prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Även om pendlingsresomasuccessivt kommer att upphöra kommer det att finnas ett fortsatt stort behov avresor bl a för arbetet med , som är förlagt till Stockholm.Dessutom ökar resebehovet när verket är fulh-ekryterat. I fråga om egen ADB-utveckling har valtatt bygga vidare på den systemlösning som blev resultatet av upphandlin?av utmstning och program för i syfte att få en enhetiig/VUimiljö för både länsbostadsnämnder och det centrala verket. En utförlig ADB-strategi för verket är underutarbetande. I arbetet medverkar statskontoret. räknar med attverksamheten framöver kommer att kräva utbyggd kapacitet på maskinsidan och merpersonal. Högsta prioritet ges fortsatta satsningar på datorstöd till dengeografiska informationshanteringen (GIS) inom PBL/NRL-området, där verketsuppgift är att initiera, samordna och i viss mån genomföra ytterligareGIS-projekt. arbetsbelastning för intemationeUregelharmonisering är betyd ligt större än vad som kunde fömtses vid verkets bildande. För tidigare är har den intemationeUa verksamheten tUl viss del kunnat fmansieras genom utnytt- 27 Under /92 fömtsätts verket emellertid Prop.1990/91:100 vara färdigrekryterat och möjUghetema att finansiera verksamhetenmed va- Bil.13 kansmedel kvarstår inte. Under uppbyggnaden av har det varit möjUgtatt anställa erfarna tekniker men inte med den speciella kompetens som fordrasför effektivt utnyttjande i utrednings- och regelskrivning. Förvärvandet avdessa färdigheter tar avsevärd lid. För /92 kan därför fömtsesett behov av fortsatt vidareutbildning och ett därav följande tillfälligtförstärkningsbehov i form av konsultinsatser av såväl byggnadsteknUc som juridiskart för den intensiva förändringen av byggreglerna. I och med medlemskap i den europeiskaorganisationen pour PAgrément Technique dans la ConstmctionUEAtc och samarbete med ECE och NKB ingår det i typgodkännandeverksamheten attdelta i arbetet med harmonisering av prövningsregler och forskningsmetoder förmedlemsländer i . Att engagera sig i riktUnjer för typgodkännande-ochtillverkningskontroll framstår alltmer tydligt som nödvändigt. Typgodkännandeverksamheten behöver likvida medelmotsvarande kostnader beroende på bl.a. fasförskjutningenmellan intäkter och kostnader. Tre månaders kostnader uppgär till drygt1,1 milj.kr. Den rörliga krediten hos om . ärdärför numera otillräcklig. Även tjänsteexporten är i starkt behov av ökadelikvida medel på gmnd av eftersläpningen på intäktssidan (i genomsnitt 3månader). En bmklig norm för beräkning av likviditetsreserv i dessa sainmanhangär av omslutningen . Den nuvarande rörliga krediten hosriksgäldskontoret om 1 milj.kr. Mot bl.a. denna bakgmnd föreslår att medelför förvaltningskostnader för /92 anvisas med realt oförändratbelopp i förhållande till /91 samt au dämtöver anvisas medelm.m. Medel för sex nya tjänsterför förvaltning och drift av BoS-Data, etapp O (. Medel för en ny experttjänstmed inriktning på mekanisk uöiistning och arbetarskydd samt en ny experttjänst med inrikming påhälsoskydd och produktsäkerhet (. Medel för drift och underhåUav BoS-Data, etapp O (. Medel för inrikes resor ( . Medel för fortsatt system- ochprogramutveckling avseende ADB-baserat geografiskt informationssystem (4) (. Medel engångsvis föromstationeringskostnader (. ), för fortsatt ADB-utveckling (. ), för tillfäUig förstärkning vad gäller intemationeU harmonisering ochbyggregelskrivning ( .) och för typgodkännandeverksamhetens behov i samband medintemationeUa kontakter ( I 500 000kr. Den rörliga krediten hosriksgäldskontoret för typgodkännandeverksamheten ökas med . Den rörUga krediten hos riksgäldskontoretför tjänsteexport ökas med I000 . tiU 2 000 000. kr. 1990/91:100 Bil.l3 + 15 223 000 (därav lönekostnader) (59 221000) (+ 7 556 000) -1- 3 183 000 Omslällningskosmader,/o>i/agjvii + 18 406 000 + 18 406 000 Rådandeekonomiska situation gör det generellt sett nödvändigt med en sö-am budget ochen noggrann prövning av både gamla och nya utgiftsändamål. Jag kan därför intebiträda förslag om att medel för verkets förvaltningsutgifteranvisas med realt oförändrat belopp. Jag förordar att verkets anslag beräknasmed utgångspunkt i en real minskning av utgiftema i enlighet med denprinci]5 som tillämpas generellt i årets budgetförslag. Verkethar vidare bl.a. föreslagit att ytterligare medel anvisas för dataverksamhetenmed anledning av att verket nästa budgetår övertar ansvaret för ett regionaltärendehanteringssystem. Även jag anser att verket behöver förstärka sinADB-kompetens. Jag vUl i sammanhanget erinra om att den av beslutadeoinläggningen av bostadsfinansieringen även innebär att centraladataverksamhet i bidragsfrågor inte kommer att kunna samordnas med i lånefrågor som urspmngligen var planerat. Vidanslagsberäkningen har jag därför beräknat medel för sex nya tjänster försystemerare och programmerare (.) och för utgifter för drift ochunderhåll av det nya regionala systemet (). I anslutning härtillvill jag också framhålla vikten av ett väl fungerande ekonoinisystem. teraratt verket har gjort kraftfuUa insatser för att förbättra sina redovisnings- Prop. 1990/91:100 system. Jag har vidare vid min medelsberäkning tagit hänsyntill verkets ökade utgifter för inrikes resor. Jag har för ändamålet beräknatytterligare . (4). Kosmader för omstationering avser numera endastkvarstående utgifter för den personal frän och planverket som omfattas av den sär skilda Stockholmsgarantin. Enligt vad jag har erfarit beräknar verket att det den finns kvar tre personer med rätt enligt denna garanti. räknardärför dessa utgifter till . för /92 (6). Verkets övriga förslag i fråga om förstärkning avanslaget för /92 är jag inte beredd att tillstyrka. Vad särskiltgallerverkets förslag om medel för fortsatt ADB-urveckling inom verkets olikasakområden, såsom geografiskt informationssystem, databaser för bygg- ochlåneregler m.m., vill jag erinra om att verket fått i uppdrag att senast den 31mars 1991 lämna en närmare redogörelse för sin långsiktiga ADB-strategi i bl.a.dessa delar. Inte heller är jag beredd att tiUstyrka verketsförslag att få bilda ett särskUt bolag för tjänsteexport. Frågan om statligamyndigheters möjligheter att bedriva verksamhet via bolag får prövas i ettvidare sammanhang. För det intemationeUa samarbetet inom typgodkännandeområdetbör , i likhet med vad som gäller för /91, fä ta ianspråk vissa medel från anslaget. Jag förordar att högst . avanslaget får tas i anspråk för detta arbete. Jag utgår liksom frånatt verket tar erforderUga initiativ tUl en samordning av de svenskaintemationeUa insatsema på detta område. De röriiga kreditema för typgodkännandeverksamhetenoch för tjänsteexporten bedömerjag bör ökas tiU av verket föreslagna 1 resp. 2milj.kr. Inkomstema av publikationer beräknarjag tilloförändrat . Med hänvisning till anslagsöversikten beräknar jaganslagsbehovet för /92 tiU . Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /92 anvisa ettförslagsanslag på . B 2.Länsbostadsnämnderna Prop. Bil.l3 1989/90 Utgift 51729 153 1990/91 Anslag 54 569 000 1991/92 Förslag 58 263 000 Länsbostadsnämnder finns i alla län utom Gotiandslän. Nämnden är länsmyndighet för frågor om statens stöd tillbostadsförsörjningen. I fullgörs motsvarande uppgifter avlänsstyrelsen. Försöks verksamheten med samordnad länsförvaltning i Norrbottenslän avslutas , varefter länsbostadsnämnden i länätergår till att vara en självständig myndighet. StatensBostadsfuiansieringsaktiebolag, svarar sedan den I juU 1989 -utöverförvaltningen av SBAB-finansierade lån - för förvaltningen av allaanslagsfinansierade lån som beviljas eller har beviljats inom bostadsdepartementetsansvarsområde. Handhavandet av låneförvaltningen regleras av ett avtal mellanSBAB och /länsbostadsnämndema. Fr.o.m. kommer vidare de nyalänsstyrelsema att ha det formella ansvaret för frågor som rör de kommunalabostadsförsörjningsprogrammen. Eftersom de ekonomiska villkoren spelar enavgörande roll kommer länsbostadsnämndema an även i fortsättningen ha ettansvar för dessa frågor, liksom ansvar för inhämtande av uppgifter ochbedömning av realismen rörande det bostadsbyggande pä kort sikt som kommertill utdyck i de s.k. projektiistoma. Länsbostadsnämndemas arbetsuppgifter och ansvarkommer således i allt väsentligt att vara oförändrade även efter deorganisatoriska ändringar som vidgade roll och länsstyrelsemas ökadeansvar för bostadsplaneringen innebär. Genom uppdelningen av det ceno-alaansvaret för låne- och räntebidragsadministrationen har nämndema numera tvåuppdragsgivare, vilket ställer ökade krav på redovisning av bådearbetsuppgifter och resursåtgång. Antalet beslut om lån och bidrag till ny- ochombyggnad av både flerfamiljshus och småhus väntas bli det samma /91 och arbetsbelasmingen på nämndemas tekniska avdelningarkommer inte att minska. a. kostnadsgranskningen är mycket arbetskrävande.Dessutom börjar kommunemas svårigheter med att rekrytera kvaUficerad personalatt avspegla sig i att ärendena inte är lika väl förberedda när det kommer intUl nämndema, vilket ökar arbetsbelastningen på nämndema och förlängerhandläggningstidema. Arbetsbelastningenpå länsbostadsnämndemas administrativa avdelningar har legat på en hög nivå bl. a. beroende på att det funnitsfel och brister i det centrala datasystemet för låne- och bidragshanteringen (UDS- C). Antalet förvalmingsärende har minskat /90 i förhållande 26 till tidigare budgetår,främst i fråga om antalet inlösenärenden. Den nytill- F*rop. 1990/91:100komna låneformen "ersätmingslån" har visat sig mycket arbetskrävandeoch Bil. 13 omfattningen pä denna långivning förväntas öka de närmaste aren.Under senare är har långivningen tiU främst nybyggnad av bostäder ökatmarkant. TUl följd härav kan det förväntas att antalet utbetalningsärendenkommer att öka markant . Förvaltningskostnadspostenhar under en följd av år underkastats ned-skämingar i enlighet medhuvudaltemativet. De resurstillskott som skapats för nämndemas del underinnevarande budgetär har främst skett i form av en-gängsbelopp. En stor del avdessa engångsbelopp mäste användas för att täcka fasta kosmader för nämndemasverksamhet. Det har bl. a. visat sig att nuvarande personalstat inte ryms inomden angivna lönekosöiadsramen. Den datorisering som sker ute på nämndema -som antas vara fullt genomförd