prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Översynen bör leda till besparingar inom departementenoch den samlade administrationen på ca 45 milj.kr. 4 Statistik Prop. 1990/91: 150 BilagaII; 12 Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare(1990:07) att se över denstatliga statistikens styrning, finansiering, samordning m.m. Utredningen, somskall ha slutfört sitt arbete , bör leda till att denstatliga statistiken i ökad omfattning efterfrågestyrs och att användarna gesett ökat finansiellt ansvar. En anpassning till minskade statistikbehov som enföljd av en mindre reglerad förvaltning bedömer jag kommer att leda till sänktakostnader för statistikproduktionen. Somen följd av omställningen och minskningen av den statliga administrationen iövrigt bedömer jag att anpassningen av statistiken kommer att leda till enbesparing på statsbudgeten med ca 40 milj.kr. Besparingsåtgärderna kommer attredovisas budgetproposition. Kammarkollegietsverksamhet är till stora delar avgiftsfinansierad. Utöver fondförvaltningtillhandahåller kollegiet också tjänster i fråga om ekonomisk service till småoch medelstora myndigheter. Verksamheten är i denna del helt efterfrågestyrd,och den innebär att andra myndigheter inte själva behöver anställa personal förvissa ekonomifunktioner utan i stället köper motsvarande tjänster av kollegiet.Avsikten är att kartlägga om fler verksamhetsgrenar kan avgiftsfinansieras.Dessutom bör klariäggas om nuvarande avgifter är satta så att de motsvarar defaktiska kostnaderna för verksamheten. Detta bör leda till besparingar påstatsbudgeten med ca 3 milj.kr. 6 Små nämnder och myndigheter Enöversyn pågår inom av små nämnder och myndigheter. Regeringenhar med anledning av översynen gett i uppdragatt förhandla med de statsanställdas huvudorganisationer om en ny form församverkan i arbetsmiljöfrågor. Syftet är att statens arbetsmiljönämnd skallupphöra som myndighet och att central samverkan inom arbetsmiljöområdet skallorganiseras och finansieras på annat sätt av parterna. Ävenandra små myndigheter och nämnder skall ses över. Inriktningen är att uppgifterså långt möjligt skall samordnas hos andra myndigheter eller organ. I den mån nämndernaiär avtalsreglerade kommer regeringen att uppdra åt attförhandla om deras avveckling. Isyfte att utveckla en administrativ samordning av statlig verksamhet har regeringen uppdragit åt statskontoret att lämna förslag till hur admi nistrationen kan förbättras inom ett geografiskt begränsat område, nämli gen i . Uppdraget avser administrativa mtiner vid bl. a. kammarkollegiet, jämställdhetsombudsmannen, diskriminerings- 108 ombudsmannen och vissadomstolar. Genom en administrativ samord- Prop. 1990/91: 150 ning kanmyndigheter eller annan statlig verksamhet få lägre kostnader för Bilaga11:12 administrationen som de får tillgång till högre kompetens än desjälva skulle ha råd till. Totalt kan dessa åtgärder beräknas innebära en besparing på ca 2.5 milj.kr. Länsstyrelsernasverksamhet har noga utretts och övervägts inför beslut om och undergenomförande av samordnad länsförvaltning (prop. 1988/89:154, BoU 1989/90:4 och9, rskr. Med utgångspunkt i den nya länsstyrelseinstruktionen (1988:971,omtryckt 1990:251) anges i årets budgetproposition följande huvudområden förlänsstyrelsernas verksamhet: Länsstyrelsenskall följa upp att den nationella politiken och de nationella målen inom ettstort antal verksamhetsområden får genomslag inom länet. Länsstyrelsenskall främja länets utveckling och på regional nivå ansvara för samordningenav statens regionala utvecklingsinsatser. Länsstyrelsenskall svara för en effektiv statlig förvaltning på regional nivå. Avårets budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 15 s. 55) framgår vidare attreformen med samordnad länsförvaltning kan beräknas ge möjligheter tilladministrativa besparingar motsvarande minsl 31 milj.kr. Besparingarna fördelasöver med 10 milj.kr. för /92 och 21 milj.kr. Jaghar beslutat om en översyn av organisationsstrukturen