prop · GE03199 · 1990-12-31 00:00:00 — Läkemedelsförordningens bemyndigande öppnar således möjlighet förläkemedelsverket att utfärda särskilda tillämpningsföreskrifter för legalinförsel för medicinskt ändamål av dessa substanser. Att däratöver, såsomföreslagits i promemorian, ta in ett särskilt bemyndigande att meddela närmareföreskrifter för den legala användningen har inte bedömts behövligt. eventuellt aktualiseras pånytt i anslutning till det arbete på en ny läkemedels- Prop. 1990/91: 199 lagstifmingsom pågår i . 2 §Medel som anges i 1 § får inte annat än för medicinskt eller veten skapligt ändamäl 1. införastill landet, 2. överlåtas, 3. framställas, 4. förvärvasi överlåtelsesyfte, 5. bjudasut tiU försäljning, eUer 6. innehas. Bestämmelsenhar behandlats i den allmänna motiveringen under avsnitt 2.3.2. Paragrafensförbud inriktar sig på förfaranden som är ägnade att öka spridningen av dopningsmedelför annat än medicinskt eller vetenskaphgt ändamål. De förbjudna förfarandenaansluter sig nära till straffbestämmelsen i 1 § narkotikasoafflagen. TUlförbudet är kopplat en straffbestämmelse i 3 §. 3 §Den som uppsåtligen bryter mot 2 § 2 - 6 döms för dopningsbrott till fängelse i högst tvä år. Ärbrott som avses i första stycket att anse som ringa, döms till böter eller fängelsei högst . Omstraff för olovlig införsel m.m. finns bestämmelser i lagen (1960:418) omstraff för vamsmugghng. Genombestämmelseraa i paragrafens två första stycken straffbeläggs överträdelser avförbudet i 2 § såvitt gäller innehav och ancha hanieringsformer än olovlig införsel.Beträffande straff för olovlig införsel till landet och andra förfaranden medsmuggelgods hänvisas i nedje stycket till vamsmuggUngs-lagens bestämmelser. Avde skäl som angetts i avsnitt 2.3.2 i den allmänna motiveringen faller oaktsammaförfaranden utanför det kriminaliserade området. Främst med hänsyn härtillfinns det inte utrymme för en regel om straffrihet vid ringa brott. AvsUcten äralltså alt en ingripande skall ske även tex. vid innehav eller vid hantering i överlätelsesyfteav mindre mängder dopningsmedel, låt vara alt påföljden i sådana fall stundomkan stanna vid böter. Genomden särskilda straffskalan för ringa brott med fängelse somstraffmaximum öppnas möjlighet att använda strafföreläggande i sådana fall.Praxis på narkotikaområdet bör i tillämpliga delar vara vägledande förbedömning av vad som är att hänföra till ringa brott. 4 §För försök eller förberedelse lill sådant dopningsbrott som inte är alt anse som ringa döms till ansvar enligt 23 kap. , om gämingen gäller annan befattning än som avses i 2 § 6. Omflera har medverkat till bron som avses i 2 § 2-5, skall 23 kap. 4 och 5 §§ brottsbalkentillämpas. För an reglemaom påföljd för försök och förberedelse till brott i 23 kap. Prop. 1990/91: 199brottsbalken skall vara tillämpliga vid dopningsbrott fordras att dettasärskilt anges i den nu föreslagna lagen. Genom att förberedelse till dopningsbrottkriminaliseras kan det bli möjligt att komma ät exempelvis en person somförklarat sig vilja ställa upp som kurir vid anskaffning av dopningsmedel ochför sådant ändamål tagit emot pengar för bestridande av de utgifter som ärförenade med anskaffningen. Förlaget, dvs. pengama, kan dessutom förverkas medstöd av 5 §. Paragrafen innehåller (x;kså en bestämmelse om i viUcafall medverkan tUl brott är straffbart. 5 § Medel som varit föremål för brott enligt denna lag eUervärdet därav samt av sådant brott skall förklaras förverkat, om det inte är uppen bart oskäligt. Detsamma gäller förlag för sädant brott eller dess värde, om förlaget mottagits och mottagandet utgör brott enligt denna lag. Egendom som har använts som hjälpmedel vid brott enligtdenna lag eller egendomens värde får förklaras förverkat, om det är påkallattill förebyggande av bron eller annars särskilda skäl föreligger. Detsammagäller egendom med viUcen har tagits befatming som utgör bron enligt dennalag. Innehållet i paragrafen har behandlats i den allmänna