prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — försämras emellertid de nordamerikanskaexportöremas konkurrenskraft då dollarkursen stigit. Diagram3:1 Marknadsandel och relativpris för export av bearbetede Prop.1990/91:150 varor till 14 Bilaga 1:1.1 Index 1980=100 1 10 Under1990 steg de viktigaste konkurrentländemas exportpriser för bearbetede varorsnabbare än de svenska räknat i gemensam valute. De svenska exportföretegenhöll medvetet tillbaka sina prisökningar för att motverkamarknadsandelsförlustema, men gynnades också av växelkursutvecklingen. Densvenska kronan deprecierades konkurrentvägt med tillföljd av i förste hand dollams nedgång och D-markens uppgång.Relativprisökningama bidrog emellertid även under förra årettill marknadsandelsförluster. I årräknar vi inte med någon draghjälp från dollarkursen. Enligt ett teknisktantegande har vi låst den vid en dagskurs för , vilket ger engenomsnittskurs på . Därmed apprecieras dollammed 2,. Kronan deprecieras ändå konkurrentvägt med 1991. Under1990 steg industrins lönekostnad (timlön inkl. sociala avgifter) med drygt 101/och produktiviteten med bara 1/. Enhetsarbetskostnaden ökade sålunda medca . Motsvarande ökning i de viktigaste konkurrentländema uppgick tillknappt . Kronans effektiva depreciering med medförde emellertid attden relativa kostnads-försämringen begränsades till . Förproduktivitetsutvecklingen används industristetistiken som källa eftersom denger en tillförlitligare uppskattning än nationalräkenskapema, se kapitel 13.Industristetistiken visar en högre produkfivitets-tillväxt för industrin ännationalräkenskapema. För perioden var skillnaden hela 1,8procentenheter . Under1991 beräknas industrins enhetsarbetskostnader öka endast snabbare änför konkurrentländema räknat i gemensam valute och i årsgenomsnitt. Mätt underloppet av 1991 minskar istället industrins relativa enhetsarbetskostnader, med3 %. sterksindustrins konkurrenskraft ytterligare. Produktiviteten beräknas öka med hela3 %, vilket blir ungefär lika snabbt som för konkurrentländema. Industrinsenhetsarbetskostnader, räknat i årsgenomsnitt, stiger långsammare, med bara1/. Jämförelseländemas ULC beräknas stiga med 1992.Konkurrenskraften förbättras sålunda med 2 1/1992. Denna bedömning innebäratt konkurrenskraften vid utgången av 1992 är bättre än . Diagram3:2 Industrins relativa arbetskraftskostnad per producerad enhet uppdelad pådelkomponenter nationell vaTuta ..,----., _ - --' ,,----" Relativ pröätJktivTtéf j;;>--::rr= .- Re la tiv ULC, ■Nx,, --------- gemensam index 1980=100 150 140 130 120 1 10 100 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Källor: U.S. , statistiskacentralbyrån, och fmansdepartementet. Dentotela vamexporten närapå stegnerade mätt i fäste priser mellan 1989 och 1990.Volymen beräknas även bli närmast oförändrad. Först mot slutet av åretgynnas exporten av en vändning uppåt i efterfrågan på exportmarknaden. Näste årberäknas vamexporten öka med i volym. Exportens marknads- ochproduktsammansättning har även en ogynnsam inverkan på den totelautvecklingen. Massa- och pappersindustrin i präglas av fortsatteproblem med bl.a. överkapacitet på världsmarknaden och hårdare konkurrens.Konkurrenter i gynnas av lägre produktionskostnader och priser påreturpapper m.m. Bakom förra årets stora direktinvesteringar utomlands av svenska skogsföreteglåg främst motivet att komma närmare avsättningsmarkna-deraa och få