inompolisväsendet. Översynen sker genom en särskild projektorganisation inomcivildepartementet och i enlighet med vad som anförs i en inomcivildepartementet upprättad promemoria (dnr C 91/443/PO). Av promemorianframgår att översynen bl.a. skall syfta till att stärka den regionala nivåninom polisorganisationen. skall översynsarbetet bedrivas med denutgångspunkten att funktionen som regional polischef skall vara förenad med enbefattning som polischef i den lokala polisorganisationen (den s.k. länspolismästarmodellen).Enligt min bedömning kan resultatet av översynen beräknas innebära en besparingpå länsstyrelsernas förvaltningskostnader med sammanlagt ca 15 milj.kr. frånoch med /94. Närdet gäller övriga möjligheter till besparingar på länsstyrelseområdet vill jaganföra följande. Somchefen för har redogjort för (bil.11:8), har regeringen föreslagit väsentliga förenklingar av jord förvärvslagstiftningen (prop. 1990/91:155). De föreslagna ändringarna kommer att innebära minskade arbetsuppgifter för länsstyrelserna genom att ett avsevärt mindre antal jordförvärv kommer att behöva prövas. Därigenom bedömsbesparingar kunna göras på länsstyrelsernas förvalt- Prop. 1990/91: 150 ningskostnader. Bilaga 11: 12 Olikaåtgärder är tänkbara för att minska kostnaderna för myndigheternaskungörelseannonsering i dagspressen. Ett sätt är att ändra eller helt slopa detnuvarande kravet på att sådan annonsering skall ske i alla dagstidningar med enspridning på utgivningsorten till av hushållen. En sådanförändring skulle medföra minskade kostnader för länsstyrelsernaskungörelseannonsering. Länsstyrelsernaär utbetalningsmyndighet i ärenden om statlig lönegaranti vid konkurs. Somchefen för har redogjort för (bil.11:9),bör i fortsättningen kronofogdemyndigheterna vara utbetalningsmyndighet isådana ärenden. Detta innebär möjligheter till administrativa besparingar. Kostnadernaför länsstyrelsernas verksamhet med bil- och körkortsregister samt handels-och föreningsregister uppgår till sammanlagt ca 200 milj.kr. Verksamheterna är avgiftsbelagdaoch avgifterna täcker i stort sett kostnaderna. Intäkterna för verksamhetentillförs dock inte registerverksamheten direkt, utan bokförs på eninkomsttitel på statsbudgeten, som kostnaderna täcks genom länsstyrelsernasförvaltningsanslag. Utredningen (K 1989:03) om översyn av huvudmannaskapet förbilregistret m.m. har lämnat förslag beträffande bil- ochkörkortsregistren (SOU 1991:14). Denna verksamhet berörs också av den pågåendeutredningen (K 1991:01) om det offentliga trafiksäkerhetsarbetets organisation(dir. 1990:86). Statskontoret har lämnat förslag till effektiviseringav handels- och föreningsregistreringen. Jag räknar med att effektivitetsförbättringarsom också ger en bättre service till allmänheten kan genomföras vid de nämndaregisterverksamheterna hos länsstyrelserna, bl.a. med anledning av utredningsforslagen.T.ex. bör avgiftsintäkterna mer direkt kanaliseras till den berördaverksamheten. På så sätt stimuleras att tillgängliga resurser används på etteffektivt sätt, och ökad verksamhetsvolym ger snabbt utslag i ökade intäkter. Ensystematisk genomgång av länsstyrelsernas omfattande verksamhet med olikaförvaltningsärenden bör göras i syfte att slopa onödiga regler och föra överviss verksamhet till andra myndigheter, om detta kan ge bättre service ochminskade kostnader. Enliknande genomgång av olika gemensamma arbetsuppgifter som rörlänsstyrelseorganisationen görs f n. av den utredning om de s. k. stabsmyndigheterna(C 1990:04) som jag har nämnt. Genomgången sker mot bakgrund av deändrade förutsättningar som följer av reformen med samordnad länsförvaltningoch övergången till mål- och resultatorienterad styrning. Bl.a. övervägs om detär lämpligare att arbetsuppgifter som utförs av länsstyrelsernasorganisationsnämnd i stället utförs av länsstyrelserna själva eller av andramyndigheter. Jag räknar med att detta arbete skall leda till vissa besparingar. Innanbesparingsmöjligheterna kan beräknas i detalj på de sistnämnda områdena krävsytterligare