prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Medhänsyn till den inverkan denna typ av verksamhet har på miljön och hushållningen med naturresurser bör en miljökonsekvensbeskrivning bifogas en ansökan om koncession enligt torvlagen. Eftersom de bestäm melser som finns i lagen och förordningen inte är tillräckliga finner rege ringen att detta bör föreskrivas i förordningen till NRL samt att länsstyrel sen som tillståndsmyndighet får föreskriva vad denna miljökonsekvens beskrivning bör innehålla. Enligtellagen får elektriska starkströmsledningar inte dras fram eller begagnas utankoncession. Koncession meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Enligt elförordningen (1982:548) får statens energiverkmeddela koncession. Vid prövning av frågor om meddelande av koncession skallNRL tillämpas (2 §). Enansökan om linjekoncession skall enligt förordningen innehålla bl. a. uppgifterom överföringsbehov och alteraativa ledningssträckningar som undersökts ochresultatet av det samråd som föregått ansökningen. Till ansökan skall fogas enkarta över ledningens föreslagna sträckning och beskrivning av den mark sombehöver tas i anspråk. Enansökan om områdeskoncession skall innehålla bl.a. en karta med sökandensledningar med spänning över samt stationer. Omen ansökan om koncession inte avslås skall yttrande inhämtas frånbl. a. , kommuner och fastighetsägare som berörs. Medhänsyn till den inverkan på miljön som elledningar och andra elanläggningar harfinner regeringen att en ansökan om koncession som regel bör innehålla enmiljökonsekvensbeskrivning. Detta bör föreskrivas i förordningen till bör i egenskap av tillståndsmyndighet bedöma om beskrivningen ärtillräcklig. Eftersom skall avge yttrande och även deltar isamrådsförfarandet innan ansökan görs till bör gestillfälle att yttra sig över miljökonsekvensbeskrivningen. Enligtrörledningslagen krävs koncession för framdragning och användning avrörledning för transport av fjärrvärme, råolja eller naturgas om rörledningenär längre än . Koncessionmeddelas av regeringen men ansökan skall ges in till och beredas av statensenergiverk. Vid koncessionsprövning skall NRL tillämpas (4§). Enligtförordningen (1978:164) om vissa rörledningar skall en ansökan om koncessioninnehålla bl. a. uppgift om markanvändning och planförhållanden i berördaområden, den inverkan på allmänna och enskilda intressen som den tillämnadeverksamheten kan bedömas få samt de åtgärder sökanden anser behövliga för attskydda allmänna intressen eller enskild rätt. Om ansökan uppfyller kraven skallden kungöras och meddelande skickas till sakägaraa för erinringar. Yttrandeskall inhämtas från kommunen, och koncessionsnämnden förmiljöskydd. överlämnar sedan ärendet till regeringen med ettutlåtande. Byggandeav rörledningar kan ha en viss påverkan på miljön och även inverka på annanverksamhet inom området. Även i denna typ av tillståndsärenden bör därför enmiljökonsekvensbeskrivning normalt upprättas av sökanden. Det bör ankomma påregeringen att föreskriva om detta i förordningen till NRL. börvid sin befattning med ansökan ta ställning till innehållet imiljökonsekvensbeskrivningen. Även får i sitt yttrande tillfälleatt bedöma beskrivningen. Regeringen har som prövningsmyndighet ytterst attavgöra om miljökonsekvensbeskrivningen är tillräcklig. Enligtluftfartslagen får flygplatser för allmänt bmk (allmänna flygplatser) inteinrättas eller drivas utan tillstånd av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Detsamma gäller om en allmän flygplats byggs om ellerdriften ändras, om en sådan åtgärd inte är av ringa betydelse. Tillstånd fårbeviljas bara om hinder inte möter av hänsyn till det allmänna. Vidtillståndsprövningen skall hänsyn tas till bl. a. markförhållandena och tillstöraingar som kan uppkomma för omgivningen och NRL skall tillämpas (6 kap. 5§luftfartslagen). Enligt luftfartsförordningen (1986:171) prövar luftfartsverketfrågor om tillstånd att inrätta och driva allmänna flygplatser samt fastställervillkor för