nerproduktionskostnadema. Den ökade användningen av returpapper som råvara gör detlättere att flytte produktionen utomlands. Massaprisemaväntes falla ännu kraftigare , , men exportvolymen stiger med 3%från den kraftiga nedgången . Exporten av papper och papp ökarsvagt med 1 1/i volym medan prisema minskar knappt. Stålproduktionenberäknas minska ytterligare . Det hänger samman med en uppbromsning iexporten till bl.a. , men också ökad konkurrens från bl.a. Japan.Stelkonsumtionen väntes falla i OECD-ländema , vilket hängersamman med nedgången i investeringstakten. fortsätter stelprisemaatt hållas nere p.g.a. den svaga efterfrågan, men en prisuppgång väntes motslutet av året. Exporten av jäm- och stålprodukter beräknas minska med 2 1/ivolym medan priseraa endast ökar med i genomsnitt. Exportenav verkstedsprodukter steg med i volym . Det gick särskiltdåligt för transportmedelsindustrin. Exporten av maskiner var fortsatt relativtsterk och växte ungefar lika mycket i värde som 1989. Under 1991väntes även exporten av maskiner försämras, till följd av de avtegandemaskininvesteringama i omvärlden. Exporten av verkstedsprodukter (exkl. fartyg)beräknas minska med 1/i volym. 1990/91: Bilaga1:1.1 -11,6 -3,5 -11,6 1,2 0,8 -2,3 -2,7 -25,0 -10,3 3,2 5,5 8,0 7,0 Tillväxteni vamimporten sjönk markant . Förste halvåret steg importvolymen meddrygt från föregående halvår, medan den föll med ca 6 1/. Under fjärde kvartelet minskade importvolymen med jämfört medmotsvarande kvartel . minskade därmed vamimporten med0,. I förste hand var det den avtegande investeringsaktiviteten, men ocksåden svaga exporten, som verkade dämpande på importen. Ävenimportprisemas ökningstakt dämpades betydligt , från drygt 5%1989 till ca 2 1/1990, trots de kraftiga prisökningarna på råolja ochpetroleumprodukter . Importvolymenav bearbetede varor minskade med ca 1/1990. totelaimportvägda efterfrågan på bearbetede varor minskade med . Detteindikerar att de svenska producentema i någon mån fortsatte att teppamarknadsandelar på hemmamarknaden. En förklaring är att hemmamarknadsprisemaökade snabbare än importprisema. Råoljeimporten ökade under1990 med medan importen av petroleumprodukter minskade med 2 1/2%jämfört med . Fallande bensinförbmkning och minskad bränsleförbmkning iindustrin bidrog till den låga importen av petroleumprodukter. Importen avövriga råvaror minskade med och fårtygsimporten med . Importvolymen avpetroleumprodukter väntes öka 1991. Dels återstells lagren efterneddragningen och dels ökar förbmkningen till föjd av en kallarevinter än . beräknasefterfrågan på importvaror i övrigt, utom fartygsimporten, minska ytterligare.Importprisema totelt väntes bli ungefär oförändrade jämfört med förra åretmedan hemmamarknadsprisema fortsätter att stiga snabbare än importprisema.Importen av bearbetede varor fömtses minska ytterligare, med , isamband med framför allt den kraftiga nedgången i industrins investeringar.Inte förrän näste år väntes en återhämtning i importefterfrågan. Toteltberäknas vamimporten 1991 minska med . Den väntedeimportuppgången 1992 är främst hänförlig till bearbetede varor, genom attexporten bidrar till en ökad importefterfrågan. Importen av bearbetede varorbedöms öka med . Importuppgången för övriga varor blir något svagare ochvamimporten totelt växer därmed lite långsammare än för bearbetede varor, medknappt . 