prop · GE0329 · 1990-12-31 00:00:00 — Iavsnittet 4.2.4 Uppföljning anges att affärsverkens styrelse bör ta ett störreansvar för att följa upp finansieringsvalen och då särskilt bedöma grundernaför de alternativ som valts och atl RRV bör granska detta i samband med denårliga revisionen. Ägaren får därigenom möjlighet alt granska om verket agerataffärsmässigt utan krav på förnyad kontakt med riksgäidskontoret. Nuvarandeverksamhet (4.1) Verketförutsätter atl de friare möjligheter vid val av finansieringskälla somkommittén föreslår även kommer att gälla för verkels möjligheter att placera likviditelsöverskott. Rörandeelt av kommitténs förslag vill bankinspektionen anföra en särskild aspekt.Affärsverken bör enligl kommittén visserligen begära in anbud från riksgäidskontoretmen vara fria att välja den mest ekonomiska finansieringsformen inkl. lån påöppna marknaden. Man skall emellertid alltid tvingas återkomma tillriksgäldskontoret en andra gång för att därmed ge kontoret en sista chans altla hem affären. Delframstår för bankinspektionen som märkligt att kommittén alls behandlat förslaget som i alla anbudssammanhang skulle betraktas såsom icke seriöst. Skulle det i bankinspektionens tillsynsverksamhet uppdagas 80 attkreditgivare knutit låntagare till sig på liknande villkor, skulle detta Prop.1990/91:29 utan vidare föranleda ett ingripande från inspektionen. Förslagetavstyrks Bilaga 2 av bankinspektionen. altdet i riksgäidskontoret inrättas en separat internbank med uppgift atl sköta affärsverkenskapitalförsörjning, alldel föreslagna anbudsförfarandet vid utlåning till affärsverken införs, altriksgäldskontoret ges möjlighet att bygga upp likviditet i utländsk valuta. 4.11 Allmänna pensionsfonden (1 3:e fondstyrelserna) Enligtnuvarande ordning sker affärsverkens upplåning i riksgäidskontoret inom en avriksdagen fastställd kreditram. Det rör sig både om rörelsekrediter ochkrediter lill långsiktiga investeringar. Från sida skeringen ändamålsprövning av kreditema. motsvarande upplåningredovisas som statsskuld. Riksgäldskonloretsin- och utlåning gentemot affärsverken kan enligt betänkandet liknas vid enstatlig affärsbanksverksamhet. Den skall därför också organiseras i enlighethärmed. Detta skulle bl.a. innebära alt riksgäidskontoret har frihet attbedriva kreditgivningen på ett sådanl sätt atl det ger överskott. Av olika alternativtill organisatoriska lösningar föreslår kommittén en separerad internbank somstyrs av resultatmål och risk-restriktioner. Verksamheten skall vara heltsjälvbärande och finansieras i samband med utlåningen. Del kommer all krävas enhel del nya tjänster. Kommitténdiskuterar olika alternativ för internbankens finansiering. Upplåningen skullehelt och hållet kunna förläggas lill penningmarknaden. Kommittén förordaremellertid en lösning med internlån från slalsskuldsenhelen lill inlernbanken.Inlernlånen skall baseras på upplåningsenhelens alternativkoslnader vidmarknadsupplåning. Genom delta arragemang kan slalsskuldsenhelen inpassa inlernbankensupplåning i sina emissionsplaner och därmed öka möjlihgelerna alt gestatsskulden en önskvärd löptidsprofil. Med kommitténs förslag skulle"internbankens" upplåning komma att ingå i den av riksgäidskontoretredovisade statsskulden. Med denna uppläggning uppkommer en ganska godtyckligoch lill sin innebörd oklar uppdelning av riksgäldskonlorets upplåning lillstatsverket respektive affärsverken. Från denna synpunkt hade det varitklarare alt för inlernbanken välja alternativet med egen upplåning påmarknaden. Därigenom hade också dess verksamhet blivit garanteratkonkurrensutsatt. Ettavsteg från den programmatiska marknadsmässigheten är alt riks gäidskontoret föreslås ge rätt att alltid först få lämna bud till affärsverken. Dessa har visseriigen ingen skyldighet att låna i riksgäidskontoret ulan kan liksom fn. välja andra finansieringsformer. De skall emellertid la förnyad kontakt med om det visar sig att det finns skäl för affärsverket att välja annan upplåning än den som offererat. Detta skulle ge en privilige- rad särställning bland långivarna och upphäva den marknadsmässighet som utredningen säger sig eftersträva. 