prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Medel har också avsatts för utveckling avekonomiadministrativa system och en effektivare kassahållning istatsförvaltningen, granskning av statsbidrag, åtgärder inom delpersonalpolitiska området, bl. a. chefsutveckling och chefsutbildning samt förkompetensutveckling inom . Medel har också beräknats för enöversyn av verksstyrelsernas ansvar och av förvaltningsmyndigheternas struktur. För /92 behövs resurser för fortsattarbete med omlägg ningen av budgetprocessen, för fortsatt utveckling av styr- och ledningsfrå gor, för kompetensutveckling och rörlighet, för en ändamålsenlig använd ning av informationsteknologi och för fortsatta åtgärder inom det perso nalpolitiska området. Särskilda resurser har avsatts för kompetensutveck ling inom . Jag har vidare beräknat medel för åtgärder som kan komma att erfordras i anslutning till det program för omställning och bantning av den statliga administrationen som redovisats i regeringens skrivelse 1990/91:50 om åtgärder för att stabilisera ekonomin och begrän- 12 satillväxten av de offentliga utgifterna. Jaghemställer att regeringen föreslår ' ■ att till Vissa utvecklingsåtgärder för budgetåret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . 1989/90Utgift 84804000 1990/91Anslag 83 588000 1991/92 Förslag 90567000 Inkomsterna vid statskontoret har beräknats till16600000 kr. under /92. Inkomstema består till största delen aversättning för anskaffning och förvaltning av ADB-utmstning, som beräknas till13600000 kr. Övriga inkomster utgör ersättning för vissa produkter och tjänstersåsom publikationer, seminarier m. m. Statskontoret är central förvaltningsmyndighet föradministrativ utveckling och rationalisering. Statskontoret skall enligt sininstmktion (1988:959) verka för att statlig verksamhet bedrivs under godhushållning med tillgängliga resurser genom att utföra och medverka iutredningar, utveckla och ge råd om rationella arbetsmetoder och hjälpmedelsamt verka för effektiv och säker användning av ADB. Statskontoret föreslår i sin anslagsframställningen ny verksamhetsinriktning som innebär att rollen som stabsorgan åtregeringen renodlas. En ny programindelning föreslås. En resursmässig balansmellan det förvaltningsekonomiska och det informationsteknologiska områdetberäknas ha uppnåtts . Den föreslagna verksamhetsinriktningen innebär ökadsatsning på kon-cemgemensamma, sektorövergripande och strategiska frågor.Statskontorets upphandlingsverksamhet när det gäller datomtmstningkoncentreras till insatser som svarar mot stabsrollen och finansieras i konsekvensdärmed helt genom ramanslaget i stället för som genom avgifter frånmyndighetema. Vissa ändringar bör enligt statskontoret göras i regelverk ochansvarsfördelning i upphandlingen. Statskontoret föreslår ett ramanslag /92 på95 . exklusive mervärdeskatt och en budgetram /92-1993/94 på95 550000 + 93 620000 + . 1990/91:100 Bil.15 I avvaktan på resultatetav utredningen (C 1990:04) om stöd till förnyelsearbetet i statsförvaltningentar jag inte ställning till statskontorets förslag till ändradverksamhetsinriktning, som bl. a. innebär att verket blir ett renodlatstabsorgan. Regeringskanslietsoch myndigheternas behov av stöd skall liksom vara styrande förstatskontorets arbete. Insatser som stödjer regeringens treårsprogram för enomställning och bantning av den statliga administrationen skall prioriteras.Statskontoret skall därför ha beredskap för att utföra särskilda uppdrag.Verksamheten bör hämtöver särskilt inriktas på att pröva möjligheterna att effektivisera denstatliga tjänsteproduk tionen genom en klarare åtskillnad mellan beställar- och produ centroller i samarbete med RRV utveckla och spridametoder för resultat mätning och resultatorienterad styming och inom ramen för den nya budgetprocessen medverka till bättre uppföljning av kvalitet och resultat medverka i utvärdering och omprövning av statliga regel-och statsbidragssystemi syfte att uppnå förenklingar och kostnadssänkningar i samarbete