prop · GE03175 · 1990-12-31 00:00:00 — Bland flickoraa varandelen icke-konsumenter . Bland pojkaraa varmotsvarande siffror 9 resp. . I randa tal är det således trefjärdedelar av alla ungdomar i årskurs 9 som uppger att de dricker alkohol. Detbör emellertid noteras att undersökningen använder en relativt vid definitionav vad det innebär att dricka alkohol. För att bli klassificerad somalkoholkonsument är det tillräckligt att vederbörande dricker ellerhar drackit ett glas öl, vin eller sprit. hardet också skett en minskning av den andel elever som uppger att de drickerrelativt stora mängder vid ett och samma tillfålle. Det gäller särskilt förflickoraas del. EnligtSifos ungdomsundersökningar minskade alkoholkonsumtionen påtagligt mellan åren1979 och 1984. mer än halverades spritkonsumtionen iungdomsgrappema. har alkoholkonsumtionen ökat igen, utom blandde yngsta. Framfor allt har det skett en påtaglig ökning avstarkölskonsumtionen. uppgick alkoholkonsumtionen bland ungdomar till2,. inträffade dock en drygt femprocentig minskning, till2,. Det har skett genom en minskning av vinkonsumtionen ochkonsum- tionen av starksprit med13 %. Däremot har starkölskonsumtionen bland Prop. 1990/91:175 ungdomar ökatnågot. Blandde yngsta imgdomaraa, i åldera , är det enligt Sifoimder-sökningaraanästan ingen skillnad mellan pojkar och flickor när det gälleralkoholkonsumtion. I grappen är dock pojkaraas konsumtion dubbelt såstor som flickoraas och i grappen mer än dubbelt så stor (5,72 literår 1988). Som tidigare nämnts ökar emellertid alkoholkonsumtionen blandkvinnor i denna ålder. Iett interaationellt perspektiv är alkoholkonsumtionen i förhållandevislåg. Högst alkoholkonsumtion har , fått följt av . I Frankrikeuppgick konsumtionen till ren alkohol per invånare . Detta ärmer än dubbelt så mycket som i . Av de nordiska länderaa har enförhållandevis hög genomsnittlig alkoholkonsumtion. Andraländer med hög alkoholkonsumtion är , , , ochPortugal. Den höga nivån är främst ett resultat av en mycket hög konsumtion avvin. Ungera och det tidigare har också en hög spritkonsumtion. Alkoholvanoraavarierar mellan länderaa i både med avseende på mängden konsumeradalkohol och med avseende på vilka alkoholdrycker som konsumeras. Under1980-talet har det emellertid börjat ske en utjämning mellan länderaa, både närdet gäller hur mycket man dricker och vad man dricker. Vinkonsumtionen har ökati traditionellt sett sprit- och ölkonsumerande länder somölkonsumtionen på motsvarande sätt ökat i de länder där vinkonsumtionen avtradition är utbredd. Atthög konsumtion av alkohol har ett samband med sjukdom och för tidig död är välbelagt genom en mängd olika undersökningar, både i och utomlands. Enrad allvarliga medicinska och sociala problem har ett samband med missbrak avalkohol. Uppskattningsvis 300 000 svenskar dricker så mycket alkohol att dethar en negativ inverkan på deras hälsa, familjeliv och arbete. Överdödlighetdär alkohol är en orsaksfaktor är ett viktigt folkhälsoproblem och en vanligföljd av alkoholmissbrak. I en svensk undersökning av dödligheten bland medelåldersmän kunde konstateras att s.k. alkoholrelaterad dödlighet var den främstaorsaken till för tidig död. Bland dödsorsakeraa kan nämnas levercirrhos(skromplever), pancreatit (bukspottkörtelinflammation), inflammation ihjärtmuskeln, alkoholförgiftning, självmord och olika andra former av våldsamdöd. Avdödsfallen bland män är en tredjedel alkoholrelaterade.Särskilt utsatt är den som har en mycket hög alkoholkonsumtion i Det visar enstudie av 50 000 unga svenska män, som följts Prop. 1990/91:175 under enfemtonårsperiod efter mönstringen. De som hade en hög konsumtion vidmönstringen löpte nästan fem gånger så stor risk att dö somgenomsnittet. Den vanligaste dödsorsaken var våldsam död i olika former. Kvinnorhar en lägre genomsnittlig alkoholkonsumtion än män. Kvinnor är dock känsligareän män för åtminstone en del alkoholskador, bl.a. leverskador. Kviimor harockså en högre alkoholrelaterad överdödlighet