prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Jagberäknar medelsbehovet för budgetaret 1991/92 för ersättning till smittbärare m.m. i enlighet med förslag till och för planeringsverksamhet till Jag har därvidutgått från att behovet av medel till den samordning av planeringenav den medicinska katastroföeredskapen som skergenom SKK och KAMEDO skall kunna tillgodoses på annat sätt än genom medel från förevarande anslag. Anslagsbehovetför den löpande epidemiologiska verksamheten vid statensbakteriologiska laboratorium (SBL) beräknar jag till . för civil beredskapslagring vid SBL. vidmedelsberäkningen godtagit förslaget från SBL om besparingar, som tillgodoser produktivitetskravet-Socialstyrelsenhar lagt fram ett förslag om seroepidemiologiska studier fören uppföljning av immunitetsläget hos befolkningen vilken kan ligga tillgmnd för en fortlöpande omprövning av det allmänna vaccinationsprogrammet. Ettprogram för en sådan uppföljning har tagits fram vid SBL. Jaganser att det är angeläget att arbetet med dessa immunitetsanalyser Jag beräknar därför en ram för budgetaret 1991/92 på för denna uppföljning avimmunitetsläget hos befolkningen. Till kostnader för patientförsiikring ochersättningar för vissa skador enligt beslut beräknar jag . Anslaget för nästa budgetar bör tas upp med sammanlagt 19 072 000kr. Jaghemsfåller att regeringen föreslår att till Epidemiberedskap m.m. för budgetaret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till Sjukvårdens ochsocialvårdens planerings-och rationaliseringsinstitut 1989/90Utgift 26 200 000 1990/91 Anslag 29 925 000 1991/92 Förslag 30 375 000 Från anslaget utgår statens bidrag till Sjukvårdensoch socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri). Institutethar till uppgift att främja, samordna och medverka i huvudmännens planerings-och rationa- liseringsverksamhet inomhälso- och sjukvården samt socialvården. 1990/91:100 är staten och (prop. 7 1967:68, SoU 105, rskr. 251, prop. 1976/77:100 bil. 8, SoU 25, rskr. Staten och har den 15 juni 1989träffat ett nytt avtal om Spri för perioden - 1995. Vidare har staten ochLandstingsförbundet träffat en överenskommelse om finansieringen av Spri underåren 1990 - 1992. Bidragen från staten och lämnas till enfond som används till Spris verksamhet. Av överenskommelsen framgår att statenoch sammanlagt skall tillskjuta175 . Av detta belopp skall staten enligtöverenskommelsen svara för hälften. Staten och har den 11 december1990 träffat ett avtal och en överenskommelse om ytterligare finansiering.Enligt avtalet skall standardiseringsuppgifteraa fr.o.m. den 1 januari 1991övergå till ett nybildat fackorgan, anslutet till standardiseringskommissioneni (SIS), Hälso- och sjukvårdsstandardiseringen (HSS). Spri skall förbudgetaret 1991/92 erhålla ytterligare medel, vilka tillskjuts Spris fond, förmedverkan i standardiseringsarbetet. Enligtöverenskommelsen om finansieringen av Spri skall staten för fillskjuta29,25 milj.kr. samt för 30,3 milj.kr. För Spris medverkan istandardiseringsarbetet skall staten tillskjuta . Jag föreslår att Spri för sin verksamhet underbudgetaret 1991 /92 tillförs medel med sammanlagt . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och 1991/92 anvisa ettanslag på . Bidrag till allmän sjukvård m.m. 1989/90Utgift 4 538 396 233 1990/91 Anslag 4 613 682 000 1991/92 Förslag 4 512682 000 Från anslaget utgår dels det särskilda statsbidragtill den allmänna sjukvårdsersättningen som fr.o.m. den Ijanuari 1985 utgårtill sjukvårdshuvudmännen från den allmänna försäkringen, dels ett bidrag tillsjukvårdshuvudmännen enligt överenskommelse med om ändringi avtal om den psykiatriska vården m.m. (prop. 1983/84:190, SfU 31,rskr. 393 och prop. 1985/86:167, SfU 1, rskr. Frånanslaget utgår även ersättning till landstingen och kom- Prop.1990/91:100 mun enligt överenskommelse mellan staten och dessa kommuner om Bil. 7 deras övertagande av statens ansvar för provinsialläkaraas pensionering(prop. 1972:50, SoU 17, rskr. Staten