prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — behöverdisponeras för särskilda informations- och utbildningsinsatser m.m. inombostadsdepartementets olika verksamhetsområden. Av beloppet avses 1 milj.kr.användas som ett stadigt bidrag till standardiseringsverksamhet inom områdetgeografiska informationssystem. Jag avser att i annat sammanhang återkomma rillregeringen med förslag i fråga om den närmare fördelningen av dessa medel. Jag hemställer attregeringen föreslår Prop. att rill Information och utbildning m. m. /92 an- Bil.13 visa ett reservarionsanslag på . Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador 1989/90 Utgift 56 000 000 1990/91 Anslag 88 000 000 1991/92 Förslag 85 000 000 Från anslaget betalas ut bidrag rill fonden förfukt- cx;h mögelskador. Fonden förvaltas av kammarkollegiet som, efter beslutav fondens styrelse, ombesörjer utbetalning av medel från fonden. Med stöd av lagen (1985:1040) om rätt för enskadenämnd att besluta i vissa frågor om avhjälpande av fukt- och mögelskador,har regeringen överlämnat till en särskild nämnd - småhusskadenämnden - att ivissa fall besluta om avhjälpande av fukt- och mögelskador i smähus och därmedsammanhängande frågor. Nämnden inrättades i enlighet medavtal som staten har ingått med och medByggentre-prenörema. Det ankommer på småhusskadenämnden att avgöra om enviss skada skall avhjälpas av det företag som uppfört huset eller om statenskall ansvara för avhjälpandet Enligt förordningen (1985:1119) om den statliga fondenför avhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus, m.m. (fondförordningen)skall fondstyrelsen fullgöra de förpUktelser som åläggs fonden genom beslut ismåhusskadenämnden. Fondstyrelsen kan också efter egen prövning lämnaekonomiskt stöd för att avhjälpa fukt- och mögelskador i smähus, om småhusskadenämndenär förhindrad att pröva skadan därför att huset har uppförts av ett företag sominte är bundet av de nämnda avtalen eller därför att huset av annananledning inte omfattas av avtalen. Den nu nämnda regleringen omfattar hus som är yngreän rio är och har uppförts på total- eller generalentreprenad före den 1september 1985.1 syfte att avhjälpa mer omfattande fukt- och mögelskador ismåhus kan emellertid fondstyrelsen lämna stöd även i andra fall. Enligt 12 §förordningen kan bidrag sålunda lämnas tUl den del kostnaden för åtgärdemainte kan bäras av ett hus i ombyggt skick cx;h under fömtsättning bl.a. atthuset är , att det inte är upplåtet med hyres- eller bostadsrättcx;h att kosttiaden för åtgärdema är skälig med hänsyn rill arbetenas art ochomfattning. Ansökningarna om stöd enligt 12 § förordningen utgör huvuddelen avde ansökningar som prövas hos fonden. Regeringen har tiU lämnat ettförslag tiU ändrade bidragsregler (prop. 1990/91:61). harbehandlat ärendet (BoU 8) och efter vissa ändringar föreslagit att riksdagengodkänner propositionen. Ändringama i bidragsreglema föreslås träda i kraftden 1 febmari 1991 och innebär bl. a.att husets ålder, försliming m. m. skall beaktas när Prop. 1990/91:100bidragets storlek bestäms enligt 12 § förordningen. Fastighetsägarens själv-Bil.l3 risk skall fortsätmingsvis motsvara de schablonmässigt beräknade kostnademaför upplupet underhåU i de delar som berörs av arbetena - eUer om det beloppetär högre - den del av reparationskostnadema som ryms inom fastighetensläneutrymme, dock minst ett basbelopp. Fondstyrelsen kan i vissa fall bestämmafastighetsägarens egen insats till lägre belopp om det finns särskUda skäl fördet. Ändringama innebär vidare att bidrag som lämnasenligt förordningen helt eUer delvis kan återkrävas om fastigheten säljs inomviss efter reparationen. Fondenför fukt- och mögelskador Ansökningarom stöd som skall prövas av fondstyrelsen lämnas in till småhusskadenämnden.