med RRV senast i samband med anslagsframställningen 1991 redovisa pågåendeförnyelsearbete på myndigheterna samt bedöma effektema av detta förnyelsearbete stärka statsförvaltningens kompetens somkravställare, beställare och användare av informationsteknologi bl. a. genom att ge myn dighetema vägledning vid kalkylering av investeringar i ADB- och kommunikationssystem samt genom att ge fömtsättningar i form av kunskap och metoder för att bedöma och säkra kvaliteten samt förbättra kostnadskontrollen och effektiviteten i sina utvecklings projekt och systemlösningar uppmärksamma regeringen på strategisktviktiga ADB- investeringar, bistå med kompetent stöd i budgetprövningen samt medverka i omprövningen och förnyelsen av vissa strategiska ADB-system bedriva upphandlings- ochnormeringsverksamhet som bidrar till att sänka kostnadema för myndighetemas utveckling och drift av ADB- och kommunikationssystem samt verka för att statliga myn digheter i sin upphandling refererar till och använder standarder i enlighet med internationella åtaganden. m. Ramanslag 1991/92 Medhänsyn till den pågående utredningen (C 1990:04) om stöd till förny-elsearbeteti statsförvaltningen föreslår jag inte någon treårig budgetram förstatskontoret. Statskontoretsverksamhet skall resultera i en ökad effektivitet och en bättre hushållning medresurserna inom den statliga förvaltningen. Svårighetema att bedöma detta gördet angeläget att statskontoret fortsätter sitt arbete med att utvecklalämpliga resultatmål och resultatmått för sin verksamhet. När det gäller den resultatanalys som statskontoretnu presenterar gör jag följande allmänna bedömning. Verket har under perioden1986/87 1988/89 genomfört ett stort antal utredningar åt regeringen ochenskilda myndigheter. Utredningarna anses allmänt vara av god kvalitet ochutgör ett värdefullt underlag i arbetet med att utveckla förvaltningen. När detgäller utveckling och spridning av metoder och hjälpmedel har statskontoretunder perioden lagt ned ett omfattande arbete. Av resultatanalysen framgår attdet bland statsförvaltningens myndigheter finns viss kritik mot attstatskontorets metodinsatser är alltför generella och svåra att anpassa tillmyndighetemas olika behov. Ett mera konsultinriktat arbetssätt efterfrågas avmånga myndigheter. Statskontoret bör verka för en bred spridning av metoder somär anpassade till myndigheternas behov. Statskontorets upphandlings- ochnormeringsverksamhet på ADB-området kan ge avsevärda ekonomiska vinsterför statsförvaltningen. Statskontoret bör fortsätta sina ansträngningar attberäkna vilka kostnadsbesparingar som verkets upphandlingsverksamhet påADB-området leder till. Statskontoret bör också följa i vilken omfattningsatsningen på mera standardiserade datatekniska lösningar får genomslag imyndighetemas ADB-verksamhet och vilka effekter detta leder till. Statskontoretkommer tillsammans med övriga stabsmyndigheter att ha viktiga uppgifter i detfortsatta arbetet med det treåriga programmet för omställning och bantning avden statliga administrationen. Milt förslag lill verksamhetsinriktning innebärdärför att statskontoret skall ha beredskap för särskilda uppdrag medanledning av programmet och även inrikta övrig verksamhet så att den stödjerarbetet med omställning och bantning av den statliga administrationen. Anslaget har beräknats från följandeutgångspunkter. Ett rationaliseringskrav på 1,har tillämpats.Upphandlingsverksamheten skall även i fortsättningen intäktfinansieras.Eventuella merinkomster på posten Ersättning för vissa produkter och tjänsterbör statskontoret få använda för bl.a. kompetensutveckling. (1000-lalkr.) Anskaffning och förvaltning av Ersättning för anskaffning och Ersättning for vissa produkter Jaghemställer att regeringen föreslår 1. att godkänna att den huvudsakligainriktningen för verksamhe ten inom statskontorets verksamhetsområde skall vara i enlighet med vad jag förordat i avsnittet Förslag 2. atttill Statskontoret för /92 anvisa ett raman slag på . B 3.Anskaffning av