1990/91: Bilaga1:1.1 -0,6 -22,1 -2,5 -1,1 -2,3 69,8 -2,0 8,0 -1,4 2,2 -7,6 2,2 2,0 1,0 -3,9 -21,8 -28,0 3,2 4,5 13,4 7,5 4,3 -0,3 -0,8 Källor: , ochfmansdepartementet. Handelsbalansenför 1990 blev bättre än väntet, och gav ett överskott på närmare 16 miljarderkr. Förbättringen förklaras främst av den kraftiga dämpningen i importvolymen.Överskottet växte med ca . jämfört med , trots att Sverigesbytesförhållande (terms of trade) försämrades och exportvolymen var sä gott somoförändrad. beräknas överskottet i handelsbalansen bli nära 5miljarder kr. högre än , främst till följd av den fortsatt svagaimporten. beräknas överskottet stigatill , till stor del p.g.a. en Prop. 1990/91:150 återhämtning i exporten. Bytesbalansenvisar ett underskott på . och försämrades därmedmed nära . beräknas underskottet växa medca , till -43,. De växande räntebetelningama påutlandsskulden bidrar främst till dette. Medan stetens, samtkommunemas räntebetelningar gav ett underskott på lite över 3 miljarder kr.under 1990 gav övriga räntebetelningar ett underskott på drygt 38 miljarder kr.Försämringen i räntenettot totelt förklaras delvis av den kraftiga tillväxtenav privat utlandsupplåning för finansiering av direktinvesteringar i företegoch fastigheter utomlands samt för köp av utländska aktier. Räntekostnademaför finansieringen av det ackumulerade bytesbalansunderskottet förklarar förövrigt den fortsatte försämringen i räntenettot. Desvenska direktinvesteringama utomlands genererar en avkastning, somuppväger räntekostnadema. De återinvesterade vinstmedlen, som inkluderas ibytesbalansstetistiken, speglar direktinvesteringamas avkastning. Dessavinstmedel beräknas uppgå till sammanlagt nära . 1991 och 1992.Aterinvesteringama stiger med . Direktinvesteringamai utländska fastigheter genererar däremot låg avkastning på kort sikt. Desvenska fastighetsinvesteringama utomlands ökade markant i sambandmed valulaavregleringen, och mer än fördubblades, till ca (netto). Ökningstakten i fastighetsinvesteringama avtog emellertid ,då de uppgick till lite . Under Qärde kvartelet minskade demed jämfört med den markante uppgången under motsvarande kvartel 1989.Konjunkturaedgången och den ogynnsamma prisutvecklingen på fastigheter antesdämpa fastighetsinvesteringama betydligt . Tillverkningsindustrinmer än fördubblade sina utlandsinvesteringar . En stor del av detteförklaras av ett par stora svenska förvärv av utländska företeg -STORAs respektive SCAs förvärv av den tyska industrigmppen Feldmuhle AGrespektive den brittiska pappers- och förpackningstillverkaren en sammanlagd kostnad av . Mot slutet av förraåret och har dessa företeg däremot sålt vissa koncerhdelar i utlandet, isamband med omstmktureringar. Försäljningama kan också ses mot bakgmnd av attföretegen vill förbättra sin soliditet efter förra årets storautlandsinvesteringar. SCA har t.ex. aviserat utförsäljningar för 5 miljarderkr. innebär att räntebetelningama på utlandslånen minskarvilket bidrar till att förbättra räntenettot i bytesbalansen. Direktinvesteringamaunder 1991 och 1992 bedöms minska betydligt i samband med företegens krympandevinstmarginaler. Den intemationella räntenivån antes ligga på ungefär sammanivå som . Räntenettot försämras av dessa skäl inte lika kraftigt somtidigare då räntenivån steg. Portföljinvesteringar i utländska aktier ger liksom fastighetsinvesteringar, lågautdelningsintäkter på kort sikt. Dessa investeringar växte kraftigt under desenaste två åren, och uppgick till ca . 