Ärendena bereds cx;h föredras av personal vid nämndens kansli. Den 15 augusti1990 hade sammanlagt 2 948 ansökningar kommit in till nämnden. Av dessa harnämnden överlämnat 2 353 tiU den statUga fonden för prövning. Hos fonden hadevid nyssnämnda tidpunkt 1 422 ärenden slutiigt avgjorts och 245 ärenden delvisavgjorts. Av de 1 667 ärenden som slutligt eller delvisavgjorts hos fonden har I 017 ansökningar bifallits. Besluten om bifall innebäratt cirka 125 milj.kr. ställts direkt till sökandenas förfogande. Beslut omrätt rill stöd - dvs. delvis avgjorda ärenden - beräknas medföra ytterligarekosmader för fonden om cirka 40 milj.kr. Fram rill den 15 augusri 1990 hadefondstyrelsen således beslutat om stöd intUl ett belopp om sammanlagt cirka 165mUj.kr. Antalet ärenden som kommer in tUl fonden har underär 1990 minskat nägot i förhällande till under är 1989. Detövervägande antalet ansökningar som kommer in till småhusskadenämndenskansli är som sagts sådana som skall prövas enligt 12 § fondförordningen. Deskador som omfattas av stödsystemet finns nu i huvudsak i hus som uppförtsunder . Fondstyrelsen bedömer att ramen för beslut om stödbehöver vidgas med 120 milj.kr. under /92, dvs. Deav mig redovisade förslagen i propositionen 1990/91:61 om ändringar i bidragsbestämmelsema - cx;h som i huvudsak tillstyrks av bostadsutskottet - kommer att medföra väsentligt minskade bidragsbelopp i många fall. Dessutom räknar jag med att antalet inkommande bidragsärenden kommer att minska successivt . Den behövliga ramvidgningen för /92 torde därför bli avsevärt lägre än vad fonden föresla git. Jag beräknar behovet av ramvidgning till 60 milj.kr. har ticU- -o garemedgett att sammanlagt 270 milj.kr. tas i anspräk för bidrag till fonden. 1990/91:100 Det tUlgängliga utrymmet för bidrag tiU fonden bör därför förtiden fram till Bil. 13 utgången av /92 vidgas med 60milj.kr. tUl 330 milj.kr. Anslaget för /92 bör föras upp medett belopp om . JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. medge att ramen för bidragtill fonden för fukt- cxh mögelskador förtiden fram ull utgången av /92 vidgas ull , 2. till Bidrag till fonden förfukt- och mögelskador för /92anvisa ett förslagsanslag pä . 1989/90 Utgift 3 598 469 1990/91 Anslag 4 343 000 1991/92 Förslag 4 183 000 handlägger med hela landet somverksamhetsomräde mål enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar samt mäl enligt lagen (1981:1354) om aUmänna värmesystem. Anslagsförändringama i förhällande tillstatsbudgeten för innevarande budgetär framgär av följande sammanställning. Beräknad ändring 1991/92 Föredraganden + 244 000 -160 000 Medhänvisning rill sammanställningen förordar jag att anslaget för statensva-nämnd förs upp med ett belopp om . Utgängspunkt för beräkningenär en real minskning av anslaget med 1,. Anslaget har vidare tillförts . för inköp av ordbehancUingsutmstning. Jag har i mitt förslag beaktatatt nämndens lokalkosmader kraftigt överbudgeterades /91. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tUl 5rafe/u va-näwin för /92anvisa ett förslagsanslag på . C. FASTIGHETSDATA VERKSAMHETEN 1990/91:100 Bil.l3 Genomden pågående fastighetsdatareformen byggs ett nytt, för land och stadenhetiigt, ADB-baserat fastighetsdatasystem upp. Systemet ersätter de manuellafastighets- och inskrivningsregistren. En försöksverksamhet i länpåbörjades . Systemet togs där i bmk med rättsverkan den 1 januari 1976.Reformarbetet har sedan genomförts i två femåriga etapper. Den andra etappenavslutades vid utgången av /87. beslöt omen tredje femårsetapp för budgetåren 1987/88-1991/92. Beslutet innebär an dentakt med viUcen fastigheter förs över frän de registren tillfastighetsdatasystemet ökades från ca 230 000 till ca 330 000 fastigheter perär. beslöt om en fjärde och avslutande etapp av reformen.Beslutet innebär att fastighetsdatareformen skaU fortsätta i oförändrad taktefter den tredje femärsetappen cx;h att reformen därmed skaU kunna avslutasunder hösten . har ca 3 miljoner fastigheter anslutitstill fastighetsdatasystemet, vilket motsvarar av landetsfastighetsbestånd. Systemet är infört i , , ,, , , cx;h , , ,, , och samt i delar avÖstergötlands, , och . Uppgifter omplaner och bestämmelser, koordinater samt taxeringsuppgifter finns dock redani dag tillgängUga via terminal för hela landet. Centralnämndenför fastighetsdata (CFD) har ansvaret för genomförandet avfastighetsdatareformen i samverkan med främst och statenslantmäteriverk. Chef för CFD är en generaldirektör. Vid CFD finns cx;ksä enstyrelse. Generaldirektören är styrelsens ordförande. Inom CFD finns sju enheter,nämligen tekniska enheten, driftsenheten, fastighetsregisterenheten, inskrivningsregisterenheten,utvecklingsenheten, administrativa enheten cx;h stabsenheten. CFD skall, fömtom att genomföra reformen, ocksåsvara för driften av fastighetsdatasystemet. Vidare har CFD till uppgift attutveckla system och metoder som gör det möjligt att utnyttjafastighetsdatasystemet inom olika verksamhetsområden. Verksamheten är i huvudsak förlagd till ochsysselsätter där 175 personer. I Kimna och finns enheter förutvecklingsverksamhet m.m. med tUlsammans 15 anställda. CFDbedriver ocksä uppdragsverksamhet, såväl inom som utom landet. Verksamheten harexpanderat ki-aftigt och beräknas innevarande budgetåromsätta ca 26 milj.kr. Uppdragsverksamheten under budgetåren 1989/90-1991/92fi-amgär av följande sammanställning. 1990/91:100 Bil.13 2v uppdragsverksamheten (1000-tal kr.) 1989/90 Utfall 1990/91 Beräknat 1991/92 Beräknat Intäkter Kosmader Resultat Balanserat resultat 'Somintäkter redovisas fakturerade belopp cx;h värdet av utförda men ännu inte faktureradetjänster. I kosmadema ingär avsättningar för osäkra fordringar och avskrivningar. 1989/90 Utgift1990/91 Anslag 1991/92 Förslag 74 223 314 80 277 000 89607 000 AnslagetC 1. skall främst finansiera genomförandet av fastighetsdatareformen ochdriften av fasrighetsdatasystemet Beräknadändring 1991/92 2.Refonngenomförande 20 500 000 3.Produktion 46 777 000 Summa 80 277 000 +1900 000 + 2 800 000 + 4 630 000 + 9 330 000 CFDföreslår att fasrighetsdataverksamheten under /92 bedrivsenligt de riktlinjer som har faststäUt. Det innebär att verksamhetenkoncentreras på att säkerställa en stabU och säker drift av fastighetsdatasystemetoch på reformgenomförande. Det är också viktigt att utveckla system cx;hmetoder för att öka utnyttjandet av fastighetsdatasystemet inom olUcasamhällssektorer. Reformarbetetkommer under budgetaret 1991/92 att pågå i Östergötiands, ,, , , och . Antaletfastigheter anslutna tiU systemet beräknas