prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — nistrationen.Statskontorets förslag bereds inom regerings- Prop.1990/91:100 kanslietoch en proposition kommer att lämnas till Bil. Regeringen har tillsatt en utredning omnaturvårdsverkets uppgifter och organisation (Dir. 1990:67). Utgångspunktenför utredarens arbete skall vara att centrala roll i detsamlade miljöarbetet skall stärkas och att verkets organisation skall anpassastill en mål-och resultatorienterad styrning, en medveten decentralisering samtintegrering av miljöarbetet i olika sektorer. Härvid har länsstyrelsereformenskapat organisatoriska fömtsättningar för en decentralisering av miljöarbetet.Förslag om miljöarbetets framtida organisation skall läggas fram i sådan tidatt beslut kan fattas före den . beslut om ansvaret för skolan(prop 1990/91:18, UbU 4, rskr. 76) innebär att ochlänsskolnämnderna avvecklas. I stället skall en ny statlig skolmyndighetinrättas. Till den centrala myndigheten skall knytas en regionalfältorganisation med utvärderings- och tillsynsuppgifter samt uppgifter medanknytning till fortbildning. uppgifter på utbildningsområdetkommer att gälla utbildningsplanering för regional utveckling där samtligalänsstyrelser får viktiga uppgifter. I sin roll som samordnare geslänsstyrelsen ett ansvar för att alla de utbildningar som bedrivs i ett länutnyttjas för att främja den regionala utvecklingen. Regeringen har uppdragit åt att redovisasina överväganden med anledning av betänkandet (SOU 1990:86) om finansiering avvägar och järnvägar. Uppdraget skall redovisas . Enligt sinadirektiv skall även redovisa konsekvenserna av en förändrad regionalorganisation. Därvid bör utgå från länsstyrelsernas vidgade uppgifterpå kommunikationsområdet i den samordnade länsförvaltningen. överlämnade utredningen omkärnkraftsberedskapen sitt betänkande (SOU 1989:86) om samhällets åtgärder motallvarliga olyckor. Förslagen i betänkandet berör i flera avseendenlänsstyrelserna. Betänkandet bereds av regeringen och enproposition avses att lämnas . Genomgången av förändringar inom olikasektorsområden, som kommer att få återverkningar på de nya länsstyrelserna,visar på att organisationen aldrig får bli statisk. Förnyelsen av den offentligasektorn kommer kontinuerligt att rikta krav på utveckling och anpassning av denregionala statliga förvaltningen bl.a. vad avser uppgiftsfördelningen mellancentral, regional och lokal nivå. Länsstyrelseorganisationenkännetecknas av en bred kompetens inom vitt skilda samhällsområden. av förvaltningsanslaget till länsstyrelser na används för att täcka kostnader för personal. Av de totala personalre surserna används för internadministrativt arbete. Det kommer att krävas stora insatser av de anställda om intentionerna i 50 reformen om en ny regionalstatlig förvaltning skall kunna förverkligas. 1990/91:100 personalkommer att beröras av reformen. Arbetssätt kommer att föränd- Bil. 15 ras,arbetsuppgifter försvinner, nya kommer till. Under innevarande budgetår harlänsstyrelserna tillförts särskilda anslagsmedel bl. a. för att främjakompetensutvecklingen inom organisationen. Vidare har länsstyrelserna, frånstatens arbetsgivarverk, tillförts medel som i överenskommelse mellanarbetsmarknadens parter avsatts för kompetensutvecklande åtgärder. Även i anslaget till länsstyrelserna för budgetåret1991/92 har utrymme beräknats för kompetenshöjande åtgärder. Innevarandebudgetår har drygt 190 milj. kr. anvisats för att täcka länsstyrelsernas ochlantbruksnämndernas lokalkostnader. Det motsvarar ca närmare 12%avmyndigheternas samlade förvaltningsanslag. är lokalhällare för bådelänsstyrelserna och lantbruksnämnderna. har under många årarbetat med att om möjligt samla varje myndighet till en adress. Ambitionen ärockså att successivt ersätta dyra förhyrningar med statsägda lokaler. För att fullt ut kunna ta hem deeffektivitetsvinster som länsstyrelsereformen ger är det angeläget attbyggnadsstyrelsen i sin lokalförsörjningsplanering, i den mån lokalplaneringenger