prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Dennatyp av åtgärder kan göra det möjligt att begränsa koldioxidutsläppen fråntrafiken så att de inte överstiger nuvarande nivå . Med hänsyn till atttrafiken även bidrar till utsläpp av andra växthusgaser innebär detta attsektorns samlade klimatpåverkan kan minskas. Resultatet av åtgärderna ärberoende av den ekonomiska utvecklingen och av drivmedelspriserna. Höjdabensinpriser som ett led i skattereformen bidrog till attkoldioxidutsläppen från biltrafiken minskade från att tidigare ha ökat med4-5% . Ettbättre omhändertagande av avfall kan bidra till att minska klimatpåverkan. Ettexempel är energiåtervinning genom förbränning av metan från soptippar.Åtgärden minskar behovet av fossila bränslen och reducerar metanutsläppen.Metan är en kraftfull växthusgas. Åtgärder inom jordbruket har en storbetydelse i en klimatstrategi. Freonavvecklingenkan breddas till andra ämnen med liknande effekt (haloner, koltetraklorid, HCFCetc). Utöver redan fattade beslut kan ett antal åtgärder vidtas, med hänsyntill bl.a. den internationella utvecklingen. Det kan gälla begränsningar avt.ex. HCFC (mjuka freoner), haloner, koltetraklorid och 1,1,1-trikloretan. Åtgärderav detta slag kan innebära att utsläppen av klimatpåverkande gaser minskarkraftigt. Ävenåtgärder mot flyktiga organiska ämnen (t.ex. vissa lösningsmedel) har betydelseför att minska klimatpåverkan." Partiöverenskommelsenom energipolitiken innebär kraftfulla satsningar på energihushållning ochmiljöanpassad kraftproduktion. Regeringen föreslår i propositionen omenergipolitiken riktlinjer för energipolitiken. Regeringentar i denna proposition ställning till en rad åtgärder för minskadklimatpåverkan. Inom trafikområdet gäller det bl.a. miljöklasser för nyafordon. proposition om näringspolitik för tillväxt, har regeringenföreslagit en kraftig satsning på kollektivtrafik och järnväg samt ytterligareförsök med automatisk hastighetsövervakning. Regeringen föreslår ipropositionen om energipolitiken stöd till demonstrations- ochutvecklingsinsatser för motoralkoholdrivna fordon. Idenna proposition redovisar regeringen också en breddad avvecklingsplan förozonnedbrytande ämnen. Regeringen anmäler att krav skall införas omåtervinning och destruktion av CFC och haloner. Regeringenhar tidigare redovisat åtgärder för att minska avfallshanteringensmiljöpåverkan. Den pågående omställningen av det svenska jordbruket bidrartill en minskad klimatpåverkan. Regeringen anger i denna proposition attutsläppen av flyktiga organiska ämnen skall halveras , räknat från1988 års nivå. Dessaåtgärder innebär en kraftig minskning av det svenska bidraget tillklimatförändringarna. Detär dock angeläget att kostnader och effekter av möjliga åtgärder utreds ytteriigare. Det gäller i synnerhet åtgärder mot utsläpp av andra växthusgaser än koldioxid. Regeringen har för avsikt att ge naturvårdsver ket i uppdrag att i samarbete med berörda myndigheter redovisa en fördju pad analys av klimatfrågan som underlag för politik nationellt och internationellt. utsläppen av koldioxid förår 1988 och preliminärt för . Enligt redovisningen var utsläppen istort sett oförändrade (62,8 milj. ton koldioxid år1988, 62,2 milj. ton ). var ett betydligtvarmare år än 1988. Trots detta minskade utsläppen av koldioxid endastmarginellt. Detta illustrerar svårigheterna att vid normalatemperaturförhållanden klara delmålet om att utsläppen inte bör överstiga 1988års nivå. I partiöverenskommelsen understryks att detta mål, bl.a. med hänsyntill trafikutvecklingen, torde vara svårt att klara . ;:Regeringens förslag::Som riktlinjer för det;försätta:arbet,et gäller att ; ::: nedfallet av :svavel-: och kväveoxider samt av flyktiga organiska :: äninen;begränsas:tilinjvåer so'm' inte-skådår-naturelleijerm.