prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — De avser delsatt främja utveckling av ny teknik genom forskning och utveckling, dels atteffektivisera användningen av teknik genom insatser i den tekniskainfrastrukturen. proposition om näringspolitik för tillväxt som framlades föreslogs det teknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) att successivt tillföras medelför inrättandet av 250 nya doktörandtänster. 1990/91:150propositionen föreslogs även att kreditgarantier införs för att delvis Bilaga 1:1.2 ersatte den långivning som finns hos fonden för industriellutveckling. Ett ökat deltegande i forskning inomEG-området eftersträvas. Energipolitikenhar som syfte att trygga landets behov av energi. skall ske på ett sättsom är förenligt med samhällsekonomiska, sociala och miljöpolitiska mål.Inriktningen är att en omställning skall ske men att hänsyn måste tas tillbehovet av elektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd. Denöverenskommelse om energipolitiken som träffedes mellansocialdemokrateraa, liberalerna och centem innebär attkämkraftsavvecklingens inledning och takten i avvecklingen avgörs av resultetenav hushållningen med el, tillförseln av el från miljöacceptebel kraftproduktionoch möjlighetema att bibehålla interaationellt konkurrenskraftiga elpriser. Överenskommelseniimebär utgifteraa på stetsbudgeten ökar med ca . Resurseraa satsas på stöd till teknik som inte är kommersiell och som behöver stetliga resurser för att utvecklas och introduceras på marknaden. Insatseraa gäller främst ener gihushållning och investeringsstöd till biobränsleeldad kraftvärme, vindkraftverk, solenergi m.m. < Enligtriksdagens livsmedelspolitiska beslut lämnas omställningsstöd förareal som varaktigt stells om från livsmedelsproduktion till alteraativanvändning. Partiöverenskommelsen iimebär att del av omstellningsstödet kan gesdirekt till anläggning för etanol framställning. Regionalpolitikensmål är att främja fördelningen av ekonomiska resurser mellan människor i olikadelar av landet och bidra till en balanserad befolkningsutveckling. föratt främja valfrihet beträffende bosättning samt att bidra till en rationellproduktion och en god ekonomisk tillväxt i hela landet. Stetsbudgetensutgifter för regionalpolitiska insatseraa bester bl.a. av stöd i samband medinvesteringar, åtgärder för företegs- och teknikutveckling samt avglesbygdsinsatser. Det regionalpolitiska stödet till företeg syfter främst tillatt skapa varaktiga sysselsättningstillfällen i regioner i landet medundersysselsättning och arbetslöshet. Ökad vikt har lagts vidåtgärder för att allmänt förbättra näringslivsmiljön i de prioriteraderegioneraa vad gäller utbildning, kommunikationer, teknisk kompetens m.m. Dessalöpande regionalpolitiskt insatser har kompletterats medsärskilda insatser i regioner med omfettande strukturförändringar inomnäringslivet. Denregionala utvecklingen påverkas av åtgärder inom så gott som alla 9 1990/91. 1 satnl Nr 150. 1 åretsbudgetproposition har en sammanfettning lämnats Prop. 1990/91:150 avåtgärder av särskild betydelse för den regionala utvecklingen inom de Bilaga1:1.2 viktigaste politikområdena (Prop. 1990/91:100, Bil. 14, s. 17-21). Inomturism- och rekreationssektom har turistråd uppgiften att som centraltorgan planera, samordna och genomföra åtgärder för turism i . Enutredare har tillkallats med uppgift att ompröva stetens roll i Sverigesturistråds verksamhet. Utredaren bör härvid närmare precisera de mål som börgälla för turistråds framtida verksamhet samt pröva finansieringen avverksamheten och överväga eventuella organisatoriska följder. Denstetliga prospekteringsverksamheten har varit föremål för utredning. som underlag övervägs inom regeringskanslietstetens framtida roll och formema för stetliga insatser inomprospekteringsområdet. 