ersätter huvudmännen för derasåtaganden genom utbetalning av dels ett engångsbelopp motsvarandepensionsskulderaa, dels årliga bidrag. Vidare betalas från anslaget vissa övergångsbidragtill läns landsting enligt uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap förAkademiska sjukhuset i (prop. 1981/82:145, SoU 40, rskr. Ienlighet med träffade överenskommelser om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. har det särskilda statsbidraget till den allmännasjukvårdsersättningen från detta anslag ■ utgått med 4 300 milj.kr. Verket räknar medett oförändrat belopp och föreslår att 4 300 milj.kr. beräknas för ändamåletför budgetaret 1991/92. Socialstyrelsenberäknar medelsbehovet för pensioner till provinsialläkarna för budgetaret1991/92 till . Enligt överenskommelse skall staten tillsjukvårdshuvudmännen utge ett särskilt bidrag till den psykiatriska vårdenfr.o.m. Preliminärt beräknas samma belopp som för ,eller 176 milj.kr. tillpensionskostnader enligt överenskommelsen. Enöverenskommelse har träffats med företrädare för sjukvårdshuvudmännen om vissaersättningar från sjukförsäkringen m.m. för . Den bygger vidare på detsystem med schabloniserade ersättningar till huvudmännen som har gällt sedan år1985. Parteraa har emellertid inte kunnat enas om storleken på den generellahöjningen av den allmänna sjukvårdsersättningen för . Överenskommelsenfinns redovisad i regeringens proposition 1990/91:51 om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. Jag räknar emellertid med att det från förevarandeanslag skall utgå oförändrat 4 300 milj.kr. till detta ändamål för budgefåret1991/92. Enligt en överenskommelse om särskilt bidrag tillden psykiatriska vården m.m. för skall ett sådant bidrag utgå med 186milj.kr. Något bidrag för tiden skall inte utgå. Överenskommelsenredovisas också i nänmda proposition. Mot bakgmnd av den träffadeöverenskommelsen beräknar jag ett medelsbehov för ändamålet under budgetaret1991/92 på 93 milj.kr. Med anledning av nämnda överens- kommelsekommer också belastningen på detta anslag under budgetaret Prop. 1990/91:1001990/91 att öka med 5 milj.kr., vilket bör underrättas om. Ett belopp på 2 milj.kr. bör liksom för innevarandeår sfållas till regeringens disposition för att möjliggöra särskilda statligautrednings- och utvecklingsinsatser inom hälso- och sjukvården. De övergångsbidrag, som staten betalar till Uppsalaläns landsting enligt uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för Akademiskasjukhuset i (prop. 1981/82:145, SoU 40, rskr. 267) är angivna iprisläget . Övergångsbidragen minskar successivt. Den sista utbetalningenskall ske . Med beaktande av indexutvecklingen beräknar jag attmedelsbehovet för ändamålet koinmer att uppgå till 30 milj.kr. för budgetaret1991/92. har anslutit sig till EGs program mot cancer,som har en stark inriktning mot förebyggande och hälsofrämjande åtgärder. Underreservationsanslaget Medverkan i EGs aktionsprogram mot cancer har för budgetaret1990/91 beräknats 1 milj.kr. Jag föreslår att medel för svensk medverkan i EGscancerprogram i fortsättningen beräknas under förevarande anslag. Därvid bör 1milj.kr. tas upp som en särskild anslagspost till regeringens disposition. har föreslagit inrättandet avett Allergicentmm (SOU 1989:76). Verksamheten avses drivas som en stiftelse. Enexpertgmpp för allergiförebyggande arbete avses knytas till stiftelsen.Allergicentmm, som skall ha ett eget kansli, skall ägna sig åt infonnation,utbildning och forskning samt åt att initiera samarbete mellan kommuner,landsting, lokala allergikommittér, myndigheter, departement, branscher ochforskare m.fl. Ett Allergicentmm är ett viktigt led i folkhälsoarbetet. Statenbör i inledningsskedet skjuta till 1 milj.kr. såsom ett engångsvis lämnatstartbidrag. Beloppet bör tas upp som en särskild anslagspost till regeringens förfogande. Jag beräknar anslagsbehovet för budgetaret 1991/92till 4 . Av detta anslag föreslås disponera4 . som statsbidrag till den allmänna sjukvårdsersättningen.Socialstyrelsen