efter bud- getåretsslut vara ca 3,4 miljoner, viUcet motsvarar av fastighetsbe- Prop.1990/91:100 ståndet Bil. CFD beräknar ett ökat medelsbehov om 4 873 000 kr.i oförändrat pris-och löneläge. Tillskottet behövs enligt CFD främst för ökadedriftskostnader tUl följd av det stigande antalet fastigheter som ingår ifastighetsdatasystemet. Vidare behövs ökade resurser för utredningsverksamhetoch för ett reserv-kraftverk. Jagberäknar, efter en planenUg real minskning av administt-ationskostnadema , medelsbehovet för CFD för nästa budgetår till . Ökningen föranleds i huvudsak av den successivtökande driften vid C!FD. Jag har inte beräknat några ytterligare medel förutredningar m. m. eller för något reservkraftverk. Behovet av medel för anskaffning av ADB-utmstningför /92 beräknas uppgå tiU , varav 4 642 000 kr.har beräknats under trettonde huvudtitebs anslag B 3. Anskaffning avADB-utmstning och , under förevarande anslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att till /92 anvisa ett förslagsanslag på . Utrustning m.m. för fastighetsdataverksamheten 1989/90 Utgift 1953 9831 Reservation 622 5991 1990/91 Anslag 1500 0001 1991/92 Förslag 2 000 000 1 Anslaget Uuuslning m. m. Anslaget är avsett för investeringar i CFDsuppdragsverksamhet. För /92 har jag, i enlighet med CFDsförslag, beräknat ett medelsbehov på . Kostnader för räntor ochavskrivningar för investeringama skall i sin helhet belastauppdragsverksamheten och återföras tiU statsbudgetens inkomstsida. Jag förordar vidare att anslaget ges den tycUigarebenämningen Utmsming m. m. för fastighetsdataverksamheten. Denmedelsreservation som finns kvar på det ricUgare anslaget vid utgången avinnevarande budgetår bör i sin helhet föras över riU det nya anslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utrustning m.m. förfastighetsdataverksamheten för /92 anvisa ettreservationsanslag pä . 1990/91:100 D. LANTMÄTERIET Bii.l3 Detstatliga lantmäteriets huvudsakliga myncUghetsuppgifter är att svara förfastighetsbildning, fastighetsregistrering och framställning av allmänna kartoroch annan landskapsinformation. Lantmäteriet bedriver cx;kså uppdragsverksamheti form av fastighetsvärdering, kartproduktion, flygfotografering, mätningarm.m. Verksamheten omsatte /90 totalt ca950 milj.kr. Härav svarade den avgiftsfinansierade verksamheten, främst uppdragcx;h fastig-hetsbildningsätgärder, för ca 675 milj.kr., vilket motsvarar drygt70 % av den totala omsätmingen. Återstoden finansieras genom anslag som huvudsakligenanvänds för bidrag till fastighetsbildningsverksamhet, fastighetsregistrering,framställning av aUmänna kartor cx;h annan landskapsinformation samtrådgivningsverksamhet. Produktionen av allmänna kartor m.m. bedrivs enligtden 10-äriga plan som beslutade om . Detstatliga lantmäteriet omfattar statens lantmäteriverk, enöverlantmätar-myndighet i varje län, de statiigafastighetsbildningsmyndighetema och en StatUg fasrighetsregistermyndighet ivarje län. är central förvaltningsmyndighetför frågor om fastighetsbildning, fastighetsbestämning, fastighetsvärdering,fastighetssamverkan, fastighetsregistrering, mätningsverksamhet cx;h allmänkartläggning. har också samordnande uppgifter beträffandeormamnsfrå-gor och geografiska databaser. För att ge lantmäteriverket råd i frägor om deallmänna kartorna finns ett kartråd. Vidare finns ett ortnamnsräd som har tUluppgift att stödja verket i arbetet med att främja ett ändamålsenligt ochvårdat