motiveringenunder avsnitt 2.3.5. Bestämmelsen i andra stycket har utformats medutgångspunkt i narkotikastrafflagens förverkanderegler. Kanyler och andrahjälpmedel som kommer till användning vid injektion av dopningsmedel är inteenligt jämförbar praxis på narkotikaområdet att betrakta som sådana hjälpmedelsom avses med förevarande bestämmelse. Med hänsyn till alt eget bmk av dopningsmedelinte ingår i de gämingsformer som föresläs kriminaliserade bortfaller detfrämsta skälet till an införa en särskild reglering för kanyler och liknande. Uttrycket "oskäligt" är avsett att ha sammainnebörd som det i narkotikastrafflagen använda ordet "obUUgt",vilket numera anses föråldrat 6 § Angående beslag av egendom som kan antas varaförverkad enligt 5 § gäUer bestämmelserna i , med den avvUcelsen att bestämmel sen om att åtal skall väckas inom viss rid inte gäller i annat fall än dårätten ut satt sådan tid. Bestämmelsema i 2 § 1 och 3 samt 3 § lagen (1958:205) omförverkande av alkoholhaltiga drycker m.m. skall tillämpas pä motsvarande sättdå beslag har skett av medel som avses i 1 § denna lag. Tiden för att anmälamissnöje skall dcx;k räknas för förordnandet. Innehållet i paragrafen har behandlats i den allmännamotiveringen under avsnitt 2.3.5. Reglema i 5 § medger förverkande inte bara av dopningsmedelutan också av ancha objekt såsom , förlag och hjälpmedel. Paragrafens första stycke har utformats med hänsyn härtill. Som huvudregel gäller att bestäm melsema om beslag i (RB) skall tillämpas. Avvikelse från reglema i 27 kap. RB har dock ansetts påkallad i fråga om åtalstidens längd oq däegendom tagits i beslag. Nägon viss tidsfrist avses inte gälla i samband Prop.1990/91: 199 med beslag i anledning av dopningsbrott såvida inte rätten harbestämt en sådan frist Påmotsvarande sätt som gäller enligt narkotikastrafflagen har en särskild bestämmelseom förfarandet med beslagtagna eller förverkade dopningsmedel tagits med iandra stycket av paragrafen. Jaghemställer att regeringen föreslär att anta förslaget till lag om förbudmot vissa dopningsmedel. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. 1990/91: 199 BUaga1 lOC delar upp doping i tre huvudkategorier, som var och en i sin tur delas uppi olika undergrapper. Beta-bl(x;kerarc Peptidhormonercx;h analoger till dessa Farmakologisk,kemisk och fysisk manipulation III Medel förbehållna vissa restriktioner Idet följande genomgås dopinglistan gmpp för grapp. Den fullständiga dopinglistani lydelse enligt beslut av lOC fogas som bilaga till promemorian(den nya texten finns f n. endast tillgänglig på engelska). Allmäntkan tilläggas att många av de substanser som förekommer pä dopinglistan kaningå i läkemedel som idrottsutövama intar i fullt legitimt medicinskt syfte. flesta fall finns dock läkemedelsaltemativ som inte är förbjudna. Olikainformationsinsatser har gjorts för att öka kunskaperaa härom säväl hosidrottsutövarna själva som hos förskrivande läkare (se avsnitten 3.4 och 3.5).Om inget godtagbart altemativ finns kan i dispens sökas enligt säfskildaregler. Möjlighet att begära dispens finns även vid uiternationella tävlingar,men beviljas i praktiken aldrig. Stimulantiaupptar ett antal substanser som bl.a. ökar vakenheten (x;h minskar känslor avtrötthet. Hit hör centralstimulerande medel säsom amfetamin och kokain.Särskilt amfetamin har ofta använts i idrottssammanhang för att ökaprestationsförmågan. Medlen utgör emellertid tunga narkotika (x;h är av dettaskäl redan strängt reglerade. De förekommer inte heller som farmaceutiskaspecialiteter i . Även mänga andra preparat i denna gmpp räknas somnarkotika. Några vanligt förekommande ämnen bör dock nämnas. Till de förbjudnaämnena hör sålunda efedrin, som i stora doser har en centralstimulerandeeffekt. Efedrin och dess släktingar ingår bl.a. i många vanliga mediciner motövre luftvägsbesvär, såsom astma, hosta och annat Det finns dockalternativa läkemedel att använda vid luftvägsinfek- Prop. 1990/91: 199 tioner.