prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — (därav lönekostnader) (20391000) (-1-2255000) Vid min bedömning av jordbruksdepartementetsmedelsbehov har jag räknat med att rationaliseringar motsvarande 1,avanslaget skall genomföras. Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslagetför nästa budgetår till . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Jordbruksdeparlemenlet /92 anvisa ett förslagsanslag på . Lantbruksråden har till uppgift att inhämta och förmedlakunskaper om jordbruket, skogsbruket och fisket samt därmed sammanhängandenäringar i de länder eller internationella organisationer som ingår i derasverksamhetsområden. är lantbruksråden placerade i ,, , och . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Lanlbruksråd /92 anvisa ett förslagsanslag på . Utredningar m. m. 1989/90 Utgift 1545 639 Reservation 3 268 128 1990/91 Anslag 10349000 1991/92 Förslag 9349000 Utöver utgifterna för departementets kommittéer ocharbetsgrupper 17 2 1990/91. betalasfrån anslaget kostnaderna för beredningen för livsmedels- och näringsfrågorsamt den jordbruksekonomiska undersökningen. Under anslaget bör även täckaskostnaderna för den nya konsumentberedningen som kommer att tillkallas. Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten samt kostnader för den jordbruksekonomiskaundersökningen bör anslaget föras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m. m. /92 anvisa ett reservationsanslag på . Prop.1990/91:100 Bil. A 4.Bidrag till vissa internationella organisationer m. m. 1989/90Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag Från anslaget betalas utgifter förSveriges deltagande i vissa internationella organisationer och förinternationellt samarbete inom verksamhetsområde. /92 har jag beräknat medelsbehovet enligt följande. Beräknad ändring 1991/92 nternationella rådet för havsforskning Internationellaorganisationer och förhandlingar på fiskels område Unionenför skydd av växt-lorädlingsprodukter Nordiskt samarbete Bilateralt samarbeieDiverse internationella organisationer och kongresser + 90000 - 200000 + 150000 Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att tiWBidrag till vis.sainternationella organisationer m. m. för /92 anvisa ettförslagsanslag på . Jordbruk och trädgårdsnäring Prop. 1990/91: lOO Il B 1. Nyttanslag (förslag) 115 576 000 tillkallade regeringen en särskildutredare med uppgift att se över den centrala myndighetsorganisationen . Översynen skulle göras mot bakgrund av det reformarbete sompågår på livsmedelspolitikens område och beslut om en ny regionalstatlig förvaltning. Enligt direktiven för utredningens arbete var utgångspunktenatt genom en förutsättningslös omprövning anpassa den statliga administrationenpå ett rationellt och effektivt sätt till de uppgifter som kommer att behövasefter en avreglering av jordbruksområdet och en renodling avlivsmedelspolitiken. Enligt direktiven kunde också fördelningen av resurseroch ansvar mellan regional och central nivå behöva prövas. Dessutom bordeprövas huruvida myndigheternas tillsynsansvar vad gäller olika verksamheter ochmyndigheter kan avlastas de nuvarande organisationerna. Mot denna bakgrundskulle utredaren enligt direktiven analysera såväl framtida arbetsuppgifter sombehovet av resurser på central myndighetsnivå och mot bakgrund av denna analyslägga fram förslag till ny organisation av myndighetsstrukturen på jordbruketsområde. Utredningenom översyn av den centrala myndighetsorganisationen på jordbrukets område m.m.lämnade sitt slutbetänkande (SOU 1990:87) Den nya centrala jordbruksmyndighetentill regeringen . Utredningen föreslår att en ny centralmyndighet, kallad , bildas och att lantbruksstyrelsen ochstatens jordbruksnämnd upphör. Statens jordbruksverks huvuduppgiftbör enligt utredningen vara att ha ett samlat sektorsansvar på jordbruketsområde. Verkets två viktigaste roller blir dels att vara regeringensexpertmyndighel på jordbruksområdet, dels att i enlighet med samhälletsintresse