6 1990/91. Bilaga 2 Yttrandetavser enbart punkterna 4.2 Utlåning lill affärsverken och 4.3 Kapitalöverföringmellan affärsverk och bolag inom affarsverkskoncemen. Domänverkettillstyrker i huvudsak kommitténs förslag. Verket finner det angeläget att denverksamhet som Domänverkskoncernen bedriver kan erhålla friafinansieringsformer som jämnställer koncernen med andra företag. Samtidigtbörden ägarmässigagemenskapen inom staten utnyttjas för en effektivfinansiering. Verket vill även betona att koncernen dels har ett självfinansieringsansvarför verksamheten dels bedriver konkurrensutsalt verksamhet såväl iaffärsverket som i dotterbolagen. Domänverkettillstyrker förslaget att affärsverken skall vara fria atl välja denfinansieringsform och finansieringskälla som är mest ekonomisk samt attriksgäldskontorets villkor alltid skall efterhöras. tillstyrker ejförslaget enligt punkt 4.2.2 andra stycket: "Om det visar sig att det finnsskäl för affärsverket att välja en annan upplåning än den riksgälds-kontoret offereratskall dock affärsverket ta fömyad kontakt med . Kontoret bördärmed också få möjlighet att överväga ett nytt bud". Ettsådant förfaringssätt kan ej anses utgöra en affärsmässig upphandling eftersomkonkurrenterna sätts ur spel genom att ges ytteriigare enmöjlighet till offertgivning. Konkurrenterna kommer troligen finna detmeningslöst alt lämna offert under ovan citerade fömtsättning. Avpunkt 4.2.2 fjärde stycket framgår att affärsverkens upplåning inte är reglerad i deras instruktioner och att enhetliga regler för affärsverkens upplåning bör åstadkommas. Av instruktionen för domänverket framgår dock bl.a. all "domänverket får använda medgiven rörlig kredit iriksgälds- kontoret " samt att domänverket inom vissa ramar kortfristigt får överföramedel mellan verket och dess dotterbolag. ifrågasätter dock omnågra ramar skall behöva sättas för företag som skall självfinansiera rörelsen. Domänverkettillstyrker kommitténs förslag all medel får lånas ul till dotterbolag på marknadsmassigavillkor med den ändringen all några ramar ej behöver fastställas.Domänverkskoncernen har som ovan nämnts denna möjlighet inombegränsade ramar. Domänverketfömtsätter vidare att möjligheter att placera likvida överskottsmedel på marknadsmassigavillkor kommer att föreligga som ett komplement till inlåning hos riksgäidskontoret. I slutbetänkandelföreslås en separerad internbanksverksamhel en tanke vilken vi stödjer bl.a.med avseende på att dess efFekliviiet lättare kan följas upp och alt man urverksamheten erhåller ett resultat. 1 kapitlet 4.4.1 "Former för internbanksverksamheten" diskuteras marknadens behov av bl.a. inlåningsprodukter. Synpunkt:I FFV-koncernens placeringspolicy fömtsätts alt alltid bästa Prop.1990/91:29 placering söks med avseende på kreditrisk, ränterisk ochlikviditetsrisk. kan tyvärr FFV affärsverket "bara" placera sinöverskottslikviditet hos riksgälden resp. på konto i svensk affärsbank. Dettainnebär ur begreppen konkurrens resp. vinstmaximering all FFV affärsverkels placerings-möjligheterär "stympade". Detta är en mycket otillfredsställande situation. Detvore en stor fördel om riksgälden i det framtida produktsortimentet kundeerbjuda affärsverken vad marknaden i övrigt erbjuds av kreditinstituten. Dettafömtsätter att inte bara s.k. dagslån eller vissa standardiserade inlåningsproduktererbjuds till affärsverken såsom placeringar utan varje annal på marknadenförekommande placeringsinstrument. Dettainnebär all placeringar motsvarande slatsskuldväxlar, riksobligationer saml deteoretiska instrumenten ränteterminer resp. ränteoptioner skall erbjudasprismässigt för att affärsverken skall kunna hantera sin portfölj på, ur sinsynpunkt bästa sättet. Kaninle riksgälden erbjuda affärsverken dessa vad marknaden i övrigt erbjuder, såmåste affärsverken få möjlighet