Även koffeui är upptaget på listan, men för att det skall betraktas som BUaga1 doping krävs en viss högrekoncenffation. En normal konsumtion av kaffe är sålundariskfri, men vid konditionskrävande idrotter som medför mycket Koffein higår också i många läkemedel men kan undvUcas utan att detger upphov till medicmska problem. Sammanfatmingsviskan konstateras att de medel inom grappen som kan utgöra en allvarlig hälsofararedan är föremål för kono-oll enligt narkotikalagstifmingen. Bed-äffandeövriga medel har inte från något håll gjorts gällande att ytterligare lagregleradeingripandemöjligheter behövs utöver dem som redan firms i läkemedelslagstifmingen. Narkotiskaanalgetika är smärtstillande medel. Större delen av medlen i denna grapp utgörsav opiater cx;h opioider, t.ex. morfin och metadon. De är sålunda redan föremålför särskild kontroll genom narkotUcalagstifmingen. Det stora problemet inom grappenutgörs av kodein, som kemiskt är ett morfinderivat och därför är förbjudet avfrämst analystekniska skäl (det är svårt att avgöra om patienten intagit kodeineller något förbjudet preparat). Kodein ingår bl.a. i hosthämmande ochsmärtstillande preparat. Dextropropoxifen, som också är ett morfinderivat,ingår även det i flera vanliga smärtstillande mediciner. Sådana kan alltså ihöga doser ha en viss tillvänjningseffekt Som inledningsvis konstaterats ärdock användningen redan omgärdad av restriktioner, och det har inte framförts nägraönskemål om ytterligare sådana. Anabolasteroider är syntetiskt framställda medel som till stmktur cx;h verkan liknardet manliga könshormonet testosteron, viUcet också är förbjudet. De har en äggviienybildandeoch därmed vävnadsuppbyggande effekt. Avsikten med de syntetiskt framställdamedlen är att försöka rencxlla den anabola effekten cx;h undvUcaeller minska den anchogena effekten (dvs. utvecklandet av sekundära manliga könskarakierislika).Detta har inle varit helt framgångsrikt. Som biverkan förekommer därför en ickerever-sibel virilisering hos kvinnor, säsom skäggväxt och basröst. Hos mänleder likheten med testosteron till en naturligt minskad spermieprodiUction ochrisk för sterilitet. Av medlens funktion följer vidare att de påverkar kroppensnaturliga ämnesomsättning cx;h det får - vid de doser och behandlingsperiodersom tillämpas vid doping - anses föreligga en klar risk för hormonella rabbnmgaroch för tidig åderförkalkning cx;h kranskärlsjukdomar. Ohka rapporter tydervidare på att en okontrollerad konsumtion av anabola steroider kan ge upphovtill leverskador cx;h till psykiska störningar, säsom ökad aggressivitet (x;hpsykotiska episcxier. Det har också framförts misstankar om att vissakonstaterade fall av sällsynt cancer i bl.a. levem har haft samband med intagav anabola steroider. Hos ungdomar som ännu inle vuxit färdigt leder intag avanabola steroider tiU an de stannar i växten. Naturligttestosteron har i princip samma effekter som de anabola steroi deraa men kan hos män inte konstateras på samma sätt eftersom det är ett kroppseget ämne. I stället mäts relationen mellan testosteron och s.k. epiiestosteron, vilken om den avviker kraftigt från vad som är normalt utvisar -,-, 3 1990/91. att personen i frågaintagit testosteron, särskilt om även annan hormon- Prop. 1990/91: 199 prcxluktionbefinns vara dämpad. Testosteron har en klar medicinsk indUca- BUaga 1 tion,nämligen när den naturliga produktionen därav är nedsatt Tre sådana läkemedel fmnsregisöerade i . De medicinska indikationerna för anabola steroider ärmera begränsade. De har använts vid svåra bristtillstånd, men förskrivningenhar minskat mycket kraftigt och är ganska obetydlig.Endast två sådana läkemedel fmns fin. Detär framför allt när det gäller anabola steroider och testosteron som det kanföreligga ett behov av kompletterande lagregler. Beta-blockerareär en mycket vanlig typ av läkemedel med blodtryckssänkande effekt. vid hypertoni, vissa hjärtsjukdomar, migrän cx;h glaiUcom. SamUigapreparat är receptbelagda. Som dopingmedel