ännit : t.!skörs hälsa. ': t'' ;.:.':! t' t * I: ;: t::; :, ; ". :;' V; C ,; ; ;utta!anden innebYr att d ' :tutsläppéh skairrhinskå meUänåreh 1980ro'ch2ÖÖÖl Tidi-- ■ : .gare uttalanden från innebär att kyäveoxidutsläppen skall" ■ ; *minska;; till ;år 1,995 räknät';fråri 1980"; års nivå.Dessa! t ::utsläppsrnål'skall"ävéh i förtsättningenyara:vägledahde'för*arbet'et;. - ; ';Omfattainde åtgärder behöys för att uppnåkyäyemåletr : ;: ; : :: ' ', '. ; "Ämmöriiåkufsläppéhböriniriskaméd25;%tillår 1'995-. Möjlighe- ; temäatf halv'era'fttsjäi3pejiTsödrå" ochvästra till sekelskif-; ": ' tet undersöks.UtSläppenavflyktigaorgåhiskä ämnen bör minska; ; -med5d%til! årioOOTäknatfrån 'nivå: \:llll/","\\[\\ ": ': 'insatser idet internationella'årbétet;de;närmaste:iåreh v, . -■ -inriktas; främst:p_å'att få till;stånd skärpta bilavgaskrav i Eurbpal; ■ * -N/a;ihtér*nåtidheila överehskpmmélser föratt: minska:utsläppen av * :svavel-och kväveoxider" skall'oéksålpriöntéfås* Utgångspjunkteii '- .:. skail vara kritiskasbelastriingsgrärisér.för miljÖn.iSvérig'e skäll yérka;, ■ ' för åtteriöyérériskqmjiielse ömjrninskning/y fttsläppen av flyktiga- i \organiska ämnen kornmer till stånd: ' * - - * '■ » ' ' * ' ■': ' , <, ,. Markernai har försurats i stor omfattning under . ISkåne, och södra har markförsurningen trängt ner till flerameters djup och påverkar grundvattnet. Försurningen har medfört att markenslättillgängliga förråd av bl.a. näringsämnena kalcium och magnesium minskat med3070% i sydligaste . frigörs metaller, t.ex. aluminium, somunder vissa omständigheter är giftiga för växter och djur. Den fortsatta försurningenav skogsmarker utgör ett ökande hot mot miljön och skogarnas värde. Skogsmarkeni delar av närmar sig s. k. kvävemättnad med markförsurning,kväveläckage och näringsoba- lans hos skogsträden ochminskad tillväxt i skogen som följd. 1990/91:90 områden iSydsverige kan bli kvävemättade inom 10 om inte nedfallet av kväveminskas. Försurningspåverkatgrundvatten har rapporterats framför allt från de södra delarna av landet underhela . I områden med stort nedfall av försurande ämnen förekommergrundvatten med påtagligt förhöjda aluminiumhalter. Till följd av att ledningarkorroderar är kopparhalterna starkt förhöjda i dricksvatten från många enskildabrunnar i hela . Riskerna för att kopparhalterna i dricksvatten kommeratt öka i takt med den tilltagande försurningen är uppenbara. Koppar ochaluminium i dricksvattnet kan innebära hälsorisker. Ibörian av var 16000 av ca 85000 sjöar så allvarligt skadadeav försurning att känsliga arter hade minskat kraftigt i antal ellerförsvunnit. I närmare 6000 av dessa sjöar har situationen för växt- ochdjurlivet förbättrats genom kalkning. Åtminstone en fjärdedel av sjöar ochvattendrag nedströms de kalkade sjöarna skulle utan kalkning ha varit utan deallra flesta former av liv som en följd av försurningen. Försurningssitutationeni sjöar och vattendrag i , och Norrlands kusttrakter har iallmänhet inte förändrats i någon större omfattning . Ifjällen och de fjällnära trakterna har försurningen däremot