alt söka placering av sina överskottsmedel påmarknaden. Affärsverkenfår därmed möjlighet alt konkurrera på sina marknader på samma villkor som sinakonkurrenter och därvidlag får inte byråkratiska regler hindra delta inte ensvad gäller affärsverkens placeringsmöjlighe-ler och därvid samma möjlighet tillavkastning på de placerade medlen. På lång sikt uppkommer därmed hotet om utslagningpå de olika delmarknaderna; UTLÅNING AV SÅVÄL SVENSKSOM UTLÄNDSK VALUTA Ikapitel 4.2.1 diskuteras utgångspunkter i samband med finansiering av affärsverken. Vivill gärna kommentera det av utredningen sagda att i del fall som ett affärsverksfinansiering görs av etl dotterbolag i form av t.ex. elt aktiebolag så blirdotterbolaget bedömt av kreditgivaren som en del av staten, eftersom della ägsav affärsverket. Eftersomen normal kredittagare t.ex. ett börsnoterat aktiebolag bedöms av kreditgivare,säg bank, med utgångspunkt från bankens s.k. kapitaltäck-ningskrav, erhåller enaffärsverkskoncern ofta samma villkor som om det var staten själv som fungeradesom låntagare. Vadsom kan åstadkommas ur konkurrens- neutralitetssynpunkt även om vi nu intetalar i egen sak vore all bankema/kreditinstituten bedömde enaffärsverkskoncern efter samma regler som ett börsnoterat företag. Dennaneutralitetsaspekt borde innebära att diskussionen om gynnande respektive ickegynnande av bolagsdelen i en affärsverkskoncern torde bortfalla. Myckel skulledärvid vara vunnet när det gäffer kapitalöverföringar mellan verk och bolagoch vice versa. Vivill även kommentera det i stycke två i kapitel 4.2.2 om förslag till utlåningsmodell. Vistödjer tanken om konkurrens och om frivillighei och stödjer även Prop.1990/91:29 tankegångarna vad gäller upplåningsprincipen om s.k. "first refusal"dock Bilaga 2 med invändningen all åtminstone s.k. kortrörelsekapitalfinansiering skall kunna göras utan att förnyad kontakt tas medriksgälden. Denna "icke information" leder ändock fram till attriksgälden vid nästkommande tillfälle förbättrar sitt bud. Beträffandeaffärsverken och upplåning i utländsk valuta i avsnitt 4.2.3 vill vi framhållanödvändigheten av såväl kort som lång utlandsfinansiering eftersom: FFV,affärsverket, är etl verk med betydande export och import och därmedsammanhängande betalningar i utländsk valuta. Detta innebär atl verket i daghar betydande valutapositioner på såväl kort som medellång (< ) ochlång sikt (> ). får verket endast skydda sina valulaingångar såvälsom valutaulgångar med hjälp av s.k. terminskontrakt. Utökadealternativ, där utländsk kreditgivning skulle kunna etableras anser vi varariktigt för all skapa kursneutralitet (vi söker alltid neutraliseravalutaingångar med motsvarande valutautgångar så långt möjligt och därmed sökaskapa en nollposition i varje lands valuta) samt skapa likviditet om såönskas. Dessutomföreligger, i synnerhet vid långa export- och importaffärer en imperfektion ide terminspåslag/avdrag som erbjuds på terninsmarknaden p.g.a. de ökaderänteriskerna i de två vid varje terminsköp/försäljning -inblandade valutornaoch ger därmed sämre lönsamhet än om finansiering i utländsk valuta parad medmotsvarande svensk medelsplaccring finge äga rum från såväl riksgälden somandra på marknaden etablerade kreditinstitut med tanke på den verksamhet FFV bedriver. Konklusionenav vad som ovan sagts, innebär således atl vi - med tanke på denkonkurrensutsatta verksamhet FFV bedriver, vill arbeta med såväl riksgälden somandra på marknaden etablerade vi vid varje tillfälleskall kunna tillförsäkra oss rätt produkt lill räll pris. ICPITALÖVERFÖRINGARMELLAN VERK OCH BOLAG I EN AFFÄRSVERKSKONCERN Idet av utredningen konstaterade förhållandet och i enlighet med verksledningspropositionenunderstryks bindningen mellan elt affärsverk och dess ägda bolag. Betoning görsäven på att den verksamhet som bedrivs i dotterbolagen stödjer och/ellerkompletterar verksamheten i affärsverket. Dettasynsätt måste också åtserspeglas i de av en affarsverkskoncem