prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — 8Visst internationelltmiljösamarbete, ybry/agja«j/ag * 10 850 000 9Stockholms intemationeUamiljöinstitut, reservationsanslag * 25 000 000 10Inredning och utrastning avlokaler vid vissa myndigheter, reservationsanslag * 11 400 000 11Kemikalieinspektionen,_rj/agja/ty/ag * 1 000 12Landskapsvårdande åtgärder,reservationsanslag * 100 000 000 C Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. 1 052 083 000 1Statensstrålskyddsinstitut: Uppdragsverksamhet, förslagsanslag 2Bidrag till statensstrålskyddsinstitut, reservationsanslag : 5Statens kämbränslenämnd,reservationsanslag 6Visst internationelltsamarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m., förslagsanslag Prop.1990/91:100 XV. 1Ersättningar till riksdagensledamöter m.m.,/örj/flgja/w/ag 255 590 000 2Riksdagsutskottens resor utomSverige, reservationsanslag 16 200 000 3Bidrag till studieresor,/öry/agjan.s/ag 700 000 4Bidrag till IPU, m.m.,förslagsanslag 1 746 000 5Bidrag tillpartigrapper,/öra/agja«j/ag 52 011 000 6Förvaltningskostnader,förslagsanslag 242 869 000 7Utgivande av otrycktaståndsprotokoll, reservationsanslag 262 000 8Riksdagens byggnader,reservationsanslag 14 400 000 9Riksdagstryck 38 470 000 10Bidrag till riksdagsledamötemasdeltagande i internationellakonferenser m.m., reservationsanslag 3 400 000 1 Riksdagensombudsmän, justitieombudsmännen, förslagsanslag 25 544 000 2Riksdagens revisorer och deraskansli, ramanslag 10 991 000 3Nordiska rådets svenskadelegation och dess kansli: Förvaltningskostnader,/öry/flgja/irZag 7 963 000 4 svenska delegation och dess kansli: Andel i gemenammakostnader för , förslagsanslag 12 851 000 1990/91:100 XVI. Räntor på statsskulden, m.m. 1 Räntor på statsskulden m.m., förslagsanslag 61 000 000 000 1990/91:100 XVII. 1 Oföratsedda utgifter, förslagsanslag 1 000 000 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Prop. 1990/91:1(X) Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , , R. , , , , G. , , , , , , , ,, , , Föredragande:statsråden , , , , , R. ,, , G. , , , , ,, Lööw, Lönnqvist, , , Proposition med förslag till statsbudget för budgetåret1991/92 Statsrådenföredrar inriktningen av den ekonomiska politiken under nästa budgetår samt defrågor om statens inkomster och utgifter m.m. som skall ingå i regeringensförslag till statsbudget för /92. Anförandena och i förekommandefåll översikter över förslagen redovisas i underprotokollen för resp.departement. Medbeaktande av de föredragna förslagen har ett förslag till statsbudget förnästa budgetår med därtill hörande specifikationer av inkomster och utgifterupprättats. Jag hemställer att regeringen föreslår att beräkna inkomster och besluta om utgifter förstaten i enlighet med det upprättade förslaget till statsbudget för budgetåret1991/92. Regeringen ansluter sig till föredragandenasöverväganden och beslutar att genom proposition förelägga vadföredragandena har anfört för de åtgärder och de ändamål som föredragandena harhemställt om. Regeringen beslutar vidare att de anföranden somredovisas i underprotokollen jämte översikter över förslagen skall bifogaspropositionen enligt följande: Bilaga 1 Prop. Utveckling av offentlig sektor - gemensamma frägor Kungliga hov- och slottsstatema (första huvudtiteln) (andra huvudtitehi) (tredje huvudtiteln) (Qärde huvudtiteln) (femte huvudtitehi) (sjätte huvudtiteln) (sjunde huvudtitehi) (åttonde huvudtiteln) (nionde huvudtiteln) (tionde huvudtiteln) (elfte huvudtiteln) (tolfte huvudtitehi) (trettonde huvudtitehi) (fjortonde huvudtiteln) och dess myndigheter m.m. (femtonde huvudtiteln) Räntor på statsskulden, m.m. (sextonde huvudtiteln) (sjuttonde huvudtitehi) 0Otal> G?'!! 