möjlighet till det, prioriterar en lokalmässig koncentration av nuvarandelänsstyrelse och lantbruksnämnd. LONskall enligt sin instmktion (SFS 1988:1151), i den mån inte någon annanmyndighet har uppgiften följa utvecklingen inom länsstyrelsernasverksamhetsområde och vidta deåtgärder som behövs, bistålänsstyrelserna i frågor om organisation, rationalisering, administrativ utveckling samt uppföljning ochutvärdering av verksamheten, verkaför samordning mellan länsstyrelserna och mellan dessa och andra myndigheter, planera och anordna utbildning och konferenser förlänsstyrelsepersonal, på uppdrag av regeringen utföra och medverka iutredningar på länsstyrelseområdet. Behovet av LONs insatser påverkas av denorganisationsförändring på länsstyrelseområdet som jag har redogjortför. Behovet av insatser kan efter hand förväntas minska. Verksamheten inom LONhar vidare en koppling till de frågor som behandlas av utredningen (C 1990:04)om stöd till förnyelsearbetet i statsförvaltningen. Jag avser därför att efterregeringens bemyndigande ge utredningen tilläggsdirektiv som innebär bl.a. attLONs roll och verksamhet skall övervägas i det sammanhanget. Utredningenberäknas lämna sina förslag . Jagräknar mot denna bakgrund med att under /92 51 bör bedriva en verksamhetav ungefär samma omfattning som innevaran- Prop. 1990/91: 100 de budgetår. Länsstyrelserna m. m. 1989/90Utgift 1443 996651 1990/91 Anslag 1361 188000 1991/92 Förslag 1639 722000 Regeringen har utfärdat ny instruktion(SFS 1990:1510) för länsstyrelserna. Instruktionen, som träder i kraft den 1juli 1991, ansluter till bl.a. reformeringen av den regionala statligaförvaltningen (prop. 1988/89:154, BoU4 och BoU9, rskr. (C 1990:02) för en ny regional statlig förvaltninghar i enlighet med sina direktiv överlämnat en sammanställning avanslagsframställningar för de nya länsstyrelsernas förvaltningsanslag.Sammanställningen bygger på anslagsframställningar som har lämnats av denuvarande länsstyrelsema samt av lantbmksstyrelsen i de delar som avser denuvarande lantbmksnämndernas verksamhet. Länsstyrelserna begär att förvaltningsanslagetskall undantas från tilllämpningen av regeringens rationaliseringskrav.Länsstyrelserna anför att besparingskraven i huvudsak kunnattillgodoses genom organisationsutveckling och andra effektivitetshöjandeåtgärder. Länsstyrelserna hemställer vidare om resurser förpersonalförstärkningar motsvarande 84 tjänster. De funktioner inom vilkabehoven bedöms vara störst är miljö- och naturvård, kulturmiljö, socialomvårdnad, djurskydd och livsmedelskontroll saml regionalautvecklingsinsatser. Lantbruksstyrelsen gör bedömningen att verksamheteninom lantbrukets område bör undantas från regeringens rationaliseringskrav. Sammantaget innebär myndigheternasanslagsframställningar förslag om ökning av förvaltningsanslaget med 52milj.kr. Av den begärda ökningen avser drygt 13 milj.kr. kompensation förökade lokalkostnader medan drygt 38 milj. kr. begärs för att länsstyrelserna skallkunna fullgöra de uppgifter som de redan nu har. Hämtöver begär länsstyrelserna ochlantbruksstyrelsen sammanlagt ca 20 milj. kr. Avengångsanvisningarnä avser ca en tredjedel investeringar. Berörda centralamyndigheter har beretts tillfälle att yttra sig över länsstyrelsernasanslagsframställningar. I allt väsentligt tillstyrker remissinstansernalänsstyrelsernas framställningar. redovisar enligt regeringens direktiv ettförslag , som realt motsvarar av anvisade medel för innevarandebudgetår. 