föreslås disponera dels . tilldel särskildabidraget till den psykiatriska vården, vissa pensionskostnader ochprovinsialläkarpensioner, dels . för övergångsbidrag enligtuppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för i . Somjag nämnt bör regeringen få disponera sammanlagt . Jaghemsfåller att regeringen föreslår att till Bidrag till allmän sjukvård m.m. förbudgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 4 . Specialistutbildning av läkare m.m. Prop- 1990/91:100 7 1989/90 Utgift 39 459 8:55 Reservation 901 817 1990/91 Anslag 37 089 000 1991/92 Förslag 30 042 000 Från anslaget bekostas olika utbildnings- ochinformationsinsatser som svarar för. Dessa avser i huvudsakvidareutbildning av läkare till specialistkompetens, viss specialistutbildningav tandläkare, viss eftemtbildning av läkare m.fl., kompletteringsutbildningför hälso-och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning samt konferenser m.m. Socialstyrelsenanför i sin anslagsframsfållning bl.a. följande. På grundval av betänkandet (SOU 1987:53)Kompetensutvecklingen efter läkarexamen jämte huvudbilaga (SOU 1987:54)Målbeskrivningar, har regeringen lagt fram förslag i proposition (1988/89:138)om rikflinjer för specialiseringstjänstgöring för läkare m.m. (1988/89:SoU9,rskr. Styrelsen framhåller att ett nytt utbildningssystem, som utgår frånmålbeskrivningar för respektive sp&Dialitet, avses bli infört fr.o.m. år1992. har i uppdrag att före den 31 mars1991 komma in med förslag till specialitetsförteckning, målbeskrivning för allmän tjänstgöringen samt målbeskrivningar för olika specialiteter. Nuvarandeutbildningssystem med tidsbesfåmda utbildningsavsnitt avses bli ersatt av enmålrelaterad utbildning med stor flexibilitet och variation i uppläggningen.Systemet med FV-block för specialistutbildningen avskaffas därvid. skall svara för en övergripandeplanering och administration av specialistkompetenskurser (SK-kurser).Kurserna skall förläggas till de högskolor som har läkamtbildning. Allmäntjänstgöringen skall avslutas med ettsammanhållet AT-prov . Provet avses bliutarbetat och genomfört av högskolemyndighetema. ansvar förAT-prov skall därmed upphöra. I avvaktan på beslut om överförandet avverksamheten till högskolan beräknar emellertid medel tillAT-prov för nästa budgetar. Antalet avlagda examina för läkare beräknasuppgå till omkring 720 för budgetaret 1991 /92. Härtill konuner ca 200 läkaremed utländska examina. redovisar att styrelsen föreslagitatt regeringens hälso-och sjukvårdsberedning skall i sittläkarfördelningsprogram ta upp 990 block för fortsatt vidareutbildning för år1991. Ett blockförordnande för läkare under vidareutbildning omfattar alla detjänstgöringsavsnitt som behövs för att läkaren skall uppnåspecialistkompetens. Som nämnts skall systemet med FV-block upphöra medutgången av . Enligt gällande vidareutbildningsbesfåmmelser krävs förspecialistkompetens, fömtom praktisk läkartjänstgöring, att sex kursergenomgås. Socialstyrelsenanser att det för budgetaret 1991/92 bör, för att behovet skall tillgodoses,anordnas ca 260 specialistutbildningskurser för läkare om vardera medi genomsnitt 25 deltagare i varje kurs. Varje kurs beräknas kosta ca 105 000 kr.Hänsyn har därvid tagits till att traktamente inte längre betalas ut tillkursdeltagaraa, vilket minskar kostnaden för bidragen till dessa med omkringen tredjedel. beräknar kostnaden för 260 kurser till 30 030 000kr., sedan också viss uppräkning för förväntad pris- och lönestegring hargjorts. Förvidareutbildningen av läkare till specialistkompetens under budgetaret 1991/92beräknarsocialstyrelsen för omkostnader , för prov underallmäntjänstgöringen . och för sekretariat hos regionkommittéerna900 . Administrationen av olika kurser kommer emellertid saimolikt attöverföras till högskoloraa från de regionala sekretariaten i den nyaspecialistutbildningen. AT-prov i en centralt utformad kunskapskontroll, som skall avslutaallmäntjänstgöringen (AT) för tandläkare, beräknas under