intas betablockerare för attmotverka skakighet i koncenötionskrävande grenar, såsom t.ex. . De intasdå i låg kvantitet. I större mängd ger beta-blcx;kerare sänkt hjärtverksamhetoch är därför dhekt olämpliga i grenar som kräver fysisk uthålhghet. Alteraativaläkemedel finns för behandling av hypertoni, angina pectoris och migrän, mendet kan i vissa fall vara svårt att finna annan lämplig medicinering. Någraönskemål om ändrade regler beträffande betablockerare har inte framförts, utanläkemedelslagstiftningens möjligheter anses här tillräckliga. Diuretika,vätskedrivande medel, är en mycket vanlig typ av läkemedel och används bl.a vidbehandling av hypertoni, hjärtinkompensation, pre-menstraella spänningar ocholika slag av ödem. Samtliga medel är receptbelagda. I dopingsyfte används diuretikadels för att snabbt reducera vikten i sporter med olika vikiklasser, dels föratt genom ökad urinutsöndring minska koncentrationen av andra läkemedel iurinen (x;h därmed minska risken att bli avslöjad för annan doping. Intag avstörre mängder diuretika i samband med konditionsidrott kan vara farligt på gmndav att det framkallar en vätske-balansrabbning som kan kräva korrigering. Vidde flesta typer av idrottsutövning utgör det emellertid knappast någotproblem, eftersom ett sådant intag samtichgt sänker den fysiskaprestationsförmågan. Vissa möjligheter till altemativ mechcinering finns, mendet kan ibland finnas starka medicinska skäl för fortsatt behancUmg. Inteheller beöfande diuretika har det framförts några önskemål om ändringar i nugällande regler. Peptidhormoneroch deras cmaloger är uppfört som en ny grapp bland deförbjudna preparaten. Hit hör humant koriongonadotropin (HCG), som tichgarevarit upptaget under anabola steroider. HCG är ett normalt förekommande hormonsom stimulerar lösgörandet av könshormoner. Det intas i dopingsyfte för attdärigenom höja egenprcxjuktionen av testosteron. Farorna är desamma som vidintag av testosteron. Förbjudet är nu också kortikoffopin (ACTH), som ger engenerell frisättning av kortikosteroider, viUca i princip är förbjudna (senedan). ACTH leder alltså indhekt till korti-sondoping. Underdenna mbrik återfinns cx;ksä tillväxthormon som inte varit förbjudet, främst av det skälet att man inte funnit analysmetoder för att kimna 4 konstalera tillväxthormonvid dopingtest. Tillväxthormon, som är ett medel Prop. 1990/91: 199 mot dvärgväxt,var tidigare mycket dyrt och sväråUcomligt Genom genteknik BUaga 1 kan detnumera framställas i större kvantiteter cx;h riskeraa ökar därmed för att detskall få utbredning som dopingpreparat Två sådana preparat finns registrerade iSverige. Den legala förskrivningen har dock konstaterats vara mycket liten.Felaktig behandling av ungdomar som ännu växer med tillväxthormon kan ledatill jäiteväxt Ges tillväxthormon senare kan det leda till förstoring av vissakroppsdelar (akromegali). På grund av de allvarliga farorna med enokontrollerad konsumtion av tillväxthormon hör även detta tiU de preparat där lagstifmingsåtgärderanses kunna komma i fräga. Förbjudnametoder är blcxldoping cx;h olika former av manipulering med urinprov. Bloddopinginnebär an man genom transfusion av eget eller annans blod försöker höjaprestationsförmågan inför en tävling. Metoden kan innebära vissa faror förallergiska reaktioner, överföring av smittsamma sjukdomar m.m. Manipuleringmed urinprov i syfte att dölja annan doping kan ske på olika sätt. Ett sådantär intag av probenecid, en ämne som fördröjer njumtsöndring och därigenomminskar risken för att man skall upptäcka främst anabola steroider. Probenecidanvänds i viss utsträckning vid antibiotikaterapi men är främst ett medel motgikt. Det har inte i sig rapporterats ha några farliga skadeverkningar. Medelförbehållna vissa restriktioner är alkohol, marijuana, lokalbedövningsmedeloch kortikosteroider. Alkohol är förbjudet av vissa interaaiioneUa specialförbundmen inte generellt Det finns läkemedel som innehåller viss mängd alkohol men