fortsatt att ökade . Enbetydande del av den svenska skogen har nedsatt vitalitet. Ungefär var femtegran och var sjunde tall har förlorat av sina barr. Lövträden bok,ek och björk uppvisar mer omfattande skador i form av utglesning och förändradtillväxt i kronan än tall och gran. Den tilltagande markförsurningen och denmedföljande utarmningen av skogsmarken framstår som de största hotenmot den svenska skogen. Ozonpå hög höjd i atmosfären utgör ett livsnödvändigt skydd mot farlig ultraviolettstrålning. Ozon som förekommer på marknivån kan däremot medföra skador påväxtlighet och människors hälsa. Det marknära ozonet bildas genom inverkan avsolljus när halten av vissa luftföroreningar blir för hög (fotokemisk smog). Halternaav ozon vid markytan i ligger nära elleröver de halter som skadar hälsa och grödor. I västra beräknas denuvarande ozonnivåerna minska skördarna av vårvete med . Grödor somvall, havre och potatis påverkas också negativt. Deviktigaste föroreningarna som bidrar till försurning, kvävemättnad och bildningav fotokemisk smog är svaveldioxid, kväveoxider och flyktiga organiska ämnen. Svavelutsläppeni har minskat kraftigt till följd avvidtagna åtgärder. Både utsläppen från förbränning och från industriprocesserhar begränsats. Utsläppen är mindre än hälften av nivå. Sedan år1980 har de totala svavelutsläppen minskat med . Svavelnedfalleti överskrider dock i större delen av landet den s. k. kritiska belastningsgränsen, som är den gräns över vilken det är vetenskapligt belagt att långsiktiga skador på miljön uppstår. Sverigeskulle nedfallet behöva minska med räknat Prop.1990/91:90 års nivå. Modellberäkningar visar att svavelnedfallet under1980-talet har minskat med i hela landet. Utsläpp som kanhänföras till utländska källor, tillsammans med sådana utsläpp som inte kunnathänföras till ursprungsländer, svarar för i genomsnitt av svavelnedfalleti . var svavelnedfallet från och dåvarande Östtysklandlika stort som eller större än det svenska. Också i andra delar av Nordeuropaöverskrids de kritiska belastningarna. För att minska nedfallet till dekritiska belastningsgränserna krävs således långtgående åtgärder i . Ettstort antal länder i arbetar nu på att minska sina utsläpp, bl.a. ienlighet med överenskommelser inom ECE och EG. Den ekonomiska förändringen iöstra samt i och kan komma att innebärakraftiga minskningar av utsläppen. Situationen ser följaktligen betydligtljusare ut nu än vid tiden miljöpolitiska proposition. Föratt minska de svenska svavelutsläppen har införts en svavelskatt och ienergiskattelagen miljöklasser för oljor. Det senare innebär att svavelinnehålleti dieselbränsle minskar kraftigt. Regeringen har i ett antal överklagadeärenden enligt miljöskyddslagen skärpt utsläppskraven på svavel. Regeringen harändrat förordningen om svavelhaltigt bränsle så att krav på högsta tillåtnasvavelhalt nu omfattar samtliga svavelhaltiga bränslen. Kväveoxidutsläppenkommer huvudsakligen från olika förbränningsprocesser och växte snabbt i Sverigeunder . har de totala utsläppen i stortsett varit konstanta. Utsläppen från energianläggningar har minskat med ungefären tredjedel. Utsläppen från trafiken har ökat . Kvävenedfalletöverskrider de kritiska belastningsgränserna, bl. a. i sydvästra behöver minska med i , mest i de kustnära områdenai sydväst. Luftburet kväve har också betydelse för kvävetillförseln till haven.Nedfallet består i och på till av kväve frånkväveoxider