budgetaret 1991/92bli ca 235. Anordnandet av provet och material till det m.m. beräknas kosta . Om ansvaret för dessa AT-prov överförs till annan huvudman bör medlenemellertid omfördelas. Det sammanlagda medelsbehovet för vidareutbildningav läkare och tandläkare beräknar alltså till . Tilleftemtbildningskurser för hälso- och sjukvårdspersonal m.fl. beräknarsocialstyrelsen att . Kurser m.m. för hälso- och sjukvårdspersonal medutländsk utbildning syftar till att skapa fömtsättningar för hälso- ochsjukvårdspersonal med utländsk utbildning att utöva olika vårdyrken i Sverige.Till detta ändamål föreslås . Genom konferenser och seminarier kansocialstyrelsen bidra till att sprida kunskaper och erfarenheter, somstyrelsen får tillfålle att följa utvecklingen inom vårdområdet. Verksamhetenär ett betydelsefiillt led i styrelsens tillsyn och planering. anvisas för detta ändamål. 1990/91:100 Bil. - 7 322 000 (därav kostnader för ning med kunskapsprov) (27 320 000) (- 6 065 000) för hälso- och sjukvårds- Kurser m.m. för hälso- -1- 1 079 000 -1- 54 000 - 7 047 000 Bil 7 Ett nytt utbildningssystem förspecialistutbildningen av läkare skall införas . har i uppdrag att före den 31 mars1991 konuna in med förslag till specialitetsförteckning, målbeskrivning förallmäntjänstgöringen samt målbeskrivningar för olika specialiteter. Under år1991 kommer emellertid att gälla hittillsvarande ordning för specialistutbildningenav läkare. Även skall anordna kurser förspecialistkompetens för läkare. Rese- och traktamentsersättningama tillkursdeltagarna har begränsats genom en avtrappning. Den innebär attersättningama under innevarande budgetar har minskats med en tredjedel av vadsom skulle ha utgått med ett oförändrat ersättningssystem. Ersättningama börkuima minskas med ytterligare en tredjedel för attsedan helt upphöra fr.o.m. . Jag räknar med att bör kunnaanordna sammanlagt ca 260 kurser under nästa budgetar för läkare, som genomgårutbildning till specialistkompetens, inom ramen för de medel som jag beräknarför ändamålet. När det däremot gäller anordnandet av prov underläkaraas och tand-läkaraas allmäntjänstgöring är - som jag redan nämnt vidbehandlingen av anslaget E 1. - avsikten att universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) skall organisera dessa kunskapsprov fr.o.m. budgetaret1991/92. Medel för dessa prov, för vilka . beräknats för budgetaret1990/91 under förevarande anslag, koinmer att i stallet beräknas fr.o.m. nästabudgetar under huvudtitel under reservationsanslagetD 7. Utbildning för vårdyrken. Medlen skall disponeras för ändamålet avuniversitets- och högskoleämbetet. Vid min medelsberäkning under förevarandeanslag tar jag därför inte upp medel för ändamålet. Jag har i denna frågasamrått med utbildningsministera. har redovisat ett förslag omeftemtbildningskurser för hälso- och sjukvårdspersonal m.fl. Styrelsen föreslårbl.a. att vissa kurser inom medicinska ämnen för specialistutbildning förtandläkare anordnas. Jag beräknar medel i överenssfåmmelse med socialstyrelsensförslag. Jag beräknar vidare hämtöver . under anslagsposten tillsådan utbildning inom hälso- och sjukvården som regeringen finner vara särskiltangelägen. Dessa medel bör sta till regeringens disposition. Hälso- och sjukvårdspersonal med utländsk vårdutbildningbör ges möjlighet att utöva sitt yrke i . Fömtsättningen för detta ärdock att erforderliga kurser anordnas för denna personal med inslag av kompetenshöjandeåtgärder och kunskapsprövning. Jag godtar förslag i denna deloch räknar upp anslagsposten för ändamålet med , inberäknat pris-och löneomräkning. Med hänvisning till sammanställningen föreslår jagatt anslaget tas upp med . 