ADB-utrustning 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag 648 696000 823 500000 533000000 Över detta reservationsanslag finansieras ochredovisas generellt användbar ADB-utmstning som anskaffas inom den civilastatsförvaltningen (exkl. de affärsdrivande verken, universitet och högskolor). För utmstning som redovisas över anslaget betalardriftansvariga myndigheter åriiga avgifter till statskontoret. Avgifterna täckerförutom avskrivningar m. m. även statskontorets kostnader för upphandling ochförvaltning av utrustningen. Somett led i införandet av en ny besluts- och finansieringsordning förADB-investeringar inleddes /91 en försöksverksamhet med lån iriksgäldskontoret för vissa myndigheter. Statskontorets anslagsframställning för anslaget Anskaffning avADB-utrustning Idet följande redovisas en sammanställning över myndigheternas resp.statskontorets bedömningar av investeringsbehoven för budgetåret 1991/92.I denna sammanställning ingår inte de myndigheter som är Prop. 1990/91:100föremål för fördjupad prövning. Dessa har anmält sina investeringsbehov Bil. 15 direkt till regeringen. Totalainvesteringsbehov av ADB-utrustning /92, milj.kr. (exkl. redan beslutadeanskaffningar) 4,2' Myndigheter som omfattas av anslaget har tillstatskontoret anmält nya behov av ADB-utmstning till ett sammanlagt värde av557,8 milj.kr. för /92. Statskontoret har efter sin prövning i enlighet medregeringens riktlinjer beräknat anskaffningsbehovet till 334,4 milj.kr. ellerca lägre än myndighetemas totala anspråk. Härav avser 126,7 milj.kr. ()sådana anskaffningar som med tillämpning av regeringens riktlinjer för prioriteringbör tillgodoses i första hand (prioritet 1). Härtill kommer anskaffningsbehovtill ett värde av 207,7 milj.kr. () som statskontoret anser också bör läggastill gmnd för medelsberäkningen på anslaget /92 (prioritet 2). Av anskaffningsbehovet /92 avser ca 88milj.kr. () ersättningar och ca 26 milj.kr. () kompletteringar avbefintlig ADB-utrustning. Cirka 44 milj.kr. () avser anskaffningar som ärdirekt beroende av beslut av regeringen eller som fömtsätterinförande eller utbyggnad av ADB-system för viss verksamhet. Cirka 176 milj.kr. () avser nya investeringar som syftar till rationaliseringar och besparingari myndigheternas verksamhet. Bland större nyanmälda anskaffningsbehov som ärmedräknade i underlaget /92 märks ersättnings-, kompletterings- ellernyanskaffningar för domstolsväsendet, kriminalvårdsverket, bil- ochkörkortsregistret, skatte- och fotkbokföringsväsendet, ,arbetarskyddsverket, fastighetsdatasystemet och polisväsendet. 1 medelsberäkningen på anslaget för budgetåret1991/92 ingår, utöver nyanmälda behov enligt ovan, medel för vissaanskaffningar som senarelagts. Dessa har tidigare prövats och omfattas avredan beslutade anskaffningsramar t. o.m. /91 (33,6 milj.kr. För medelsberäkningen på anslaget har statskontoretdessutom tagit upp 2,1 milj.kr. till statskontorets disposition för smärre kostnadsöver- skridanden m.m. 17 2 1990/91. Detsammanlagda medelsbehovet för /92 är 370,1 Prop.1990/91:100 milj.kr. (334,4 + 33,6 + 2,1). Vid utgången av 1990/91redovisasprelimi- Bil. 15 närt en behållning på 1,1 milj.kr. Anslagsbehovetför /92 beräknas därför till 369,0 milj. kr. (370,1 - 1,1). Anskaffning av ADB-utmstning medför ofta långaleveranstider. Under /92 fömtses beställningar ske även av endel av den utmstning som planeras bli installerad under /93. Avde bemyndiganden för beställningar som tidigare lämnat återstår nära940 milj.kr. vid ingången av /91. Köpvärdet av den ytterligareutmstning som beräknas bli beställd för installation under budgetåren 1990/91,1991/92 och 1992/93 uppgår till sammanlagt 1090 milj.kr. Ett kompletterandebemyndigande på 150 milj.kr. Somjagtidigare berört införs en ny beslutsordning för ADB-investeringar i takt medatt myndighetema får treåriga budgetramar. Den nya ordningen innebär attmyndighetema anmäler sina investeringsbehov direkt till regeringen i ställetför till statskontoret. Formema för finansiering och