följa och utvärdera utvecklingen i jordbruket och vidta eller föreslåregeringen nödvändiga åtgärder. Utredningen föreslår vidare att den nya myndighetenfår en sedvanlig lekmannastyrelse, bestående av sammanlagt sju ledamöter. Föratt tillföra verket särskilda kunskaper som inte alltid kan finnas tillgängligaoch för att ge möjlighet till diskussion i särskilda frågor föreslås att ettantal rådgivande organ skall kunna inrättas. Den nya myndigheten föreslås få fem avdelningar,nämligen en avdelning för internationella frågor, en avdelning för finansielltstöd, en utredningsavdelning, en miljöavdelning och en administrativavdelning. Enligt utredningen bör det också vara den nyamyndighetens uppgift att ansvara för att nationella samhällsmål inom detlivsmedelspolitiska området får ett enhetligt och snabbt genomslag i helalandet. Närdet gäller tillsynsfrågor m.m. föreslår utredningen bl.a. att den nya 19 myndighetenbör ha kvar tillsynsansvaret för statens utsädeskontroll i avvaktan på enöversyn av verksamheten. En omprövning av nuvarande verksamhet föreslås ocksåavseende statens lantbrukskemiska laboratorium. Vidare föreslås att den nyamyndigheten inte får tillsynsansvar över de lantbrukskemiska stationerna. Dennya myndigheten bör inte heller besluta om stadgar för hushållningssällskapeller i övrigt engagera sig i sällskapens sätt att driva verksamheten.Utredningen föreslår också att den nya myndigheten bör ta över ansvaret förlantbruksekonomiska samarbetsnämnden och dess verksamhet. Vid dimensioneringen av myndigheten har utredningen bedömtatt det behövs 190 årsarbetskrafter som finansieras genom myndighetsanslaget.Därtill kommer verksamheter sorn finansieras utanför myndighetsanslaget, därde uppdragsfinansierade årsarbetskrafterna uppgår till 45, varav ca 30 ärregionalt placerade, medan totalt 45 årsarbetskrafter finansieras över olikasakanslag. Resursbehovet för övergångsåtgärderna beräknas till ca 40årsarbetskrafter. I anslagsframställningen för den nya myndigheten föreslårutredningen också bl. a. att ett engångsbelopp på 3,5 milj. kr. avsätts förövergångskostnader för en ny organisation. Vad avser tre nya tjänster förprövning av genteknik, arbete med åtgärder mot allvarliga olyckor samt exportav tjänster för vilka lantbruksstyrelsen begärt resurser hänvisar utredningentill lantbruksstyrelsens anslagsframställning för /92. Utredningen föreslår att förändringarna genomförs denIjuli 1991. 1990/91:100 Bil. (därav lönekostnader) Övergångskostnader VäxtinspektionFoderkontroll Vattenhushållning Miljöinriktad växtodlings myndighet, , inrättas den Ijuli 1991. upphörlantbruksstyrelsen och statens jordbruksnämnd som myndigheter. skall verka för en positiv utveckling av de areella näringarna ienlighet med den nya livsmedelspolitiken. Jordbruksverketsstorlek beräknas till 175 årsarbetskrafter. Verket skall anvisas resurser påett ramanslag. skall fr.o.m. /92 gå in i entreårsbudgetperiod. Vidare anvisas ett engångsbelopp på 1.5 milj. kr. försärskilda personalinsatser i samband med bildandet av jordbruksverket. från nuvarande anslaget Lantbruksnämnderna tillanslaget för den nya myndigheten skall göras. För miljöinriktadväxtodlingsrådgivning avsätts resurser motsvarande , bl.a.förstärks marknadsföringsstödet till alternativ odling. Förverksamheten med vattenhushållningsfrågor ställs en rörlig kredit på 1 milj.kr. för /92 till jordbruksverkets förfogande. Verksamheten vidstatens lantbrukskemiska laboratorium överförs till Sverigeslantbruksuniversitet. 