prop · GE0344 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:44 om ytterligare försöksverksamhet för förnyelse av den offentliga sektorn °P- Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden för de åtgärder och det ändamål som framgår avföredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås lagstiftningsåtgärder inom ramen för frikommunförsöket.Syftet är att möjliggöra en ny organisation för hälso- och sjukvården iKopparbergs län, den s. k. Dalamodellen. attreglema om delegering av beslutanderätt vidgas, attkommuner i ökad utsträckning kan la över uppgifter inom primärvården, attmöjlighet öppnas till ökat inflytande för pensionärs- och handikapporganisationer, attvissa nämnder kan ges inslag av professionell sakkunskap samt attdel blir möjligt att genomföra den nya organisationen , trotsatt nuvarande mandatperiod löper . 1propositionen anmäls vidare för kännedom ett fömyelse-projekt om denoffentliga sektorn i län. Samtliga kommuner, och denstatliga regionala förvaltningen skall medverka i projektet, som går ut på attpröva nya former för den offentliga sektoms organisation och verksamhet. 1 1990/91. 1 saml Nr 44 Propositionens lagförslag Prop-1990/91:44 Lag om ändring i lagen (1984:382) om försöksverksamhet meden fi"iare nämndorganisation Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friarekommunal nämndorganisation' delsatt 2 § skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas sju nya paragrafer, 10-16§§, samt närmast före 10§ en ny mbrik av följande lydelse. 2§Försöksverksamheten kan avse Försöksverksamheten kan avse såväl nämndermed hela försöks- 1. nämnder med hela försökskommunen som verksamhetsområ- kommunen som verksamhetsområde (centrala nämnder) som nämn- de (centralanämnder), der med uppgifter som avser en del 2. sådana lokala organ somavses av försökskommunen eller någon i lagen (1979:408) om vissa lokala anläggningi denna (lokala organ). organ i kommunerna (lokala organ) 3. sådana särskilda organ som avses i lagen (1985:127) om särskilda organi landstingskommunerna (särskilda organ). edfullmäktige avses i lagen kommunfullmäktige och . Särskilda organ i landstingskommunerna I stället för vad som föreskrivs i 1 kap. 6 § andra stycket sistameningen kommunallagen (1977:179) skall i fråga om delegering till ett särskiltorgan i en försökskommun gälla att fullmäktiges uppdrag inte får avse ärendenom vikliga finansiella åtgärder. I stället för 3 kap. 12 § andrastycket kommunallagen (1977:179) skaftför särskilda organ i en försökskommun följande gälla. Ett särskilt organ får uppdra åt etl utskott, åt en ledamot ellersuppleant eller åt en anställd att besluta på det särskilda organets vägnar iett visst ärende eller en viss grupp av ärenden. 'Lagen omlryckl 1988:136. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1990/91:44 Ärenden som avser verksamhetens mål, inriktning, omfattning ellerkvalitet får inte delegeras. Detsamma gäller framställningar eller yttranden tiftfullmäktige liksom yttranden med anledning av all ett beslut har överklagats.Ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda fär inte delegeras om de är avprincipieU beskaffenhet eller annars av större vikt. Om ett särskilt organ med stöd av 11 § uppdrar dt en förvaltningschef inomnämndens verksamhetsområde att falla beslut, Jår det särskilda organetöverlåta åt förvaltningschefen att i sin tur uppdra åt en annan anställd attbesluta i stället. Sådana beslut skaft anmälas tift chefen. Om fullmäktige i en försökskommun beslutar det, får ett särskilt organmedge att företrädare för pensionärs- och handikapporganisationer får närvaravid del särskilda organets sammanträden och della i överläggningarna men intei besluten samt få sin mening antecknad i protokollet. Fullmäktige i en försökskommun får föreskriva att ledamöterna ochsuppleanterna i ett särskdt organ eller en del av dem skaft ha särskildkompetens. Vid val av sådana ledamöter och suppleanter tillämpas intebestämmelserna i 2 kap. 23 § kommunallagen (1977:179) om proportionellt val. Ledamöter och suppleanter i ett sådant särskilt organ väljs för dentid som fullmäktige bestämmer. Föreskrifterna i 3 kap. 5 § första stycket kommunallagen (1977:179) tillämpasinte, när fullmäktige i en försökskommun första gången inrättar särskildaorgan, om det vid valet återstår kortare lid än tre år 11 1990/91. 