1, SlQckholm 1991 Bilaga 1 till budgetpropositionen 1991 1990/91:100Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1991 såvitt avserfinansplanen 1 Den ekonomisk-politiska strategin i sammanfattning Densvenska ekonomin präglas av allvarliga problem. Under en stor del av1980-talet var den ekonomiska utvecklingen i god. Näringslivetsinvesteringar ökade, statslinanseraa sanerades och allt fler fick arbete. Menframstegen och framtidstron skapade också krav och förväntningar som ledde tillatt resurserna blev hårt utnyttjade. Inflationen blev hög, tillväxtenförsvagades och balansen i utlandsaffärema försämrades. har statsmakteraa vidtagitett antal ekonomiskpolitiska åtgärder för att åstadkomma balans i den svenskaekonomin och återvinna tillväxten. Arbetet med att stabilisera ekonomin måstefullföljas med kraft under det närmaste året. Finanspolitiken måste vara fortsattstram. En nedväxling från inflationslöner till reallöner måste nu ovillkorligenkomma till stånd. måste sparande och investeringar främjas. Det krävsen bred uppslutning kring detta handlingsprogram. i /9/. 1.1 Den internationella bakgrunden Prop. 1 Omvärldens betydelse för den svenskautvecklingen har ökat kraftigt under det gångnaårtiondet. Den koinmer att tillta ytterligare, inte minst genom de politiskaförändringarna och den ekonomiska integrationen i Vid den europeiska säkerhetskonferensens toppmöte iParis lades granden till en ny säkerhetsordning i . IÖst- och har stora steg tagits i riktning mot demokrati ochmark-nadsnadsekonomi. Inom EG har samarbetet fördjupats. Förhandlingama mellan EG och EFTA om ett omfattandeavtal om ekonomiskt samarbete har nått fram till ett avgörande skede. Viddet gemensamma ministermötet mellan EG och EFTA togsväsentliga steg mot ett avtal. Regeringen förklarade i skrivelse till riksdagenhösten 1990 (skr. 1990/91:50) att den eftersträvade ett nytt riksdagsbeslut omEuropapolitiken som tydligare och i mer positiva ordalag skulle klaigöraSveriges ambitioner att bli medlem av Europeiska gemenskapen. Bakgranden varden positiva och snabba utvecklingen i . har därefter uttalatatt bör eftersträva att bli medlem i den Europé* ska gemenskapen medbibehållen neutralitetspolitik. Det är regeringens ambition att efter en samladbedömning av de utrikes- och säkerhetspolitiska faktorerna och efter samråd iutrikesnämnden lämna in en svensk ansökan om medlemskap i . En konsekvens av den interaationella utvecklingenär att handeln mellan ländema ökar och att konkurrensen skärps. Dettaförbättrar föratsättningarna för den ekonomiska tillväxten men ställersamtidigt krav på strakturell förnyelse inom ländema. Men intemationaliseringen skapar framför alltmöjligheter. Särskilt gäller detta för länder som i likhet med längebyggt sitt välstånd på handel med omvärlden. Våra företag har utvecklats i enintensiv utländsk konkurrens och har goda möjligheter att ta vara på defördelar som den ökade internationella integrationen medför. 1.2 Den svenska ekonomin starka sidor och svaga Densvenska ekonomin präglas av problem. Men den har också en rad starka sidor. Denekonomiska politiken måste baseras på en samlad bedömning av alla dessafaktorer. Det centrala stabiliseringspolitiska problemet ärinflationen. Den medför att konkurrenskraften urholkas, osäkerheten ökar ochekonomin fungerar sämre. Därmed hotas den fulla sysselsättningen. Inflationenleder också till omfattande och godtyckliga omfördelningar av förmögenheter. politik för rättvisa och full sysselsättning måste inflationsbekämpningenöverordnas andra ambitioner och krav. Den ekonomiska tillväxten är för låg. Under1980-talet har visserligen tillväxten varit i nivå med jämförbaraindustriländers. Till skillnad från tidigare decennier under efterkrigstidenhar emellertid tillväxten i stor utsträckning burits upp aven snabb sysselsättningstillväxt. 