prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — fungerar knappast konstnärsnämnden ochförfattarfonden som myniligheter i den meningen atl de på statsmakternasuppilrag hanterar förhandlingar med konsinärsorganisalionerna, genomförutreil-ningar etc. Uibildningsdepariernentei får i praktiken ta på sig vad somegentligen borde vara myndighelsup|)gifier. Enligt utredarens mening bör man ihögre grad än betona författarfondens och konstnärsnämndens ställningsom myndigheter med myndigheters uppgifter och ansvarstagande. Del saknasvidare egentliga skäl au ha två styrelser inom detta område, en för författarnaoch en för övriga konslnärer. Problemen inom resp. verksamhetsområde ärlikartade. Överblicken skulle förbättras om styrelsen vore gemen-sa rrt. Utredaren föreslår därför altkonstnärsnämnden och författarfonden slås samman till ell organ, låt oss kalladet konstnärsnämnden. Den nya; myndigheten bör inom sig ha ett antalberedningsgrupper för de olika konstnärskategorierna. beslut böromfatta dels bibliotekser-säitning, dels visningsersältning som direkt styrdatill resp. område, dels ett klumpanslag som nämndens styrelse själv fördelar påolika konstnärsområden. Styrelsen f>ör innehålla en mer markeradrepresentation av allmänna intressen som inte är partsbundna. Styrelsen börsjälv utse ledamöterna i de olika beredningsgrupperna. Den organisation som föreslåsskulle avlasta riksdag/regering en del detaljbeslut. Nämnden skulle utöver sinanuvarande uppgifter kunna vara dialog- och förhandlingspartner. Regeringenskulle inte behöva specificera anslagen lill olika konsinärsgrupper och olikaverksamheter. Myndigheten skulle kunna utföra utrednings- och analysuppgifterinom sina verksamhetsområden. Uiredaren är medveten om att enförändring av delta slag kräver en djupare prövning än vad som var it möjligtmed hänsyn lill den lid som stått lill konstnärsutredningens förfogande. Ensådan prövning är emellertid angelägen. Med hänsyn till den pågående upphovsränsuiicdningenbegiänsar sig konsinärsutredningen lill vissa upphovsrältsliga frågor avsärskild betydelse för konslnärerna, nämligen ulslällningsersätlning, Droit desuite och upphovsräilslig avgift på tomkasseiicr. Regeringen har överlämnat en skrivelse till inredningen. 1den föreslår KRO, SKR och Konsifrämjandei att en central föieningsfond förulsiäll-ningsersältning bililas. Från fonden skall uigå ersättning tillberättigade utställande konstnärer. Fondstyrelsen skall, enligt skrivelsen,bildas av förslagssiällande organisationer, fonden föreslås få ett staribeloppi)å 3 mrlj.kr. Uiställningsersäitningen är en rentuijphovsräitslig ersättning i den meningen alt upjjhovsmannen, konstnären,kräver en ersättning för att ställa ut sina verk. Konstnären förfogar helt öververket och dess användning. Ersättningen är en fråga mellan konstnären ochutställaren. Den kan beslutas individuellt inen också regleras i avtal mellanutställare och konstnärernas organisationer. Staten har tagit ställning i frågangenom att sluta avtal med bildkonst närernas upphovsmannaorganisationer ombl.a. er.sättningens storlek, Frsätiningen gäller utställningar som arrangerasav statliga organ. har i en skrivelse avvisat tanken attstaten skulle ersätta kommunerna för atl dessa betalar konstnärer naersättning. Utredaren delar u|)pfailning. Staten bör inte gespecialdeslineraile bidrag av detta slag. Kommunerna bör ersätta konslnärernaför rätten alt ställa ut konsten utan alt detta bör föranleda ett särskiltstatligt stöd. Detsamma gäller enligt min mening andra utställares ersättningartill konstnärer. Det finns därför inle tillräckliga skäl atl med statliga medelbygga upp en särskild föreningsfond för utställningsersätining. Om man villfrämja do nämnda oiganisationeinas verksamhet kan det ske genom en ökning avverksamhetsbidragen till organisationerna. Frågan bör prövas i samband med attregeringen tar ställning till program för ökad konstbililning. Utredaren anser att del finns starka skäl fi)r införandeav en rätt för konstnäien till