1 saml Nr 44 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. tift utgången av det år då val av fullmäktige nästa gång äger rum i helalandet. I sådana fall skall man-daltiden upphöra med utgången av valåret. Upphör verksamheten hos etl särskilt organ uppgifter efterbeslut av fullmäktige i en försökskommun har tagils över av en eller fleraandra nämnder skaft ledamöterna och suppleanterna i det särskilda organetanses entledigade utan vidare åtgärd. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1985:1089) om försöksverksamhet inomhälso- och sjukvårdens område Härigenomföreskrivs att lagen (1985:1089) om försöksverksamhet inom hälso- ochsjukvårdens område' skall ha följande lydelse. Omregeringen för ett särskilt fall medger det, får de kommuner som får bedrivaförsöksverksamhet enligt lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friarekommunal nämndorganisation på försök helt eller delvis bedriva viss hälso-ochsjukvård (primärvård) i kommunen under fömtsättning att landstingskommunen ochkommunen har kommit överens om det. Regeringen får bestämma de villkor somskall gälla för försöksverksamheten. Omregeringen för ett särskilt fall medger det, får de kommuner som får bedrivaförsöksverksamhet enligt lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friarekommunal nämndorganisation på försök helt eller delvis bedriva viss hälso-ochsjukvård (primärvård) i kommunen under fömtsättning att landstingskommunen ochkommunen har kommit överens om det. Detsamma gäller de kommuner som ingår i enlandstingskommun som får bedriva sådan försöksverksamhet. Regeringen fårbestämma de villkor som skall gälla för försöksverksamheten. Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse av lagen 1988:1413. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem , ordförande, samt statsråden , ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , ,, , Proposition om ytterligare försöksverksamhet för förnyelseav den offentliga sektom Riksdagenbeslöt att en försöksverksamhet med ökad självstyrelse -det s.k. frikommunförsöket - skulle bedrivas till utgången av (prop.1983/84:152, KU 32, rskr. Försöksverksamheten har därefter förlängtstill utgången av (prop. 1986/87:91, KU 1987/88:23, rskr. 154; prop.1988/89:1, KU 6, rskr. Avsiktenmed försöksverksamheten är att de deltagande kommunema och landstingen genomavsteg från föreskrifter i lagar och andra författningar skall ges möjligheteratt bättre anpassa den kommunala organisationen till lokala förhållanden,bättre utnyttja de samlade samhällsresurserna samt åstadkomma ökad samordningoch effektivitet i den kommunala verksamheten. Försöksverksamheten kan ocksågälla atl utveckla former för en bättre samverkan mellan kommuner ochlandsting, liksom mellan kommunala och statliga myndigheter. Isamband med beslut om försöksverksamheten antogs lagen (1984:382) omförsöksverksamhet med en friare nämndorganisation (omtryckt1988:136), den s. k. frikommunlagen. Frikommunförsöketvar urspmngligen begränsat till nio kommuner och tre landsting. I samband med föriängningenav försöksverksamheten utvidgades den dock så att ytterligare kommuner ochlandsting gavs möjlighet att deha. omfattar frikommunförsöket25 kommuner och tre landsting. Stat-kommunberedningen(C 1983:02) har i uppdrag att svara för att frikommunförsöket genomförs ochutvärderas (Dir. 1984:28). Beredningen skall också yttra sig över och beredafrikommunernas framställningar till regeringen. Beredningenhar tillstyrkt en framställning från i om att fåingå i kretsen av frikommuner för att kunna pröva en ny stmktur för hälso- ochsjukvården i länet, den s.k. Dalamodellen. Framställningen innefattar ocksåbegäran om dispens från vissa lagbestämmelser. 