överväganden. Jag gör dock den bedömningen att de kan uppgå tillsammanlagt ca 50 milj.kr. Jagvill i detta sammanhang också peka på två utredningsuppdrag som 110 kan leda fram tillstrukturförändringar på litet när det gäller den Prop. 1990/91; 150offentliga verksamhetens regionala uppbyggnad. För det första har jag i dagBilaga 11:12 fått regeringens bemyndigande att tillkalla en särskild utredaremed uppgift att göra en analys av den offentliga verksamhetens regionalauppbyggnad samt presentera en perspektivstudie med några alternativ för enframtida struktur. För det andra har jag också fått regeringensbemyndigande att tillkalla en särskild utredare med uppgift att analysera för-och nackdelar med nuvarande länsindelning i västra samt föreslå deåtgärder som behövs för att komma tillrätta med nackdelarna. Inomcivildepartementet har som framgår av vad som sagts nyligenpåbörjats en översyn av organisationsstrukturen inom polisväsendet (jfr prop.1990/91:100 bil. 15 s. 63). Målet för översynen är att föreslå förändringar ifråga om organisation och uppgifter på alla nivåer inom polisen i syfte attskapa en organisationsstruktur som skall möjliggöra ett effektivt utnyttjandeav tillgängliga resurser. Ett medel i detta arbete är att fortsättadecentraliseringsarbetet inom polisen. En anpassning av organisationen medhänsyn till det nya budgetsystemet med treåriga budgetramar som avses bliinfört för polisens del i och med /93 kommer att medföra endecentralisering av viktiga ekonomiadministrativa funktioner från central nivåtill polisens fältorganisation. Iförutsättningarna för översynen ingår att de förändringar som vidtas skall ledatill påtagliga besparingar på polisområdet utan att polisens möjligheter attupprätthålla allmän ordning och säkerhet försämras. Påcentral nivå inom polisväsendet bör besparingar kunna göras genom en renodlingav roll som central förvaltningsmyndighet. Styrelsensfrämsta uppgifter bör vara att förmedla statsmakternas beslut i olika frågortill den övriga polisorganisationen, att följa upp att besluten genomförts samtatt förse regeringen med underlag för ställningstaganden. Ett led i arbetet medatt renodla roll är att stödjande funktioner sompolishögskolan, kriminalpolisverksamheten samt register-och ADB-verksamhetenges en självständigare ställning gentemot myndigheten med en efterfrågestyrningfrån polisorganisationen som främjar en ökad kostnadseffektivitet. Inomden lokala polisorganisationen kan väsentliga besparingar göras genom enrationalisering av de administrativa funktionerna, bl.a. på så sätt att vissafunktioner sköts på regional nivå för ett helt län eller genom att störrepolismyndigheter lämnar stöd till andra polismyndigheter i form avadministrativ service. Om inte åtgärder av detta slag ger ett tillfredsställandebesparingsresultat kan ytterligare besparingar göras genom sammanslagning avpolismyndigheter. Isammanhanget bör nämnas det intensiva rationaliseringsarbete som pågår inom polisen inom ramen /avtalsuppgörelse. Resul tatet av detta arbete innebär inte bara att polisen blir avsevärt bättre 111 att lösa sina uppgifter påett effektivt sätt, utan också att det skapas Prop. 1990/91; 150 gynnsammaförutsättningar för de kostnadsbesparingar som är förutsatta. Bilaga II: 12 Genomden nu igångsatta översynen av organisationsstrukturen inom polisen kommer detatt bli möjligt att mera i detalj avgöra hur stora besparingar som kan göras påcentral nivå respektive länsvis inom polisen. Statsmakterna kommer därmed attfå ett underlag för att fastställa sparmål för olika delar av polisorganisationen.Det bör dock i princip vara en sak för myndigheterna själva att besluta om deinterna organisationsförändringar som behöver göras vid respektive myndighetför att sparmålen skall uppnås. Också när det gäller en eventuellsammanslagning av polismyndigheter bör initiativet i första hand komma frånlokal och regional nivå inom polisorganisationen (jfr prop. 1989/90:155, s.59). Enutredning kommer att tillsättas med uppdrag att se