ersättning vid vidareförsäljning av exemplar avhans verk. Enligt vail utredningen erfarit kommer upphovsräiisuiredningen anföieslå en sådan rätt, en sk. droit de suite (kan ungefär översättas med"Töljeräti"). Den föreslås uifor-mad som en rätt för konstnären tillandel i försäljningspriset, oavsett orn det inträffat en värdestegring ellerej. Vad gäller vidare analys av bl,a, de lagtekniska frågorna hänvisas tillupphovsrällsulredningens kommande betänkande. Prop.1990/91:100 Bil. En droit de suite av delta slag skulle kunna medföra ickeoväsentliga Prop. 1990/91: 100 inkomster för bild- och formkonstnärer.Ersättningen bör av praktiska Bil. 10 skäl utgå till en legitimeradupphovsmannaorganisaiion som också avgör hur intäkterna skall fördelas, Upphovsräilslig avgift på lonikasseiier I ell flertal länder beläggs oinspelade ljud- ochvideokassetter med uj)])-hovsrättsligl motiverade avgifter. Motivet är atttomkassetterna till stor del används för kopiering och tidsförskjuieilyssnande/tittande på upphovsrättsligt skyddade verk. Enligt uppgift lär man nu inomregeringskansliet förbereda en lagrådsremiss med innebörden att en sädankasseitavgift skall införas även i viil samma tidpunkt som dennuvarande kassetlskatten upphör, dvs, den , sådant förslagtillstyrkes. Avgiftens storlek,beräkningsmetoder och former för inkassering bör fastställas i förhandlingarmellan de avgifisskyldiga och upphovsmännen. Utgångspunkten i förhandlingarnabör vara atl intäkterna från den nya avgiften skall avsättas för såväl direklasom indirekta ändamål. Genom en avgift av delta slag finns del möjligheter attförbättra stödet lill konstnärer och konstnärlig produktion vad gäller musik,film och video. Avgiften skulle kunna ge upphovsmännen inom dessa områden avsevärdainkomster. Nämnas kan au kasseiiskailen 1989/90 beräknas ge ca 180 miljoner iintäkter. Utredningen skall enligt direktiven också belysa frågor omden konstnärliga utbililningen, I kap, 4 reilovisas en undersökningutredningen låtit göra rörande konsinärernas utbildning. Endast genomsnitUigtca av de yrkesverksamma inom kontnärsområdena har utbildning frånhögskolan. Det är dock stora variationer. För skådespelare ligger siffran på 50procent. Ungefär hälften av dem som gått igenom konstnärlig högskoleutbildningarbetar i ell konstnärsyrke. Rekryteringen av konslnärer sker såledesfortfarande lill stor del utanför konsinärernas högskoleutbildning samiiiligtsom åtskilliga av ile utbildade arbetar med annat, hell eller delvis. Det är ennaturligt förhållande. Skall andelen högskoleutbildade inte minska fram krävs mellertid en ökad antaning vid högskolan, I rapporten redovisas ocksåungdomens starka intresse för konstnärliga utbildningar såväl på gymnasie-,folkhögskole- och högskolenivå. En utbyggnad av den estetiska utbildning inomgymnasie- och folkhögskolan kommer sannolikt leda till ell ökat tryck mothögskolan och kanske också mot de kultuiella arbeisinarknaderna. Del är angelägetall ungdomar som satsar pä estetisk utbildning får klart för sig atl konkurrensen|)å arbetsmarknaden är myckel hård och atl de ekonomiska villkoren ärofördelaktiga. De koninärligahögskolculhililningarna skall bli föremål för en sär-skilil utredning. har därför begränsat sin analys lill vissaallmänna påpekanden inför detta arbete. Uiredaren erinrar om Prop. 1990/91: 100att konstnärlig utbildning och utveckling har vidare syften än all vara Bil. Det framgår bl.a, av den proposition (1975/76:135)som utgör grunden för den nuvarande konsinärspolitiken. Konstnärsutbildning bördomineras av målet att stimulera den konstnärliga mognadsprocessen och ge destuderande möjligheter alt förverkliga sina konstnärliga intentioner.Yrkesförberedelsen i utbildningarna på kullurområdel bör ha som särskilt målatt ge de studerande möjligheter lill egna konstnärliga erfarenheter och bidralill utvecklingen och förnyelsen av de konstnärliga uttrycksmedlen. Denkonstnärliga utbildningen är i sig själv en skapande process som inle i allaavseenden kan och bör bedrivas på ett i