7 Jag hemstaller att regeringen föreslårriksdagen atttill Specialistutbildningav läkare m.m. för budgetaret 1991/92 anvisaett reservationsanslag på . Beredskapslagring ochutbildning m. m. för hälso- och sjukvård i krig Chefenför försvarsdepartementet har tidigare denna dag anfört (bil. 6) att han avseratt föreslå regeringen att besluta att lägga fram en särskildförsvarsproposition. I samband därmed koinmer anslagsfrågor för den civilahälso- och sjukvården i krig av totalförsvarskarakfår att tas upp tillbehandling. Jag föreslår att anslaget i avvaktan härpå förs uppmed ett oförändrat belopp av . Jaghemsfåller att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Beredskapslagring och utbildningm.m. för hälso- och sjukvård i krig förbudgetaret 1991/92 beräkna ett reservationsanslag på . Driftkostnader för beredskapslagring m.m. Medhänvisning till vad jag anfört under föregående anslag E 18.Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso- och sjukvård i krig förordarjag att anslaget tas upp med ett oförändrat belopp av . Jaghemstaller att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Driftkostnader för beredskapslagring m.m. för budgetaret 1991/92 beräknaett förslagsanslag på . F. Omsorg om barn och ungdom pp- i990/9i:ioo Bamomsorgenomfattar verksamhet för bam i åldem . Den bedrivs i form av daghem, familjedaghem,deltidsgmpp, öppen förskola, fritidshem och öppen fritidsverksamhet.Barnomsorgen är en uppgift. Barnomsorgens uppgift är att genom pedagogiskgmppverksamhet ge baraen stöd och stimulans för sin emotionella, sociala ochintellektuella utveckling och bidra till goda uppväxtvillkor. Den är ocksåviktig för för-äldraraas möjligheter att förena förvärvsarbete eller studiermed vård och ansvar för bara. Baraomsorgen skall finansieras solidariskt så attalla bara, oavsett föräldraraas inkomst, kan efterfråga plats i omsorgen, denskall styras demokratiskt så att verksamheten planeras för alla bara ochfördelas efter behov så att också bara med behov av särskilt stöd kan ges likarätt till omsorg. Mot denna bakgmnd kommer bamomsorgen att prioriteras även iframtiden och nya vägar prövas bl.a. för en flexiblare resursanvändning ochstörre valfrihet. Det är nödvändigt att utveckla och uppvärderaarbetet i barnomsorgen. Genom att decentralisera ansvar och befogenheter ochgenom att satsa på fortbildning och annan personalutveckling kan verksamhetenges ett bra innehåll och hög status. Med familjepolitiken, där bamens rätt tillbamomsorg är en viktig del, blir det möjligt för nästa generation medborgareatt utvecklas efter sina egna fömtsättningar, att känna respekt för sinamedmänniskor och att växa i harmoni. I detta syfte bör också samverkan mellanbamomsorg och skola stegvis utvecklas. har fattat ett principbeslut omatt alla bara över 11/ålder senast är 1991 skall få delta i enorganiserad förskoleverksamhet. Bara till förvärvsarbetande eller studerandeföräldrar skall erbjudas plats i kommunalteller annat statsbidragsberättigatdaghem eller familjedaghem. Bam som är i familjedaghem eller vars föräldrar ärhemarbetande skall erbjudas möjlighet att deltaga i öppen förskola eller fåplats i deltidsgmpp. Fömtsättningaraa för att nå målet om en förskolaför alla bara har förändrats efter det att beslutet togs. Ipropositionen om en förskola för alla bara (prop. 1984/85:209) uppskattades detåterstaende utbyggnadsbehovet till ca 55 000 nya platser i daghem ochfamiljedaghem. Av diagram 1 framgår att de projoser om baraafödande, som varunderlag för de beräkningar som gjordes i samband med propositionsarbetet,innebar en kraftig underskattning. Fram t.o.m. utgången av har detfötts närmare 90 000 fler barn än vad som beräknades. har dettillkommit fler bam i förskoleåldem än beräknat som en följd av en oväntat höginvandring. Antal födda bam jämfört med SCBs prognos 1983 Prop.1990/91:100 1------ 1----- 1--------- K- 83 84 85 86 87 88 89 90 Enannan faktor som har påverkat behovet av baraomsorg är kviimoraas förändradeförvärvsmönster. Andelen kvinnor i arbetskraften har i stort sett utvecklats ienlighet med de antaganden som tidigare gjorts. Vad som däremot inte kundefömtses var att kvinnor med förskolebara skulle förlänga sina arbetstider i denomfatting som har skett. Av diagram 2 kan man utläsa att antalet förskolebaramed förvärvsarbetande mödrar som normalt