1990/91:100 tillväxten har särskilt varit mycket svag. Bytesbalansen har försvagats. Detsammanhänger i hög grad med den försämrade konkurrenskraften. Men det är ocksåen följd av att svenska företags investeringar i utlandet har ökat, inte minsti aktier och festigheter. Delvis är detta en naturlig följd av näringslivetsinternationalisering. Det återspeglar också delvis finansiella omplaceringarav engångskaraktär. Sparandet i ekonomin är otillräckligt. Även närsparandet var som högst var det inte i nivå med de bästa årenpå . Hushållens sparande ökar nu som sparandet iden offentliga sektom upprätthålls. Men detta är inte tillräckligt för attfinansiera de nödvändiga investeringarna; det är nödvändigt att återställakonkurrenskraften och att förbättra sparandet också i företagssektorn. Men den svenska ekonomin har också starka sidor somger goda förutsättningar för högre tillväxt och ökat välstånd under1990-talet: tillhör de länder som har allra högstlevnadsstandard. Välståndet är också jämnare fördelat än i något jämförbartland. Arbetslösheten är låg och i ett internationellt perspektiv fungerar vårarbetsmarknad väl. Det offentliga trygghetssystemet bidrar till att underlättade omställningar som är en förutsättning för en väl utvecklad och växandeekonomi. En annan stark sida är näringslivets _nartj/e//aställning. med goda vinster är soliditeten god.Investeringarna har under en rad år varit höga, vilket ger goda föratsättningarför en expansion när kostnadsläget har anpassats till vad som råder i omvärlden.Den svenska industrins straktur är väsentligt bättre än . De offentliga finanserna är också starka. Deoffentliga utgiftemas andel av BNP har nedbringats från 1982 till ca 611/. Statsbudgeten, som 1982 visade ett underskott på av BNP, äri dag i balans. De strukturella reformer som genomförts ellerbeslutats kommer att få gyimsamma effekter . Viktigast ärskattereformen, som skapar helt nya villkor för arbete, sparande och produktioni . Jordbraket, transportnäringen och de finansiella marknaderna ärföremål för avreglering. Inom den offentliga sektom genomgår flera viktigaverksamheter en förnyelse. Det gäller bl.a. skolan, rättsväsendet,äldreomsorgen och socialförsäkringarna. 1.3 Den ekonomiska politikens inriktning Målenför den ekonomiska politiken ligger fest: full sysselsättning, ekonomisktillväxt, stabila priser, rättvis fördelning, regional balans och god miljö. Den avgörande uppgiften för den ekonomiskapolitiken är att bygga en stark ekonomi, som tål depåfrestningar en föränderlig omvärld kommer att föra med sig under 1990-talet.Mot bakgrand av det ekonomiska läget och utsikterna börföljande riktlinjer gälla för den ekonomiska politiken: Denekonomiska politiken skall skapaförutsättningarför att Prop.1990/91:100 aktivt och framgångsrikt delta i den internationella integrationen. Det ligger i intresse att existerandehinder för handel och ekonomiskt samarbete undanröjs. Vår ekonomi har en sådanstyrka att en fortsatt internationalisering gynnar den ekonomiska tillväxten. Intemationaliseringen innebär inte att behovet avpolitiska beslut minskar. Tvärtom ökar betydelsen av att upprätthålla internationellkonkurrenskraft samt ekonomisk och social stabilitet. Varje politiskt beslutblir viktigare än tidigare och vägvalen i den ekonomiska politiken måste istörre utsträckning än tidigare göras med hänsyn till intemationaliseringen, Den ekonomiska politiken skall medverka till attbromsa kostnadsut vecklingen och stärka konkurrenskraften för att hävda sysselsättningen och välfärden. Om svenska varor och tjänster skall bli sålda måstede vara värda sitt pris. Det betyder inte att svensk export måste varabilligast eller svenska löner lägst. Kvalitet får kosta, effektiv produktionger utrymma för goda löner. Men det finns en gräns där löneökningar ochstagnerande produktivitet inte uppvägs av andra fektorer. Den gränsen måsterespekteras. Det är i längden inte möjligt att tryggasysselsättningen i en ekonomi med prisstegringar, som är snabbare än iomvärlden. För att väma sysselsättning och välfärd måste den ekonomiskapolitiken med all kraft inriktas på att varaktigt nedbringainflationen. Denna uppgift måste överordnas andra ambitioner och krav. Detinnebär att mycket starka restriktioner framgent måste läggas på statens liksompå kommunemas och landstingens utgifter som den konkurrensutsattasektom måste stärkas. De offentliga utgiftemas andel av brattonationalproduktenmåste minskas för att göra det möjligt att sänka skattetrycket. På kort