förväg planerat sätt. Uiredaren framhåller också att enförstärkt högskoleutbildning skulle främja sysselsättningen för kvalificeradekonslnärer. Till de konstnärliga högskoleutbildningarna knyts nämligen oftalärare som i sin dagliga gärningar utövande konstnärer. Vidare har utredningen erfarit altUHA inlett samtal med ochRiksbankens jubileumsfond med syfte alt intressera rådet och fonden för envidgning av deras forskningsstödjande verksamhet lill att även omfattakonstnärligt utvecklingsarbete och ev, framlida forskning vid de konstnärligahögskolorna. Tillgång lill medel avsedda för forskning skulle ytterligare ökamöjligheterna för kvalificerade konslnärer all få sysselsättning inomhögskolan. För dansarna finns ingenhögskoleutbildning. Den nuvarande danslinjen har två inriktningar: koreografioch danspedagogik, Uiredaren föreslär all den kommande översynen prövarmöjligheten att införa en utbildningslinje för dans. Utredaren tillstyrkerockså UHÄ:s förslag om bl,a. en förlängning av danspedagogulbildningen (160 poäng). faster utredningen uppmärksamheten på behovet avfortbildning och vidareutbildning på del konstnärliga området. I likhet med utredningen om de statliga insatserna inomSverigeinformationen och kulturutbytet med utlandet, den s.k. IKU-uiredningen.lägger konsinärsutredningen stor vikt viil konstnärernas behov av stimulansoch inspiration genom kontakter med omvärlden. Utredaren ser del därför somangeläget atl inom ramen för ilel reformarbete som pågår på kullurområdel ocksågenomföra IKU-uiredningens förslag, I en första etapp bör medlen föi'kulturutbyte med utlandet höjas med 5 milj,kr., fördelade lika på kulturrådetoch . Uiredaren erinrar också om all de besparingsförslag somförordades av IKU ännu inle är genomförda. Utredningen har gjort en särskild studie om skådeatlister, Utredningen saknar möjligheier att bedöma om det är enkuliurpoli- Prop. 1990/91: 100 tiskt angelägen uppgih all sliidja skådeartisicrmen presenterar ändå vis- Bil. 10 sa förslag som skulle kunna förbättrasituationen för ilenna konstform. En miijlighet är att bevilja folkparkernasCentralorganisation statsbidrag för all inrätta en turnerande folkparksvarieiémed skåileariisier. En annan möjlighet är all med AMS tillstånd inräiia enprivat skåileariisl-förmeilling med inriktning ()å såväl den svenska som deninternationella marknaden. Utredningen har haft som utgångs|)unkt för mitt arbete atldel är regeringens avsikt all föreslå r iksdagen ökade insatsei till stöd förkonstnärer och konstnärlig verksamhet. De förslag utredaren lagt innebär iflertalet fall ökade utgifter. I vissa sammanhang handlar det om förslag om omfördelning.Detta gäller bl,a, förslaget vad gäller förändrade utbetalningar från anslagetvisningscr.säitningar samt förslaget om öronmärkning av statens bidrag tilllänsmusiken vad gäller frilansariisler, I några fall gäller förslagenui)phovsrältsliga ersäiiningar som direkt belastar konsu-menierna, nämligenkasseitavgift och droit de suii. Utredaren pekar också på möjligafinansieringskällor utanför kulturområdet, bl.a, regionala ulvecklingsanslagoch forskningsrådsmedel. Vad gäller skatteförslagen innebär givetvis mittavstyrkande av slipendiebeskaltning bortfall av vissa statsinkomster, dock avmåttlig omfattning. Återbetalningen av egenavgifier är en direkt statligutgift. Inom vissa sektorer - t.ex. utbildning och forskning - har utredaren,med hänvisning till kommande ul-tedning avsiäii från alt söka koslnadsberäknaförslagen. Beträffande möjligheten tillbesparingar hänvisar jag lill IKU-utrcilningcns förslag vad gäller besparingarinom områilel Sverigeinformation. Den föreslagna utbyggnaden avproduklionsslöd för bl.a, dansare, förstärkt stipendiestöd samt inte minstinrättande av flera inkomst-garantier bör kunna medföra betydande besparingarför a-kas.sa och be-ledskapspengar. .Stot leken därav är emellenid omöjlig altberäkna. De direkta nya statliga utgifiernavid clt fullt genomfiirande av utredningens förslag i övrigt beräknas (sesammanställning nedan) lill