1avsnitt 2 tar jag upp dessa frågor. Vidare kommer jag iavsnitt 3 att ta upp ett projekt om förnyelse av den offentliga sektom i Örebrolän som har planerats i samverkan mellan och företrädare förkommunema, och i länet. Projektet knyter an till frikommunförsöketoch innebär bl. a. en viss utvidgning av försöksverksamheten i förhållande tillriksdagens tidigare uttalanden. Det bör därför anmälas för riksdagen.Projektet har även i övrigt elt sådant principiellt intresse att den planeradeuppläggningen bör redovisas för . 2 Försöksverksamhet med en ny organisation för hälso- ochsjukvården 2.1 Friare regler för den landstingskommunala organisationen Mittförslag: Frikommunlagen ändras så, att det blir möjligt att genomföra försökmed en ny organisation för hälso- och sjukvården enligt den s. k. Dalamodellen.Förslaget innebär vidgademöjligheter att delegera uppgifter dels från till särskilda organ (nämnder), dels från ett särskih organ till anställda, - möjlighetatt ge närvarorätt i särskilda organ åt representanter för pensionärs- och handikapporganisationer, - möjlighetför att besluta att ledamöter och supplean ter i ett särskilt organ eller en del av dessa skall ha särskild kompelens, möjlighetatt välja nya särskilda organ än samt att avbryta mandatperioden när verksamheten hos särskil da organ upphör i samband med en omorganisation. Densvenska sjukvårdsorganisationen står inför betydande problem. a. snabba tekniska utvecklingen ställt krav på tillskott av ytterligareresurser. Antalet personer i de högsta åldrama och därmed vårdbehovetfortsätter också att öka. För att klara de framtida vårdbehoven måste detillgängliga resursema användas på bästa möjliga sätt. Medborgarnaställer också nya krav på verksamheten. Den skall vara av hög kvalitet,tillgänglig, påverkbar och innehålla valfrihet. Föratt möta de problem som man står inför har läns landstingbeslutat pröva en ny stmktur för hälso- och sjukvården, den s. k. Dalamodellen.Landstingets beslut innebär sammanfattningsvis följande. Landstingetoch förvaltningsutskottet skall liksom finnas i led- ningen för verksamheten.Landstinget skall fastställa övergripande sjuk- Prop. 1990/91:44 vårdsmål,budget och utdebitering och fördela den totala sjukvårdsbudgeten till 15sjukvårdsområden. Varje kommun inom skall utgöra ettsjukvårdsområde. Varjesjukvårdsområde skall ledas av en politisk styrelse (områdesstyrelse) med 711ledamöter som väljs av . Områdesstyrelsen skall ha det totala hälso-och sjukvårdsansvaret (exklusive tandvård) för medborgama som bor i området.Sjukvårdsområdena skall inte ha driftsansvar för sjukhusen. Devårdcentraler som finns i området skall ansvara för att befolkningens hela hälso-och sjukvårdsbehov tillgodoses, även specialistvård och sluten akutsjukvård. Specialistsjukvårdoch akutsjukvård upphandlas hos sjukhusen (sjuk-husgruppen) eller andravårdgivare i eller utom länet. Det sker genom att områdesstyrelsen slutervårdavtal med sjukhusgmppen eller någon annan vårdgivare. Ledningenför varje vårdcentral skall sluta ett avtal befolkningskontrakt medområdesstyrelsen. Befolkningskontraktet skall reglera vårdcentralens åtagandenoch de resurser som står till förfogande för att fullgöra åtagandena.Områdesstyrelsen kan teckna liknande kontrakt också med andra vårdgivare,exempelvis företagshälsovården. Det skall också vara möjligt att föra överprimärvårdsuppgifter till en kommun. Sjukhuseneller klinikema skall inte få några anslag från . De får i ställetsälja sina tjänster till sjukvårdsområdena. Sjukhusgmppenskall ha en gemensam ledning med en av vald styrelse på 11ledamöter. skall kunna föreskriva att vissa kompetensområden skallfinnas företrädda i styrelsen. Detilltänkta områdesstyrelsema och styrelsen för sjukhusgmppen är att betraktasom sådana särskilda organ som avses i lagen (1985:127) om särskilda organ i landstingskommunema(ändrad senast 1986:244). Landstingetönskar påbörja genomförandet av Dalamodellen . Föratt förbättra