sikt spelar lönebildningen en avgöranderoll för möjlighetema att återställa konkurrenskraften. Det nu framlagda förslagettill stabiliseringsavtal utgör en nödvändig föratsättning för strävandena atthävda sysselsättning och välfärd. Arbetsmarknadspolitiken skall stödja dennainriktning. Den ekonomiska politiken skall bidra tilltillväxt genom att stimulera produktiviteten och sparandet. Utrymme skall skapas för investeringar i produktion och infrastruktur; i motsvarande mån måste tillväxten i privat och offentlig konsumtion begränsas. Investeringar är nödvändiga för att trygga framtidavälstånd. De svarar för drygt en femtedel av BNP; andelen har ökatavsevärt . Det gäller särskilt industrinsinvesteringar, som har fördubblats. Trots detta ligger investeringarna underden nivå som behövs för att uppnå en långsiktigt stabil tillväxt. Under denärmaste åren gäller det att säkra utrymmet för framtidssatsningar både inäringslivet och i den offentliga sektom. Det innebär investeringar i denkonkurrensutsatta sektom. Det innebär också investeringar i infrastraktur iform av ett effektivt transport- och kommunikationssystem liksom i utbildningoch forskning. Investeringarna måste finansieras med sparande.Även om intematio- Prop. 1990/91:100 nella kapitalrörelser spelar en växanderoll, och kan bidra till att utjämna Bil. 1 svängningar i det svenskasparandet, är det nödvändigt att stärka det inhemska sparandet. Sparandet är en uppgift för alla i samhället.Regeringens politik syftar till att uppmuntra produktiva investeringar och tillatt öka sparandet. Återhållsamhet i offentlig och privat konsumtion ärnödvändig. Skattereformen innebär att hushållen uppmuntras att minska sinskuldsättning och öka sitt sparande. Skattereformen innebär också attnäringslivet får internationellt sett goda villkor, vilket främjar lönsamhetoch investeringar Den ekonomiska politiken skall bidra till attutjämna levnadsvillkor en och skapa en starkare bas för välfärden genom att arbetslinjen konsekvent hävdas. En rättvis fördelning av möjligheter i livet är ettviktigt mål för den ekonomiska politiken. Den jämlika fördelningen avmöjligheter och av ekonomisk trygghet är något gott i sig. Rätt utformad bidrarden också till att hela samhällsekonomin fungerar bättre. Föratsättningen för att välfärdssystemen skallfungera är att de allra flesta har sin ekonomiska trygghet säkrad utan dem. Närekonomin ger det överväldigande flertalet arbete och utkomst, kan de generellatrygghetssystemen vara stabila och generösa. Hög sysselsättning och tillväxt skapar godaföratsättningar för en utjämning. Arbete åt alla är ett mål för den ekonomiskapolitiken och ett allt mer kvalificerat arbetsliv är ett effektivt sätt attminska klassamhällets löneskillnader. När realinkomstema växer förbättrasföratsättningama för att genom skatter och överföringar omfördela välstånd mellanmedborgarna, och därmed ge alla möjlighet till ett värdigt liv. Utbildning,vård och omsorg av hög kvalitet kan då bli tillgänglig för alla människor pålika villkor Det är arbetet som är granden för välfärd ochtrygghet. Uppbyggnaden av de sociala försäkringssystemen måste utformas så attde ger goda motiv för arbete. Arbetslinjen har präglat utformningen avarbetslöshetsförsäkringen och den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Dennaprincip är vägledande för regeringens arbete med att reformera såväl sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen som pensionssystemet. Aktiva åtgärder vidtas för att förbättraarbetsmiljön, förstärka rehabiliteringen och förhindra långvarig ellerpermanent utslagning ur arbetslivet. Den ekonomiska politiken skall medverka till enuthållig tillväxt; produktion och konsumtion måste ställas om så att balansen mellan ekonomi och ekologi säkras. Miljösituationen påkallar en förändring avgrandläggande attityder i vår livsföring. I ett längre perspektiv hotas vårallmänna välfärd av miljöförstöringen. Därför skall miljöhänsyn genomsyrasamhällets alla sektorer. Åtgärder för att förbättra miljön utgör ett viktigtinslag i den ekonomiska politiken. De måste ligga i linje med den ekonomiskapolitikens allmänna föratsättningar och mål. De måste ha en sådan inriktningatt de bidrar till en uthållig tillväxt. 