1990/91:150 Bilaga1:1.2 Milj. kr.,1991/prisnivå 91/92 Förändring till 92/93 93/94 94/95 95/96 GenomsnitUig procenluell förändring 91/92- 85/86-95/96 89/90 -50 42 -21 317 9 097 1 648 O -0,8 -4.2 0,1 -0,8 -15,7 Civildepartementetansvarar för samordning av arbetet med att föraya den offentliga sektom. Verksamheten omfatterhäratöver allmänna frågor om den stetliga förvaltningen, formema för stymingoch organisation av stetlig verksamhet liksom formema för myndighetemasanslagsframstellning och-resultetredovisning, stetlig rationalisering ochrevision, budgetutveckling, stetistik, datefrågor, stetlig löne- och personalpolitik,länsstyrelsema, kommunema, landstingen och förbunden, polisväsendet,pris-, konkurrens- och konsumentfrågor, och andra trossamfund,folkrörelsema och kooperationen, ungdomsverksamhet, jämställdhet mellan kvinnoroch män samt samhällsinformation. Verksamheten omfatter även de kungliga hov-och slottsstetema. Huvuddelenav departementets utgifter avser konsumtion, som till största delen består avlöner. Investeringaraa utgörs i huvudsak av ADB-investeringar och utrastningtill polisen. Flerteletanslag som svarar för på stetsbudgetens utgiftssida avserförvaltningskostnader för myndigheteraa. Pris- och löneutvecklingen är såledesde faktorer som främst påverkar kostnadsutvecklingen inom civildepartementetsområde. Till de faktorer som styrutgiftema hör de avtel som träffes mellan partema på den stetligaarbetsmarknaden. Stetliga avtal bestemmer utgiftema bl.a. på anslagen tillteckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. och bidrag tillStetshälsan. Andra faktorer som har betydelse för utgiftema ärbrottsutvecklingen och hur stor andel av brotten som kommer till polisenskännedom. 1990/91:150 Diagram XIII.l Realekonomisk(Srdelning av civildepartmentets utgifter /92 Bilaga 1:1.2 Konsumtion o. invest. Utvecklingen av den offentliga sektom Civildepartementetansvarar för samordningen av regeringens arbete med att utveckla och förnya denoffentliga sektom. Enviktig utgångspunkt för utvecklingsarbetet är att den offentliga verksamhetenbör omprövas regelbundet. Syftet är att anpassa verksamheten till ändradeförhållanden och att frigöra resurser för nya ändamål. Som ett led i dettearbete genomförs ett program där den stetiiga administrationen genomstrukturella förändringar skall reduceras . Ensådan omstmkturering av stetsförvaltningen påverkar i inte oväsentlig gradockså stetsbudgetens utgifter. Medelför den offentliga verksamheten kommer i sin helhet inte att kunna finansierasvia stetsbudgeten. Nya finansieringsformer måste därför prövas. Avgifterför samhälleliga tjänster måste också övervägas kontinuerligt som ett bidragtill finansieringen av verksamheten. I fråga om nivån på sådana avgifter är dengrundläggande principen att ingen' skall behöva avste från vård, omsorg ochutbildning på grund av begränsad betelningsförmåga. Denoffentliga sektora utsätts sällan för konkurrens. I verksamhet som inteär konkurrensutsalt finns inte samma effektiva spärrar mot t.ex.kostnadsökningar. Den offentliga sektora måste därför utsattes för mermarknadsliknande fömtsättningar. Det innebär att producent- och bestallarrelationer behöver utvecklas och att entreprenader och upphandling skallprövas systematiskt i den offentliga verksamheten. Bilaga 1:1.2 Föratt höja effektiviteten i den stetliga verksamheten pågår en målmedvetenförändring av det sätt på vilket verksamhetema styrs. Myndigheterna ges ettökat ansvar för resulteten av sin verksamhet och ökade befogenheter att avgörahur den skall bedrivas. Verksamheten vid de s.k. stebsmyndigheteraa, främstRRV, stetskontoret, SAV, SPV och SIPU, har präglats av den hittillsvarandeansvars- och befogenhetsfördelningen mellan regeringen och myndigheteraa. Närdenna ändras, förändras också föratsättningama för det centrala stödet tillutvecklings- och förändringsarbetet. Regeringenhar mot denna bakgrund uppdragit åt en särskild utredare (1990:04) att lämnaförslag om den framtida stödverksamhetens inriktning, omfattning, organisationoch finansiering. Utredningsarbetet skall avrapporteras . Utredningensförslag bör kunna leda till besparingar motsvarande minst 50 milj. kr. Polisensarbete skall, som ett led