och till av kväve från ammoniak från jordbruket. Utländskakällor svarar för 75 av kvävenedfallet i sydvästra . En stor delav ammoniaknedfallet kommer från . Riksdagenhar beslutat om en avgift på kväveoxidutsläpp från störreförbränningsanläggningar. Avgiften beräknas dels minska utsläppen med , dels leda till att miljöförbättrande åtgärder genomförstidigare än som annars planerats. har på regeringens förslag ocksåtagit ställning till avgaskraven för tunga fordon och beslutet omhållbarhetskrav för dessa fordon. Regeringen har ändrat bilavgasför-ordningenså att avgaskraven för lätta lastbilar och bussar skärpts i enlighet med vadsom tidigare redovisats för . Utsläppav flyktiga organiska ämnen bidrar tillsammans med kväve oxider till bildningen av höga halter av fotokemiska oxidanter (främst ozon). Detta är ett storskaligt fenomen som beror på utsläpp över större geografiska regioner. Problemen är särskilt stora på kontinenten, i tri angeln Hamburg-Paris-MiJnchen. Ozonhalterna i påverkas främst av ozon från kontinenten. Ozon som bildas lokalt, framför allt över tätor- 27 ter, kan dock ge betydandetillskott till oxidanthalterna. Höga hafter av Prop. 1990/91:90 fotokemiskaoxidanter kan skada grödor och skog och påverka människors hälsa. Trafiken ärden största källan till utsläpp av flyktiga organiska ämnen i Sverige.Bensinhantering och användning av lösningsmedel ger också betydande bidrag.Vissa organiska ämnen, som klorerade lösningsmedel, ger också direkta effekterpå hälsa och miljö. Utsläppen av flyktiga organiska ämnen i uppgicktill ca . Regeringenhar i samband med beslut i ärenden enligt miljöskyddslagen i november 1988uttalat att begränsning av lösningsmedelsutsläpp bör prioriteras högre imiljöskyddsarbetet på alla nivåer. Enligt denna programförklaring börrekommenderade skyddsavstånd följas och möjligheterna att helt avveckla användningenav klorerade lösningsmedel undersökas. 2.2.2Mål för gränsöverskridande luftföroreningar Detövergripande målet för arbetet mot de regionala luftföroreningarna är attbegränsa utsläppen till en sådan nivå att skador på naturen inte uppkommer ochatt människors hälsa skyddas. Detta innebär att produktionsförmågan iekosystemen skall upprätthållas och att antalet naturiigt förekommande arterinte skall påverkas märkbart. och vatten skall kemiskt och biologisktutgöra ett balanserat system. Djur och växter skall kunna utnyttjas som födautan risk för människors och djurs hälsa. Dessamål innebär att svavelnedfallet behöver minska i sydvästra ochmed i räknat års nivå. Kvävenedfallet behöver minskamed i södra och . Bakgrundshalterna av ozon bör minska med10 och de episod vis höga halterna i södra och mellersta Sverige.Ytterligare minskningar kan vara nödvändiga för att skydda de mest känsliganaturtyperna. Idet av beslutade programmet mot luftföroreningar ochförsurning ingår att de svenska svavelutsläppen skall minska mellanåren 1980 och 1995. Kväveoxidutsläppen bör enligt riksdagsbeslutet år 1985minska . harar 1988 uttalat, medanledning av regeringens miljöpolitiska proposition, att svavelutsläppen börminska , samt att möjligheterna att minskakväveoxidutsläppen bör utredas. Regeringengör den bedömningen att de beslut som redan fattats torde vara tillräckliga föratt minska de svenska svavelutsläppen , räknat från 1980års nivå. Med de åtgärder som regeringen nu föreslår kommer utsläppen att kunnaminska . Utvecklingenvad gäller kväveoxider är mer