Del är också i förhållande lill kulturmar knadernas omsättning och statens och kommunernas satsning på kultur i(ivrigt ett förhållandevis blygsamt belopp, 1 vissa avseenden kan fiirslagengenomforas stegvis. Del gäller bland annat förslaget om inriiiiande av nyainkomstgaraniier. Del är emellenid angeläget alt det fiirsta stegel är rejältoch omfattar minst hälften av de föreslagna nya garantierna. I.n tidsplan förgc-nomlorandct av hela förslaget fuir lastställas. Utredningen har rnte sett ilci somsin up|)gift att lägga fram förslag om moisvarande inkomstförstärkning utanutgått från regeringens uttalanden om att det föieliggcr ett faktisktreformutrymme på kulluiområ-ilct. En grundläggande tanke i betänkandet är attpopulärkulturen -som stål för den stora onisättningen inom kullur industrin -också kan bidratill alt finansiera konstkulturen verksamhet. Så sker redan och del Prop.1990/91: 100 är självfallet möjligt att utvidga denna finansiering. Sammanställning över förslag till direkta kostnadsökningar Ändamål Belopp (tkr) Centrumbildningar 2 0(10 IKC och främjandeorganisalioncr 4 000 Konsl där vi bor 4 000 Regionala frilansproduklioner 5 000 Övriga bidrag till konstnärer 5 000 Internationellt kulturutbyle 5 000 Förteckning över remissinstanser och sammanställning avremissyttranden över betänkandet (SOU 1990:39) Konstnärens villkor Efler remiss har yttranden över betänkandet Konstnärensvillkor avgeits av , staiskontoiei, ,(), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),, , konstnärsnämnden, författarfonden,statens konstmuseer, . Svenska rikskonserter.Riksutställningar, Operan, Dramatiska teatern. , , , /SR, LO, Konstnärligaoch litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), . Riksskådebanan, , ,Konstnärscenirum, Musikcentrum, leaiercenirum, , , Copyswede, Akademienför de fria konsterna. hantverkbrådei, , Konsinärenas allmänna fackförbund(KAF), Svensk Teaterunion -Svenska , Svenska och Samefondenskullurdelega-tion. har bifogatyttranden från länsskaitemyndigheterna i , och län saml lokala skattemyndigheten i . UHÄ har bifogat yttrandenfrån , i , ochleater-högskolan i , universiteten i , och samt linjen vid universiieiet i . Yttranden har dessutom inkommitfrån , (). Svenska Danspedagogförbundei, föreningen ,, , arbetsgruppen för Centrumför Konsl & Hantverk, Svenska I otografernas Förbund, Konsthantverkareoch Indusiriformgivare (), Föreningen , ,Konsinärernas Kollekiivverkstad i , , SvenskaMusikerförbunilei, Kulturarbetarförbundei, . Dag Malmbeig och samt Svenska Ton konsl närsförbundet. Prop.1990/91:100 Bil. I lertalet remissinstanser uttrycker sintillfredsställelse över atl konstnärernas villkor nu blivit föremål för enutredning, som präglas av en positiv grundsyn [)å konstens roll i samhället.Många remissinstanser beklagar dock den korta lid som stått lill förfogandeför arbetets genomförande och som lett till all ulreilaren, med hänsyn tillilei omfattande uppdraget, inte haft möjlighet atl hinna analysera erforderligtmaterial, KLYS m.fl. anser att den allmänna bakgrundsteckning som ges blivitbristfällig och flera remissinstanser ifrågasätter vissa sakuppgifter omkonstnärernas antal, utbildning, inkomster och sysselsättning, LO m.fl. menardock alt utredningen åstadkommit ell aktningsvärt försök till kartläggning avkonstnärernas villkor och bl,a. framhåller att utredningen ärväldisponerad och pedagogisk. Flertalet instanser anser att utredningen utgörett gott underlag för beslut om den statliga konstnärspolitiken, Utreilningens principiellautgångspunkter kommenteras av bl.a, som menar att målet atlskapa betalda arbelsiillfällen är det avgörande, men att detta beklagliglvisinte har fåll tillräckligt genomslag i de konkreta förslagen. Kvalitetskravetunderstöds av ett antal remissinstanser och bl,a. för de friakonsterna betonar i sammanhanget betydelsen av stöd till konstnärligtutvecklingsarbete. Utredningens framhävande av del internationellaperspektivet och behovet av internationellt kulturutbyte möter genomgående