bedrivnafinansiella verksamheter. Vihar förståelse för att tillskott av kapital, oaktat ägartillskott, s.k. finansielltkapital eller rörelsekapital bör ske inom vissa ramar. tenderar dessaramar alt ständigt bli för små med tanke på att många affärsverkskoncernerexpanderar snabbt plus att kravet på rörelsekapital i löpande penningvärde ökarför . Omramar måste sättas, måste dessa vara så generösa att man verkligen kan tala om elt stödjande och/eller kompletterande även ur finansiell 84 synvinkel.Del kan rimligen inle vara rationellt, atl om en del i en Prop. 1990/91:29 affarsverkskoncern,säg verksdelen, har ett likviditelsöverskott under del Bilaga 2 allbolagsdelen i samma affarsverkskoncern har elt likviditetsunderskoll, så kanoch får endast en del av det i bolagsgruppen uppkomna likviditets-underskotletläckas med lån av rörelsekapitalkaraktär från affärsverksdelen. Vadgäller möjligheten att stödja en expanderande bolagsgrupp inom en affarsverkskoncernvill vi framhålla nödvändigheten av atl bolagsgruppens moderföretag kan erhållatillräckliga kapitaltillskott genom exempelvis riktade nyemissioner gentemot ägaren affärsverket. Iskrivelsen har tidigare framhållits atl man bör ur kredilvärdighetssyn-punktkunna bedöma såväl verksdelen som bolagsdelen inom en affärsverkskoncern påsamma grunder. Därför är del inle oväsentligt atl soliditeten i respektive delav en affarsverkskoncern inle alltför mycket avviker från varandra, utan kan kreditbedömassom vore de en enda enhet. Detta vore en stor fördel i synnerhet i kontaktermed kreditinstituten om likvärdighetsprincipen för de i en affärsverkskoncerningående delarna kunde hävdas. Vistödjer utredningens uppfattning om atl konkurrensulsatta delar av etlaffärsverk lyfts ut och verksamheten bolagiseras. Ytterligare skäl för en bolagiseringav sådana affärsverk talar förhållandel atl begreppet "affärsverk"kräver långtgående förklaringar och är elt problem vid inlernalionellakontakter. Finansieringsfrågornaunder har fått en allt mer framträdande roll i koncernen. Medhänsyn härtill vill vi inledningsvis framföra några allmänna synpunkterbeträffande finansieringsverksamheten i . Statsmakternasekonomiska styrning av ändrades 1988. De nya reglerna innebär ikorthet atlstyrningen numera riktas mot hela den juridiska koncernen attdetaljstyrning ersatts med övergripande målstyrning attjämförbarhet med andra storföretag i samma riskkategori eftersträvas ochmöjliggörs attmarknadsmassiga finansieringsformer ska tillämpas Eneffektiv, marknadsanpassad och samlad finansieringsverksamhet ut gör en av hörnstenarna i den nya styrmodellen. Dess betydelse markeras av att ägaren staten ställt krav på all Vallenfalls finansverksamhet ska särre- dovisas som ett av totalt tio särskilda resullatområden. Redovisningen ska ske med fullständig balans- och resultaträkning. Förränlningskravet knyts också för Vallenfallkoncernen till etl justerat eget kapital. Delta innebär att förutsätts kunna påverka även sina räntekostnader. 7 1990/91. Utvecklingenpå finansmarknaden har kännetecknats av Prop. 1990/91:29ökad komplexitet, större ränterörlighet och större risker. har en Bilaga 2 mångfald av mer eller mindre sofistikerade instrument skapats vilka,rätt använda, kan reducera aktörernas risker. Sammantaget innebär detta allallt större krav ställs på förelagens finansfunktioner. Förall klara de nya kraven som sålunda ställs både från ägaren och från marknadenhar bildat en särskild resultenhet. Finans, (VFF). VFFfungerar som Vattenfallkoncernens interna bank, förvaltar befintlig låneslock,svarar för nyupplåning samt valutahantering. Inom VFF har en gedigen finansiellkompetens byggts upp både vad gäller personal, syslem och interna rutiner. har varit hänvisat lill att låna hos RGK harVattenfalls bolag i princip fritt kunnat utnyttja såväl den svenska som denutländska kreditmarknaden. Några av de större bolagen har t ex lånat via egna certifikat-och reversprogram. VFF har således kunnat jämföra de villkor som