först på 2 - - kommer under enövergångsperiod att kräva fortsatta extraresurser. väntas rationaliseringseffekter avdatoriseringen av låne-och bidragshanteringen på länsbostadsnämnderna. Boverketföreslår sammanfattningsvis följande: Länsbostadsnämndemastotala förvaltningskostnader (inkl. låneförvalt ningen) fastställs till ett i förhåUande till /91 realtoförändrat belopp. Den särskilda anslagspostenlönekostnader tas upp med minst samma beloppsom för /91. En engångsanvisning päförsäven anslaget för /92 till minstsamma belopp som för /91. Nämndema tUldelas ytterligaremedel för angelägna personalutveckUngsåt-gärder. Nämndema tilldelas ytteriigare medel för utökadedatadriftkostnader (.) och för att täcka kostnadema för de s kSUN-datorema (.) 1991/92 Föredraganden + 5 220 000 (därav lönekostnader) (88 766 000) (-H 7 011 000) -1- 1 262 000 ■ 124 682 000 + 6 482 000 -1- 2 788 000 -1- 2 788 000 + 3 694 000 1990/91:100 Bil.l3 Somframgått av det föregående har länsbostadsnämndema fått tvä uppdragsgivaretill följd av att det centrala ansvaret för låne- och bidragsgivningen ärdelat mellan och , . Såsomfömtsattes i prop. 1989/90:112 om finansiering av kosmader förlåneförvaltningen inom ansvarsområde, m.m. har avtalträffats mellan staten och om ersättning för läneförvaltningen. , som gäller tills vidare, åtar sig bolaget också att anlita länsbostadsnämndemaför låneförvaltning på regional nivä. Härför skall bolaget ersättastaten med ett belopp som motsvarar av kostnadema för nämndemasverksamhet. Den valda ordningen för att finansiera låneförvaltningen innebäratt nämndemas utgiftsbehov i sin helhet prövas inom ramen för den statiigabudgetprocessen. Inteheller i fråga om länsbostadsnämnderna kan jag biträda förslag omrealt oförändrad utgift. Jag förordar att utgiftema för nämndema /92 beräknas med utgångspunkt i en real minskning . Dettidigare behovet av extra personal kvarstår dock även under /92.Jag förordar därför att det ocksä för nästa budgetår tas med enengångsanvisning för löner och övriga förvalmingskosmader avseende extrapersonal av i huvudsak samma storlek som . Med hänsyn tUl vadboverket har anfört beträffande användandet av engångs-anvisningen innevarandebudgetår viU jag understryka att dessa medel i första hand är avsedda förinsatser när det gäller intemkontroUen vid nämndema. Övrigaförslag från till utgiftsökningar kan jag inte biträda . Medel förpersonalurvecklingsåtgärder (4) bör anstå till dess översynen av länsbostadsnämndernamed anledning av den beslutade omlägg- Prop. 1990/91:100 ningen av bostadsfinansieringen är avslutad. De länsbostadsnämnder som deltagit i försöken medett regionalt datasystem för låne- och bidragshanteringen (UDS-R) har haftsärskilda kosmader för denna ADB-verksamhet. Enligt vad jag erfarit upphördessa kostnader under innevarande budgetär. Nämndemas behov av medel för driftoch underhåll av -data,etapp O beräknas därförkunnarymmas inom en utgiftsramsom är 2,5 milj.kr. Det överskjutande beloppet hardisponerats för att förstärka ADB-resurser. Inkomstema under /92 avadminisö-ationsavgiftema beräknar jag till oförändrat belopp i förhållandetill innevarande budgetår. Ersättningen från beräknas motsvara av detotala utgiftema för länsbostadsnämndema. Mot denna bakgmnd och med hänvisning tillanslagsöversikten beräknar jag anslagsbehovet för /92 till . I beloppet ingår medel för länsbostadsnämnden i länsom fr.o.m. detta budgetår åter bör stäUas dU disposition. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Länsbostadsnämnderna för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Vissa lån till bostadsbyggande 1989/90 Utgift 10 962 152 1990/91 Anslag 1 000 000 1991/92 Förslag 1 OOOOOO Från anslaget betalas hyresförlustgarantilån ochräntebärande förbättrings-lån. Bestämmelser om hyresförlustgarantilån fmns iförordningen (1982:1286) om StatUg hyresförlustgaranti. Lån kan lämnas förhyresförluster i sådana hyres- eller bostadsrättshus som har lämnats bidragenligt förordningen (1982:1285) om statsbidrag till hyresrabatter i bostadshus,dvs. hus som påbörjades . Lån lämnas med ett belopp sommotsvarar högst av hyresförlustema av högst efterhusets färdigställande. Lånen är ränte- och amorteringsfria i tre år.Amorteringstiden är i normalfallet . Förbättringslån lämnades enligt förbättringslåneförordningen(1980:261) eller motsvarande äldre bestämmelser. Långivningen upphörde den 30juni 1987. /90 har inga hyresförlustgarantilån utbetalats. Med hänsyn tillnuvarande situation på bostadsmarknaden anser att behov av sädana lånsaknas. Verket föreslår därför att förordningen (1982:1286) om statlighyresförlustgaranti upphävs. föreslår att ett anslag på 1 000 000 kr.anvisas för /92 för att täcka eventuella utbetalningar avförbättringslån. Jaganser att möjUghetema att erhålla hyresförlustgarantilån inte bör avvecklasförrän de från husets färdigställande som reglema anger har gått tillända för de sist färdigställda husen. Detta beräknas inte ske förrän tidigastom . Jag kan därför inte tillstyrka förslag om att nu avveckladenna långivning. Jagbiträder verkets förslag tiU anslagsberäkning för nästa budgetår. Jag hemstäUeratt regeringen föreslår att till Vissa län till bostadsbyggande /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift 20 515 443 800 1990/91 Anslag 22 550 000 000 1991/92 Förslag 22 710000 000 Från anslaget betalas räntebidrag för ny- ochombyggnad av bostadshus, för underhålls-, reparations- och energisparätgärder ibostadshus, samt, i vissa fall, för förvärv av bostadshus. Från anslagetbetalas vidare ungdomsbostadsstöd, nybyggnadsbidrag, bidrag tillbostadskostnader efter ombyggnad, bidrag uU hyresrabatter samt s.k. 33§-ersänning tiU kommuner. Anslaget belastas ocksä med eftergifter av räntelån. Bestämmelser om räntebidrag för ny- och ombyggnadav bostadshus fums dels i nybyggnadsläneförordningen för bostäder (1986:692)resp. ombyggnadslåneförordningen för bostäder (1986:693), dels i förordningen(1989:858) om ersättningslån för bostadsändamål, dels i bostadsfinansieringsförordningen(1974:946) och bostadslånekungörelsen (1967:552). Sammantaget innebär nämndabestämmelser att räntebidrag i princip lämnas för egnahem färdigställda fr.o.m.år 1975 och för hyres- och bostadsrättshus färdigställda . Räntebidrag enligt ny- ellerombyggnadslåneförordningen för bostäder lämnas med belopp som motsvararskiUnaden mellan den verkliga räntekostnaden för bostadslån och underliggandekredit inom låneunderlaget för bostäder och en garanterad ränta för dessa lån.Vid ombyggnad av hyres- och bo- stadsrättshuskan räntebidrag lämnas för markkostnader även om de inte ingår Prop.1990/91:100 i låneunderlaget. Den garanterade räntesatsen för det första åretav lånetiden Bil. 13 varierar, beroende på låntagarkategori, mellan 3,4 och 4,för nybyggnadslån och mellan 5,25 och för ombyggnadslän. Avserombyggnadslånet vissa åtgärder eller ändamål