tillståndet. Inrättandeav flygplatser för allmänt bmk eller utökning av flygverksam heten på sådana flygplatser kan i de flesta fall antas innebära stor påverkan på miljön. Därför bör alltid en miljökonsekvensbeskrivning upprättas vid tillståndsärenden enligt 6 kap. 5§ luftfartslagen som avser tillstånd att inrätta en allmän flygplats eller att bygga om eller ändra driften vid en sådan flygplats om ombyggnaden eller driftsändringen medför en utökning av flygverksamheten som inte är av ringa betydelse. En föreskrift om detta bör finnas i förordningen till NRL. har som tillståndsmyn dighet att bedöma om den beskrivning som upprättats är tillräcklig. Det kan fömtsättas att luftfartsverket inhämtar yttrande i ärendet från länssty- 181 relsen som då givetvisskall få tillfälle att yttra sig även över miljökon- Prop. 1990/91:90sekvensbeskrivningen. Lagenreglerar inrättande och utvidgningar av allmänna hamnar och allmänna farleder.Beslut om detta meddelas enligt lagen av regeringen eller, om regeringenbestämmer det . Genom förordningen (1983:814) om inrättande,utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn har regeringenföreskrivit att skall meddela beslut om detta. Enligtfarledslagen kan föreskrifter som meddelas i ett beslut inte avse miljöhänsyn.Ifrågavarande typ av anläggningar och åtgärder innebär i undantagsfall sådanaingrepp i miljön att tillåtligheten kan behöva prövas av regeringen enligt 4kap. Under alla omständigheter bör ingreppen bedömas mot dehushållningsintressen som anges i NRL. Beträffande farledslagen finns såledesstarka skäl som talar för att den bör anknytas till NRL. Regeringen föreslårdärför att farledslagen, i likhet med andra speciallagar som reglerarverksamheter som tar naturresurser i anspråk, skall anknytas till NRL. Detinnebär, med den lagtekniska lösning som regeringen har valt beträffande regleraaom miljökonsekvensbeskrivningar, att även farledslagen kommer att omfattas avden lagstiftningen. Sjöfartsverkethar i sitt remissvar ansett att någon miljökonsekvensbeskrivning inte ärnödvändig vid tillämpningen av farledslagen utan att det är helt tillfyllestatt en sådan görs i vattenmål. Regeringen kan inte dela denna uppfattning. Medhänsyn till den stora miljöpåverkan som tillstånd enligt farledslagen i vissafall kan medföra finner regeringen att en miljö-konsekvensbeskrivning normaltbör upprättas i samband med en ansökan. Detta bör föreskrivas i förordningentill NRL. har som tillståndsmyndighet alt bedöma om denupprättade miljökonsekvensbeskrivningen är tillräcklig. Verket bör då även gelänsstyrelsen tillfälle att yttra sig över beskrivningen. Lagenom kulturminnen m.m. har beröringspunkter med NRL främst därigenom att NRL reglerar hur hänsyn skall tas till kulturminnesvårdens intressen vid prövning av frågor om ändrad användning av mark- och vattenområden, Lagen är emellertid i första hand en bevarandelagstiftning för vilken det inte finns skäl att införa regler om miljökonsekvensbeskriv ningar. Inte heller påfordras av andra skäl en anknytning av kulturminnes lagen till NRL. Det är emellertid viktigt att kulturmiljövårdens intressen beaktas såväl vid upprättande av miljökonsekvensbeskrivningar som i efterföljande beslut när exploateringsföretag och andra ingrepp i miljön prövas i enlighet med bestämmelseraa i NRL. 8.3.2.12Skogsvårdslagen och skötsellagen Prop. Fråganom skogsvårdslagen och skötsellagen bör anknytas till NRL berördes ipropositionen till NRL där det uttalades att det då inte fanns skäl att kopplasamman lagarna. I anförs beträffande de areella näringaraa att deåtgärder som kan övervägas för att möjliggöra en tillämpning avmiljökonsekvensbeskrivningar inom dessa är följande. Införandeav bestämmelser om att och lantbmksstyrelsen skall åläggas attgöra samlade miljökonsekvensbeskrivningar av skogsbmkets resp. jordbmketsutveckling inom ramen för sin treårsplanering. Införandeav bestämmelser om att och lantbmksstyrelsens instmktionerskall ställa krav på miljökonsekvensbeskrivningar som