1991/92: . Prop.1990/91:100 Bil. Budgetramenför perioden /92-1993/94 har beräknats till . Riksdagensbeslut om livsmedelspolitiken (prop. 1989/90:146, JoU 25, rskr. 327) innebärstora förändringar inom jordbruksnäringen. Enligt beslutet bör jordbruket iprincip vara underkastat samma villkor som andra näringar. Beslutet innebär bl.a. att de interna marknadsregleringarna upphör och att det utgår direktstödför bl.a. omställning och naturvård. Det innebär en anpassning av näringen fri inhemsk marknad och därmed stora förändringar av villkoren förjordbruksproduktionen. Staten medverkar till att avregleringen ochomställningen av jordbruket sker under socialt acceptabla former och till attunderlätta omställningen genom att vidta en rad åtgärder . Deninternationella utvecklingen inom bl.a. samt EES-förhandlingarna ochSveriges framtida hållning till EG kan i hög grad förväntas påverka det svenskajordbruket. Dessa förhållanden kommer att ställa stora krav på myndigheterna påjordbrukets område . därförviktigt att organisationsstrukturen anpassas för att möta de nya Prop.1990/91: 100 krav som ställs. Det är enligt min uppfattning naturligt att en nyjordbruks- Bil. 11 myndighet bildas för att möta utvecklingen under1990-talet. Jag föreslår därför alt en ny myndighet, kallad statensjordbruksverk, med ett samlat sektorsansvar på jordbrukets område träder ifunktion den Ijuli 1991. bör statens jordbruksnämnd ochlantbruksstyrelsen upphöra. Detta steg är också en naturlig del av reformeringenav den offentliga sektorn. Genom bildandet av ett nytt centralt ämbetsverk görsbetydande effektivitetsvinster och skapas en större flexibilitet ochhandlingsfrihet på central myndighetsnivå. Dennya myndigheten skall ha ett samlat sektorsansvar för jordbruks-, trädgårds-och rennäringen. Den skall verka för en positiv utveckling av jordbruksnäringeni enlighet med den nya livsmedelspolitiken. Myndigheten bör genom i förstahand utredningsverksamhet, informations- och utbildningsinsatser samtfinansiellt stöd främja en marknadsanpassning av jordbruksnäringen så att bl.a.balans i produktionen uppnås, liksom att en regional utjämning och en god miljöfrämjas. Den nya myndighetens roll blir att genomföra den livsmedelspolitiskareformen, vara regeringens expertmyndighet på det jordbrukspolitiska områdetoch därmed i enlighet med statens intresse befrämja, följa och utvärderautvecklingen i jordbruket och vidta eller hos regeringen föreslå de åtgärdersom krävs. Den nya myndigheten skall verka för att den nyalivsmedelspolitiken får ett enhetligt och snabbt genomslag i hela landet. Föratt detta skall vara möjligt är det enligt min uppfattning mycket viktigt attden nya myndigheten inom ramen för de fastlagda nationella målen styr ochföljer verksamheten ute i landet. Den nya myndigheten bör därför bl. a. utfärdariktlinjer för de nya länsstyrelserna när det gäller genomförandet av den nyapolitiken samt utbilda och informera regionala myndigheter och jordbruketsorganisationer i frågor som rör jordbrukspolitiska beslut. Jagföreslår att den nya myndighetens storlek bör uppgå till 175 årsarbets krafter, vilket är en minskning med 15 årsarbetskrafter jämfört med utred ningens förslag. Minskningen är ett led i omställningen och minskningen av den statliga administrationen. Utöver de nu nämnda tjänsterna kom mer de ca 90 årsarbetskrafter som finansieras på annat sätt, bl.a. genom uppdragsfinansiering. Resursbehovet för de särskilda övergångsåtgärderna kan beräknas till ca 40 årsarbetskrafter, vilka finansieras inom ramen för de olika omställningsåtgärderna. Enligt min uppfattning bör dessa resurser vara tillräckliga för att myndigheten på ett rationellt och effektivt sättskall kunna hantera sina uppgifter dels under den femåriga övergångsperioden, dels på . Bland de uppgifter som har mer långsiktig karaktär finns bl. a. beredskapsfrågor, internationella frågor, regionala frågor, ren näringsfrågor, miljö-, växt- och djurskyddsfrågor, frågor rörande veteri- 22 närväsendetsamt uppföljnings- och utvärderingsfrågor. Under övergångs- Prop. 1990/91:100 perioden kommer också arbetet med omställningsåtgärderna att vara om- Bil. Uppgifterna omfattar informationsinsatser, uppföljning samt omfattandestödverksamhet. Jag föreslår vidare att den nya myndigheten får entreårig budgetram för perioden /92 1993/94. Medlen för jordbruksverket bördärmed också anvisas som ramanslag. Verksamheten vid myndigheten kommer undertreårsperioden att vara