än män. Av en undersökning avdödligheten bland manliga och kvinnliga sjukhusvårdade alkoholister i Stockholmunder perioden - 1983 framgick att den relativa risken för att dö var tregånger så hög bland männen och mer än fem gånger så hög bland kvinnoraa jämförtmed den allmänna befolkningen i i motsvarande ålder. Bland kvinnor ärdödligheten starkt koncentrerad till ett mindre antal orsaker, i första handlevercinhos och självmord. Även en överdödlighet i bröstcancer harkonstaterats. Högalkoholkonsumtion under graviditeten kan ge fosterskador i form avtillväxthämning, kroppsliga avvikelser och störaingar på det centralanervsystemets funktion. Flera svenska och utländska undersökningar påvisardessutom ett samband mellan alkoholmissbrak under graviditeten och en ökadspädbarasdödlighet. Utredningenom det ofödda baraet uppgav i delbetänkandet (SOU 1987:11) Åtgärder vidmissbrak m.m. under graviditet, att antalet alko-holskadade bara troligenminskat betydligt . föds emellertid ivårt land ca 100 gravt missbildade bara till följd av moderasalkoholmissbrok. Detär ett känt faktum att alkoholister har en klar överdödlighet i jämförelse medbefolkningen i stort. Detta gäller såväl män som kvinnor. Självmord utgör enmycket stor andel av den totala dödligheten hos alkoholister. Alkohol är enviktig orsaksfaktor bakom självmord över huvud taget. avalla självmord i samhället begås av alkoholmissbrokare. Självmord som dödsorsakär dock vanligare bland de alkoholister som är socialt mer välintegrerade änbland de mer utsatta. Enmycket hög andel av den totala alkoholrelaterade dödligheten faller påensamsfående män som inte tillhör arbetsmarknaden. Risken för att dö ialkoholrelaterade sjukdomar eller skador är betydligt lägre bland socialtvälintegrerade gropper. Dödligheten bland alkoholister i sårbara socialasituationer har ökat. Enligt socialberedningens betänkande (SOU 1987:27) -Missbrokaraa, , Tvånget - har överdödligheten bland manligasocialt utslagna alkoholmissbrakare ökat dramatiskt under efterkrigstiden.Bland de yngre alkoholmissbrakaraa har överdödligheten stigit särskiltkraftigt. Deflesta alkoholrelaterade sjukdomaraa är resultatet av en långvarig högalkoholkonsumtion. Det krävs ofta tiotals år för att utveckla sådana sjukdomarsom levercirrhos eller pancreatit. De akuta alkoholskadoraa har däremot mer attgöra med hur mycket man dricker vid konsumtionstillfållet och hur man då betersig. Alkoholskadoraa drabbarinte bara högkonsumenter. Dessa löper visser- Prop. 1990/91:175 ligen högreindividuell risk att skadas, men då normalkonsumenteraa är så många fler kommeren mycket betydande del av alkoholskadoraa att drabba dem. Särskilt gäller detskador av berosning, i samband med olyckor och våld. Denhittillsvarande forskningen har visat att det finns ett säkert samband mellanden totala alkoholkonsumtionen i samhället och dödligheten i levercirrhos,pancreatit och cancer i matstropen samt sjuklighet i levercirrhos, pancreatit,alkoholpsykos (delirium) och alkoholförgiftning. Detfinns många belägg för att levercirrhosen i ett land ökar när den totalaalkoholkonsumtionen ökar och att den minskar när den totala konsumtionenminskar. Detta har att göra med det empiriskt belagda förhållandet, att ju meralkohol som totalt sett dricks i ett samhälle, desto fler storkonsumenterkommer det att finnas och desto fler kommer att få skador av sitt drickande.När totalkonsumtionen ökar, tycks såväl måttlighets- som storkonsumenter ökasin alkoholkonsumtion. Detfinns data som för svenskt vidkonunande visar på att en period av kraftigminskning av den totala alkoholkonsumtionen följs av motsvarande minskning idödlighet på grond av levercirrhos och pancreatit. - 1982minskade alkoholförsäljningen i vårt land . En jämförelse mellan datafrån visar att dödligheten i levercirrhos minskade mednästan . minskade dödligheten i pancreatit med mer än 30 %.Däremot skedde det ingen minskning av dödligheten på grond av alkoholpsykos,alkoholism och alkoholförgiftning. Alkoholensroll