servicen till medborgarna och öka effektiviteten inom den offentligasektorn behövs en större flexibilitet i fråga om verksamhetsformer ocharbetssätt. Styrning, ledning och organisation behöver i många fall ses över.Verksamheten bör decentraliseras och ansvar delegeras i större utsträckning änsom sker . Större frihet bör lämnas till ledning och anställda när detgäller hur målen för verksamheten skall förverkligas. Jag har i bilaga 2 tillårets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 2) närmare redovisat denutveckling av den offentliga sektom som jag anser angelägen. Dalamodellenär enligt min mening mycket intressant för att finna nya vägar och former förden offentliga verksamheten. Avsikten är att indivi- densvalfrihet och inflytande över hälso- och sjukvården skall öka. Vidare Prop.1990/91:44 skall de förtroendevaldas roller som konsumentföreträdare ochproducenter av tjänster skiljas ål. En tydlig åtskillnad skall också görasmellan produktions- och finansieringsansvar. Föratt kunna genomföra den nya organisationen har begärt atl fåanslutas till kretsen av frikommuner samt att få dispens från vissa författningsbestämmelser. Jaganser alt önskemål bör tillgodoses. Det är därvid enligl minmening angeläget att se Dalamodellen som en helhet. Lösningama har vuxit framefter ingående diskussioner inom . Även om man kan hysa tveksamhetbeträffande vissa enskildheter i modellen föreslår jag att möjligheter öppnasför en försöksverksamhet helt i enlighet med önskemål. Genom ettsådant försök kan viktiga erfarenheter vinnas för framtiden när det gällerorganisation och styming av offentlig verksamhet. Detingår som tidigare nämnts i stat-kommunberedningens uppdrag att utvärdera frikommunförsöket.I samband med det nu aktuella försöket är det angeläget att beredningensärskilt belyser frågan om avvägningen mellan å ena sidan den representativademokratin och å andra sidan ett professionellt inflytande respektiveintressentinflytande i de bestämmande organen. Idet följande skall jag gå in på de lagstiftningsåtgärder som behövs för att ettförsök enligt Dalamodellen skall kunna genomföras. Nya lagbestämmelser bör ihuvudsak tas in i frikommunlagen. Jag återkommer i avsnitt 2.2 till frågan omatt föra över primärvårdsuppgifter till kommuner och enskilda. Enligtmin mening bör Dalamodellen prövas . Författningama inom frikommunförsöketär dock tidsbegränsade och gäller till utgången av . Detär min avsikt att återkomma till regeringen med de förslag tilllagstiftningsåtgärder som kan behövas för att möjliggöra en fortsättning avförsöket med Dalamodellen . Vissa frågor kanockså bli föremål för generella överväganden i samband med att ett förslag tillny kommunallag föreläggs . Ettbärande inslag i Dalamodellen är att det skall finnas långtgående möjligheteratt delegera ärenden och uppgifter både från till nämndnivå ochfrån nämndema till de anställda. Dentänkta modellen innebär att fastställer övergripande sjukvårdsmåloch fördelar sjukvårdsbudgeten till sjukvårdsområdena, men att iövrigt delegerar till områdesstyrelsema ansvaret för alt befolkningen i områdetfår hälso- och sjukvård i enlighet med de övergripande riktlinjer somlandstinget har fastställt. Områdesstyrelserna fömtsätts styra mera med hjälpav mål och ekonomiska ramar och mindre genom detaljbeslut. Personalens uppgiftblir då att se till att de politiska Huvudtankenär att områdesstyrelsema skall utgöra hälso- Prop. 1990/91:44 ochsjukvårdens politiska ledning men alt de skall ha mycket begränsade uppgifter idriftsfrågor. Ävennär det gäller verksamheten hos styrelsen för den särskilda sjukhusgmppenavses kunna delegera uppgifter i ökad utsträckning. Syftet är attstyrelsen skall kunna ansvara för styming, förvaltning och utveckling av sjukhusgmppensverksamhet och resurser. IDalamodellen ligger också att de ansvariga nämnderna områdesstyrelsema ochstyrelsen för sjukhusgmppen i vidgad utsträckning skall kunna delegerauppgifter till förvaltningscheferna med rätt för dessa att vidaredelegera tillandra anställda inom förvaltningarna. Landstingenhar begränsade möjligheter att delegera uppgifter till nämnder. 