underlag för beslut om bl.a. utfärdande av olika föreskrifter och allmänna råd. Införandeav krav på att varje skogsvårdsdistrikt eller varje skogsvårds styrelse skall redovisa en samlad miljökonsekvensbeskrivning av skogsbmksplanema och storskogsbmkets planer inom sitt område. delar i sitt remissvar åsikten i rapporten att miljökon sekvensbeskrivningar med lämplig utformning även bör införas i de areel la näringaraa men anser att enskilda åtgärder på enskilda objekt i skogs bmket aldrig skall behöva föregås av en särskild miljökonsekvensbeskriv ning. Om däremot nya metoder eller driftsformer tas i bmk som kan befaras få en väsentlig inverkan på miljön eller hushållningen med naturre surser bör konsekvensema av dessa först belysas. har fram fört liknande synpunkter. Lantbmksstyrelsen ser positivt på en mer syste matisk användning av miljökonsekvensbeskrivningar som underlag för beslut där åtgärdema får en väsentlig inverkan på miljöförhållandena eller hushållningen med naturresurser. I de mer övergripande och generellt verkande besluten ankommer det på vederbörande myndigheter att ansva ra för att miljökonsekvensema beskrivs. I enskilda ärenden anser lant bmksstyrelsen att krav på miljökonsekvensbeskrivningar endast kan stäl las på sökanden vid större arbetsföretag, dvs. de som har mera omfattande inverkan på miljön och hushållningen med naturresurser. Lantbmkamas och skogsägamas riksförbund anser att miljökonsekvensbeskrivningar kan vara motiverade vid införandet av nya föreskrifter och allmänna råd och i samhällsplanering och vid anslagsframställning. Däremot avvisar förbun den en generell styming av branschemas metoder och anser att införande av krav på MKB-beslut på det enskilda lantbmksföretaget vore ett ödesdi gert beslut. 1 den biologiska metodutvecklingen kan en miljökonsekvens beskrivning undantagsvis vara motiverad. Medhänsyn till att de areella näringamas verksamhet fått en allt större inverkanpå miljön finner regeringen att det är viktigt attfömtsättningar införs för att kunna ställa krav på miljökonsekvensbeskrivningarnär behov föreligger. Regeringen delar och domänverketsuppfattning att ett sådant behov kan föreligga i samband med att någon nyåtgärd skall vidtas, t. ex, att en ny metod eller driftsform skall tas i bmk, som kan antas få enväsentlig inverkan på miljön eller hushållning- Nya metoder eller driftsformer införs i många fall Prop.1990/91:90 genom att respektive lantbmksstyrelsen utfärdarföreskrifter och allmänna råd. Dessa bör som föreslås i rapporten föregås aven miljökonsekvensbeskrivning. Dennyligen tillsatta utredningen om utvärdering och översyn av skogspolitiken(Dir. 1990:47) kommer även att behandla frågan om systematiskamiljökonsekvensbeskrivningar inom skogspolitiken och skogsbmket med beaktandeav bl. Iprincip bör den som avser att genomföra en miljöpåverkande åtgärd inom dearella näringaraa vara skyldig att redovisa konsekvenseraa av åtgärden. Regeringenfinner dock med hänvisning till det anförda att det inte finnstillräckligt underlag för att nu införa några krav i skogsvårdslagen eller iskötsellagen på att enskilda fastighetsägare skall upprättamiljökonsekvensbeskrivningar vid enskilda arbetsföretag. Förslag i denna frågabör beträffande skogsbraket utformas av den skogspolitiska utredningen.Beträffande frågan om skyldighet för jordbrakare att göra miljökonsekvensbeskrivningarbör motsvarande överväganden göras av . Enligtlagen om energiplanering skall det i varje kommun finnas en aktuellplan för tillförsel, distribution och användning av energi i kommunen. Kommunemaspelar en viktig roll för att åstadkomma ett miljöanpassat energisystem.Statsmakteraa anger fömtsättningama för aktörema på energimarknaden, bl.a.genom energibeskattningen och tillståndsgivning enligt 4 kap. NRL. Denkommunala energiplaneringen har stor betydelse för hur energiförsörjningenutformas inom dessa ramar. Det är därför viktigt att planeringen tar hänsyntill det kommunala energisystemets miljöpåverkan. Det gäller inte bara