som underliggande och bidragande dödsorsak är sannolikt underskattad. Enrelativt ny svensk doktorsavhandling visar på en kraftig imderdiagnostik avalkoholrelaterade sjukdomar. Minst 6 000 dödsfall har enligt tidigareberäkningar ansetts ha ett samband med alkohol. Detta kan således vara enunderskattning, vilket skulle innebära att alkoholen är av långt störrebetydelse för folkhälsan än man tidigare antagit. Manräknar med att en hög andel av de förtidspensionerade männen äralkoholmissbriikare. Även sjukskrivnings frekvensen har samband medalkoholkonsumtionen. En svensk studie som omfattar åren 1963 -1983 fann ettrelativt starkt samband mellan alkoholförsäljning och frånvaro från arbetet pågrond av ohälsa. Sambandet var särskilt starkt för männens del. Uppskattningsvisomkring av patienteraa på akutmottagningaraa inom kroppssjukvården och av patienteraa på psykiatriska akutmottagningar har alkoholproblem. Drygthälften av män utskrivna från sluten psykiatrisk vård har behandlats föralkoholpsykos eller alkoholberoende. För kvinnoraas del är motsvarande andel13 %. Olika lokala studier pekar på att av de vuxna patienteraainom primärvården har alkoholproblem. Enmycket hög andel av de olyckor som leder till långvarig sjukhusvård,invaliditet och död är alkoholbetingade. Uppskattningar gör gällande att Prop. 1990/91:175 av alla trafikdödade förare har hög alkoholhalt i blodet. När det gällersnöskoterolyckor uppskattas andelen vara så hög som . Såvälsvensk som utländsk forskning visar att det finns starka samband mellan alkoholoch våldsbrott; en majoritet av våldsverkaraa och en stor del av offren äralkoholpåverkade vid brottstill fållet. Amerikansk forskning har även visat påett samband mellan alkoholförbrakning och familjevåld, frånsett i de fall detrör sig om vad man skulle kunna kalla kroniska misshandlare. Påindividnivå fmns det således ett väldokumenterat samband mellan alkoholpåverkanoch våldsbrott. Det finns också undersökningar som för del antyder ettsamband mellan alkoholförsäljningen och antalet självmord. Likaså finns det ettsamband mellan totalkonsumtion och antalet misshandelsbrott i under1900-talet. När totalkonsumtionen ökat har det skett en motsvarande ökning avantalet misshandelsbrott. På motsvarande sätt har misshandelsbrotten minskat itider av en avtagande alkoholkonsumtion. Efterår 1977 har emellertid detta samband inte funnits. somtotalkonsumtionen minskade inträffade en ökning av antalet anmäldamisshandelsbrott. En tolkning som förts fram i diskussionen kring det ökadevåldet är att detta till viss del kan förklaras av att restaurangkonsumtionenhar ökat. Denna anses ha större effekt på antalet anmälda våldsbrott än denkonsumtion som äger ram i hemmen. År1977 antog under stor enighet regeringens proposition(1976/77:108)omalkoholpolitiken. Stor vikt lades vid det alkoholpolitiska måletatt minska den totala alkoholkonsumtionen och att därigenom reducera alkoholensskadliga verkningar. tilldelades det centrala ansvaret föralkoholpolitiken. I1977 års alkoholpolitiska beslut lades de grander för alkoholpolitiken fast,vilka i det väsentliga alltjämt tillämpas. I beslutet understryks betydelsenav socialpolitiska insatser av skilda slag i syfte att undanröja orsakeraa tillalkoholmissbrak och motverka en konsumtion av alkohol som leder till skador.Stor vikt läggs vid förebyggande åtgärder och vid opinionsbildande insatser. Ilinje härmed utgår ett omfattande ekonomiskt stöd till organisationer ochföreningar som arbetar förebyggande och med opinionsbildning. Tillgångenpå alkohol skall begränsas. Detta skall ske dels genom en aktiv prispolitik,dels genom att vissa restriktioner upprätthålls i handeln med alkohol.Alkoholbeskattningen och därmed prissättningen på alko-holhaltiga drycker skallanvändas som ett medvetet instrament för att hålla tillbaka konsumtionen avalkohol och för att styra över konsumtionen till svagare drycker. Priseraa påalkoholdrycker skall vara höga och följa med i den allmänna prisutvecklingen. Vi har