i samhällets verksamhet för att främja rättvisa ochtrygghet, syfte till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att iövrigt tillförsäkra allmänheten skydd ocfi annan hjälp. Tillpolisens uppgifter hör att -förebygga brott och andrastörningar av ordningen -övervaka den allmäna ordningen -bedriva spaning och utredning ifråga om brott som hör under allmänt åtel -lämna allmänheten skydd,upplysningar och annan hjälp -fullgöra verksamhet enligtsärskilda bestemmelser Inomcivildepartementet har inletts en översyn av organisationsstruktureninom polisväsendet (jfr. 1990/91:100, bil. 15 s. 63). Ett syfte medöversynen är att anpassa organisationen efter det nya budgetsystemet. Översynensyftar vidare till att undersöka vilka förändringar i fråga om organisation ochuppgifter på alla nivåer inom polisen som behövs för att kunna fortsatte detsedan flera år pågående decentraliseringsarbetet och för att polisen skallkunna fungera effektivt under de budgetmässiga och andra förhållanden somkommer att gälla . I föratsättningaraa för översyneningår att de förändringar som vidtes skall leda till påtegliga besparingar utanatt polisens möjligheter att fullgöra sina funktioner försämras. Utgiftsutvecklingenpå anslaget till täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. styrs avde kollektivavtel om löner och andra anställningsvillkor som träffes mellanparteraa på den stetliga arbets- marknaden.Avtel har träffets för tiden - Prop. 1990/91:1501993. För tiden därefter saknas kollektivavtel. Lönesumman för stetiigt Bilaga1:1.2 reglerade tjänster exkl. lönekostnaderaa vid de stetliga affärsverkenuppgår till ca inkl. sociala avgifter. Varje procentslöneökning motsvarar således utgifter om drygt 500 milj. kr. Den 1 januari 1991överfördes arbetsgivaransvaret för lärare från steten till kommuneraa. Detteinnebär att utgifteraa för de avtelsstyrda anslagen beräknas minska underlångtidsbudgetperioden. Verksamhetenkommer att inriktes mot fortsatt decentralisering och verksamhetsanpassning ochmot att identifiera och lösa gemensamma frågor inom det personalpolitiskaområdet i stetsförvaltningen utifrån ett koncernperspektiv. Förfetlningar ochavtel inom enhetens ansvarsområde utvecklas så att de stöder och underlätterstrukturförändringar och ralionaliseringar samt så långt möjligt avreglerar denstetliga anställningen. Viktigainslag i dette arbete är att anpassa den stetliga personalutbildningen så attden svarar mot nya behov. Särskilt viktigt är att klara stetenspersonalförsörjning bl.a. mot bakgrund av den pågående inleraationaliseringen.Andra uppgifter är att harmoniera villkoren för stetlig anstellning med vad somgäller inom andra sektorer, och att satsa på en aktiv chefsförsörjning ochchefsutveckling på olika nivåer. Inom arbetsmiljö- och rehabiliteringsområdetinriktes arbetet på att dessa frågor integreras i myndigheteraaslinjeverksamhet och att tidiga och effektiva insatser görs efter arbetslinjensprinciper samt på att företegshälsovården effektiviseras. Fro.m.den förste juli 1991 omfetter länsstyrelseraas ansvarsområde de verksamhetersom bedrivs av , lantbruksnämnden och länsvägnämnden. Ocksånär det gäller fiske, kommunikationer, trafiksäkerhet samt bostedsförsörjningoch arman samhällsplanering får den nya ökade arbetsuppgifter. Regeringenskall ge länsstyrelseraa direktiv för fördjupad verksamhetsprövning.För länsstyrelseraas del kommer den förste fördjupade prövningen endast attomfette två budgeter - budgeteren 1993/94-1994/95. ADB, statistik m.m. Anslagetför anskaffning av ADB-utrastning föreslås för budgeteret 1991/92 uppgå till533 milj.kr. En försöksverksamhet med lån i för finansieringav ADB- och kommunikationsutrasting inledes /91. Fr.o.m.budgeteret 1991/92 föreslås försöksverksamheten utvidgas med ytterligare tvåmyndigheter. ökade lånefinansieringen innebär att belastningen på anslaget för Prop. 1990/91:150 anskaffning av ADB-utmstning minskar i motsvarande grad. Dentreårsram och allmänna inriktning av stetistiska centralbyråns verksamhet