ettstarkt gensvar hos remissinstanserna. Prop.1990/91:100 Bil. Riksrcvisionsverkei och AMS tillstyrker förslaget attcentrumbildningarna bör utvecklas till rena branschorganisationer inom resp.konsiområ-de och upphöra med sin arbetsförmedlande roll. Mot detta vänder sighuvuddelen av de remissinstanser som yttrat sig i frågan. Svenska Musikerförbundetmotsätter sig bestämt all centrumbildningarna på något sätt utvecklar aktivitetersom utgör ett alternativ till de fackliga organisationernas verksamhet ochSvenska Teaierförbundci är tveksam på samma punkt. Uppfattningen attcentrumbildningarna bör ges ett ökat stöd för både sina främjande- ocharbetsförmedlande uppgifter direkt från framförs av ettfiertal remissinstan.ser, bl.a. , , Svenska rikskonserter. ,Musikcenirum, Teatercentrum, Danscenirum och arbetsgruppen för . Huvuddelen av centrum-bildnrngarna själva anser att delföreslagna stödet är för litet och redovisar sina egna behov. Utredarens förslag om öronmärkningav medel för frilansproduklioner inom länsmusiken får med något undantag stödav samtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan. Både statens kulturrådoch Svenska rikskonserter understryker frilansarnas besvärliga situation ochdet nödvändiga i att ytterligare öka antalet speltillfällen för dem..Musikaliska akade- niien.Svenska lönsäiiarförbundci och tillstyr- Prop. 1990/91:100 ker förslaget. Svenska Tonkonsinärsförbundei betonar vikten av att fri-Bil. 10 lansmusiker ingår som en naturlig del i länsmusiken och Svenska Musikerförbundetunderstryker detta genom alt framhäva behovet av mångfald i del regionalamusiklivet. anser det vara nödvändigt att tillstyrkavarje förslag som kan förbättra frilanssrtualio-nen, även om förbundet menarall del är omöjligt att avgöra om iletta förslag är del mest ändamålsenliga.Landsiingsförbunäci avvisar förslaget om öronmärkning av frilansmedel, då riskfinns all denna nivå blir normgivande och därmed motverkar sitt syfte. Förslaget om bidrag förprojektanställning av s,k, husariisier tillstyrks av ell stort antalremissinstanser, bl,a, AMS, . Svenska rikskonserter, Operan,. , och anser att nämnden bör fördela bidragen och föreslår all denfår i up[)drag alt bereda frågan ytterligare. Utredarens förslag an projektetKonsl där vi bor permanentas med medel över kulturbudgeien tillstyrks avsamtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan, däribland siaiens kulturråd,, , och konstnärsnämnden. Konsinärsccnirum anserall AMS inom ramen för projektet bör stödja den informationsverksamhet somkonstnärscenirum bedriver regionall. pekar på ett växandebehov av kvalitetsgranskning i samband med länsbostailsnämndernas bidragsprövningoch anser au formerna för granskningen, liksom dess finansiering, bör utredasytterligare, 3 Skatter och avgifter Utreilarens synpunkter och förslag på skatte- ochavgiftsområdet har kommenterats av flertalet remissinstanser. Utredarens förslag om fortsattskaltefrihet för stipendier tillslyrks av alla som har yttrat sig i dennafråga. Vad gäller avdrag för omkostnader ikonstnärlig verksamhet tillstyrks utredarens förslag till preciseringar ilagstiftningen av bl,a, och konstnärsnämnden, medanriksskaiieverkei anser au specialregler för vissa grupper strider mot denyligen fastslagna principerna om neu-Iralitel i beskattningen mellan olikatyper av inkomster och olika yrkeskategorier. Beträffande förslaget omegenavgifisfond är remisso[)inionen splittrad. , , och Föreningen svctiskatecknare har redovisat en positiv inställning till förslaget. KLYS, Sverigesförfattarfond m.fl. har i princip inga invändningar mot tanken på enegenavgifisfond, men an.ser au föislagei måste bearbetas ytterligare. I någrayttranden, t.ex, av konstnärsnämnden och framhålls au ettgenomförande av förslaget inte fär inkräkta på refor muirymmei för övrigtkonstnärssiöd, Riksskaiieverkei, Daiislingskutan, Operan, Föreningen svenskatonsättare och Konstnärernas allmänna fackförbund avstyrker |)å olika grunderförslaget, Riksrcvisionsverkeioch statskontoret har inga invändningar mot förslå- Prop. 1990/91:100 gets tekniska utformning, men lar inle ställning i sakfrågan. 