1.4 Åtgärder för att bekämpa inflation och arbetslöshet Prop- 1990/91:100 1 Insatserna för att bekämpa inflation ocharbetslöshet måste göras över ett Finanspolitiken har som grandläggande uppgift att ange ramen förhushållens, näringslivets, kommunernas och statens verksamhet. I det nuvarande ekonomiska läget måstefinanspolitiken vara stram. Trots den vikande konjimkturen visar förslaget tillstatsbudget för /92 balans mellan utgifter och inkomster.Regeringen redovisar på en rad områden förslag om besparingar ochinkomstförstärkningar för /92. Dessa kan beräknas leda till ensamlad effekt på budgeten i storleksordningen . Särskildainsatser görs på ett fatal för samhällsekonomin viktiga områden. Detgäller framför allt forskning och utbildning, investeringar i infrastraktur ochåtgärder för bättre miljö. Statsutgifternas ökning beräknas stanna vid 3,4 %jämfört under /91. Kommunernas och landstingens verksamhet svarar förden helt dominerande delen av den offentliga verksamheten. Den sammanlagdavolymtillväxten i den kommunala sektom måste begränsas till högst . Rationaliseringaroch omprövningar i befintlig verksamhet är därmed nödvändiga. råder ett av beslutatkommunalt skattestopp. Vad avser 1993 och 1994 är regeringen om att skattetrycket inte heller dåskall öka och att den kommunala utdebiteringen inte bör höjas. Om det visar sigatt kommuner och landsting ändå överväger skattehöjningar efter 1992 eller omvolymtillväxten i den kommunala konsumtionen skulle bli för hög är regeringenberedd att föreslå ett förlängt skattestopp eller att på annat sättbegränsa kommunemas och landstingens möjlighet att expandera. Vidare avser regeringen att föreslå att 3 miljarderkr. dras in från kommunerna genom en tillfällig extra höjning avskatteutjämningsavgiften. Syftet med denna åtgärd är att undvika att entillfällig förbättring av kommuneraas ekonomi leder till en snabbareutgiftsökning än vad samhällsekonomin och kommuneraas långsiktiga inkomster medger.Medlen bör senare återföras till kommunema. De offentliga utgiftema i förhållande till BNP harkraftigt reducerats . uppgick utgiftemas andel av BNP tillca . Den har reducerats till . De beslut som redanfettat om förändringar bl.a. i socialförsäkringssystemet och i bostadsfinansieringenskapar föratsättningar för att sänka utgiftskvoten ytterligare under denärmaste åren. Förslaget till statsbudget för /92innehåller inga skattehöjningar. Den samlade effekten av de tidigare fettadeskattepolitiska besluten blir en sänkning av skattekvoten. Den beräknas sjunkafrån till . Det är regeringens uppfettning att de nuvarandeproblemen i den svenska ekonomin skall lösas genom en intern anpassning av utbudoch efterfrågan och genom att ekonomins funktionssätt förbättras. sätt som den ekonomiskapolitikens trovärdighet skall förstärkas. Att göra Prop. 1990/91:100 avsteg från valutapolitikens mål är uteslutet. Ansvaret för lönebildningen vilar påarbetsmarknadens parter. har lönekostnaderna stigit alltförsnabbt och underminerat konkurrenskraft och sysselsättning. Det är nödvändigtatt bryta denna utveckling och växla om från inflationslöner till reallöner. Den av regeringen tillsatta förhandlingsgruppenpresenterade ett förslag till stabiliseringsavtal föråren 1991 och 1992. Avtalet innebär att lönenökningar utgår under förstaavtalsåret först fr.o.m. och då enbart till löntagare som 1990 haren total årsinkomst understigande . Löneökningen uppgår till . Denskall i sin helhet fördelas genom förbundsavtalen. Det innebär enkostnadsökning på . På grand av redan inträffede höjningar ökar desamlade lönekostnaderna jämfört med . Det understrykernödvändigheten av att nu radikalt bryta kostnadsutvecklingen för att återställakonkurrenskraft och hävda sysselsättningen. kan kostnadsökningarnabegränsas till genom stabiliseringsavtalet. För