ortnamnsskick. Verksamheten vid lantmäteriverket är i huvudsakförlagd riU . En del av verksamheten är dock lokaliserad rill andra orter.Produkrion av den ekonomiska kartan sker också i , och Lycksele.I Ange har byggts upp en kartvärdscentral. I Kimna finns dels en enhet föruppmsming av storskaliga registerkartor, dels en enhet för produkrion avtematiska kartor. I finns en enhet för uppbyggnad av digitalakartdatabaser. I Stcx;kholm finns en enhet för uppdragsfinansierad produktionav kartor och en kartbutUc. Flertalet av de nämnda enhetema har kommit till medhjälp av regionalpolitiskt stöd. Regeringen har under är 1990 beslutat omregionalpolitiskt stöd för inrättande av ytterUgare enheter inom den cUgitalakartteknikens område i cx;h i . Överlantmätarmyndighetenhaisom uppgift att inom länet leda den verk- Prop. 1990/91:100 samhet som skallskötas av de statUga fastighetsbildningsmyndighetema, ut- Bil. 13 övatillsyn över mätningsverksamlieten samt verka för samordning av grundläggandemätning och kartläggning. tUlhandahål-ler också frånden 1 juU 1990 lanmiäteritjänster inom . LantmätericUstriktet ärfastighetsbildningsmyncUghetens verksamhetsområde. Landet är indelat i 69lantmäteridistrikt För särskilda fastighetsbildningsuppgifter finnsytterligare 13 statliga fastighetsbildningsmyndigheter, s.k. specialenhetervilka arbetar främst med frågor med anknytning till jord-och skogsbmk ochinfrastmktur. skall registreraförändringar i fastighetsför-håUandena. Det finns en statligfastighetsregistermyndighet i varje län. Det statiiga lantmäteriet sysselsatte den 1 juli1990 ca 3 400 personer, varav ca 1 000 vid lantmäteriverket. Utanför den nu beskrivna statUgalantmäteriorganisationen, men underordnad denna i tillsynshänseende, finns 41kommunala fastighetsbildningsmyndigheter och 29 kommunalafastighetsregistermyncUgheter. Lantmäteriets verksamhet är indelad i fyra program,nämligen (1) Uppdragsverksamhet, (2) Plangenomförande, (3)Landskapsinformation och (4) Försvarsberedskap. Medel tas upp under anslagen D1. Lantmäteriet, D 2. Plangenomförande, D 3. Landskapsinformation, D 4.Försvarsberedskap och D 5. Lantmäteriverkethar omfattats av försöksverksamheten med treåriga budgetramar under perioden1988/89-1990/91. Inför treårsperioden /92-1993/94 fick verketmyndighetsspecifika direktiv. Enligt direktiven skulle lantmäteriverket i enrapport bl.a. analysera hela sin verksamhet. I arbetet skulle exempelvis ingåen analys av resultatet av den första femårsperioden av den tioåriga planen förförsörjning med kartor och flygbilder. Verket skulle vidare behandla ett antalsärskilda frägor, bl.a. hur verkets medverkan i fastighetsdatareformen avsesatt avvecklas. lämnade sin rapport tillregeringen . Rapporten har av regeringen remitterats till 35myndigheter och organisationer. Rapporten, som genomgående fått ett positivtmottagande av remissinstansema, har tillsammans med remissvaren legat tillgmnd för verkets fördjupade anslagsframställning vilken lämnades tillregeringen . När det i det följande hänvisas tilllantmäteriverkets förslag avses rapporten och den fördjupadeanslagsframstäUningen sammantagna. D 1.Lantmäteriet Prop. Bil.l3 1989/90 Utgift O 1990/91 Anslag I 000 1991/92 Förslag 1 000 Under anslaget redovisas samtiiga in- ochutt)etalningar för lantmäteriets olika verksamheter. Anslaget tas upp med ettformeUt belopp och får normalt inte belastas. Verksamhetema inom olika program beskrivs i det följandeunder de anslag