problematisk, framför allt på grund av en större ökning av trafiken än vad som beräknades då målet lades fast. Nya bedömningar visar att utsläppen från sjöfart och arbetsfordon är betydligt större än vad som varit känt. En minsk ning av utsläppen är därför en större utmaning än vad som stod klart när detta mål formulerades. Det krävs ett omfattande åtgärdsprogram för att nå målet. För att minska nedfallet till sådana nivåer 28 att människor och natureninte skadas kommer att arbeta aktivt Prop. 1990/91:90 för att fåtill stånd gemensamma åtgärder inom EFTA och EG. Endast därigenom kan nedfalleni bringas ned under de kritiska nivåerna. Regeringenanser att det av tidigare beslutade utsläppsmålet för kväveoxider börvara vägledande för det fortsatta arbetet. Det finns tekniska möjligheter attkraftigt minska trafikens bidrag till försurning och övergödning till år 2010.De åtgärder som anges i denna proposition innebär att förutsättningarna skapasför en sådan utveckling. Regelsystemen inom luft- och sjöfarten ärinternationellt förankrade och kräver samfällda åtaganden med andra länder.Även för arbetsfordon krävs ett internationellt arbete för att skärpa kraven.Angivande av ett mål för bör därför enligt regeringens uppfattninganstå till dess att en minskning har säkrats, och acceptans har kunnatnås i de internationella förhandlingarna. Regeringenanser att åtgärder bör vidtas för att minska utsläppen av ammoniak.Målsättningen för det fortsatta arbetet är att ammoniakutsläppen i södraSverige minskas . Möjligheten att halvera utsläppen utreds. Regeringenföreslår vidare ett nytt delmål för utsläppen av flyktiga organiska ämnen.Dessa bör minska , räknat års nivå. Redanbeslutade avgaskrav för fordon innebär ett betydande steg för att uppnå dettamål. Regeringen kommer i det följande att redovisa åtgärder för att begränsaanvändningen av lösningsmedel. del av nedfallet av svavel och kväve i kommer från utländskakällor. Vidare sprids utsläpp från till andra länder. En strategi föratt minska försurning och kvävemättnad måste därför förenautsläppsbegränsningar i med internationellt arbete för minskadeutsläpp. Enrad åtgärder redovisas senare i denna proposition för att ytterligare minskasvavelutsläppen, framför allt från industriprocesser och energianläggningaroch i bränslen. Regeringen bedömer att dessa åtgärder tillsammans leder tillatt de totala svenska svavelutsläppen minskar med fram ,räknat års nivå. Eneffektiv strategi mot kväveoxidutsläppen innebär ytterligare åtgärder inomtrafiksektorn. Vidare behöver utsläppen av kväveoxider minska från industrieroch från stora förbränningsanläggningar. Regeringen redovisar sådana åtgärder ide följande avsnitten. Detomfattande åtgärdsprogram som regeringen nu föreslår beräknas leda till enminskning a v kväveoxidutsläppen med . Ammoniaksprids kortare sträckor än svavel och kväveoxider. Åtgärder i fårdärför relativt sett större betydelse för att minska nedfallet i vårt land änåtgärder mot utsläpp av svavel och kväveoxider. Föratt hälso- och miljöeffekter av höga ozonhalter vid markytan skall begränsas behöver utsläppen av flyktiga organiska ämnen minst halveras i stora delar av . Trafiken står för av utsläppen. De åtgärder som regeringen i det följande föreslår för trafiksektorn medför tillsammans med tidigare beslut om avgaskrav att utsläppen från denna sektor minskar . Användningen av vissa lösningsme- 29 del inom industrin och ivaror och produkter bör också begränsas kraftigt. 