förbudgeteren 1990/91 - 1992/93 som presenterades i budgetpropositionen 1990ligger i huvudsak fest. Översyn av den stetliga stetistikens styming,finansiering, samrodning m.m. har stertets. Förändringar på anslaget kan främsthänföras till kostnader* för inredning och utrastning av SCBs hus i . Konkurrensfrågoraasbetydelse för att sterka den svenska ekonomin har uppmärksammats alltmer undersenare år. Området prioriteras budgetproposition. Detkonkurren.svårdande arbetet är inriktet på effektivitet och dynamik i såväl denprivate som den offentliga sektom. Ökad frihandel och omprövning av offentligaregleringar är viktiga inslag i konkurrenspolitiken. De sektorsvisaavregleringama kräver ökade insatser för att välfärdsvinsteraa skall kommakonsumenteraa till del. Flera förslag till ytterligare avreglering bereds förnärvarande inom . Denvästeuropeiska harmoniseringen kräver ytterligare engagemang av dekonkurrensvårdande myndigheteraa. I ett kommande EES-avtel kommerkonkurrensfrågoma att ha en central plats. Konkurrensutredningenkommer att lägga fram förslag om bl.a. en förstärktkonkurrenslag och lämplig myndighetsstruktur på konkurrensområdet. Verksamhetenpå konsumentområdet inriktes i hög grad på hushållsekonomiska frågor. Detvästeuropeiska integrationsarbetet kräver fortsatt stora insatser för att desvenska konsumenteraas intressen skall kunna väraas. Det europeiskastandardiseringsarbetet är centralt. Omstellning av det svenska regelverket påkonsumentområdet till de regler som skall gälla inom ramen för ett EES-avtelkommer att bli en viktig arbetsuppgift. Bl.a. marknadsföringslagen måsteeuropaanspassas och till viss del skärpas for att möjliggöra en effektivmarknadsbevakning. Förslagtill en ny samlad kyrkolagsstiftning kommer att efter yttrande av kyrkomötetläggas fram för . Effektenför pastoraten av skatte- och folkbokföringsreformeraa följs nu upp inom . Utredningen(C 1989:02) om kyrkans ekonomiska och rättsliga förhållanden kommer tmderhösten 1991 att lägga fram sitt betänkande om ekonomiska ochrättsliga förhållanden vid ändrade relationer mellan stet och kyrka. Stödettill de fria trossamfunden kan komma att ses över i samband med en översyn avstetens stöd till folkrörelseraa. Bilaga1:1.2 En översyn av de stetliga organ (stetens ungdomsråd m.fl.) som ansvarar för genomförande och samordning av barn- och ungdomspolitiken kommeratt göras under budgeteret 1991/92. Ettprincipförslag om ett reformerat bidragssystem till imgdomsorgani-sationeraahar lämnats i årets budgetproposition. Stetens ungdomsråd har att utvecklaförslaget med inriktning på en tydligare målstyrning av bidragen samt avuppföljning och utvärdering. Närdet gäller stöd till intemationellt ungdomssamarbete har en särskildproposition lämnats "Intemationellt ungdomsutbyte".Förlagen i propositionen främjar framtida ungdomsutbyte.' Betänkandet"Ungdom och makt. Om ungdomars delaktighet, inflytande och jämlighet på1990-telet" (SOU 1991:12) har presenterats av ungdomskommittén. Förslagenskall bilda underlag till en rad åtgärder inkl. ev. en skrivelse tillriksdagen. Ev. ekonomiska konsekvenser kan ej anges. Ungdomskommitténkommer vidare att lämna förslag som handlar om att förbättrainvandrar- och flyktingungdomars situation, vars ev. ekonomiska konsekvenserinte heller kan anges. Somett led i att ompröva stetens stöd till föreningslivet har stetskontoret haft iuppdrag att göra en kartläggning av det nuvarande stödet samt lämna förslagtill hur en fördjupad prövning, baserad på uppföljning och utvärdering kangöras. Uppdraget har redovisats till regeringen . Enhandlingsplan för det fortsatte arbetet kommer att upprättas. som /92 omfettes av treårs-budgetering beräknas hasamma anslagsnivå även i fortsättningen. En utredning kommer att tillsättes föratt se över lotterilagen. Vilka ekonomiska konsekvenser det kan innebära försteten genom att bl.a. folkrörelsema ev. ges ökade möjligheter att få intäktergenom lotterier och spel kan ej beräknas. Skattereformenseffekter för folkrörelsema som följts