1989 och ca 19 miljarder1990 (netto). väntes bl.a. försäkringsbolag öka sinaportfölj investeringar utomlands. försämradesresevalutanettot, med ca . Underskottet fortsätter att växa ,men inte lika snabbt som . Redan mot slutet av märktes enavmattning i utlandsresandet i samband med en kraftig dämpning i den privatekonsumtionen. Antelet charterresenärer från minskade med lite över 3%under 1990. minskade antelet med . Utlandsresandetpräglades av stor försiktighet så länge kriget vid pågick.Resevalute-inkomsteraa utvecklades också svagt och t.o.m.minskade i volym. Den relativt högre inflationen i jämfört med andraOECD-länder och konjunkturavmattningen i omvärlden bidrog till den svagainkomstutvecklingen. Näste år väntes både resevaluteinkomster- och utgifterstiga, respektive i volym. Den låga svenska inflationstakten under1992, samt den förbättrade konjunkturen gynnar då privat konsumtion ochresande. Diagram3:3 Nettot för varor och tjänster, avkastning på kapitel samt transfereringari bytesbalansen 1990/91:150 Bilaga1:1.1 1985 1986 1987 1988 1989 1990 Källor: ochfmansdepartementet. Vam- och tjänstenettotvisar ett fortsatt överskott, som visserligen krympt avsevärt under de senasteåren. Näste år beräknas överskottet växa, till , eller 0,avBNP, se tebell 3:5. Avkastningsnettot i bytesbalansen försämras emellertidytterligare. Dess andel av BNP stiger från -1,1990 till -2,1992. För aftvam- och tjänstenettot ska uppväga underskottet i avkastningsnettot krävs enmycket kraftig ökning av exporten, alternativt dämpning av importen. industrinskonkurrenskraft förbättras visserligen märkbart, men det ter tid Prop.1990/91:150 att återvinna världsmarknadsandelar. Ökningen av exportvolymenblir Bilaga 1:1.1 saimolikt inte tillräcklig för att hindra en fortsattförsämring av bytesbalansen. -12,0 -0,9 -14,8 -1,3 -1,3 -18,8 -0,6 -1,3 -14,4 -3,8 -1,3 -16,7 -3,4 -1,4 Sjöfartnetto Övriga transporter Resevaluta Övriga tjänster 2,6 -13,6 -4,4 -15,6 -4,5 -18,8 -6,4 -21,2 -8,7 -24,7 -9,3 -7,4 -8,7 -13,8 -18,3 -21,9 därav återinvesterade vinstmedel Transfereringar -10,4 -9,9 -13,3 -13,2 -22,0 -13,2 -31,5 -14,1 -36,2 -14,8 -4,3 -0,4 -20,6 -1,7 -33,3 -2,5 -43,4 -3,0 -47,4 -3,2 Anm.: P.g.a. avrundning summerar inte alltid delarna tilltotalen. Källor: , och fmansdepartementet. 4 Industrin 4.1 Produktion Industrikonjunkturennådde sin senaste topp . Därefter minskade industriproduktionenmed t.o.m. fjärde kvartelet 1990. Nedgången beror främst på en alltsvagare efterfrågan. ser av industriföretegen efterfrågeläget somdet främste hindret mot ökad produktion. Industrinskapacitetsutnyttjande sjönk ytterligare under Qärde kvartelet 1990 och hadedärmed minskat till ca 87%.Nedgången var kraftigast för jäm-, stel- och metellverk samtverkstedsindustrin. av industriföretegen utnyttjade sin fullakapacitet mot tidigare.Kapacitetsutnyttjandet för hela industrin låg ändå över dengenomsnittliga nivån under lågkonjunkturen 1981-82. Ökningen av arbetslösheteninom industrin, särskilt , har bidragit till attarbetsmarknaden är överhetted. av industriföretegenhade brist på yrkesarbetere enligt konjunkturbarometem. Bristtelet ärungefär lika litet vad gäller tekniska tjänstemän. Prop.1990/91:150 Bilaga 1:1.1 Diagram4:1 Industriproduktionen i , EG och Tre månaders glidandemedelvärde 1980 19811982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1 Anm.:Diagrammet visar utfall t.o.m. . Nedgångeni