varifrån medel beräknas på statsbudgeten. Lantmäterietsuppdragsverksamhet (program 1), som finansieras helt genom avgifter, behandlasemellertid under detta anslag. Programmetbestår av tre delprogram: 1 a. Inrikes uppdrag I b. Utiandsuppdrag 1 c.Fastighetstaxering Delprogrammet Inrikes uppdrag omfattar uppdrag inomlandet beträffande bl. a. framställning av kartor och annanlandskapsinformation, mätningstekniska och fastighetsrättsliga frågor samtfastighetsekonomi och fastighetsinformation. Delprogrammet Utiandsuppdrag omfattar export avlanttnäteriets tjänster och marknadsförs under namnet marknadsför även prcxlukter och tjänster från andramyncUgheter och frän privata företag när det främjar lantmäterietsutiandsverksamhet. Delprograinmet Fastighetstaxering omfattarlantmäteriets medverkan i den pågående allmänna fastighetstaxeringen. Uppdragsverksamheten bedrivs på affärsmässigagmnder. Verksamheten under budgetåren 1989/90-1991/92 fiamgär av följandetabell. Resultatav uppdragsverksamheten (1 000-tal kr.) 1990/91:100 BiL13 ISom intäkter redovisas fakturerade belopp och värdet avutförda men ännu inte fakturerade uppdrag. I kostnaderna ingär beräknal behovav avsättningar för osäkra fordringar, för realiserade prisförändringar ianläggningsullgängar och för atl tillgodose avkastningskravet pästatskapilalel. I intäkter och kostnader ingår inte transaktioner som görs vidköp och försäljning av tjänster m.m. internt inom del statliga lantmäteriet Lantmäteriverketföreslär att uppdragsverksamheten bedrivs medi huvudsak samma inrikming som . Större uppmärksamhet behöverenligt verket ägnas åt personalens kompetensutveckling och ät rekrytering avny personal i syfte bl.a. att motverka effektema av rådande personalbrist sominnebär en klar begränsning av uppdragsverksamhetens omfattning. Förutiandsverksamheten, som i första hand avser tredje världen, föreslårlantmäteriverket att verket får ingå i s.k. joint-ventures utomlands och bildabolag tillsammans med inhemska företag. Verket föreslår även att det skall fålåna pengar på den fria marknaden att investera i utiandsverksamheten. Som enföljd av den ökade omfattningen av den intäktsfinansierade verksamheten, varavuppdragsverksamheten svarar för den större delen, behövs ett tUlskott avkapital. Uppdragsverksamhetenskall bedrivas med den huvudsakligainriktning den har . skall tiUs vidare inte få bUda bolagi uppdragsverksamheten eUer ta upp län på marknaden. Förslagsanslag1991/92, Uppdragsverksamheten,som till en betydande del bedrivs i konkurrens med ancU-a aktörer pä marknaden,har /85 - 1988/89 ökat väsentiigt i omfattning, sävälinom fastighets- som landskapsinforma-tionsomrädet TUl uppdragsverksamhetenförs även lantmäteriets medverkan i den allmänna fastighetstaxeringen. är det perso-naltUlgången som sätter gränser föruppdragsverksamhetens omfattning. Omsättningen /90 var 347 milj.kr.Verksamheten skall täcka sina kostnader och har underden gångna femårsperioden gett ett överskott. Det har inneburit att det nufinns ett balanserat överskott på 19 milj.kr. att använda bl.a. för att täckaeventuella kommande underskott. Resultatet av verksamheten ser jag somtillfredstäUande. Jag viU erinra om att uppdragsverksamheten på det lokalaplanet som regel har ungefär samma omfattning somfastighetsbUdningsverksamheten och att uppdragsverksamheten därigenom har storbetydelse för möjligheten att upprätthålla ett vitt förgrenat nät avlantmäterikontor och därmed gcxl