upp inom har medförtförslag om att för budgeteret 1991/92 anvisa ett särskilt bidrag på 100milj.kr. till folkrörelser som bedriver bam- och ungdomsverksamhet. Medanledning av förslaget om en ny jämställdhetslag tillförs jämställdhetsombudsmannen(JämO) bl.a. två nya tjänster budgeteret 1991/92. JämO ges därmed betydligtbättre föratsättningar för att öka sin opinionsbildande och rådgivandeverksamhet. bör ge effekter för jämstelldhetsarbetet. JämOskall börja tillämpa treåriga budgetcykler och ramanslag fr.o.m. budgetåret1992/93. Ett stort ansvar för attett aktivt jämstelldhetsarbete bedrivs läggs även Prop. 1990/91:150 fortsättningsvis på arbetsmarknadens parter. Arbetetmed att integrera jämstelldhetsfrågoraa i myndigheteraas förändringsarbetekommer att intensifieras. Stetens arbetsgivarverks insatser spelar här enavgörande roll. Detvästeuropeiska integrationsarbetet kräver fortsatt stora insatser även påjämstelldhetsområdet. Ökadade insatser behövs för information om och analys avhur i förste hand de svenska kviimoraas villkor i arbetsliv och samhälle kankomma att påverkas. kr., 1991/prisnivå 1990/91:150 Bilaga1:1.2 91/92 Förändring till Genomsnittlig ------------------------- procenluell för ändring 92/93 93/94 94/95 95/96 91/92- 85/86- 95/96 89/90 1332 25 -25 40 O -0,8 Tillmiljödepartementet hör frågor om miljövård - innefettande miljöskydd,naturvård, miljöforskning och avfellsforskning -, kemikaliekontroll, hanteringav radioaktivt och armat avfell, strålskydd, säkerhet inom käraenergiområdetsamt fysisk riksplanering. DiagramXIV.l Realekonomisk fördebiing av utgifter budgetåret1991/92 Konsumtion o. invest. Huvuddelenav utgifteraa på denna huvudtitel avser konsumtion, som i sin tur till störstedelen bester av löner. De störste övriga utgifteraa är investeringar i mark förnaturvård, bidrag till länsstyrelser och kommuner för kalkning av försuradesjöar samt bidrag för landskapsvårdande åtgärder. Stetenskostnader för miljöarbete styrs av pris- och löneutvecklingen och separatepolitiska beslut. Miljöpolitikens mål och inriktning Prop. Bilaga 1:1.2 Regeringenhar i propositionen om en god livsmiljö (prop.1990/91:90) föreslagit mål och riktiinjer för miljöpolitiken. Måletmed miljöpolitiken är att skydda människors hälsa, bevara den biologiskamångfelden, hushålla med utteget av naturresurser så att de kan utnyttjaslångsiktigt samt skydda natur- och kulturlandskap. Miljöpolitikenskall utvecklas längs följande huvudlinjer: -Ökat interaationellt samarbeteför att begränsa gränsöverskridande och globala miljöproblem. -Förbättrad kunskapsuppbyggnadoch uppföljning av miljötillståndet. -Vidgat sektorsansvar och ökaddecentralisering i vid mening för ökad effektivitet och förankring avmiljöarbetet. Arbetet med att utvärdera resultet av insatte medel ges ökadtyngd. Miljöpolitikens medel och instrument Belastningenpå miljö kommer till allt större del från utländska källor, i takt medatt svenska utsläpp minskar. Av den utländska belastningen ster fören ökande andel. har tillsammans medPolen tegit initiativ till att handlingsprogram för samtliga Östersjösteteruterbetes och genomförs. Nyainteraationella överenskommelser för att minska utsläppen av svavel- ochkväveoxider prioriteras. Utgångspunkten skall vara kritiska belastningsgränserför miljön. Sverigedelter i förberedelseraa års om miljö och utvecklingoch arbeter bl.a. för att globala konventioner för klimatet och den biologiskamångfelden kommer till stånd. Sverigesintemationella miljöarbete stärks och ges en effektivare organisation.Miljöattechétjänster inrättes. Informationsinsatserna till utlandet om svenskmiljöpolitik försterks. Övervakningav tillståndet i miljön Ettnytt program införs för alt övervaka miljötillståndet i landet. Programmetbyggs inledningsvis ut för att motsvara nationella och interaationella behov avinformation om miljötillståndet. En successiv utbyggnad sker senare på regionalnivå som stöd för länsstyrelseraas och kommuneraas arbete med miljöfrågoraa.Programmet skall bidra till förbättrad stetistik och möjlighet att snabbtutvärdera gjorda insatser. Sverigeär ett av de interaationellt ledande ländema när det gäller användning avekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. 