lokalamiljöstömingar, utan också regionala och globala miljöhot. pekas på vikten av miljökonsekvensbeskrivningar som underlag iden kommunala energiplaneringen. anser i sitt remissvar attdet är viktigt att man även på lokal nivå har en miljöanpassad energiplanering.Verket analyserar f. n. hur miljöfrågoraa kan inkluderas i arbetet enligt lagenom energiplanering. Regeringendelar uppfattningen att miljökonsekvensbeskrivningar bör användas i planeringen enligt lagen om energiplanering. Be skrivningaraa bör bl.a. belysa hur lokala miljöförhållanden påverkas ge nom lokal produktion av värme och kraft och genom val av uppvärm ningsformer t.ex. Qärrvärmeanslutning och alteraativ vid ersättning av elvärme. I detta sammanhang bör beskrivningaraa även belysa dalgången i större värmeåtervinningsanläggningar och grappbebyggelse. Vidare bör redovisas hur alteraativa åtgärder påverkar utsläppen av ämnen som ger upphov till regionala och globala miljöstömingar. Det gäller t. ex. utsläpp av svavel- och kväveoxider, kolväten, koldioxid och ozonnedbrytande gaser. Enkommunal energiplanering där miljökonsekvensbeskrivningar ingår Prop.1990/91:90 som ett underlag ger kommuninnevånare, kommunledning och myndighetermöjligheter att bedöma hur olika åtgärder på energiområdet i kommunema bidrartill att minska miljöstömingama. Regeringenfinner mot denna bakgmnd att krav på miljökonsekvensbeskrivningar bör införasi den kommunala energiplaneringen. Lagen om energiplanering är inteanknuten till NRL. Därför bör en bestämmelse införas i lagen om kommunalenergiplanering att till den energiplan som skall finnas skall höra enmiljökonsekvensbeskrivning. Somframgått av vad regeringen tidigare anfört har beslutat attkontinentalsockellagen skall anknytas till NRL från . Enligtkontinentalsockellagen tillkommer rätten att utforska och utvinna kontinentalsockelnsnaturtillgångar staten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela tillstånd för annan än staten att utforska eller utvinna naturtillgångarpå kontinentalsockeln. Enligt kontinental-sockelförordningen (1966:315) fårSveriges geologiska undersökning meddela tillstånd till sand-, gms- ellerstentäkt inom allmänt vattenområde i vissa fall. 1 övrigt ger regeringentillstånd. Enligt förordningen skall ansökan innehålla bl. a. uppgift om deåtgärder sökanden anser erforderliga för att förebygga vattenförorening ochintrång på sjöfart, fiske samt andra allmänna och enskilda intressen. Ävenvid tillståndsärenden innefattande rätt till borraing eller utvinning enligtkontinentalsockellagen bör enligt regeringens mening normalt upprättas enmiljökonsekvensbeskrivning. Regeringen bör föreskriva om detta när ändringen ilagen träder i kraft. och som kan fömtsättas yttrasig över dessa tillståndsärenden bör även beredas tillfälle att yttra sig överden upprättade miljökonsekvensbeskrivningen eftersom de får anses ha en bättreöverblick över de geografiska områden som berörs i dessa ärenden än vad deenskilda länsstyrelsema har. Enligtden av beslutade minerallagen som träder i kraft den 1 juli 1992skall vid beviljande av bearbetningskoncession för tillämpas (4kap. 2 §). Ärenden om koncession skall prövas av bergmästaren i det distriktdär koncessionsområdet ligger. Vid tillämpningen av NRL skall bergmästarensamråda med . Ärenden om koncession skall hänskjutas tillregeringen om bergmästaren bedömer frågan om koncession vara särskiltbetydelsefull ur allmän synpunkt eller om bergmästaren vid tillämpningen avNRL finner skäl att frångå vad har föreslagit. Bearbetningav medför vanligtvis en stor påverkan på miljön. Därför finner regeringen att en miljökonsekvensbeskrivning bör bifogas en ansökan om bearbetningskoncession. Eftersom skall ge råd till bergmästaren vid tillämpningen av NRL bör även få 185 bedöma ommiljökonsekvensbeskrivningen är tillräcklig eller om den behöver kompletteras.Föreskrifter om detta bör ges i förordningen till NRL sedan minerallagen trätti kraft. 