dotterbolagenerhållit på marknaden med VFF:s egen upplåning hos RGK. Detta ledde också tillatt VFF efter första årets verksamhet begärde omförhandling och förbättring av RGK:slånevillkor, RGK accepterade till ganska stor del de förbättringsförslag somVattenfall härvid framförde. Devillkor som erbjuds av RGK ger tämligen goda möjligheter attvälja löptider och räntebindningslider. Generellt kan man emellertid konstateraatl RGK alltid tillämpar ett fast påslag på viss ränlebas. Vid jämförelse medandra lånealternativ framstår RGK-lånen ibland som mindre konkurrenskraftigabåde vad gäller kostnadsnivå och flexibilitet. Vattenfallvill i della sammanhang understryka all samarbetet med RGK har fungerat bra. Dekrav som ställs på RGK måste emellertid vara likvärdiga med de som gäller påmarknaden i övrigt. kan givetvis inte ställa mindre krav på RGK änpå andra långivare i marknaden. Detta kräver exempelvis: att RGK:s finansiellatjänster i princip måste omfatta samtliga etablerade instrument på marknaden(inkl. derivatinstrument) alt RGK upprätthåller ständig bemanning och alttillgängligheten säkerställs via direkttelefon etc. all RGK löpande informerarom sina priser att RGK ulan dröjsmål alltid kan lämna bindande bud per telefonall RGK i likhet med andra långivare kan fungera som rådgivare och "bollplank"vad gäller val av låneformer, ränteprognoser etc. atl RGK erbjuder snabb och effektivservice vad gäller avräkningsno- lor,bekräflelsebrev, saidobesked, engagemangsspecifikalion m m Förutsätt alt RGK uppfyller dessa krav och kan erbjuda bättre 86 priser än marknaden iövrigt har självfallet ingen erinran mot alt Prop. 1990/91:29 även framgent utnyttja RGK som finansieringskälla. Utlåningtill affärsverken (punkt 4.2) Kommitténföreslår i betänkandet alt affärsverken skall vara fria all välja denfinansieringsform och finansieringskälla som är mest ekonomisk. sernaturligtvis positivt på detta förslag och anser att en sådan möjlighet tillalternativ finansiering är angelägen med hänsyn till fömtsättningama atl imesta möjliga mån kunna minimera kapitalkostnaderna och reducera de finansiellariskerna i verksamheten. Detta inkluderar givetvis även förslaget altaffärsverket får möjlighet till långfristig utlandsupplåning inom en avregeringen fastställd ram. Kommitténförslår vidare att verket alltid vid upplåning skall efterhöra RGK:s villkor.Först därefter skall affärsverket enligl kommitténs förslag få undersöka andraalternativ. har inte något alt erinra mot alt RGK tillförsäkras rättatl parallellt få lämna etl bud i aktuella upplåningsärenden. En generellregel med den av kommittén förslagna innebörden anser emellertid inlelämplig. För alt andra långivare än RGK skall uppfatta en låneförfrågan mederforderlig tilltro är det viktigt all handläggningen av upplåningen sker påett marknads- och affärsmässigt korrekt sätt. Skulle affärsverket ha skyldighetatl alllid låta RGK lämna en förnyad offert i det fall funnit etlgynnsammare bud finns risk för . alt tilltron skadas. Delär dessutom så att en skicklig långivare alltid sätter sig in i kundens lånesituation,dennes eventuella policies occh aktuella strategier för att snabbt kunnaåterkomma tilll kunden när ett (tillfälligt) gynnsamt marknadsläge uppstår. OmVattenfall i ett sådant läge skulle tvingas kontakta RGK finns stor risk förall lånemöjligheten försvinner under liden. Kravet på flexibilitet och snabbheti beslutsprocessen kan inte nog understrykas. Ensituation där affärsverken har rätt att låna hos RGK men fria allvälja annan finansiering om detta kan ske till bättre villkor är önskvärd avflera skäl. För del första skulle dagensmonopolsituation och de negativa inlåsningseffekterna ersättas av en hälsosamkonkurrens med ökad flexibilitet som resultat. skulle förmodligenuppnå en billigare finansiering genom atl RGK alltid tvingas erbjuda bästamöjliga villkor. För det andra skulle den ökadehandlingsfriheten leda lill väsentlig ökad kunskap, marknadsnärvaro och proffesionalismhos