kan dock för avlånetiden en lägre räntesats gälla. Den garanterade räntan höjs ärligen med0,för hyres- och bostadsrättshus och med 0,5 procentenheterför egnahem tiU dess att den faktiska räntenivån uppnäs, varvid räntebidragetupphör. Bestämmelser om räntebidrag för vissaunderhållsåtgärder finns dels i förordningen (1983:974) om statligt räntestödvid förbätttnng av bostadshus för hus med hyres- eller bostadsrättslägenheter,dels i förordningen (1983:40) om räntebidrag för underhåll i vissa fall.Räntebidrag enligt förordningen om statligt räntestöd vid förbättring avbostadshus beräknas med utgångspunkt i en schablonmässigt bestämd kostnad förutförda åtgärder och en på denna kostnad beräknad ränta. För schablonbeskattadefastighetsägare gmndas bidraget på en räntesats som bestäms utifrån de räntorsom tillämpas på den allmänna lånemarknaden. För övriga fastighetsägare ärbidraget lägre. Bidragstiden är 10 eller beroende på hur lång tidåtgärdema kan nyttiggöras. Räntebidrag enligt förordningen (1983:40) omräntebidrag för underhållslån i vissa fall lämnas tUl allmännyttigabostadsföretag och studentbostadsföretag, som för beviljades lån påden allmänna lånemarknaden till underhåll av bostadshus. Bestämmelser om räntebidrag för reparations- ochenergisparåtgärder finns dels i förordningen om statligt räntestöd vidförbätdnng av bostadshus, dels i förordningen (1982:644) om lån förbyggnadstekniska åtgärder i bostadshus samt förordningen (1977:332) om statligtstöd tUl energibesparande åtgärder i bostadshus m.m. (upphävd 1980:334). Räntebidrag för lån för vissa förvärv lämnas isamband med dels förvärvsstöd vid kommunalt förköp av en- och tvåbostadshusfrämst i vissa kustkommuner, dels förvärvsstöd tiU vissa flerbamsfamiljer förköp av egnahem. Räntebidraget beräknas på likartat sätt som för nybyggnadslän,dock med annan garanterad räntesats för . I fråga omförköpsstödet är räntebidragsunderlaget begränsat till av gällandeschablonbelopp för tomt- och gmndberedning samt lägestiUägg. Förvärvsstöd tiUvissa flerbamsfamiljer lämnas om det i köparens familj ingår minst rvå bam, omfamiljen kan beräknas få bostadsbidrag till kosmadema för att bo i det nyahuset samt om kommunen godkänt köpeskillingen och åtagit sig borgensansvar sommotsvarar av låneskulden för förvärvslänet vid förlusttillfället. Räntebidraglämnas för ränta för förvärvslån och bottenlån. Bestämmelsema finns iförordningen (1984:614) om lån för förvärv av vissa bostadshus som har förköptsenligt förköpslagen (1967:868) och förordningen (1987:258) om stöd tillflerbamsfamUjer för köp av egnahem. Bestämmelser om ungdomsbostadsstöd finns iförordningen (1987:530) om ungdomsbostadsstöd. Stödet, som är ett bidragsstöd, lämnas till vissa kommuner för att öka utbudet av bostäder för ungdomar. Bidragsstödet upp- o i för varje lägenhet som förmedlats tiU ungdomar av Prop. 1990/91:100 kommunen eller ett av kommunen utsett organ. Bidrag lämnasför den tid Bil. 13 som lägenheten hyrs ut till personer som är yngre än 25år. Bestämmelser om nybyggnadsbidrag fmns iförordningen (1986:1399) om bidrag vid nybyggnad av bostäder.Nybyggnadsbidraget lämnas till ägare av nybyggda hyres- och bostadsrättshus sompåbörjades under slutet av eller . Bidragetlämnas i två är och uppgår till /m under det första bidragsåret och till30 kr./m under det andra bidragsåret upp till ett visst högsta belopp perlägenhet. Bidragstiden beräknas från tidpunkten då huset