1 000-tal kr. Beräknad ändring 1991/92 Förvaltningskostnader (lönekostnader) (lokalkostnader) (engångsanvisningar) 1 191998 (861340) (161 132) (-) 100964 12 584 + 432615 ( + 324620) (+ 45 536) (+ 1442) -100964 + 733 disposition Genomförande av den nya regionala statliga förvaltningen Diverse ändamål + 2000 - 19622 Jaghar tidigare berört frågor om länsstyrelsemas verksamhet. I detta avsnitt begränsarjag mig därför till att behandla anslags- och resursfrågor. Jag har därvidsamrått med övriga berörda statsråd. Inledningsvisvill jag ta upp frågan om anslagsstruktur. Länsstyrelsema ingår blandmyndighetema i budgetcykel två när det gäller att införa systemet med treårigabudgetramar. Som jag närmare tog upp i min anmälan till 1990 årsbudgetproposition kommer dock länsstyrelserna att få särskilda direktiv förfördjupad anslagsframställning först . Detta innebär i sin turatt länsstyrelserna kan ges en budgetram för endast med /94. Även om det alltså dröjer innanlänsstyrelserna går in i det nya budgetsystemet finns det många skäl som talarför att medel för att täcka länsstyrelsernas förvaltningskostnader /92 anvisas över ett ramanslag. Jag förordar att så sker. På såsätt ges länsstyrelserna möjlighet att, inom vissa ramar, förskjuta över-eller underskott på anslaget till följande budgetår. Ramanslaget bör delas uppi särskilda poster för resp. länsstyrelse och varje sådan rampost bör behandlassom ett särskilt ramanslag. När det gäller kostnader för investeringar iutmstning m. m. förordar jag att följande ordning tillämpas fortsättningsvis.Kostnadema för investeringen skall i sin helhet belasta länsstyrelsernasramanslag men i tiden fördelas över ett antal budgetår som motsvarar denberäknade livslängden på investeringen. På så sätt kan kapital- ochdriftskostnaderna för investeringar på ett bättre sätt ställas mot övrigakostnader för verksamheten och underiätta att en lämplig avvägning görs. Iavvaktan på utfallet av för- söksverksamhetenmedfinansieringav viss ADB-utmstning i riksgäldskon- Prop. 1990/91:100 toretbör länsstyrelsemas investeringsutgifter täckas genom engångsanvis- Bil. 15ningar över ramanslaget. Beloppet skall sedan avräknas mot resp. länsstyrelsesrampost . Med tanke på att investeringsbehovet /92 är beroende av det pågående organisationsarbetet i länen,avser jag att hämta in aktualiserade uppgifter från länsstyrelsema ochåterkomma till regeringen i denna fråga. Jag går över till att behandla minaanslagsberäkningar för länsstyrelserna. För den befintliga verksamheten vid länsstyrelsemahar jag utgått från det nuvarande anslagsbeloppet. Från detta har jag dragitkostnaderna för lantmäteriverksamheten, drygt 100 milj.kr. Genom riksdagensbeslut (prop. 1989/90:100 bil. 15, BoU 16, rskr. 210) har lantmäteriverksamheteninom förts över till lantmäteriets regionala organisation. regionalpolitiska beslut (prop. 1989/90:76, AU 13, rskr. 346) innebar bl.a. att länsstyrelsema fått ettutökat ansvar för handläggningen av det regionalpolltiska stödet tillnäringslivet. Vissa uppgifter som har utförts av de regionalautvecklingsfonderna och statens industriverk samt länsarbetsnämnderna har förtsöver till länsstyrelserna. Med anledning av detta har länsstyrelserna redaninnevarande budgetår tillförts sammanlagt 6,75 milj.kr. För /92bör länsstyrelsemas förvaltningsanslag ökas med 9 milj. kr. Vad gäller resursema på miljöområdet har jag föravsikt att återkomma då beslut skall fattas på gmndval av de förslag som denpågående översynen av uppgifter och organisation kommer attlämna. När det gäller länsstyrelsernas verksamhet pålantbruksområdet har jag utgått från det belopp som innevarande budgetåranvänds för lantbmksnämndernas verksamhet. Från detta belopp har jag dragit 10milj.kr., vilket motsvarar en beräknad besparingsmöjlighet utöver de administrativabesparingar somjag strax återkommer till inom denna verksamhet. Som tidgarehar anmälts behövs särskilda bedömningar när det gäller lant-bmksfrågomashantering inom den nya . Jag avser därför att efter samråd medjordbruksministern föreslå att det för varje länsstyrelse i regleringsbrevfastställs en miniminivå inom anslagsposten för den verksamhet som motsvararden nuvarande lantbmksnämndens. I minimibeloppet skall dock inte inräknas dekostnader som motsvarar den interna administrationen i lantbmksnämnderna.Liksom kommer det att ställas krav på inkomster frånlantbmksverksamheten. Dessa inkomster skall användas för verksamhet inomlantbmksområdet. När det gäller resurser till fiskeadmi nistrationenavser jag att återkomma . Länsstyrelsema får ett vidgat ansvar inomkommunikations- och trafik- säkerhetsområdet. Detta medför behov av ny kompetens. a. skall det inom varje länsstyrelse finnas en s.k. länsexpert inom kommunikations området. Jag beräknar sammanlagt 10 milj.kr. för att finansiera kostna derna för dessa länsexperter. Den ytterligare resursuppbyggnad som krävs får ske efter hand som andra resurser kan frigöras för ändamålet. Jag räknar bl. a. med att verksamheten inom länsstyrelsernas bil- och körkorts- 54 register kanförändras så att resurser kan frigöras. Efter samråd med Prop. 1990/91:100kommunikationsministem räknar jag med att återkomma till frågan efter Bil.15 det att aktuella utredningsförslag inom området har beretts inom . Genom beslut (prop. 1990/91:18, UbU 4,rskr. 76) kommer inga statliga administrativa beslut vad gäller planering ochdimensionering att behövas på skolområdet. Det nya med sinfältorganisation kommer att ha sin huvudsakliga verksamhet medläroplansutveckling, uppföljning och utvärdering på skolområdet. Jag bedömerdet ur ett regio-nalekonomiskt perspektiv viktigt att resurser finns vidlänsstyrelsema för samordning m. m. av utbildningsfrågor inom ramen för arbetetmed regional utveckling. Jag beräknar medel för en länsexpert påutbildningsområdet vid varje länsstyrelse med sammanlagt 12,5 milj. kr. har länsstyrelserna tillförts ökaderesurser för att kunna göra förstärkningar på kulturmiljöområdet. Jag beräknarför /92 resurser för att länsstyrelsema i ochGävleborgs län skall kunna anställa biträdande länsantikvarier. För området social omvårdnad har i olika sammanhangförts fram krav på ökade resurser. Den centrala organisationskommittén harpekat på möjligheten att överföra vissa individorienterade arbetsuppgifter frånlänsstyrelsema till kommunerna. På så sätt skulle resurser kunna frigöras förlänsstyrelsemas viktiga uppgifter med uppföljning, utvärdering och tillsyn inomdet sociala området. Enligt vad jag erfarit pågår ett arbete inom socialdepartementetmed en sådan inriktning. Några beslut som påverkar länsstyrelsemasarbetsuppgifter under /92 kan dock inte påräknas. Även inom andra verksamhetsområden har i och försig välmotiverade förslag till resursförändringar förts fram. Jag är dock inteberedd att nu tillstyrka några ytterligare resursförstärkningar förlänsstyrelserna totalt. Däremot avser jag att föreslå en viss omfördelning inomanslaget. För innevarande budgetår finns drygt 25 milj.kr. till regeringensdisposition för diverse ändamål utöver vad som anvisats för kostnader somuppstår i samband med samordnad länsförvaltning. Genom den nya konstmk-tionenmed ramanslag minskar behovet att med ett sådant belopp kunna möta ofömtseddaresursanspråk från länsstyrelsema. En större del av anslaget kan därmed direktfördelas på de olika länsstyrelsema, som därigenom får möjlighet att styraresursema till de områden som respektive länsstyrelse bedömer vara mestangelägna. På uppdrag av den centrala organisationskommitténhar statskontoret gjort beräkningar av vilka möjligheter till administrativabesparingar som reformen ger. Enligt statskontoret finns sådanabesparingsmöjligheter motsvarande minst 31 milj. kr. Jag instämmer i dennabedömning. Dessa besparingar är ett led i regeringens program för enomställning och bantning av den statliga administrationen. De bör fördelasöver , så att länsstyrelsema ges möjligheter att på ett planerat sättrealisera dem. Jag beräknar en besparing på 10 milj. kr. för /92och avser att föreslå en besparing på minst 21 milj.kr. för budgetåret1992/93. Jag vill inte hellerutesluta att ytterligare besparingskrav kan aktualiseras för budgetåret1992/93. Förinnevarande budgetår har avsatts 30 milj.kr. för förberedelse och genomförandeav den nya regionala statliga förvaltningen. Även under /92behövs sådana insatser. Jag beräknar 32 milj.kr. /92 kommer kostnader för bl.a. flyttningar, anskaffning av vissutmstning m. m. som är direkt hänförliga till reformen att belasta denna post.Vidare räknar jag med kostnader