oförändrad. Olika övergångsåtgärder, som är en del avverkets verksamhet, kommer att pågå , bl.a. kommerinlösen av spannmål att skötas av den nya myndigheten fram t.o.m. budgetåret1993/94, dvs. Vidare föreslårjag en överflyttning av medel fråndet nuvarande anslaget Lantbruksnämnderna till jordbruksverket. Medlen avserdels gemensamt utvecklingsarbete inom nuvarande lantbruksverket, 6 milj. kr.,dels centralt bedriven utbildning av lantbruksverkets personal, 3 milj. kr.,dels medel för tre tjänster som lantbruksingenjör/biträdande lantbruksingenjör,1,5 milj. kr. avseende kostnader för system-S överförasfrån anslaget Lantbruksstyrelsen till anslaget för den nya länsstyrelseorganisationen.Nettoöverföringen uppgår till . Sammantaget beräknarjag förvaltningskostnaderna förjordbruksverket till . Jag har därvid beräknat lokalkostnadernatill 4,9 milj. kr. och lönekostnaderna till 49 milj. kr. Vad avser de tre nya tjänster för bl. a. prövningav genteknik, arbete med åtgärder mot allvarliga olyckor eller export avtjänster, som lantbruksstyrelsen begärt i sin anslagsframställning, är detenligt min uppfattning fråga om viktiga verksamheter som dock bör rymmas inomramen för den föreslagna myndigheten. De gemensamma servicefunktionerna förjordbruksnämnden, lantbruksstyrelsen, och börtills vidare finansieras över anslaget för . Jag föreslårdärför att resurser för detta ändamål anslås för /92.Verksamheten med vattenhushållningsfrågor bör heltuppdragsfinansieras. Verksamheten bör därför föras upp under en 1000-kronorspost. Till den del löpande utbetalningar för vattenhushållningeninte kan bestridas med löpande inbetalningar föreslårjag att den nyamyndigheten hos får disponera en rörlig kredit intill I milj.kr. för /92. För information vill jag också nämna attjag avser att föreslå regeringen att inrätta sex avdelningar vid den nyamyndigheten. Det innebär att det vid myndigheten inrättas enutredningsavdelning, en internationell avdelning, en djuravdelning, enväxtavdelning, en stödavdelning samt en administrativ avdelning. Detta innebäratt den miljöavdelning som utredningen har föreslagit delas upp i en djur- ochen växtavdelning. Miljöhänsyn skall självfallet prägla hela myndighetensverksamhet. Enligt min bedömning bör husdjurs- och veterinärfrågorna skiljas frånväxtodlingsfrågorna. Det är här fråga om helt skilda verksamheter där detkrävs särskilda expertkunskaper. Det är också viktigt att djurskyddsfrågorna med kraftkan drivas så att bl.a. djurskyddslagen får Prop. 1990/91:100 avsett genomslag. En förnyelse avmyndighetsorganisationen på detta sätt leder enligt min bedömning till ökadflexibilitet och effektivitet inom verksamheten. Tillskapandet av en nymyndighet av detta slag innebär också en vitalisering av organisationen ochdärmed också av verksamheten. Dessutom möjliggörs nödvändiga omprioriteringarav verksamheten. Jag avser också att föreslåregeringen att den nya myndigheten får en lekmannastyrelse. Beslutet om en nylivsmedelspolitik innebär bl.a. att prisöveriäggningarna mellan företrädare förkonsumenterna och jordbrukarna upphör. finns det inte längre någotsom motiverar en partssammansatt styrelse där olika intressen balanserarvarandra. Jag delar utredningens uppfattning att ett antal rådgivande organbör kunna inrättas vid den nya myndigheten. Sådana råd, som bör inrättas av dennya myndigheten, ger möjlighet till en diskussion i särskilda frågor ochtillför myndigheten kunskap som inte alltid kan finnas tillgänglig inommyndigheten. Möjligheten att inrätta råd skapar också en värdefull flexibilitetför att svara mot förändringar och nya situationer. Exempel på sådana råd kanvara marknadsråd, råd för djurskyddsfrågor och för alternativ odling. Jag villsärskilt här nämna vikten av att det nya verket inhämtar de synpunkter på olikafrågor som finns hos företrädare för konsumenterna. bör som utredningenföreslår ansvara för information till länsstyrelserna om gällande lagstiftningoch statsmakternas mål, när det gäller