service ät t.ex. kommunema och aUmänheten. Mittförslag är att lantmäteriet fortsätter att bedriva sin uppdragsverksamhet medden huvudsakliga inriktning den har . Det är angeläget för såväl uppdragsverksamheten somövrig verksamhet att lantmäteriet ägnar uppmärksamhet ät att stärka deanställdas kompetens cx;h att förbättta rekryteringen. Därigenom bör det finnasmöjligheter att effektivisera verksamheten. SjälvfaUet bör denna ambitionfinnas även i tider när inte sådan personalbrist råder i lantmäteriet som förnärvarande Jag är inte nu beredd att föreslä förändringar ivillkoren för utiandsverksamheten. bör alltsä tills vidareutgä frän att utiandsverksamheten får bedrivas på samma villkor som övriguppdragsverksamhet Den intäktsfinansierade verksamheten, främstuppdragsverksamheten, har ökat kraftigt imder den gångna femårsperioden. Detta har inneburit att aUt mer kapital har bundits i verksamheten, bl.a. för att finansiera kostnader för tjän ster som utförts av lantmäteriet men ännu inte betalats av kunden. cUsponerar ett statskapital pä 172 milj.kr. och en rörlig krecUt pä 25 milj.kr. Verket svarar självt för att statskapitalet realvärdeskyddas genom en årlig uppskrivning. Genom att omfatmingen på framför allt uppdragsverksamheten ökat kraftigt har emellertid statskapitalet blivit otillräckUgt Verket anser sig därför behöva ett kapitaltUlskott, vilketär en bedömning jag delar. För att kortsUctigt förbättra situationen kommer ver ket /92 att få cUsponera en ökad rörlig krecUt på 50 milj.kr. För att mera långsUcrigt förbättra situationen bör statskapitalet successivtökas med ca 60 milj.kr. utgående från dagens omfattning pä verksamheten och gäUande penningvärde. Jag är dcx;k inte beredd att nu föreslä något tUlskott av ., nytt kapital, utan räknarmed att den avkasming på statskapitalet som staten . 1990/91:100 kräverav lantmäteriverket i sin helhet skall användas för att Bil. 13 öka statskapitalet. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. godkänna att den huvudsakliga inrikmingenför lantmäteriets upp dragsverksamhet skall vara i enlighet med vad jag förordat i avsnittet Förslag, 2. rill Lantmäteriet för /92anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 67 870 381 Anslagskredit 744 625 1990/91 Anslag 65 208 000 1991/92 Förslag 181333 000 Under anslaget redovisas kostnader för program 2Plangenomförande till de delar verksamheten finansieras över statsbudgeten.Innevarande budgetår disponerar verket dessutom . för fastighetsregistreringoch lantmäteritjänster inom länsstyrelsema under trettonde huvudritelns anslagDl. Programmetbestår av sex delprogram: Delprogrammet Fastighetsbildning m.m. finansierassä gott som helt genom avgifter som tas ut enligt lantmäteritaxan (1971:1101,ändrad senast 1989:956). Avgiftema skall täcka lantmäteriets kosmader förverksamheten. Avgiften för en förrättning skall dock sättas ned i sådana falldå beslut i ett fastighetsbildningsärende medför att fastigheter m.m. av mindrebetydelse inte längre behöver redovisas i fastighetsregistret. Taxebeloppenskall cx;kså sättas ned för sådana äganderättsutredningar som länsstyrelsenförordnar om. Kostnaden för nedsättningama, sora finansieras av anslagsmedel,var för /90 13 983 935 ki'. Verksamhetenunder budgetåren 1989/90-1991/92 ftmngår av följande tabell. 1990/91:100 Resultat av fastighetsbildningsverksamheten (1 0(X)-talkr.) 1989/90 1990/91 1991/92 varav anslag Kosmader Resultat Balanserat resultat