altemativfinns. Marijuana är inte förbjudet men tester kan företas på begäran av interaationelltförbund. Lokalbedövningsmedel är inte generellt förbjudna (utom kokain) men fårendast ges lokalt för att lindra lillfälhg smärta och måste då aUtid anmälasinför en tävling. Kortikosteroider, bl.a. kortison, används mot inflammationeroch för att lincha smärta. De kan även ges i höga doser för att motverka avstötningvid transplantationer. Olika bieffekter kan uppstå, bl.a. eufori. Kortikosteroiderär förbjudna med undantag av lokal behandling av öron, ögon (x;h hud, inhalationsbehandlingvid astma m.m. samt lokala och intraanUculära injektioner. Lag omvissa medel med hormonell inverkan 1 §Denna lag gäUer beredningar av a) syntetiska anabola steroider, b) testosteron cx;h dess derivat, c) tiUväxthormon, d) ämnen(x:h substanser som ökar produktion cx;h frigörelse av testoste ron cx;h dess derivat eller av tUlväxthormon. LagentiUämpas även på beredningar som inte är bruksfärdiga. 2 § Medel som anges i 1 § får inte införas till riket, förvärvas,innehas eller överlåtas för annat än mechcinskt eller vetenskapligt ändamål. 3 § Läkemedelsförordningen (1962:701) tillämpas på de medel som anges i 1§ i den mån inte särskilda bestämmelser ges i denna lag. 4 § Den som olovligen förvärvar, innehar eller överlåter medel som avsesi denna lag döms tiU böter eller fängelse i högst två är. Densom av grov oaktsamhet begår gäming som anges i första stycket döms lill böter eUerfängelse . Omstraff för olovlig införsel finns bestämmelser i lagen (1960:418) om straff förvarasmuggling. 5 § Har flera medverkat till bron som avses i denna lag gäller bestämmelsemai 23 kap. . 6 § Varor som varit föremål för brott som anges i 4 § skall förklarasförverkade. Finns inte varoraa i behåll skall i stället värdet förklarasförverkat. 7 § Regeringen, eller efter dess bemyndigande, scx;ialstyrelsen, fårmeddela närmare föreskrifter om införsel, förvärv, innehav och överlåtelse avmedel som avses i denna lag. Dennalag ö3der i kraft . Sammanställning av remissyttranden Prop. över departementspromemorian BUaga 3 (Ds 1989:60) Åtgärder mot doping Efterremiss har yttrande över promemorian inkommit från riksåklagaren, ,, generaliullstyrelsen, lantbraksstyrelsen, ,hovrätten över och , kammarrätten i ,, St(x;kholms läns landsting. (), Akademikers (),, , Apotekarscx;ieteten, LäkemedelsindustriföreningenLIF/RUFI, Industrier,. Vissaremisshistanser har vidareremilterat promemorian. En del av dessa har bilagt underinstansemasyttranden. Således har riksåklagaren bilagt yttranden från åklagarmyndigheteni och från regionåklagarmyndig-heteraa i och Malmö.Rikspolisstyrelsen har bilagt yttranden från polismyncUghetema i , Stcx;kholmcx;h samt från Föreningen . Sicx;kholms länslandsting har som sitt yttt-ande översänt yttrande frän hälso- cx;hsjukvårdsnämnd. TCO har bilagt yttrande från cx;hSACO från och . Förslagetom kriminalisering av den inhemska hanteringen av dopningspreparat har röntett positivt mottagande, liksom att kriminaliseringen sker genom en separatlag. Vissa remissinstanser har haft lagtekniska synpunkter på gränsdragningenkring preparaten. Imajoriteten av yttrandena uttrycks en tillfredsställelse med avgränsningen avde straffbara förfarandena. Ett fätal förordar att även själva braket av preparatenkriminaliseras. Behovetav ytterligare information om riskerna med dopning understtyks med skärpa avflera instanser. Kriminalisering genom en separat lag Promemoriansslutsats atl kriminalisering av en icke mechcinskt eller veten skapligt motiverad hantering av dopningspreparat bör ske inom ramen för en separat lag - istäUet för att mordnas i narkotika- ellerläkemedelslagstiftningen - tillstyrks av följande instanser: riksåklagaren, , social styrelsen, lantbraksstyrelsen, hovrätten över cx;h , kammar rätten i , , , samt de instanser som genereUt uttalat sig positivt om förslaget 37 4 1990/91. -, , , Apotekarsocietelen, Prop.1990/91: 199 LIF/RUn. Hovrättenöver