lånehandläggare och därmed till bättre upplåningsbeslulsbeslut. För det tredje skulleVattenfall såsom intressant kund få tillgång lill exklusiv informationdirekt från marknaden liksom långivarnas egna bedömningar, prognosunderlagetc. Föratt kunna dra full nytta av ovannämnda fördelar fullt ul bör affärsverket Vallenfall också ges rätt att emittera egna papper på den svenska marknaden såsom certifikat, reverser och obligationer inom viss beloppsram. Vadgäller upplåning i utländsk valuta delar kommitténs Prop.1990/91:29 uppfattning alt den kortfristiga finansieringen av utrikesaffarerliksom Bilaga 2 bör ligga utanför "utlandslånenormen".Även för denna typ av upplåning krävs att , som komplement tillsedvanliga reverslån ges räll att emittera särskilda certifikat, exempelvisEuro Commercial Papers. Beträffandelångfristig upplåning i utländsk valuta finner det angeläget atteventuellt kvarstående formella hinder undanröjs så alt även den låneformen kanutnyttjas. Ett av har en betydande utländsklåneportfölj och även kompetens alt förvalta denna. Rätt att uppta långfristigalån i utländsk valuta hos RGK skulle utgöra ett värdefullt komplement tillVattenfalls övriga lånemöjligheter. Flera av storainvesteringsprojekt kommer nämligen atl baseras på i huvudsak importeradteknologi och uppgår kommersiella betalningar till/frånutlandet lill drygt .2 000 Mkr . Kapitalöverföringarmellan affärsverk och bolag inom affarsverkskoncernen (punkt 4.3) Föratl förverkliga en effektiv koncernsyn är det rimligt atl de restriktioner somför närvarande gäller för kapitalöverföringar mellan affärsverk och bolaguppmjukas. För alt uppnå snabba, smidiga och effektiva handläggningsformer ärdel helt nödvändigt all vittgående befogenheter föreligger för moderbolaget närdet gäller att fatta beslut om lån till koncernens bolag. Vattenfallsuppfattning är att som moderbolag i koncemen måste ha räll altsjälva besluta om kapitaltillskott till dotterbolag via ökning av aktiekapitaleller via lån och besluta om i vilken utsträckning sådana tillskott skall ske.Samma befogenhter bör gälla även för lån som är avsedda att ersätta äldremarknadslån inom dotterbolagen. Förfinansieringen av koncernens investeringar och för hanteringen av aktuellafinansiella frågor har som tidigare omnämnts inom etablerats ensärskild resultatenhet. Finans, som genom upplåning på marknadsmassigavillkor förutsattes kunna anskaffa medel för hela koncernens verksamhet.Vattenfall Finans bör också har möjligheter att fritt ombesörja utlåning inomkoncernen på affärsmässiga grunder. Vattenfallvill mot bakgmnd av ovanstående kraftigt understryka vikten av kommitténs förslagatt externa tillskott av kapital skall kunna kanaliseras vidare på marknadsmassigavillkor inom koncernen samt att affärsverkets ledning fritt skall kunnabesluta om kapitalöverföring inom en av regeringen fastställd ram. Alltförsnäva regler i dessa avseenden försvårar en affärsmässigt riklig styrning avkoncernintressena. När det gäller lån har uppfattat alt sådan frihetföreligger . 4.15 Fullmäktige i riksbank Redani dag kan flera affärsverk låna svenska kronor av . föreslår atl enhetliga regler skapas för affärsverkens kapitalförsörjning och atl rätten att låna i utsträcks till 88 alla affärsverk och lilllån såväl i kronor som utländsk valuta. 1990/91:29 kommitténsförslag skulle verkens upplåning styras av ramar som anges av Bilaga 2 regeringen.Verken skulle bli skyldiga att efterhöra riksgäldskonlorets villkor närupplåning blir aktuell, men de skall vara fria att välja finansieringskälla. Fullmäktigeanser att affärsverkens verksamhet skaff drivas på det företagsekonomiskt mesteffektiva sättet. Det är därvid viktigt att affärsverken känner ansvar för helasin balans- och resultaträkning och har handlingsfrihet att sköta verksamhetenså kostnadseffekiivt som möjligt. För att uppnå ett sådant resultat är delviktigt att affärsverken också ges ansvar för sin upplåning och möjlighet attvälja kanalerna för densamma.