1990/91:90Tillsammans beräknas dessa åtgärder vara tillräckliga för att nå målet atthalvera utsläppen av flyktiga organiska ämnen , räknat från 1988års nivå. Regeringenanser att användningen av hälsofarliga organiska lösningsmedel skall upphöraföre . En avveckling av de klorerade lösningsmedel somanvänds i större utsträckning genomförs därför, i första hand genom europeisktsamarbete. Vidsidan av utsläppsbegränsningar behövs åtgärder i miljön genom kalkning, som ettförsvar mot försurningens skadeverkningar. Kalkningen kan dessutom bidra tillatt minska halten av kvicksilver och radioaktivt cesium. Kalkning av sjöar ochvattendrag kan behövas . Försöksverksamheten med skogsmarkskalkningoch vitaliseringsgödsling fullföljs. Regeringen föreslår senare i dennaproposition att kalkningsprogrammet byggs ut kraftigt. Enligtregeringens uppfattning behöver utsläppen av de gränsöverskridande luftföroreningarnabegränsas kraftigt i hela norra . Internationellt samarbete är därförnödvändigt. Det internationella arbetet bedrivs formellt i det europeiskasamarbetet inom ramen konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar. Inom ramen för finnsbindande protokoll om minskning av svavel- och kväveutsläpp, som Sverigegodkänt. Svavelprotokollet innebär att utsläppen av svavel skallminska . Kväveprotokollet innebäratt utsläppen av kväveoxider skall stabiliseras nivå senast år1994. Ett stort antal västeuropeiska länder, däribland , har gjortbetydligt mer långtgående åtaganden. har tillsammans med elva andraländer i en särskild deklaration, som antogs i anslutning till konventionensmöte i , utfäst sig att minska utsläppen av kväveoxider med istorleksordningen med valfritt basår 1980-1985. Arbetet inomkonventionen inriktas på reviderade protokoll om begränsningarav utsläppen av svavel och kväveoxider samt på ett nytt protokoll ombegränsningar av utsläppen av flyktiga organiska ämnen. Regeringen anser attmålformuleringarna måste baseras på kritiska belastningsgränser till skillnadfrån tidigare överenskommelser. Detta innebär att nya åtaganden omutsläppsminskningar blir olika för enskilda länder eller grupper av länder.Kraven kan därmed skilja mellan och . Svavelnedfalleti såväl som på kontinenten kan därigenom nå ned under de kritiska belastningsgränserna. Överslagsberäkningar visar att utsläppsnivåerna per capita motsvarande de som beräknas uppnås i västra delar skulle vara tillräckliga för att nå detta mål. De mest långtgående minskningarna skulle krävas i östra delen av och . Dessa minskningar beräknas till stor del komma till stånd som följd av en ekonomisk förändring och avskaffade subventioner på inhemskt kol. I är det främstStorbritannien som kommer att få vidta mer långtgående åtgärder än de somhittills planerats för att nå ned till de kritiska belastningsgränserna. Regeringen avser att verkaför att ett nytt avtal mellan de europeiska länderna om begränsningar avsvavelutsläppen undertecknas . skall också verka för attett avtal om flyktiga organiska ämnen undertecknas . För att begränsakvävenedfallet behövs skärpta bilavgaskrav i hela . Regeringen avser attfortsätta att arbeta för att få till stånd överenskommelser om detta. Sverigeskall verka för att krav motsvarande de krav som införs federaft i förlätta och tunga fordon omkring införs i EG och EFTA senast år 1996.Krav på utsläppsgränser, motsvarade vad som kan erhållas genom katalytiskavgasrening, behöver införas i . Åtgärder vad gäller traktorer ochdieseldriven järnväg behöver vidtas i hela . Inom ramen förinternationella avtal bör åtgärder inom flyg- och sjöfarten också vidtas. 