och avvisar, liksom promemorian, en lösning som innebär attden nya regleringen tas in i narkotikalagstiftningen. Det framhålls också somprincipiellt tvivelaktigt att söka göra en särskild reglering iläkemedelslagstiftningen. Hovrätten fortsätter: "An en ny lag stiftas förändamålet kan ha positiva effekter för allmänhetens syn på det icke medicinsktbefogade bruket av preparaten. För an tillgcxiose det ändamålet bör man se överlagens rabrik". "Unedarensförslag såvitt gäller den tekniska frågan om regleringen skall ske i en ny lageller i befmflig lagstiftning är välmotiverat cx;h riktigt. Att regleringensker genom en ny lag torde ha ett inte obetydligt pedagogiskt värde." Såvittgäller lagens rubrik har nägra remissinstanser framfört invändningar. Rikspolisstyrelsenframhåller att begreppet "doping" numera är så väl etablerat isvenskt språkbrak att det bör kunna användas även i lagstiftningssammanhang (x:hatt rabriken bör kunna vara Lag om hormonella dopingpreparat m.m. Hovrättenöver och påpekar: "Uttrycket "vissa medel medhormonell inverkan" är korrekt men inte särskilt vanligt (x:h verkar intevara SärskUt slagkraftigt eller upplysande. Såvitt hovrätten förslår förekommerde förfaranden med olika substanser som lagförslaget förbjuder bara i samband meddopmg. Att anknyta tiU det ordet skulle knappast föra läsaren på fel spår. Hovrättenföreslår att lagen kallas lag om vissa dopingmedel". Enhgtförslaget skaU i lagtexten anges att lagen omfattar beredningar av syntetiskaanabola steroider, testosteron och dess derivat, tillväxthormon samt ämnen ochsubstanser som ökar prcxluktion och frigörelse av testosteron cx;h dess derivateller av tillväxthormon. Detta förslag har mött ett blandat mottagande. Följandeinstanser ställer sig positiva till denna avgränsning cx;h tiU den lagtekniskalösningen: lantbraksstyrelsen, , kammarrätten i ,, , , , Apotekarsocietelen,LIF/RUFI samt . Följandeinstanser framför kritiska synpunkter: åklagarmyndigheten i ,, s(x;ialstyrelsen, generaltullstyrelsen, hovrätten överSkåne och samt Åklagarmyndigheteni framhåller atl med den föreslagna avgränsningen kommer vätske- och fettdrivandemedel och effedrin att falla utanför lagens tillämpningsområde. Myndigheten framhållereffedrinets likheter med narkotika då det gäller användningsområde cx;h effektoch risken föratt effedrinanvändning blir "inkörsport" till amfetamin (x;h/ellerkokain- Prop. 1990/91: 199 missbrak. Rikspolisstyrelsenifrågasätter om det är nödvändigt att i lagen ge en så detaljerad medicinskbeskrivning av de preparat som avses. Styrelsen anför: "Lagen bör enligtstyrelsens mening kunna göras tillämplig på hormonella preparat som syftar tillatt öka någons fysiska prestationsförmåga pä ett varaktigt sän. Vidare kanregeringen ges befogenhet att utfärda närmare föreskrifter om vilka preparatsom avses. En lagstiftningsmetod efter dessa riktlinjer överensstänmier medvad som gäller på narkotikaområdet och har den fördelen att det kan varaförhållandevis enkelt att genomföra ev. ändringar och kompletteringar, om nyatyper av preparat skulle dyka upp." Socialstyrelsenföreslår att ytterligare en grapp av hormoner tas med i lagstiftningen (x;huppger: "Denna grapp är ej uppsatt på IOC:s dopinglista men kommer troUgenatt tas med . Denna grapp av hormoner påverkar bildandet avröda blcxlkroppar. har inga uppgifter om denna grapp använts i dopingsammanhang.I förebyggande syfte föreslås följande tillägg till lagförslagets § 1: Erytropoietincx;h andra substanser som ökar prcxluktionen av röda blodkroppar. finns erytropoietinregistrerat som läkemedel att används bl.a. i samband med transplantationer. Erytropoietinstimulerar produktionen av röda blodkroppar. Vid kliniska prövningar harbiverkningar i form av högt blcxia7ck, hjärtinfarkt och epilep-tiska anfalliakttagits." Även förordar en sädan utökning. "Av1 § förslaget framgär att lagen gäller beredningar av vissa uppräknade ämnen.Detta textförslag innehåller en sannolikt oavsiktlig begränsning.