över möjligheterna attinföra en ökad avgiftsbeläggning av polisens verksamhet (jfr prop. 1989/90:155,s. Budgetmässigtbör förändringarna leda till besparingar inom polisen på 130 milj.kr. Av dettabelopp kan ca 20 milj.kr. hänföras till minskade utgifter till följd avavgiftsbeläggning och 10 milj.kr. till besparingar på central nivå. Återstodenav besparingarna fördelas på polisens regionala och lokala nivå. Med hänsyntill polisorganisationens storiek och uppbyggnad torde förändringarna intekunna vara helt genomförda på alla nivåer förrän vid utgången av budgetårei1993/94, då de avsedda besparingarna också kan beräknas få fullt genomslag. Isamband med att ansvaret för utredning av s.k. asylärenden delvis övergår frånpolisen till statens invandrarverk (jfr prop. 1990/91:100 bil.15 s. 66)blirdetaktuellt att föra över resurser från polisen tillinvandrarverket. 9 Konkurrens- och konsumentfrågor Måletför den ekonomiska politiken är att öka effektiviteten i ekonomin och att dämpapris- och kostnadsökningarna. En väl fungerande konkurrens mellan företag ochandra marknadsaktörer ökar effektiviteten och stimulerar till bättreprestationer och lägre kostnader. En viktig del i arbetet att skapa välfungerande marknader är den pågående avvecklingen av regleringar inom viktigasamhällsområden och att öka inslagen av utländsk konkurrens. En annan viktigdel är en effektiv konkurrensövervakning. En kommitté har iuppdrag att överväga ytterligare konkurrensfrämjande åtgärder(C 1989:03). Kommittén som lämnar sitt slutbetänkandesommaren kommer också att föreslå hur en lämplig myndighetsstruktur påkonkurrensområdet bör vara utformad för framtiden inte minst med hänsyn till deuppgifter som ett närmande till EG medför. Betydelsenav en effektiv konkurrensövervakning tillsammans med de omfattande avregleringar som genomförs innebär en strukturell tyngd punktsförskjutning från myndigheter som har att administrera regleringar till myndigheterna på konkurrensområdet. Trots den prioritetkonkurrensövervakningen har samt i avvaktan på Prop. 1990/91:150konkurrenskommitténs slutliga förslag när det gäller myndighetsstrukturen Bilaga 11:12 - bedömer jag det möjligt att /93 -1993/94 genomföra effektiviseringar i verksamheten som ger besparingar på på konkurrensområdet. Insatsernaför en förstärkt samhällsekonomisk utveckling är viktig för konsumenterna menställer också nya krav på konsumentpolitiken. De hushållsekonomiska frågorna,den västeuropeiska integrationen samt utvecklingen av den lokalakonsumentverksamheten fordrar stora insatser av konsumentmyndigheterna under denärmaste åren. Eftersamråd med statsrådet finner jag dock att det i slutet avplaneringsperioden kommer att finnas utrymme för administrativa rationaliseringargenom att datorstödet byggs ut, arbetsmetoder förändras och ansvarsgränser tillsektorsmyndigheter som arbetar med konsumentfrågor renodlas. En besparing på ca5% på konsumentområdet bör vara möjlig. Jagbedömer att en besparing på sammanlagt minsl 7 milj.kr. kan göras påförvaltningsanslagen för myndigheterna på konkurrens- och konsumentområdena. 10 Statliga myndigheters telekommunikationer Undersenare år har regeringen i flera sammanhang uttalat att en samordnad syn påutbyggnaden av telekommunikationen inom och mellan myndigheter är avstrategisk betydelse för hela statsförvaltningen och dess avnämare. Rättutnyttjade utgör de tjänster som den framtida telekommunikationen kan erbjudaett viktigt hjälpmedel i den fortsatta omställningen av den offentliga sektorn. Utgångspunktenför den framtida statliga telekommunikationen bör vara att standardiserade ochkostnadseffektiva nättjänster skall kunna erbjudas statliga myndigheter somservice och stöd. Eftersom kostnaderna för de statliga myndigheternastelekommunikationer och posthantering är höga samt bedöms växa kraftigt under1990-talet, bör infrastrukturen på data- och kommunikationsområdet ses över.Viktigt för infrastrukturen är upphandling, användning av standarder i data-och kommunikationssystem samt användning av gemensamma kommunikationstjänster. Motdenna bakgrund kommer regeringen att inrätta en delegation, betåendeav företrädare för statliga myndigheter för att i samverkan med statskontoretgenomföra åtgärder som effektiviserar statliga myndigheters telekommunikation.I arbetet ingår även att genomföra åtgärder för att förbättra statligamyndigheters telefonservice åt allmänheten, vilket har uttalat sigför (FiU 1988/89: 30, rskr. Regeringenkommer budgetproposition att lämna en redogörelse för dekostnadsminskningar som kan göras genom en bättre samordning avtelekommunikationstjänsterna. 