2.3 Miljön i tätorterna J;Regeir,ingens'förslalg: Söm riktlinjer för ciet försatta arbetet gäUér att'"; luftkyaliteten ,lorbättras;"så,att*de; åtefstäéndéais|cernk;rör;mäniii-, : ;skörs;hälsä tiliTöljd äv utsläpp avluftföroreriingaj frå'nrtrafik,,'indiir' / stri öch:ehérgiårUäggitingar;undanröjV.-D ;'/ i städeriia*skäll öevaras:; ■»,: ;* . * - ". '; ■ ~. ;.-■: ' - / -' - ,* ' - : ''7 ; ;', *;; Behovet avigröriområdeii itätbrtérjoch tätörtshära ömrådenskair r;.tillgodösesa,deri"kommiihalå.planerihgen. ': ; "; »'',,■■ * ,';*'; / ■" J:,; ;-*;:; Vid åir riOÖO; skällhalterna av;kdloxid,/kVäyeoxid,'"syavéldioxid * ,* sot:dch. 'partiklar'de riktvärden söm .utarbetats av na-' . ':turvårdsverket'..Riktvärdena syftar till'atf undanröja akuta hälsoef- ■./,feidéi-- f ; -.-■ :'■?/; ■'-. : ■ O ■-'~ ; ' f :f' < * : ' f ■' : "' } »i' Utsläppeh:av caricerframkailaride ämnen bör'mihskas*hied ?i, :■ i ,"., ' r . ■■■ » :'!■ ,■ ■ ■ 1 , ■' i.; ■ i .' *.,''! ■■ « ;■ ■ s. ;■ ■ i. "■/, : :■■ tätorterna"för åttjde, långsiktiga Mlsöeffektemäskall; vara på" ens ,\;acceptabel hivå. ''Ett délrriål är'ätthalvérä;tJtsläpJ3én till'. * ..'j' * j*- # Buller irtätörter bör minskaJså ätt det kpmrnér'att'ligga; under i" - naturvårdsverketsnuyarånde;'riktlinjer.' t-,.,;" ; i';' * .,' f .*■■ ;J■■■ ',' f i , Deluftföroreningar som bidrar till globala och regionala miljöproblem härstammarhuvudsakligen från trafiken, industriprocesser och energianläggningar. Genomatt miljöstörande verksamhet har koncentrerats till tätorterna uppstår dessutomi vissa fall lokala problem på grund av luftföroreningar. De svenska tätorterna hari ett internationellt perspektiv en god miljö. Viktiga utsläpp medhälsoskadliga effekter har minskat kraftigt sedan börian av , bl. a.sot och svaveldioxid. Arbetet med att minskautsläppen från stora fasta källor som energipro- Prop. 1990/91: 90 duktion ochindustriell verksamhet har varit framgångsrikt. Införande av fjärrvärme ochelvärme har härvid varit av stor betydelse. Detta förhållande, i kombinationmed att transporterna ökar, innebär att trafiken har blivit den störstakvarvarande källan till föroreningar i tätorterna. Utsläppen per bil avframför allt kväveoxider och kolväten från personbilar har dock minskatkraftigt som ett resultat av att stränga avgaskrav harinförts. Regeringensbedömning är att beslutade åtgärder kommer att leda till att halternaav svaveldioxid, kväveoxider och koloxid i tätorterna kommer att minskaytterligare. Sothalterna är jämfört med riktvärdena låga i svenska tätorter,men bör minskas ytterligare med hänsyn till cancerrisken. Mångamänniskor i tätorter och då främst i storstadsområdena är utsatta för luftföroreningshaltersom är högre än vad som kan betraktas som god miljö. Naturvårdsverketsriktvärden för luftkvalitet för vissa föroreningar överskrids vid trafikeradegator i tätorter där ett stort antal människor bor och vistas. Riktvärdet förkväveoxider överskrids också för hela stadsdelar i t. ex. ochSundsvall. Denallvarligaste hälsorisken av luftföroreningar i tätorter är enligt nuvarandebedömningar den förhöjda cancerrisken. forskning omtätortsmiljön har bl.a. givit som resultat att i storleksordningen 1 000cancerfall bedöms uppkomma på grund av luftföroreningar.