6§ kommunallagen (1977:179, ändrad senast 1990:787, KL) får ärenden som ärav principiell beskaffenhet eller annars av större vikt inte delegeras. Enannan begränsning ligger i att det kan finnas särskilda föreskrifter om att ettärende skall avgöras av fullmäktige. Av förarbetena till lagen framgår atttillämpningen av delegationsinstitutet skall vara restriktiv (se KU 1976/77:25 s.l7). Kravetpå en restriktiv tillämpning gäller också i fråga om möjligheterna att delegerainom en nämnd (se prop. 1975/76:187 s. 260 och KU 1976/77:25 s. 77). Lagregelnfinns i 3 kap. 12 § andra stycket KL. Utgångspunkten för tillämpningen är att delegeringfrämst skall komma i fråga beträffande mtinärenden. Dessutom finns ettprincipiellt förbud mot vida-redelegering. Föratt kunna genomföra intentionerna i Dalamodellen såvitt avser möjlighetema tillökad delegering krävs alltså lagändringar. Dalamodellen ligger i detta avseendehelt i linje med vad kommunallagskommitté har föreslagit ibetänkandet (SOU 1990:24) Ny kommunallag. Jag kan också konstatera att denallmänna utvecklingen hos kommuner och landsting går i samma riktning. Deregler som behövs för att tillgodose landstingels önskemål bör vara förseddamed vissa begränsningar som syftar till atl garantera atl de politiska organenbehåller det övergripande ansvaret för verksamheten. Detta är nödvändigt bådeav konstitutionella och kommunaldemokratiska skäl. Närdet gäller delegeringen från är det av gmndläggande betydelse attgarantier skapas för att finansmakt inte mbbas. Beslut om budget,skatt och andra viktiga finansiella åtgärder måste således förbehållaslandstinget. Rättenatt delegera inom en nämnd bör inte kunna utnyttjas på ett sätt som mbbarnämndemas ansvar för utformningen av politiken inom verksamhetsområdet.Däremot bör man i övrigt kunna överge kravet på att endast mtinmässiga ärendenfår delegeras. Medborgamasmöjligheter att överklaga kommunala beslut får självfallet inte försämras. Medhänvisning till vad jag nu har anfört föreslår jag att det i frikom- munlagentas in nya bestämmelser (10-12 §§) som medger ökade möjlig- Prop. 1990/91:44heter att delegera ärenden, men som ändå tillgodoser de grundläggande intressensom jag har nämnt. Ökatinflytande för pensionärs- och handikapporganisationer Föratt stärka den nuvarande organisationen för samråd med pensionärs-och handikapporganisationemaoch därmed få ett ökat brukarinflytande önskar göra det möjligt förområdesstyrelserna att ge närvaro-och yttranderätt åt företrädare för sådanaorganisationer. Jagär positiv till aft på olika vägar vidga möjligheterna till bmkarinfly-landeinom den kommunala verksamheten. I kommunallagen har sådana vidgade möjligheteröppnats . Dalamodellen innebär i det här avseendet attföreträdare för särintressen skall få närvaro- och yttranderätt i organ somrepresenterar allmänintresset och är sammansatta på politiska gmnder. Frånprincipiella utgångspunkter finns det anledning att hysa betänkligheter mot ensådan ordning. Enligt min mening bör man dock kunna pröva den tänkta ordningeninom ramen för den nu aktuella försöksverksamheten. KLger inte möjligheter till närvaro- och yttranderätt för sådana utomstående somdet här är fråga om. För att man skall kunna pröva en sådan ordning krävs stödi lag. Jag föreslår därför att en ny bestämmelse (13 §) tas in i frikommunlagensom ger möjlighet att besluta att ett särskilt organ får genärvarorätt vid sammanträden åt representanter för pensionärs- ochhandikapporganisationer. Beslutet bör också kunna inne-farta rätt alt delta i överiäggningarnamen ej i besluten samt rätt att få sin mening antecknad i protokollet. Särskildkompelens i styrelsen för sjukhusgruppen Landstingethar begärt medgivande atl i en instmktion för den planerade styrelsen för sjukhusgmppenkunna föreskriva bl.a. att vissa kompetensområden skall finnas företrädda istyrelsen. Styrelsenför sjukhusgmppen blir