11 Regelförenkling Prop. 1990/91; 150 Bilaga 11; 12 Utöverden omstrukturering av verksamheten på område som deföreslagna besparingarna förutsätter och som kommer att genomföras har flerautredningar till uppgift att ta fram nya regel- och verksamhetsstrukturer somytterst syftar till att få en bättre och mindre resurskrävande verksamhet. Beredningen(C 1990:B) för samverkan mellan stat och kommun behandlar frågor om förnyelseoch utveckling inom den offentliga sektorn. Exempel på frågor som övervägs ärstatens styrning och uppföljning av verksamhet samt effektivitet ochproduktivitet. En rapport om regelreformering i bl.a. kommuner och landstingkommer att läggas fram av stat-kommunberedning (C 1983:02). Ennyligen tillkallad utredning (dir. 1991:22) skall se över lotterilagstiftningenför att bl.a. förbättra strukturen på hanteringen av lotterifrågorna. Dessutomkommer reglerna om pantlånerörelse och redovisning att ses över. Nyligenhar ett avtal slutits om pensionsplan för arbetstagare hos staten m.fl. Avtaletersätter allmänna pensionsavtal för statliga och vissa andratjänstemän. Med anledning härav behöver det omfattande regelsystem somansluter till pensionsavtalet omarbetas. Arbetet härmed kommer givetvis attbedrivas i syfte att uppnå regelförenklingar och därmed minskadeadministrativa kostnader. Frågorom en förenklad regelstruktur och en ny verksamhetsstruktur för att uppnåbesparingar i statsverksamheten är ett genomgående inslag i departementetsutredningsarbete. Det gäller att finna enklare och därmed mindrekostnadskrävande regler och verksamhetsformer som rollernabeställare-leverantör renodlas för att öka kostnadsmedvetandet. Ilikhet med allt annat utredningsarbete bedrivs arbetet i dessa utredningar isyfte att så smidigt som möjligt anpassa de svenska reglerna till . Jagräknar med att de åtgärder som jag nu har redovisat sammanlagt skall leda minskning av den statliga administrationen med ca 370 milj. kr. underbudgetåren 91/92-93/94. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna de riktlinjer för omställning och minskning av den statligaadministrationen inom verksamhetsområde som jag har anfört. Vidarehemställer jag att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört angående statlig revision (avsnitt 2). pp- i990/9i:i50 Bilaga 11; 13 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälantill proposition med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /92, m.m. såvitt avser omställning och minskning av den statligaadministrationen 1 Utgångspunkter för förnyelsearbetet Riktlinjerför verksamheten inom huvuddelen av ansvarsområde harnyligen lagts fast i regeringens proposition 1990/91:90 En god livsmiljö. Avpropositionen framgår bl. a. att förändrade krav ställs på administrationen avverksamheten. Till viss del föreslås ökade resurser. 1 övrigt förutsättsmyndigheterna klara de ökade uppgifterna genom effektiviseringar ochrationaliseringar i befintlig verksamhet. Huvuduppgiftenför är att ställa om samhällets alla verksamheter i miljövänligriktning. Det innebär en omfattande miljöanpassning av olika verksamheter.Olika samhällssektorer måste ta ett större ansvar för miljöfrågorna. Denstatliga administrationen inom verksamhetsområde ärrelativt ny och fortfarande delvis under uppbyggnad. Till följd av de krav somställs inom miljöområdet enligt principen om att förorena-ren skall betala (Polluter-Pays-Principle)är utgifterna på statsbudgeten