att långsiktigt klara sysselsättningen måstekostnadsutvecklingen vara långsammare i än i vårakonkurrentländer. På det sättet kan lönsamheten och konkurrenskraftenåterställas som föratsättningar skapas för ett ränteläge i nivå medomvärldens. Mellan löne- och prisbildningen finns ett närasamspel. I syfte att skapa goda föratsättningar for en uppslutning kring ettstabiliseringsavtal har förhandlingsgrappen haft överläggningar med företageninom handeln. Företagen har lämnat utfästelse om en aktiv medverkan för atthindra prishöjningar. Avgörande för prisbildningen ärkonkurrensförhållandena i den svenska ekonomin. Den ökade interaationellaintegrationen bidrar till att pressa prisema i den svenska ekonomin. Ett brettåtgärdsprogram för ökad konkurrens har också inletts. Det omfettar bl.a.finansiella tjänster, tekovaror, jordbraksprodukter, transporter ochbyggmaterial. Regeringen kommer i ljuset av GATT-förhandlingama attförelägga förslag om en sänkning av gränsskyddet påjordbraksprodukter. Detta bör kunna bidra till sänkta matpriser. Förslag om attöka konkurrensen inom inrikesflyget kommer också att läggas . Regeringens mål är att förena fiill sysselsättningmed låg inflation. På finns ingen motsatsställning mellan dessamål. Varaktig fiill sysselsättning föratsätter att kostnadema inte stigersnabbare i än i omvärlden. De senaste årens höga inflation har undermineratsysselsättningen. kommer att innebära stora påfrestningar påarbetsmarknaden. Arbetslöshet är inte ett medel i den ekonomiska politiken.Det är företagens möjligheter att rekrytera personer med lämplig utbildning ocherferenhet som avgör om det skall uppstå inflationsdrivande flaskhalsar ellerinte. De som är eller riskerar att bli arbetslösa skalldärför få samhällets stöd för att så snabbt som möjligt komma över i ett nyttarbete. Arbetsmarknadspolitikenskall utformas så att den bidrar till inflationsbe- Prop. 1990/91:100 kämpningen.Därför skall insatser som leder till aktivt arbetssökande. 1yrkesmässig och geografisk rörlighet samt ökad kompetens ges förtur. 1.5 Åtgärder för att öka investeringar, tillväxt ochsysselsättning Enhög och stabil tillväxt är ett av de främsta målen för den ekonomiskapolitiken. Genom tillväxten skapas nya resurser som kan användas för atttillgodose individuella och gemensamma behov. Ekonomisk tillväxt är ocksånödvändig för att trygga sysselsättningen och bekämpa arbetslösheten. Tillväxtföratsättningama i den svenska ekonominförbättras på ett avgörande sätt av den skattereform som har trätt i kraft.Arbete och sparande stimuleras som produktionsresursema får en merändamålsenlig användning. Regeringen avser också lägga fram enproposition där energipolitikens långsiktiga inriktning preciseras. För att skall kunna ta vara på demöjligheter som den internationella utvecklingen erbjuder, för att stärkakonkurrenskraften och ta vara på människors vilja till arbete skallutbildningen byggas ut och förbättras. Gymnasieskolan bör reformeras och de yrkesinriktadelinjerna byggas ut så att alla elever får en treårig utbildning. Reformen börinledas 1992 och genomföras successivt. På lång sikt är forskning av hög kvalitet viktigför produktivitetens tillväxt. Den forskningspolitiska proposition, somregeringen lade fram , innehöll åtgärder för att förbättra denvetenskapliga produktionen inom en rad områden. Examinationen inomforskaratbildningen skall fördubblas. Väsentliga förstärkningar görs nu avstudiefinansieringen inom forskaratbildningen. Resursutnyttjandet i högskolanskall också ytterligare förbättras. En tioprocentig produktivitetsökning inomramen för tillgängliga resurser koinmer att krävas för den kommande treårsperioden.Mängden interaationellt gångbara examina bör härigenom kunna öka under denärmaste tre åren med minst en tiondel inom ramen för givna resurser. Enytterligare ökning av utbildningsplatsema inom högskolan bör också kunnauppnås. För att möta kravet på ökad kompetens och nyttyrkeskunnande i arbetslivet bör arbetsmarknadsutbildningen byggas ut.