4 Bidrag och ersättningar m.m. Utredarens syn på det angelägna i alt bidrag ochersättningar används på ett effektivt och kvalitetsmedvetet sätt leder framtill uppfattningen att ett rejält stöd till ett mindre antal bör förordas föreett begränsat stöd till många. Som en konskvens av detta föreslår utredaren attden individuella visningsersättningen bör slopas. Utredarens principiella uppfattningfår stöd av staiskoniorei, , , Konstfackm.fl. Förfaiiarfonden anser attprinciperna för fördelning bör avgöras av konstnärernas egna organisationer mendelar dock utredarens uppfattning att det statliga stödet - i form avkonstnärs- och projektbidrag - inte bör styckas upp i alltför små belopp.Statens kulturråd menar att de redan etablerade statliga bidragssystemen iston sett fungerar väl, även om vissa justeringar kan behöva göras.Statsmakterna bör kunna lägga fast riktlinjer för medelsfördelningen och vidsidan av konstnärerna ha inflytande över fördelningen. Flera remissinstanser tillstyrkerförslaget om slopande av den individuella visningsersättningen, bl,a, statenskulturråd. för de fria konsterna och . delar utredningens allmänna synsätt, menavstyrker förslaget att slopa den individuella visningsersättningen. Dennauppfattning delas av KRO och Konsthantverkare och Indusiriformgivaresom framhåller atl den individuella ersättningen är viktig som princip. Det ärfråga om en ersättning för publikt bruk av offentlig bild- och formkonsl. Förau ge upphovsmännen en långsiktig och stabil ekonomisk verksamhets-grund börvisningsersättningen ökas och ekonomiskt ställas i relation till antaletoffentligt visade konstverk, KRO är starkt missnöjd med utredningensuppfattning vad gäller visningsersätlningen och hade förväntat sig ett förslagomfattande en klar beräkningsgrund för samhällets kostnader och ersättningarsaml förslag lill avtal mellan staten och upphovsmännen i överensstämmelse medvad som gäller för biblioiekser-sältningen. Remissopinionen är delad i vadav.ser förslaget om en kraftig ökning av antalet inkomstgarantier. Statenskulturråd, statens konstmuseer, Operan, Svenska filminsiiiulcl. Svenskartkskonserier m.fl. tillstyrker förslaget, i vissa fall med tanken au systemetbör byggas ut successivt. Statens konstmuseer anser atl en kraftig ökning avgaraniirummen är en åtgärd av den största betydelse för en kvalitativ expansionpå det konstnärliga området. är positiv men menar alt mankan tänka sig även andra former för stöd som innebär atl mottagaren kan erhållabidrag under en längre följd av år oavsett andra inkomster. Med liknandeargument avstyrker konstnärsnämnden fiirslagel och föreslår i ställetinrättandei av 10-åriga stipendier motsvarande tre basbelo|)p. FöreningenSvenska Tonsäiiare stöiljer detta förslag. KLYS avstyrker med be- stämdhetutredarens förslag och prioriterar i stället att motsvarande re- Prop.1990/91: 100 formutrymme används för andra ersättnings- och bidragsformer.Denna Bil. 10 uppfattning delas av TCO, KRO, förfaiiarfonden. Utredarens förslag om att prövaförutsättningarna för en sammanslagning av konstnärsnämnden ochförfattarfonden får visst stöd av . Samtliga övrigaremissinstanser som yttrat sig i frågan är dock negativa till förslaget, varvidskälen är något varierade. Siaiskonto-rei avstyrker och förordar en bredareöversyn av organisations- och anslagsstrukturen inom kulturområdet i sambandmed övergången till den nya budgetprocessen. förordar atlde bägge organen förs in under . Med hänvisning bl.a. till atlförslaget bygger på en missuppfattning av den fundamentalt olikartade karaktärsom författarfonden och konstnärsnämnden har avvisas med skärpa tanken på ensammanslagning av bl.a. TCO, konstnärsnämnden, författarfonden och KLYS. Flertalet av de remissinstanser som kommenterat utredarensavsnitt om upphovsrätt anmäler au de har för avsikt att återkomma till dessafrågor i yttrande över upphovsrättsutredningens slutbetänkande.