redovisning avADB-investeringar kommer också successivt att förändras. Den försöksverksamhetsom pågår med lånefinansiering via föreslås /92 utvidgas till att även omfatta arbetsmarknadsverket ochkonjunkturinstitutet. Om erfarenhetema av den nya finansieringsmetodenvisar sig goda kan det centrala reservationsanslaget B 3. successivt avvecklas.Statskontoret kommer även med den nya finansieringsmetoden att ha en viktigroll som stöd åt myndighetema och vid prövningen avADB-investeringar. Jag övergår nu till att redovisa mina beräkningarav anslagsbehovet för ADB-investeringar. Jag har beräknat . till statskontoretsdisposition för smärre kostnadsöverskridanden för enskilda ändamål och smärreakuta (ej prövade) ersättnings- och kompletteringsinvesteringar. Jag har vidare, i samråd med cheferna för berördadepartement, utöver statskontorets framställning beräknat ytterligare medel fördatomtmstning till följande myndigheter och ändamål. För har jag beräknat . för ersättnings-och kompletteringsanskaffningar till de centralaADB-systemen. Jag har inte beräknat några medel för utbyggnad av det lokaladatorstödet vid försäkringskassoma (FAS-90). För riksåklagaren har jag beräknat 16 000 000 kr.för utbyggnad av ADB-stöd inom åklagarväsendet. Jag har för polisväsendet beräknat ett mindremedelsbehov än statskontoret gjort i sin anslagsframställning. För byte avcentraldator vid , för datorinvesteringar vid enheten iKimna, för uppbyggnad av nätverk samt för byte av centraldator ochterminalsystem vid säkerhetspolisen har jag beräknat . Jag beräknar anslagsbehovet totalt för /92 till (inkl. mervärdeskatt). bemyndigande bör där- Prop.1990/91:100 utöver inhämtas att beställa ADB-utmstning till ett värde av 212700000 Bil. utöver tidigare lämnade bemyndiganden. Jaghemställer att regeringen föreslår 1. att till Anskaffning av ADB-utrustning /92 anvisa ett reservationsanslag på . 2. att medge att datomtmstning beställs utövertidigare medgivet belopp - till ett värde av högst . 1989/90Utgift 152 262000 Anslagskredit 73000 1990/91Anslag 135405000 1991/92 Förslag 153222000 Inkomster vid () budgeterasatt uppgå till . under /92. Inkomstema består tilldrygt halva beloppet av avgifter till system S. Övriga inkomster härrör från revisionav affärsverk och uppdragsmyndigheter, regeringsuppdrag och intemationeUauppdrag samt avgiftsbelagd stödverksamhet gentemot myndigheterna. är enligt sin instmktion(1980:80, ändrad senast 1990:949) central förvaltningsmyndighet för statligredovisning och revision. har lämnat en fördjupadanslagsframställning för perioden /92 1993/94. Verket föreslår i sinanslagsframställning att verksamheten skall inriktas på att granska och i olikaformer stödja myndighetema saml bistå i förnyelsearbetet avstatsförvaltningen. Verksamheten utgår från en ökad samverkan mellan RRVs verksamhetsgrenar.RRV planerar bl. a. för att granska och uttala sig om redovisningen hos samtligarevisionsobjekt och i ökad grad gesamlad information till regeringen genomföra 25 förvaltningsrevisioner av centralaeffektivitetsproblemi statsverksamheten och medverka till att revisionerna ger påvisbararesultat utveckla regler, metoder, system och mtiner förekonomisk och resultatmässig stymingoch uppföljning. RRVbedömer att en resurstilldelning enligt huvudförslaget är otillräcklig och föreslår att de genom huvudförslaget frigjorda resurserna får användas till koncentrerade insatser. Däremot föreslår verket inga omprioriteringar av nuvarande verksamhet eller resurser. Verket anmäler att det, i mån av behov, avser återkomma avseende ytterligare medel bl. a. för det fortsatta arbetet med nya statliga ekonomiadministrativa system och de uppgifter som följer av revisionsutredningen. För /92 föreslår verket ett ramanslag på . Riksrevisionsverketsverksamhet bör /92 1993/94 i huvudsak inriktas påföljande. Denlöpande och årliga revisionen förstärks. Granskningen skall utöver bokslut även omfatta den årligaresultatredovisningen. Verket bör /92 utveckla metoder för och påbörja granskningen