8.3.3Innehållet i en miljökonsekvensbeskrivning m. m. Regeringensförslag; En miljökonsekvensbeskrivning skall innehålla underiag för en samladbedömning av en planerad anläggnings, verksamhets eller åtgärds inverkan påmiljön och hälsan samt hushållningen med naturresurser, utformad med hänsyntill behovet i det enskilda fallet. Förslag tillaltemativa lägen och utformningar bör finnas. Vederbörande prövningsmyndighetskall bedöma om en miljökonsekvensbeskrivning är tillräcklig eller behöverkompletteras. Länsstyrelsema får en viktig roll i sammanhanget även i de fallde inte är prövningsmyndighet. Förslageti : Överensstämmer i stort sett med mitt förslag. Remissinstanserna:Socialstyrelsen är kritisk mot att hälsoaspekten inte har beaktats i förslaget.Arbetarskyddsstyrelsen understryker vikten av att beslutsunderlaget inteensidigt speglar konsekvensema för miljön utan att även eventuell påverkan iarbetsmiljön beaktas. anser att det är viktigtmed en kvalitetskontroll av hur MKB genomförs och föreslår att denna kontrollfår utföras av myndigheter med miljöansvar, som länsstyrelsemasmiljövårdsenheter. anser att en MKB alltid skall redovisaolika altemativ (inklusive noll-alteraati-vet) till den planerade verksamheteneller åtgärden. Regeringensöverväganden: Enligt rapporten bör miljökonsekvensbeskrivningen hållas sammani ett dokument, som under prövningsprocessen relateras till övrigtbeslutsunderlag. Innehållet i en sådan beskrivning bör i normalfallet byggasupp enligt den praxis som utvecklats intemationellt och i tillämpliga delarbestå av: enbeskrivning av berörda områdens egenskaper och fömtsättningar, enbeskrivning av företaget, inklusive altemativa lägen och utformningar, enbeskrivning av varje alteraativs väsentliga konsekvenser för miljön ochhushållningen med naturresurser, förslagtill åtgärdsprogram för att undvika eller begränsa angivna negativakonsekvenser. I de fall företagettillkommer för att ersätta eller komplettera en befintlig funktion, t. ex. enny trafikanläggning, bör enligt rapporten förslaget också jämföras med ettnod-alternativ dvs. ingen förändring alls. I vissa fall behövs ettnoll-alteraativ för att motivera förändringen över huvud taget. Slutsatseni rapporten är att innehållet i en miljökonsekvensbeskrivning får bestämmas medhänsyn till de verksamheter, åtgärder och geografiska områdensom är berörda, samt vad som i övrigt kan bedömas som rimligt Prop.1990/91:90 och befogat i sådana ärenden som skall omfattas av regler om MKB. EnligtEG-direktivet , artikel 3, skall en miljökonsekvensbeskrivning ivarje enskilt fall på ett lämpligt sätt identifiera, beskriva och bedöma dedirekta och indirekta verkningama av ett projekt beträffande följande faktorer: människor,fauna och flora, mark,vatten, luft, klimat och landskap, samspeletmellan faktorema i första och andra strecksatsen, materiellatillgångar och kulturarvet. Socialstyrelsenanser att rapporten inte är förenlig med Europeiska stadgan om miljö och hälsasom antagits 1989 av miljö- och hälsominist-rama i WHOs Europaregion och somstyrelsen har bifogat till sitt remissvar. Av denna stadga framgår undermbriken strategiska faktorer bl.a. följande: Miljön bör förvaltas som enpositiv resurs för människors hälsa och välbefinnande. Administrativa ochekonomiska styrmedel, inklusive beskattning, liksom fysisk planering ärviktiga instrament för att främja miljöförhållanden som kan leda till god hälsaoch välbefinnande och bör användas för detta syfte. Vid en bedömning avinverkan på miljön bör hälsoaspekteraa ges större betydelse. Regeringendelar uppfattning att konsekvensema för människors hälsagivetvis skall ingå i en miljökonsekvensbeskrivning. Lagtexten har ocksåutformats så att detta klart framgår. Detär självklart att en miljökonsekvensbeskrivning även skall omfatta dekulturvärden i den yttre miljön som berörs. Som regeringen tidigare erinrat om(avsnitt 8.3.1) inbegrips kulturvärdena i det hushållningsbegrepp som NRLutgår från. Därför behöver detta inte särskilt anges i lagtexten. Regeringenfinner att det inte är lämpligt att i