t.ex. miljö- och djurskyddsfrågor.Rådgivningen till enskilda lantbrukare bör däremot länsstyrelserna ansvara för.Det är enligt min uppfattning viktigt för genomförandet av den nya politikenatt såväl samarbetet mellan den regionala organisationen och den centralamyndigheten som styrningen av länsstyrelserna fungerar bra. Samarbetet ochstyrningen kan anta olika former och jag delar utredningens bedömning på dennapunkt. Detta innebär bl.a. att resp. organisation bör ha möjlighet att köpatjänster av varandra. Vidare bör styrning kunna ske genom föreskrifter för dendel av verksamhet som gäller frågor som hör till jordbruketsområde. Enligt beslutet om en ny länsförvaltning skall den nya myndighetenockså kunna föreslå regeringen omfördelning av länsstyrelsernas resurser förhantering av jordbruksfrågorna. Information och utveckling av information ärett annat viktigt centralt styrmedel, där även utbildning av personal i deregionala myndigheterna utgör en viktig del. Vad gäller statens utsädeskontrolls() verksamhet är jag inte beredd att förorda någon förändring. Jagåterkommer till denna fråga under anslaget till . Jag föreslår vidare atthuvudmannaskapet för statens lantbrukskemiska laboratorium (SLL) överförs tillSveriges . Jag återkommer till denna fråga under anslagettill . Jag delar utredningens bedömningatt den nya myndigheten inte bör besluta om hushållningssällskaps stadgar eller i övrigt engagera sig i deras sätt att bedriva sin verksamhet. Tillsynsansvaret för lantbrukets avbytar- tjänst bör bibehållas eftersom budgetmedel anslås för avbytarverksamhet. Vadbeträffar lantbruksekonomiska samarbetsnämnden har enligt min Prop. 1990/91:100 uppfattning denna myndighet en viktig uppgift att fylla under övergångs-Bil. Den bör därför tills vidare behållas men ges en delvis annaninriktning för att möjliggöra en anpassning av verksamheten till den nyasituationen inom livsmedelsområdet, där uppföljnings- och utvärderingsverksamhetenär viktig, liksom också konsumentfrågornas mer framträdande roll. Jagåterkommer till detta under punkten H 3. Den miljöinriktade växtodlingsrådgivningen börenligt min uppfattning särredovisas eftersom det är fråga om en särskild avgränsadverksamhet. Under denna post, som uppgår till 26,1 milj. kr., finansieras olikaåtgärder för minskat växtnäringsläckage.och minskad kemisk bekämpning samt förstöd till alternativ odling. Jag föreslår en förstärkning av stödet för marknadsfrämjandeåtgärder av alternativt producerade livsmedel med 1 milj. kr. för budgetåret1991/92. Enligt min bedömning är det, i ett initialskede , då marknaden ochdess organisationer är svaga, motiverat med ett statligt stöd för att enfungerande marknad skall kunna etableras. Jag föreslår också att 330000 kr.anslås för uppbyggnad av kontrollen av alternativt producerade livsmedel /92. Även kontrollverksamheten befinner sig i ettuppbyggnadsskede, vilket enligt min uppfattning motiverar ett särskilt stöd.När EG slutligen beslutat om reglerna för sin kontroll av alternativtproducerade livsmedel m. m. avser jag att återkomma lill frågan omkontrollverksamheten på detta område. Genomförandet av den nya organisationen innebärstora förändringar för personalen vid lantbruksstyrelsen och jordbruksnämnden,bl.a. kan omorganisationen förväntas leda till en övertalighet. Mot dennabakgrund är det enligt min uppfattning av mycket stor vikt att åtgärder vidtas,så att genomförandet kan påbörjas och att de problem somkan uppstå minimeras. Jag föreslår därför att ett engångsbelopp på 1,5 milj.kr. anslås för övergångskostnader för en ny organisation under budgetåret1991/92. Åtgärderna omfattar särskilda personalinsatser i samband med bildandetav den nya myndigheten. Bl.a. bör de möjligheter som trygghetsavtalet förstatens anställda erbjuder så fort som möjligt tas i anspråk. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att en ny central jordbruksmyndighet inrättasden , 2. godkänna att den huvudsakligainriktningen för verksamheten inomstatens jordbruksverks ansvarsområde skall vara i enlighet med vad jag tidigareförordat i avsnittet Förslag, 3. till för /92 anvisa ett ramanslag på 115 576 000kr. Jaghar tidigare föreslagit att lantbruksstyrelsen skall upphöra den Ijuli 1991 ochatt dess uppgifter övertas av . Under /92kommer dock vissa övergångskostnader att belasta förevarande anslag. Det är iförsta hand fråga om personalkostnader i samband med att verksamheten vidlantbruksstyrelsen avvecklas. Det går inte att beräkna dessa kostnader,varför de bör bestridas från ett särskilt anslag för /92.Anslaget bör föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Lantbruksstyrelsen för /92anvisa ett förslagsanslag på I . upphör den Ijuli 1991. Mot bakgrund av vad jag haranfört under anslaget Lantbrukssiyrelsen bör ett motsvarande anslag också förasupp för statens jordbruksnämnd. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. 1989/90Utgift 2 701252 1990/91 Anslag 40000000 1991/92Förslag 15000000 Från anslaget utbetalas bidrag till yttre och inrerationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd tilljordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). Bidrag lämnas också enligt förordningen (1987:606)om statligt regionalt stöd till jordbruks- och trädgårdsföretag. Därutöveranvänds anslaget för vissa speciella ändamål. Anslaget får disponeras för attutjämna överskott och underskott i jordfondsverksamheten. Utfalletför /90 har i hög grad påverkats av att större överskottuppkommit vid försäljning av jordfondsfastigheter. Anslaget bör föras upp med 40 milj. kr. vilketmotsvarar de beräknade utgifterna för /92. Bidragsramför yttre och inre rationalisering Prop. 1990/91: 100 Budgetår bidrag ' ■ 1988/89 30,0 30,0 1989/90 30,0 30,0 1990/91 30,0 1991/92 33,0(förslag) Bi drags ram för yttre rationalisering Denskogliga strukturrationaliseringen är från allmän synpunkt angelägen. Dettagäller inte minst arronderingsförbättrande åtgärder i fråga om starkt ägar- ochägosplittrade skogsmarker. Pågående arbete med fastighetsreglering i skogsmarki områden med mycket dålig arrondering av skogsmarken utgör ett viktigt led iden skogliga strukturrationaliseringen och bör därför fortsätta. Den yttre rationaliseringen, förbättringen avfastighetsindelningen, stärker landsbygden genom att marken kan utnyttjaseffektivare. Myndigheters arbete effektiviseras och förenklas. Kostnaderna förmarkägarna och samhället minskar. Bidragen utgör en förutsättning för att störreomarronderingsprojekt skall komma i gång och kunna genomföras. Skallomarronderingsverksam-heten kunna fortsätta i önskvärd omfattningmåste med hänsyn till de ökade kostnaderna för lantmäteriförrättningarna ensuccessiv uppräkning av bidragsramen ske. Lantbruksstyrelsen föreslår enutökning av bidragsramen för yttre rationalisering med 3 milj. kr. med hänsyntill de ökade kostnaderna för lantmäteriförrättningar. Bidragsramenför inre rationalisering är innevarande budgetår 18 milj. kr. Ramen utnyttjasdels til! regionalt stöd i de åtta nordligaste länen, vilket är den störstadelen, dels till stöd som lämnas till bl. a. ny teknik i jordbruket,gemensamhetsanläggningar och större markavvattningsföretag. Styrelsen avser atti ökad utsträckning utnyttja anslaget till stöd för utveckling och introduktionav ny teknik. Lantbruksstyrelsen föreslår oförändrad bidragsramför inre rationalisering /92. Medhänvisning till vad jag inledningsvis har anfört om besparingsåtgär der inom område bör huvuddelen av bidragen till jordbrukets rationalisering avvecklas. Enligt min mening bör anslaget Särskilda åtgärder för jordbruket i norra kunna utnyttjas för den utveckling av ny teknik vid lantbruksföretag som styrelsen anser angelä gen. Jag vill i detta sammanhang även erinra om den förstärkning av anslaget för regionalpolitiska insatser som gjordes i samband med beslutet 27 av ramen för yttre rationalisering bör dock behållas för att göra detmöjligt att genomföra angelägna omarronderingsprojekt i bl. a. Kopparbergslän.