av de åriiga resultatredovisningarna. Revisionenav myndigheter med regional och lokal förvaltning bör förbättras. Desärskilda förvaltningsrevisionella insatsema bör ytterligare koordineras med den nyastymingen av statsförvaltningen och den förändradebudgetprocessen. Den ökadetonvikten på uppföljning av revisionen bör fullföljas. Regler, metoder, system och mtiner för ekonomiskstyming och resultatstyming och uppföljning inom statsförvaltningen bör vid periodens slut ligga på en med andra samhällssektorer jämförbar nivå och ligga i täten vid en intemationeU jämförelse av styrning av offentlig verksamhet. 1990/91:100 Bil. Sedanintegrationen av den statliga redovisningsrevisionen har enligt minmening kompetensen och revisionens kvalitet i de enskilda fallen förbättrats.Omfattningen av revisionen och rådgivningen i anslutning till denna har dockinte varit tillräcklig. För myndigheter med regional och lokal förvaltninggranskas den regionala och lokala nivån inte tillräckligt ofta. Antaletorena revisionsberättelser har ökat från 20 st /87 till /89. Skälen till de orena revisionema är i de flesta fallbrister i redovisning och i den intema kontrollen vid myndighetema. I storutsträckning följs revisionens rekommendationer och felen rättas till. Förnågra myndigheter har samma invändningar återkommit i revisions-berättelsemaunder , vilket tyder på att åtgärder inte vidtas tillräckligt snabbt. Detnuvarande regelsystemet innebär att resultatet av redovisningsrevi- sioneni dag inte systematiskt återförs till regeringen. Detta är inte bra då Prop.1990/91:100 redovisningsrevisionens resultat bör utgöra en länk i regeringensstyrning Bil. 15 av statsförvaltningen. I praktiken har dock en vissförbättring ägt mm det senaste verksamhetsåret genom att en samlad redovisningav resultatet av redovisningsrevisionen lämnas till civil- ochfinansdepartementen och berört fackdepartement informeras. Jag har (bil. 2, Den årliga revisionen i statsförvaltningen effektiviseras)särskilt behandlat aktuella utredningsförslag m. m. inom området. Förvaltningsrevisionen har under periodenkoncentrerat sina insatser till revision av statliga bidrag och transfereringar,statliga styrmedel; informationssystemens effektivitet ochkapacitetsutnyttjandet inom myndigheterna. Förvaltningsrevisionen har i ökad utsträckningföljt upp resultatet av revisionerna. För ca två tredjedelar av de verksamhetersom reviderats har åtgärder vidtagits och flera revisioner har legat till gmndför ställningstaganden av regeringen. Verksamhetenhar den gångna perioden präglats av det omfattande utvecklingsprogram sominitierades genom beslut med anledning av 1988 årskompletteringsproposition (bil. I, s. 36 och 68 76). En viktig del har varitatt utveckla metoder, regler och stöd för genomförandet av den nyabudgetprocessen. Detta arbete har till viss del genomförts i samarbete medövriga stabsmyndigheter, framför allt statskontoret. Min bedömning är attresultatet är gott. Myndigheterna har dock inte kunnat erhålla rådgivning i denutsträckning som varit efterfrågad. RRV barett ansvar också inom andra väsentligaområden i programmet. Viktiga delar har genomförts tillfredsställande medanvissa delar ännu inte lett till önskvärt resultat. Det gäller exempelvisföreskrifter och råd för styrning av inkomstfinansierad verksamhet. Detekonomiska utfallet för RRV blev högre än budgeterat /90. Detta berorpå ökade intäkter (88,5 milj. kr. mot budgeterade 61 milj. Dessutomerhöll verket stora påslag efter de centrala löneförhandlingama. Medhänsyn till den pågående utredningen (C 1990:04) om stöd till fömyelsearbeteti statsförvaltningen förordar jag inte någon treårig budgetram för perioden. Jag tar heller inte nu ställning till sambandetmellan RRVs olika verksamhetsgrenar, eller om större förändringar avverksamhetsinriktningen skall göras. De övergripande målen för RRVs verksamhet bör avsetvå delområden, revision och ekonomi. Verket bör granska och bedöma myndighetemas 21 redovisning,granska den statliga verksamheten