färdigställts. Bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad, s.k.kvarboendegaranti, lämnas för de hyresgäster och bostadsrättsinnehavare som borkvar i sådana ombyggda hus där ombyggnaden påbörjades under något av åren1987-1989. Bidraget för motsvarar 60 %av den höjda bostadskostnaden tiU den del höjningen överstiger /m.Därefter minskas bidraget med en tredjedel . Bestämmelsema finns i förordningen(1986:1398) om bidrag tUl bostadskostnader efter ombyggnad. Bestämmelser om statsbidrag till hyresrabatterfinns i förordningen (1982:1285) om statsbidrag till hyresrabatter ibostadshus. Bidrag lämnas till ägare av vissa hyres- eller bostadsrättshus därny- eller ombyggnaden påbörjades under något av . Bidrag lämnasunder av räknad från färdigställandet. avbidragstiden lämnas bidrag med ett belopp som varierar mellan 22,5 och 60kr./m beroende på på-börjandetidpunkt och typ av åtgärder. Bidraget minskasårligen med en femtedel. Bestämmelser om s.k. 33 §-ersättning finns i 1962års bostadslånekimgör-else (1962:537) och motsvarande äldre bestämmelser. Omvissa villkor är uppfyllda är staten skyldig att i efterhand ersätta kommun med80 % av det belopp som kommunen har lämnat för att täcka förvaltningsförlusterför hus med lån enligt nämnda bestämmelser. Utöver 33 §-ersättningen betalas från anslaget ävenengångsbidrag till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter. Bidrag kan bevUjas av regeringen till kommuner som för framtidenavstår från sin rätt tUl sådan ersättning. Regler förengångsbidraget finns iförordningen (1984:337) om ändrade bestämmelser om statens skyldighet attbetala ersättning till kommuner enligt 33 § bostadslånekungörelsen (1962:537)m.m. /90 uppgick det totalt aviserade subventionsbeloppet avseenderäntebidrag för ny- och ombyggnad till 17 992 milj.kr. Av beloppet hänförde sig83 % till hyres- och bostadsrättslägenheter och till egnahem. Räntestöd för underhåll samt för energisparåtgärderoch reparationer i hy- Prop. 1990/91:100 res- och bostadsrättshus skall iprincip motsvara skattereduktionen för en eg- Bil. 13 nahemsägare som tar upplån för att genomföra motsvarande ätgärder. De godkända kostnadema för olikabidragsändamål m.m. framgär av följande tabell.Mellan budgetåren 1987/88 och 1989/90 har antalet b)eslut om bidrag ökat med ca60 %. Ehygt hälften av stödet har avsett underhållsåtgärder. Räntestöd till vissa flerbarnsfamiljer för förvärvav äldre egnahem kompletterar det vanliga stödet tiU ny- och ombyggnad. Desenaste tvä budgetåren har antalet sådana beviljade förvärvslän minskat, medanlänebeloppen har ökat. Under /90 har räntestöd betalats ut medsammanlagt 220 milj.kr. Det statiiga ungdomsbostadsstödet uppgick tiU 15milj.kr. under /90. fömtser en viss ökning avbidragsgivningen under kommande budgetår. Beslut om nybyggnadsbidrag tiU ägare av hyres-eller bostadsrättshus som påbörjats under slutet av eller under åren1987 och 1988 har lämnats med sammanlagt ca 65 milj.kr. Utbetalningen av dessabidrag sker i efterhand. Under /90 utbetalades preliminärt 32milj. kr., viUcet är 25 mUj.kr mer än under föregående budgetär. Beslut om s.k. kvarboendegaranti har lämnats medsammanlagt ca 150 milj.kr. Även dessa bidrag betalas ut i efterhand. /90 utbetalades preliminärt 38 milj. kr., viUcet är 29 milj.kr.mer än under föregående budgetår. Statsbidrag tiU hyresrabatter tUl ägare av vissahyres- och bostadsrättshus som påböljats har /90 utbetalats med 69 milj.kr.