lagtexten i detalj ange vad enmiljökonsekvensbeskrivning skall innehålla. Regeringen har därför valt att istället ange vad som skall uppnås med en sådan beskrivning, nämligen attmöjliggöra en samlad bedömning av inverkan på miljön och hälsan samthushållningen med naturresurser. Vad som exakt bör ingå i enmiljökonsekvensbeskrivning får avgöras från fall till fall beroende på artenoch omfattningen av verksamheten i fråga. Vid denna bedömning bör bl. Syftetär att en miljökonsekvensbeskrivning jämfört med dagsläget skall ge ett bättre underlag för beslut samt påverka de avvägningar och förhand lingar som föregår ett avgörande i en viss fråga så att miljöhänsynen beaktas i större utsträckning. Miljökonsekvensbeskrivningama skall också medverka till en ökad kunskap och medvetenhet om miljö- och naturre sursfrågor i samhället. Kraven på innehållet i en miljökonsekvensbeskriv ning kan mot den bakgmnden ställas mycket höga. Lagstiftningen om miljökonsekvensbeskrivningar får emellertid inte leda till ett tungrott och krångligt system med onödiga kostnader och förseningar till följd. Det är också viktigt att undvika att beslutsunderlaget blir oöverskådligt och där med inte fyller den funktion som är avsedd. Som jordbmksut- skott uttalat bör omfattningen av miljökonsekvensbedömningen stå i rim- 187 ligtförhållande till vad beslutet avser. Ett minimikrav måste enligt utskot- Prop.1990/91:90 tet vara att miljökonsekvensema av ett beslut redovisas på sammasätt som sker för de ekonomiska konsekvenseraa. Miljökonsekvensbeskrivningensomfattning och innehåll bör bero av den aktuella verksamhetens art ochomfattning samt begränsas till de för denna verksamhet relevanta frågoma. Heltavgörande är enligt regeringens uppfattning att beskrivningen av miljökonsekvenseraablir en integrerad del i beslutsprocesserna enligt berörda lagar från det attdessa processer påbörjas. I en miljökonsekvensbeskrivning skall redovisas vilkarealistiska altemativ som kan övervägas när det gäller lokalisering ellerutformning. För att olika altemativ från miljösynpunkt skall kunna vägas motvarandra är det i normalfallet väsentligt att redovisa ett noll-aUemativ, dvs.vad det skulle innebära att inte genomföra det som åsyftas. Miljökonsekvensbeskrivningenbör presenteras på ett överskådligt och lättbegripligt sätt. Omfånget börbegränsas eftersom målsättningen är att allmänheten skall kunna ta del avbeskrivningen och kunna föra fram synpunkter med hänvisning till den. Fleraremissinstanser har betonat vikten av att någon myndighet kvalitetskontrollerarde miljökonsekvensbeskrivningar som upprättas. Detta tillgodoses i regeringensförslag genom att miljökonsekvensbeskrivningar skall ingå som en del i ettbeslutsunderiag. Beslutsunderlagets kvalitet skall bedömas av den myndighet somhar att besluta i det ärende där en beskrivning har upprättats men det ärgivetvis sökanden som ansvarar för och bekostar att enmiljökonsekvensbeskrivning upprättas och att den uppfyller kraven. Ioch med att en miljökonsekvensbeskrivning ingår i beslutsunderlaget, skall etttillstånd eller en annan sökt åtgärd naturligtvis inte beviljas ommiljökonsekvensbeskrivningen inte är tillfredsställande. Någon ytterligaresanktion för den som underlåter att upprätta en miljökonsekvensbeskrivningbehövs inte. Somframgår av genomgången av lagar i avsnitt 8.3.2, ankommer prövningen pålänsstyrelsen beträffande tillstånd enligt naturvårdslagen och torvlagen. Medhänsyn till den roll har i ärenden enligt väglagen och ellagenbör även i ärenden enligt dessa lagar bedöma denmiljökonsekvensbeskrivning som har upprättats. Detta gäller även tillståndenligt den nya minerallagen. Äveni ärenden enligt luftfartslagen och farledslagen bör få tillfälleatt till den beslutande myndigheten yttra sig över miljökonsekvensbeskrivningen. 1ärenden enligt miljöskyddslagen blir koncessionsnämnden eller länsstyrelsenden myndighet som har att bedöma om den miljökonsekvensbeskrivning somupprättats är tillräcklig och i vattenmål har att bedömadetta.