för den statliga administrationen relativtbegränsade. Utvecklingenav förvaltningen inom verksamhetsområde innebär dels effektiviseringar,dels en omställning av administrationen till följd av politiska förändringar.Inriktningen av arbetet följer därvid riktlinjerna för den förnyade styr- ochbudgetprocessen med övergäng till mera resultatorienterad styrning, störrekrav på uppföljning och utvärdering och en ökad samverkan mellan olika myndigheteroch organisationer. Den ökade internationaliseringen ställer ökade krav menskapar också möjligheter till samordningsvinster genom internationellt samarbete. Följandeprojekt av översyns- och samordningskaraktär pågår eller planeras inom departementetsverksamhetsområde. Chefen för har tidigare dennadag redovisat ett uppdrag om ökad samordning av tillsynen av arbetsmiljön ochden yttre miljön. 2 Översyn av miljölagstiftningen pp- i990/91: i50 som tillsattes för att se över miljölagstiftningenhar överlämnat ett principbetänkande (SOU 1991:4). Ipropositionen En god livsmiljö redovisas utgångspunkterna för kommitténsfortsatta arbete. Dessa är i huvudsak följande. Kommitténskall ta sikte på att samla miljölagarna bl.a. naturresurslagen,miljöskyddslagen, lagen om kemiska produkter och naturvårdslagen i enmiljöbalk. Omsorgenom människors hälsa och miljön skall bilda utgångspunkten förmiljölagstiftningen. Lagstiftningen skall också omfatta bestämmelser om enansvarsfull hushållning med gemensamma resurser. Regleringen av trafikensmiljöfrågor skall harmoniseras med annan miljölagstiftning. Ett betydligt vidare utrymme bör ges åt generella föreskrifterför verksamheter som finns i stort antal och som har likartad utformning. Dettakommer att innebära rationaliseringar och besparingar för den statligaadministrationen, näringslivet och kommunsektorn. Det bör ankomma på kommitténatt redovisa hur effektiviteten påverkas av en sådan lagstiftning. Kommitténbör därvid ange besparings-och rationaliseringseffekter för olikasamhällssektorer. I syfte att bl.a. vinna erfarenheter bör kommittén kunnapröva och redovisa sådana förändringar av reglerna som i större utsträckningbygger på bl.a. generella föreskrifter. Genomatt miljölagstiftningen blir enhetligare och lättare att tillämpa bör vissavinster i administrationen kunna uppnås. Kommittén bör lägga fram förslag tillde organisationsförändringar som föranleds av kommitténs förslag. Ensamlad miljöbalk enligt vad regeringen har beskrivit i propositionen En godlivsmiljö bör enligt min mening ge sådana effekter på samhällsekonomin ochminska byråkratin att den bör ses som en viktig del av insatserna för attminska den statliga administrationen . Betydande administrativa vinsterbör kunna uppnås genom rationaliseringar i ansökningsförfarande, tillståndsgivningetc. Dessa rationaliseringar bör enligt min bedömning medföra effektiviseringari av staten genererad administration inom näringslivet och kommunsektorn menockså i den statliga administrationen på sammanlagt flera tiotals milj. kr. närlagändringarna har genomförts. Ensärskild utredare tillkallades den för att utreda statens naturvårdsverks framtida uppgifter och organisation. Utgångspunkter för arbetet är enligt direktiven (Dir. 1990:67) att centrala roll i det samlade miljöarbetet skall stärkas och att verkets organisation 116 anpassas till en mål- och resultatorienteradstyrning, en medveten decent- Prop. 1990/91: 150 ralisering samtintegrering av miljöarbetet i olika sektorer (sektorsprin- Bilaga 11; 13 cipen). Utredarenhar i betänkandet (SOU 1991:32) uppgifter ochorganisation presenterat ett principförslag till förändrad arbetsinriktning ochorganisation för . Utredaren föreslår att naturvårdsverketsuppgifter när det gäller forskning och miljöövervakning skall renodlas till enbeställarroll, medan utförande av dessa verksamheter skall ske utanför verket.Härigenom sker en övergång till efterfrågestyrning av dessa verksamheter. Hanföreslår att vissa verksamheter skall överföras från tillandra myndigheter och universitet.