i en radolika regler, som framför allt innebär inskränk- Prop. 1990/91:175 ningar irätten att tillverka, sälja och marknadsföra drycker men som också innebärinskränkningar när det gäller köp och konsumtion. Dessa regler har som sittfrämsta syfte att utgöra ett skydd för ungdomen. Så är t.ex. åldersgränsen vidinköp i systembutikeraa . Handelnmed rasdrycker är uppdelad på två statliga monopolföretag. VIN & SPRIT ABsvarar för partihandel av vin, sprit och utländskt starköl och har även tillverkningsmonopolför spritdrycker. Det andra företaget. , har monopol pådetaljhandeln. Bolaget sköter också partihandeln av vin, sprit och utländsktstarköl till restau-rangeraa. Svenskt starköl säljs direkt till restaurangeraafrån de svenska bryggerieraa. Dennu gällande svenska alkoholpolitiken kan sammanfattas i följande punkter: -Det privata vinstintresset ialkoholhanteringen skall så långt möjligt begränsas. -Konsumtionen skall minskas genombegränsning av tillgängligheten. Detta skall åstadkommas genom en aktivprispolitik samt genom restriktioner när det gäller tillverkning, försäljningoch marknadsföring av alkoholdrycker. -Samhället skall genom information ochopinionsbildning verka för att den totala konsumtionen minskas och att alkoholskadoraabegränsas. Omtankenom ungdomen löper som en röd tråd genom den svenska alkoholpolitiken. Såvällagstiftningen som samhällets olika stödinsatser är utformade i syfte attutgöra ett skydd för ungdomen. I1977 års beslut betonades att restriktionema i handeln med alkohol måste varaav sådant slag att de av en bred allmänhet kan uppfattas som meningsfiilla. Igengäld skall man satsa på att övervaka att nykterhetspolitiska olägenheterinte uppkommer i samband med försäljning av alkoholdrycker. Tillsynsverksamhetenär av den anledningen en viktig del av alkoholpolitiken. Den regionalatillsynen av alkoholhanteringen sköts av och den lokala avsocialnämnderaa och polismyndigheteraa. har huvudansvaret och harensam befogenhet att vidta sanktioner. Socialnämnder och polismyndigheter harskyldighet att till rapportera om sådana förhållanden som kan habetydelse för tillsynen. Ävenom berörda myndigheter har stora befogenheter i sin kontroll över verksamhetenframhålls i den nämnda propositionen att tillsynsverksamheten främst skallinriktas på rådgivande och förebyggande insatser. Sanktioner skall endast kommatill begränsad användning. Besfåmmelseraaom alkoholhanteringen är i huvudsak samlade i lagen (1977:292) om tillverkningav drycker, m.m. (LTD), lagen (1977:293) om handel med drycker (LHD), lagen (1961:181) omförsäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga pre- Prop. parat (LFTA) samt lagen (1977:306) omdryckesskatt. Tillämpningsföreskriftertill lagen om handel med drycker återfiims i förordningen (1977:305) om handelmed drycker. Vidare har (rörande LTD och LHD) ochläkemedelsverket (rörande LFTA) utfärdat vissa föreskrifter och allmänna råd. 10.5 Utredningar m.m, inom alkoholområdet 10.5.1 betänkande om en aktiv alkoholpolitik Iett av godtaget betänkande (SoU 1989/90:2) behandlade socialutskotteti olika frågor om åtgärder som kan leda till en sänktalkoholkonsumtion. Somtidigare redogjorts för har sfållt sig bakom WHO-målet att minskaalkoholkonsumtionen fram . 1 sitt alkoholpolitiskabetänkande poängterar socialutskottet att detta är ett angelägetmål. Den ökade konsumtionen försvårar enligt utskottets meningSveriges möjligheter att leva upp till målet. Särskilt oroande är ungdomaraasökade alkoholkonsumtion, eftersom ungdomen är framtidens alkoholkonsumenter ochdet är i denna grapp som framtidens högkonsumenter och missbrakare kommer attrekryteras. Enligt utskottets mening är det nu mycket angeläget att vända desenaste årens ökning av alkoholkonsumtionen till en minskning i syfte att nådet uppsatta målet. Utskottetanser att regeringen nu måste besluta om konkreta åtgärder som leder till envaraktig sänkning av alkoholkonsumtionen. Utgångspunkten för dessa insatserbör vara det alkoholpolitiska beslutet . Insatseraa kan dock i vissaavseenden behöva anpassas till samhällsförändringar och ny kunskap inomalkohol forskningen. Alla medel som kan leda till en minskning avalkoholskadoraa måste därvid enligt utskottet övervägas, såväl åtgärder sombegränsar tillgängligheten av alkohol som åtgärder för att minska efterfrågan. Sammanfattningsvisanser socialutskottet att alkoholfrågan måste flyttas fram i blickpunkten. Enstörre medvetenhet om alkoholens skadeverkningar och förstaelse för behovet avalkoholpolitiska åtgärder måste skapas. Utskottet uttalar sig för försfårktainformations- och utbildningsinsatser, åtgärder mot langning, stöd tillalkoholfria miljöer, restriktivitet vid utskänkning av alkoholdrycker, insatsermot ungdomsmissbrok och missbrok på arbetsplatseraa, åtgärder mot snabbvin,hembränning och missbrak av teknisk sprit samt för ökad alkohol forskning.Utskottet ser positivt på initiativ att ta fram etthandlingsprogram i syfte att nå en sänkning av alkoholkonsumtionen med 25 %fram . Riksdagenbeslutade att som sin mening ge Prop. 1990/91:175regeringen till känna vad utskottet anfört. Socialstyrelsenshandlingsprogram, som överlämnades till regeringen , anger femdelmål som enligt mening bör ligga till grand för arbetet medatt sänka alkoholkonsumtionen. - Attlyfta fram och tydliggöra folkhälsoperspektivet. - Attverka för att någon alkoholkonsumtion ej förekommer under upp växttiden. - Att skapa och vidmakthålla kunskaper om alkoholensskadeverkningar, alkohollagstiftningen, alkoholpolitiska samband, drogförebyggandeinsatser, m.m. - Att begränsa tillgången bl.a. genom att utvecklaprisinstramentet och effektivisera lagtillämpningen och tillsynen. - Attverka för att ingen alkohol konsumeras i situationer som sfåller särskilda krav på reaktionsförmåga och omdöme. Ihandlingsprogrammet föreslås åtgärder för att klarare än framhållaalkoholfrågan som en folkhälsofråga. I övrigt föreslås åtgärder avseende såvälefterfrågan som tillgängligheten på alkohol. Förslag finns om inventering ochförbättring av skolans undervisningsmaterial, utbildning av lärare,vårdarbetare, jouraalister m.fl. förmedlargrapper samt intensifieratinformationsarbete till föräldrar. 1 programmet behandlas även speciellainformationsinsatser i form av en riksomfattande kampanj och information tillsärskilda målgrupper såsom ungdomar, vissa yrkesgropper, blivande mödrar m.fl. Närdet gäller alkoholens tillgänglighet avser förslagen tillsynsmyndighetemasansvar inom området. Däratöver framförs ett antal förslag som avser skärpningav det alkoholpolitiska regelsystemet. Förslagen avser bl.a. en höjning avåldersgränsen för servering av alkoholdrycker på restaurang, åtgärder somsyftar till att förändra prispolitiken på alkoholdrycker, striktare riktlinjerför alkoholservering vid statlig representation, interaationellaöverenskommelser för att förbereda en avveckling av taxfree-systemet ochreglera reklamen i satellitsänd TV, åtgärder mot onykterhet till sjöss ochytterligare medel till forsknings- och utvecklingsprojekt inom området. 10.5.3 Socialstyrelsensrapport om åtgärder for att minska alkoholens tillgänglighet i ungdomsgrupperna Regeringenuppdrog åt att överväga möjliga åtgärder i syfteatt minska alkoholens tillgänglighet i ungdomsgropperaa. Frågan om en bättreefterlevnad av åldersgränseraa vid försäljning av alkoholdrycker skulleuppmärksammas särskilt. Vidare skulle enligt uppdraget ävenöverväga försfårkta insatser mot langning av alkohol till ungdomar ochuppmärksanuna de problem som är förknippade med detökade antalet serveringssfållen vilka främst riktar Prop. 1990/91:175 sigtill en imgdomlig publik. Styrelsen skulle även överväga behovet av mer aktivtillsyn från berörda myndigheter. Uppdragetredovisades till regeringen i rapporten för att minskaalkoholens tillgänglighet i ungdomsgropperaa. Socialstyrelsenanför att den ökade alkoholkonsumtionen i ungdoms-grappen från mitten av1980-talet har samband med bl.a. förhållanden inom restaurangbranschen. Antaletserveringssfållen