som jag fömt nämnt att betrakta som ett särskilt organsom avses i lagen om särskilda organ i landstingskommunema. För valbarhet tillett sådant organ gäller bestämmelsema i 3 kap. 3 § KL. Bestämmelsema innebär bl.a.att ledamöter och suppleanter väljs bland dem som har rösträtt ilandstingsvalet. För vissa ledande statliga och kommunala tjänstemän föreliggerdet valbarhetshinder. Någon möjlighet att föreskriva specialkompetens förledamöter och suppleanter finns inte enligt KL. Omlandstinget skall kunna meddela föreskrifter om ett professionellt inslag i sjukhusgmppens styrelse, behövs alltså lagstiftningsåtgärder. Jag anser för min del att önskemål även på denna punkt bör tillgodoses, trots att det av principiella skäl finns anledning att vara tvek sam till en organisation som medger ett professionellt inslag i en i övrigt politiskt sammansatt nämnd. Inom ramen för en försöksverksamhet bör dock även en sådan ordning kunna prövas. Vid val av ledamöter ochsuppleanter i särskilda organ gäller reglema om proportionelk val i 2 kap. 23 §KL. Vid etl proportionellt val är det inte möjligt att garantera att vissa av ledamötemaskall inneha specialkompetens. Undantag från reglema om proportionellt valsättvid val av ledamöter som skall ha särskild kompetens måste därför göras. Jag föreslår alltså attdet i en ny paragraf (14 §) i frikommunlagen anges att fårföreskriva att ledamöter och suppleanter i ett särskilt organ eller en del avdessa skall ha en viss kompetens samt att reglema om proportionellt val intetillämpas vid val av sådana ledamöter och suppleanter. Den av mig föreslagnabestämmelsen ger således även möjlighet att ge det särskilda organet en rentprofessionell sammansättning. har i dettasammanhang också begärt rätt att själv kunna bestämma mandatperioden för sjukhusgmppensstyrelse. En särskild regel som möjliggör detta har tagits in i paragrafensandra stycke. Landstingetplanerar att genomföra den nya politiska organisationen den 1 januari 1991.Genom hänvisningar i lagen om särskilda organ i landstingskommunema och i hälso-och sjukvårdslagen (1982:763, ändrad senast 1990:601) gäller bestämmelsen i 3kap. 5 § första stycket KL. Enligt denna bestämmelse skall mandatperioden räknat från året efter ordinarie val. För ätt genomföra deplanerade förändringarna behöver avsteg göras fråndenna bestämmelse. Jagföreslår därför att det i frikommunlagen tas in nya bestämmelser som dels germöjlighet att välja de nya särskilda organen än (15 §),dels innebär att mandatperioden för de gamla avbryts (16 §). 2.2 Utvidgade möjligheter för kommuner att bedrivaprimärvård Mitt förslag:Lagen (1985:1089) om försöksverksamhet inom hälso-och sjukvårdens område(ändrad senast 1988:1413) utvidgas så, att alla kommuner inom ett landsting somingår i frikommunförsöket kan åta sig primärvårdsuppgifter. Skälen för mitt förslag: 1Dalamodellen ligger att skall kunna uppdra åt någon annanvårdgivare att utföra primärvårdsuppgifter. Det skulle kunna gälla t.ex. enkommun, en företagshälsovårdsorganisation, ett personalkooperativ eller någonannan enskild vårdgivare. anhåller om medgivande att genom avtalkunna lämna ett sådant uppdrag. Avtalet skulle också kunna avse överförande avtidigare landstingskommunalt driven primärvård i annan driftsform inklusiveentreprenad. När det gäller möjlighetenalt träffa ett sådant avtal med en enskild vårdgivare finns det ingalagliga hinder. ansvaret för primärvårdenmåste dock ligga kvar på . 1 delta Prop. 1990/91:44 sammanhang villjag fasta uppmärksamheten på de olikheter som bl. a. författningsmässigt finnsmellan offentligt och enskilt bedriven hälso- och sjukvård. Jag tänker dånärmast på frågor om ledningsansvaret för vårdenheterna, behörighetskraven förläkartjänstgöring och sekretessen i vården. Del gäller bl.a. hur utbyte avuppgifter i patientjoumaler mellan olika vårdgivare skall kunna ske. Sådanaförhållanden kan naturligtvis innebära att möjlighetema att låta enskildavårdgivare utföra primärvårdsuppgifter begränsas i praktiken.