för organisations- och kompetensutveckling. Jagavser att inhämta aktuella bedömningar av respektive länsstyrelses behov avresurser för dessa ändamål. Därefter avser jag att i samband medregleringsbrevet återkomma till regeringen med förslag till fördelning avbeloppet. FörLON beräknarjag samma belopp som innevarande budgetår minskat med 1,efterpris- och löneomräkning. Medelför ledningsövningar m. m. avser jag att fortsättningsvis fördela engångsvisdirekt till berörda länsstyrelser. Det belopp som därmed återstår tillregeringens disposition för diverse ändamål kan begränsas till att avse ihuvudsak utvecklingsprojekt av gemensamt intresse. Sammanfattningsvisinnebär mina förslag att länsstyrelserna ges goda möjligheter alt /92 bygga upp och konsolidera sin nya verksamhet. Detankommer på regeringen att besluta om anslagets fördelning mellanlänsstyrelsema. För kännedom och för att underlätta länsstyrelsernasverksamhetsplanering redovisar jag i det följande den fördelning som jag senareavser föreslå regeringen att besluta om. 1990/91:100 BiL 15 Jaghemställer att regeringen föreslår i t j att till Länsstyrelserna m.m. för budgetåret1991/92 anvisa ett ramanslag på I . E. Polisväsendet Prop. 1990/91: lOO 1.1Polisens uppgifter och organisation Polisensverksamhet syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att iövrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. Härvid är det enhuvuduppgift för polisen att bekämpa brottsligheten. 1 kampen motbrottsligheten utgör polisväsendet den kanske viktigaste samhällsresursen. Målet för polisens verksamhet kan uttryckas så, attmänniskorna i största möjliga utsträckning skall kunna leva i samhället utanatt utsättas för brott eller behöva fmkta för detta. Det innebär att polisenskall värna om människornas trygghet till liv, hälsa, integritet och personligegendom främst genom att bekämpa brott, ingripa mot ordningsstörningar och geskydd och annan hjälp. Ett annat mål för polisens verksamhet är att säkragrundvalarna för ett demokratiskt samhälle. Polisens brottsbekämpande arbete sker främst genomövervakning, spaning och utredning. En central uppgift inom brottsbekämpningenär att förebygga och förhindra att brott begås. Den lokala polisorganisationen utgör basen ipolisväsendet. Det är vid de 118 lokala polismyndigheterna som den egentligapolisverksamheten bedrivs. Totalt finns i den lokala polisorganisationen ca24000 tjänster, varav omkring 16600 är polistjänster. är högsta polisorgan i länet. Denansvarar för polisverksamheten där och har tillsyn över den verksamhet sombedrivs av de lokala polismyndigheterna i länet. förfogar inteöver några egna operativa polisresurser, men den får i speciella situationer laöver ledningen av polisverksamheten i länet. är central förvaltningsmyndighetför polisväsendet och har i denna egenskap det övergripande ansvaret för bl. a.ekonomi- och personaladministrationen inom polisväsendet. Gmndläggande är attrikspolisstyrelsen inte skall leda polisverksamhet. Ett undantag från dettagäller dock i fråga om polisverksamhet för att förebygga och avslöja brott motrikets säkerhet. Den verksamheten bedrivs av säkerhetspolisen. Också i vissa andrahänseenden har undantag gjorts enligt vilka , efterregeringens bestämmande, får bedriva polisverksamhet. Det gäller i fråga om bl.a. grov brottslighet som har riksomfattande karaktär eller internationellanknytning. När leder polisverksamhet, sker det i principmed egna resurser eller med resurser som eljest avdelats för verksamheten. Till polisväsendet hör statens kriminaltekniskalaboratorium. Dess huvuduppgifter är att utföra kriminaltekniskaundersökningar åt främst polis- och åklagarmyndigheterna samt att bedrivasjälvständig forskning inom sitt verksamhetsområde. 