1samband med skatteomläggningen infördes nya miljöskatter, t.ex. koldioxidskatt,svavelskatt och en differentiering av oljeskatten. infördes en mervärdeskatt på energi. Miljöavgifter på utsläpp av Prop. 1990/91:150kväveoxider från stora förbränningsanläggningar införs Bilaga1:1.2 1992. Enhöjd avgift och återlämningspremier för nickel/kadfaiiumbatterier införs. Ettsystem av miljöklasser införs på nya fordon och miljöklasserna pådieselbränsle skärps. Bensinskatten sänks med per literför blyfri bensin och höjs med per liter för annan bensin. 1det fortsatte miljöarbetet kommer sektorsmyndighetemas miljöansvar att vara avstor betydelse. Decentralisering av arbetet inom miljömyndigheterna harinletts och fortsätter. Demiljömål som besluter skall överföras till sektorsmål ochåtgärdsprogram av sektorsmyndigheteraa för olika samhällssektorer. Denationella målen bryts ner för olika geografiska områden. Härigenom ökarmöjligheteraa att prioritera och genomföra de åtgärder som behövs för attförbättra miljön. Decentrala miljömyndigheternas roll att samordna och följa upp åtgärderaa inomolika sektorer görs tydligare. Miljökonsekvensbeskrivningarainförs i det svenska planerings- och beslutssystemet. Verksamhetenfinansieras genom såväl bidrag från stetsbudgeten som avgifter enligt bl.a.strålskyddslagen (1988:220) och inkomster från uppdragsverksamhet. För nästebudgeter omfetter budgeten för verksamheten 67,6 milj.kr. Verksamhetenfinansieras med avgifter för tillsyn av kämenergianläggningar m.m., avgifterför käm säkerhetsforskning och avgifter från elproduktion i kämkraftsreaktorer.För stetens kärnkraftinspektion och för stetens kämbränslenämnd omfetter nästeårs budget 120,6 milj. kr. kr., 1991/92 ärs prisnivå 1990/91:150 Bilaga 1:1.2 Förändring till 92/93 93/94 Räntor på statsskulden m.m. 748 61000 12 501 434 -4 392 0 0 -2 700 -2 300 3 134 -2 092 0 2 400 -1 661 0 -7 000 -2 161 -2,3 -4,2 -3,1 Källa: och riksgäldskonloret Idette avsnitt redovisas verksamhets- och utgiftsområden i stetsbudgeten som ejingår i den departementsvisa redovisningen. Dessa områden är kungliga hov- ochslottsstetema, och dess myndigheter, räntor på stetsskulden m.m. samtberäknat tillkommande utgiftsbehov m.m. Detsistaämnda utgiftsområdet uppdelas budgeteret 1991/92 dels i ett nettoberäknattillkommande utgiftsbehov med , dels en minskning avanslagsbehållningar med samt ofömtsedda utgifter om 1milj. Syftetmed att beräkna tillkommande utgiftsbehov i förslaget till stetsbudget för1991/92 är att visa en så realistisk budgetbelastning som möjligt. Vidberäkningen har en uppskattning gjorts av sådana utgifts-ochinkomstförändringar som inte förts upp på något aimat ställe i budgeten. Ienlighet med den beräkningsmetod som används i långtidsbudgeten - dvs. attbudgetutvecklingen imder långtidsbudgetperioden ska följa av stetsmaktema redanfettede beslut och gjorda åteganden- har några tillkommande utgiftsbehovfr.o.m. budgeteret 1992/93 inte beräknats i långtidsbudgeten. I beräkningenöver långtidsbudgetperioden har dock tegits hänsyn till bl.a.arbetsmarknadspolitiska åtgärder, kompensation för momsbreddning samt debesparingar den 10%-iga minskningen av stetlig förvaltning väntas ge. Utgiftemaför räntor på stetsskulden beräknas till budgeteret1991/92. Utgiftema för stetsskuldsräntoraa ökar något under budgeteret 1994/95.Dette beror på öka upplåning på grand av de beräknade budgetimderskotten1992/93 och 1993/94. Under budgeteret 1995/96 minskar ränteutgifteraa.Minskningen beror på att en del av stetsskulden omsätts och placeras till ettlägre räntenivå. Inneilåll: Prop. Långtidsbudget för perioden /92 - 1995/96 1 Inledningoch sammanfettning........................ ... 1 1.2Beräkningsresultet.................................. ... 1 2 Samhällsekonomiskbakgrand......................... ... 5