utifrån effektivitetssyn- Prop.1990/91:100 punkt, bistå myndighetema med modeller och system för ekonomiadmi- Bil. 15 nistration samt ansvara för principer för den statliga redovisningenoch riksbokföringen. Jag anser att den huvudsakliga inriktningen avverksamheten inom de två delområdena kan fastställas även om jaginte förordar någon budgetram för perioden. Den pågående förändringen av styrningenav den statliga verksamheten och den nya budgetprocessen medför att RRVsverksamhet behöver förändras för att svara mot de krav som ställs. Jag redogörför dessa förändringar i det följande. Gmndprincipen för intäktsfinansierad verksamhetskall vara full kostnadstäckning. Detta utesluter dock inte att deladfinansiering mellan verket och uppdragsgivaren kan förekomma. Medhänvisning till vad jag har anfört om den statliga redovisningsrevisionen(bil 2, Den årliga revisionen i statsförvaltningen effektiviseras) redovisarjaghär de konsekvenser som detta leder till för RRV. För samtliga revisionsobjekt skall revisionen genomgranskning bedöma och uttala sig om att den statliga redovisningen ärrättvisande och om den utgör ett tillförlitligt underlag för att styramyndigheternas verksamhet samt avge revisionsberättelse. Genomgranskning och rådgivning inom ramen för revisionsetik skall revisionenmedverka till att förbättra styrning och uppföljning. Revisionen skall utveckla metoderoch påböija granskningen av de årliga resultatredovisningar som fr. o. /92 är en följd av omläggningen av budgetprocessen ochbudgetförordningen (1989:400). Resultatredovisningen skall granskas och ensamlad revisionsberättelse över denna och bokslutet skall lämnas. Utökningenav den löpande och årliga revisionen medför ökade inslag av förvaltningsrevisionenkaraktär. skall en märkbar förbättring ske avgranskningen av myndigheter med regional och lokal verksamhet genom en utökadgranskning på regional och lokal nivå. Revisionen skall ur ett effektivitetsperspektivockså granska styrmedel, organisation och verksamhetsinriktning. Granskningarnabör åtföljas av förslag till åtgärder, alternativa lösningar, jämförelser medandra verksamheter m.m. skall den tidsmässiga koordineringenmed budgetcyklerna i den nya budgetprocessen och regeringensverksamhetsplanering förbättras. Stödet och informationen tillregeringskansliet skall öka. Inriktningen av revisionen skall ta hänsyn tillden förändrade stymingen och decentraliseringen av verksamhets- ochresultatansvar såväl från staten till kommunema som inom olika statligamyndigheter. analysera resultat avgenomförda revisioner behöver utvecklas ytterligare. Enfömtsättning för ett lyckat genomförande av den förändrade styrningen avstatlig verksamhet är att regler, metoder, system och rutiner för ekonomi- ochresultatstyming och uppföljning inom statsförvaltningen vid periodens slutligger på en med andra samhällssektorer jämförbar nivå. Även för att iframtiden underlätta rekrytering av kompetent personal till statsförvaltningenkrävs förändringar. Jag avser här bl. ny redovisningsmodell byggd på BAS-kontoplanen utifrån myndigheternas synpunkt flexiblaredovisningstekniska stöd utbildningav ekonomiadministrativ personal, bl.a. controllemtbild-ning möjligheter för myndigheterna att få råd och stöd iekonomiadministrativa frågor. RRVhar fått regeringens uppdrag att utveckla systemlösningar för ekonomiadministrationen.Systemlösningarna skall tillgodose och regeringens krav påinformation samt myndigheternas behov och betalningsvilja. Jag vill här ävenanmäla att regeringen avser att fr.o. m. den ge RRV möjlighet attbelasta sitt ramanslag med en memtgift för utgifter som följer av uppdraget.Det gäller kostnader för test och anpassning av system, maskinhyror,licensavgifter m.m. Memtgiften, som högst får uppgå till 25 milj.kr., är attbetrakta som ett lån. Den kommer att räntebeläggas med statens avkastningsräntaoch skall vara återbetald . 1990/91 1991/92 Summaanslag Summa intäkter Summa budget Anslaget för /92 har beräknatsutifrån följande utgångspunkter.