1.2Utvecklingen inom polisens verksamhetsområde m. m. Polisensverksamhet spänner över stora områden. Kraven på polisen gmndas väsentligen påfaktorer som polisen själv har mycket begränsade möjligheter att påverka. Hithör bl.a. brottslighetens omfattning och karaktär. Också utvecklingen när detgäller vägtrafiken och antalet asylsökande som kommer till är viktigafaktorer i sammanhanget. Närdet gäller brottsligheten fortsätter den oroande utvecklingen mot allt fler ochallt grövre brott. Jag hänvisar till justitieministerns anförande under bilaga4 till budgetpropositionen. Somen sammanfattande bedömning när det gäller brottsligheten kan framhållas attmånga människor känner en stor oro för att utsättas för brott och attbrottsligheten i samhället totalt sett ligger på en alltför hög nivå. Verksamheteninom polisen redovisas enligt en fastlagd aktivitetsindelning. Av följandetabell framgår antal årsarbetskrafter för skilda aktiviteter åren 1988 och1989 dels totalt, dels fördelat på polispersonal, administrativ personal ochannan personal, dels också i procent av de totala personalresurserna. 1990/91:100 Bil. 1990/91:100 Bil. Ett mått på övervakningsverksamheten är ocksåantalet s. k. ingripandemeddelanden (IM), som uppgick till 1987, 1327 1988 och 1989. Antalet gripna eller omhändertagna var178450 , 164 1988 och 173 1989. Antalet anmälda brott var 1987, 1086211år 1988 och I 144 1989. För att belysa utvecklingen på trafikområdet kanföljande statistik redovisas. Olyckor med personskada Trafikdödade Övriga trafikskadade Förare misstänkta för trafiknykterhetsbrott delaktiga i trafikolyckor Enarbetsuppgift som vuxit betydligt för polisens del är utredningav asylärenden och andra uppgifter inom ramen för utlänningslagstiftningen.Antalet asylsökande uppgick till ca 2600. Under /90 stegantalet asylsökande dramatiskt till ca 38000. Under budgetåret har polisen, bl.a. genom omfördelning och nyanställning av personal, satsat stora resurser föratt hålla så korta handläggningstider som möjligt i dessa ärenden. Särskildaåtgärder för att samordna utredningsverksamheten har gjorts av berördalänsstyrelser efter uppdrag av regeringen. kan lägetbeträffande polisens hantering av asylärenden i huvudsak sägas vara underkontroll. Det stora antalet asylärenden som leder fram till avslag påasylansökan kommer dock att leda till att polisen kommeratt bli avsevärt belastad av verkställighetsärenden enligtutlänningslagstiftningen. Det hänger bl. a. samman med att arbetet delvis ärorganiserat i form av skifttjänstgöring med dygnstäck- ning.Det kan nämnas att det behövs fem poliser för att hålla en tjänst Prop.1990/91:100 bemannad dygnet mnt. av resursema förpolisverksamhe- Bil. 15 ten utgörs av personalkostnader. fanns det ett överskott påfärdigutbildade poliser i förhållande till antalet polistjänster. Sedan desshar det emellertid skett en utveckling som innebär att samtliga tjänster intekan besättas. Detta förhållande beror i huvudsak på svårighetema att på ettsäkert sätt beräkna de totala avgångarna från polisyrket; antalet s. k.spontanavgångar har ökat i en omfattning som inte fömtsätts. Antaletvakanser kompenseras till en del genom tillgången på poliser som ännu inte erhållits. Även med detta betraktelsesätt är dock antalet vakanser förnärvarande besvärande. För att möta den negativa personalutvecklingenökades antagningen av polisaspiranter /91 till 800 (budgetåretdessförinnan var antalet 600). En ökad intagning av polisaspiranter ger dockutdelning i form av färdigutbildade poliser först efter omkring . För attpå kort sikt delvis kompensera polisväsendet för vakanta polistjänster har regeringenför /90 medgett att polisen får ta i anspråk lönemedel förvakanta polistjänster för att användas till att anställa administrativ personalsom avlastar polisema arbetsuppgifter som inte kräver polisutbildning. Ocksåför innevarande budgetår har regeringen beslutat om att tilldela polisen sådanas.k. Personalsituationen inom polisen är som framgåttvisseriigen fortfarande bekymmersam. Vi står emellertid nu inför en vändpunkti utvecklingen. Tilldelningen av vakansmedel harinneburit en påtaglig förstärkning av personalresurserna. Den för polisengynnsamma löneutvecklingen har inneburit att antaletspontanavgångar från yrket minskar.