arbetar heltid har ökat med ca 100 000mellan . Antalet bam med mödrar som arbetar lång deltid(/vecka) har ökat lika mycket, medan antalet bammed en mor som inte alls förvärvsarbetar har minskat med närmare 175 000. Antal bam fördelade efter moderns arbetstid (för föräldra- Prop.1990/91:100 lediga den arbetstid som gällde före ledigheten). An[bam 1000-tal 1-15 16-25 26-34 35- Käla: Bam omsorgs un ders ökningarna1980 och 1990 En tredje faktor som påverkat efterfrågan påkommunal bamomsorg är att antelet bara hos privata dagmammor och bara som tasomhand av en mormor eller farmor har minskat med drygt 100 000 (se rf/aram i.) Bam i åldem 0-6år fördelade 1980 och 1990 nSr 1980 H Sr 1990 O 50 100 150 200 250 Källa:Barnomsorgs undersök ningar na 1980 och 1990 har det skett en kraftigutbyggnad av den kommunala bamomsorgen. ökadeantalet bam i daghem, fritidshem och familjedaghem med ca 206 000 eller närmare70 %. Antalet öppna förskolor ökar, medan antalet bara i deltidsgmpp minskarnågot i takt med att daghemmen byggs ut. Av diagram 4 framgår att i början avår 1990 fick av samtliga bam i åldera 18 månader t.o.m. , del avden kommunala baraomsorgen i någon form. Barn i åldern 18 mänader fördelade 1990.Procent 1990/91:100 Bil. ♦ Avser endaat bsom utan annan barnomsorg Av baraomsorgsundersökningen framgår attdet ijanuari månad stod 62 600 bara i kö till baraomsorg, varavnärmare hälften var . Baraomsorgsundersökningen visar också attför av de bara som star i kö önskas plats i kommunalt daghem, ifamiljedaghem och i alteraativt daghem. I kö för plats i alteraativbamomsorg fanns ca 4 700 bam. Antalet bam i kö till bamomsorg fördelarsig efter ålder enligt nedanstaende tabell. Födandesammanställning visar utvecklingen av antalet bam i daghem, familje- Bil. 7daghem, fritidshem och deltidsgrupp till är 1991. Enligt gällande statsbidragssystem utgårstatsbidrag per varje femtontal bam som är inskrivna i daghem, fritidshem ellerdeltidsgmpp. Bidrag utgår också för öppen förskola. Statsbidrag tillfamiljedaghem utgår per inskrivet bara. I statsbidraget till daghem ochfritidshem har inräknats dels ett belopp för insatser för bara med behov avsärskilt stöd, dels ett belopp för fortbildningsinsatser för personalen inombaraomsorgen. Statsbidrag lämnas till kommuneraa även föralteraativa daghem och fritidshem under vissa fömtsättningar. Statsbidraget till baraomsorgen finansieras överstatsbudgeten som tillförs en särskild socialavgift från arbetsgivare ochegenföretagare. Avgiften uppgår till av avgiftsunderlaget. I det följande koinmer att föreslås attstatsbidraget till hemspråksträning i förskolan görs om till ett mer generelltstöd till invandrar- och flyktingbara i förskolan. För att skapa fler altemativ och underlättautbyggnaden av bamomsorgen har rätten till statsbidrag utvidgats. Enligt vadriksdagen har godkänt (prop. 1990/91:38, SoU8, rskr. 49) skall från denIjanuari 1991 statsbidrag lämnas till daghem och fritidshem som ägs och drivsav personal (personalkooperativ) under vissa fömtsättningar. I det följandekommer vidare att föreslås att statsbidrag skall lämnas också till daghem ochfritidshem som drivs av . Regeringen tillsatte en aktionsgmpp meduppgift att i nära samarbete med kommunema inventera möjliga åtgärder för attsnabbt bygga ut och förbättra situationen i bamomsorgen samt att övervägamöjlighetema att införa en lagstadgad rätt till plats i baraomsorgen för allabam. Aktionsgmppen har avslutat sitt arbete och redovisar i sin rapport (SOU1990:80) Förskola för alla bam 1991 - hur blir det? olika åtgärder som kanunderlätta utbyggnaden i kommuneraa. Inom pågår, i samverkanmed , en utredning för att utveckla samverkan mellan skolaoch skolbarnsomsorg. Kommitténs slutbetänkande väntas . En arbetsgmpp inom har haft tilluppgift att kartlägga Prop. 1990/91:1(X) praktiska och planeringsmässiga hinderför baraomsorgsutbyggnaden. 7 Kartläggningen har bl.a. omfattat om detfinns statliga regler som kan utgöra hinder för en fiillt utbyggd baraomsorg.