med tillstånd att servera alkohol har ökat kraftigt undersenare delen av , som inriktningen i många fall harförskjutits från egentlig restaurangverksamhet till dryckes- ochnöjesverksamhet - ofta med inriktning på ungdom. Socialstyrelsenpekar på att denna utveckling har inneburit att restaurangkonsumtionens andelav totalkonsumtionen av alkohol har ökat betydligt. Styrelsen anser vidare attbryggerieraa har medverkat i utvecklingen genom aktiv marknadsföring ochfinansiellt engagemang i restaurangbranschen. Alkoholfria nöjesalteraativ harfått svårt att hävda sig och ungdomen har fått alltmer alkoholprägladeumgängesmönster. Socialstyrelsenanser att alla berörda instanser, inom ramen för sina befogenheter ochresurser, bör öka sitt engagemang i fråga om både att åstadkomma en striktarelagtillämpning och att vidta andra kompletterande åtgärder i form av t.ex.riktad information och stöd till alkoholfria ungdomsmiljöer. Detta inbegriperockså åtgärder när det gäller efter-levanden av regleraa om åldersgränser ochåtgärder mot langning. Dessutomföreslår lagändringar för att höja åldersgränsen föralkoholservering på restauranger, avskaffa bryggerieraas rätt till partihandelmed starköl, precisera besfåmmelsen om restaurangmässighet vidalkoholservering, skärpa besfåmmelseraa för marknadsföring av alkoholdryckeroch införa regler som gör det möjligt för att göraålderskontroller i samband med tillsynen. Vidareanser att prisinstramentet bör användas mer aktivt och särskiltanvändas för att dämpa starkölskonsumtionen. Länsstyrelsensresurser för bl.a. ärendehandläggning och tillsyn bör enligt socialstyrelsensmening försfårkas. Styrelsen bedömer att minskningen avlänsstyrelseraas resurser, tillsammans med kommunernas allt liberalareinsfållning, också är en viktig orsak till den beskrivna negativa utvecklingen. Slutligenanser att ytterligare resurser bör avdelas för information ochför stöd till alkoholfria alteraativ för ungdom. 10.5.4 om alkohol och gatuvåld Våldskommissionenhar behandlat frågan om alkohol och gatuvåld. I sitt slutbetänkande (SOU1990:92) Våld och brottsoffer gör konunissionen vissa sfållningstaganden ochlämnar förslag till åtgärder. Kommissionenkonstaterar att det finns ett klart samband mellan alkohol och våld, även ominte alla som dricker alkohol begår våldshandlingar. Majoriteten avgärningsmännen och en stor del av offren för våld är Prop. 1990/91:175alkoholpåverkade vid brottstillfållet. Gatuvåldet är geografiskt relaterat tillservering av alkohol. Större delen av våldsfallen mellan obekanta sker i nöjeslokalereller utanför dessa eller när människor rör sig mellan eller till och frånnöjeslokaler. Undersenaste decenniet har nöjeslivet förändrats i vissa avseenden. Antaletrestauranger med tillstånd att servera alkohol har fördubblats som alkoholfriadanssfållen så gott som helt försvunnit. Stark-ölsdrickandet bland ungdomar harökat mycket kraftigt. ,när fylleriet var kriminaliserat och danssfållena ofta var alkoholfria, gälldedet för ungdomaraa att i vart fall försöka se nyktra ut. är det i betydligthögre grad än tidigare accepterat att uppträda alkohol-påverkad utomhus. Vidarehar det vuxit fram ytterligare företeelsersom kan antas vara våldsfrämjande, nämligen köeraa utanför nöjeslokaleraa ochdörrvakteraa i entréer. Vanligtvis har dörrvakteraa inteordningsvaktsförordnade, utan är endast ansfållda av restauratören. De besitterenligt våldskommissionens mening inte alltid det lugn och omdöme som bör krävasi dessa situationer. Våldskommissionenser förslag för att minska alkoholens tillgänglighet iungdomsgrapperaa (dvs. höjd åldersgräns, en begränsning av antaletrestauranger, högre pris m.m.) som tveksamma ur snävt brottsförebyggandesynpunkt. Kommissionen ser en risk, att köeraa växer om nöjessfållena blirfårre, drickandet före restaurangbesöket ökar om priserna höjs, allt fler bliravvisade om åldersgränseraa höjs och fler är berasade redan när de kommer tillrestaurangen. Allt detta ökar risken för våld utanför nöjeslokaleraa.