efterfrågan på industrins produkter, inte minst från exportmarknaden, ordeatt färdigvamlagren började öka , vilket fortsatte . Fjärdekvartelet 1990 hade industrins färdigvamlager ökat från Qärde kvartelet1989 och från motsvarande kvartel1988, då de var nere på en mycket låg nivå. Trots den kraftigaproduktionsminskningen för industrin på 2,1990 (mätt som förändring mellanårsgenomsnitten) växte lagren. väntes industrin minska produktionenytterligare, med 2,. torde innebära att företegen minskar sinafärdigvamlager och därmed anpassar produktionen bättre till det svagaefterfrågeläget. Industriproduktionenminskade särskilt , med jämfört medmotsvarande period föregående år. En nedgång skedde även för andra länder inomOECD, men först mellan tredje och Qärde kvartelet 1990. Den negativautvecklingen i främst och bidrog till nedgången inomOECD-området, som blev kraftigare än väntet. 1990/91:150Bilaga 1:1.1 -1,3 -4,5 -1,3 -2,1 -4,2 -1,5 -2,8 Anm: Basindustri omfattar gruvor, sågverk, massaindustri,pappersindustri samt järn-, stål- och metallverk. Källor: , ochfinan.sdepartementet. 1970 1972 1974 19751978198019821984198G1988 19901992 beräknasindustriproduktionen i minska ytterligare Prop. 1990/91:150 framt.o.m. Därefter väntes nedgången avstanna och Bilaga 1:1.1produktionen vända långsamt uppåt . Det är genom nedväx-lingen ilöneökningstakten, den förbättrade konkurrenskraften och en ökad efterfråganfrån omvärlden, som kommer att bidra till vändningen i konjunkturen. Återhämtningen Ibrtsätter , då efterfrågan från exportmarknadenförbättras. Med det gynnsammare konkurrensläget skulle industriproduktionen tefart och växa relativt snabbt, med 2,från 1991-års låga nivå. Denhöga vinstnivå, som nåddes i industrin efter devalveringarna i början av1980-telet, bröts i takt med den allt svagareefterfrågan. Vinstandelen, d.v.s driftsöverskottet bmtto som andel avförädlingsvärdet, sjönk med sammanlagt under 1989-1990, setebell 4:2. Bruttoöverskottet visar hur mycket som återstår av förädlingsvärdetdå lönekostnadema räknats bort. är ett nationalräkenskapsbegrepp, som iföretegsekonomiska termer närmast motsvaras av rörelseresultet exkl.lagerprisvinster och före kalkylmässiga avskrivningar. Industrins marginal ärproduktpriset dividerad med rörlig kostnad. Efterfrågelägetblev allt sämre , men industrins lönekostnader fortsatte attöka i snabbare takt än året innan. Däremot minskade ökningstakten iinsatsvamkostnadema relativt kraftigt. Bl.a. sjönk prisema för metellerSammanteget steg de rörliga kostnadema per producerad enhet med 5,mot 7,7%1989. Industrins vinstmarginal föll ändå mycket kraftigare än , med1,, som en följd av att företegen höll tillbaka sina prisökningar för attförsvara sin konkurrenskraft. Lönsamhetsnedgångenunder 1990 drabbade större delen av industrin utom jämmalmsgmvor,livsmedelsindustrin, sågverk och petroleum-raffinaderier. Vinstandelen försågverken väntes emellertid minska kraftigt i samband med försämradorderingång och en början till dämpning i byggkonjunkturen. Desmå och medelstora företegen är finansiellt sett mer sårbara under enkonjunktumedgång jämfört med storföretegen. Den relativt stora ökningen iföretegskonkurser skedde till den övervägande delen blandfåmansföreteg. Ca 2/3 av samtliga företegskonkurser fanns bland företeg utananställda och i stort sett 1/3 bland företeg med upp till 100 anställda.Tillverkningsindustrin svarade för av företegskonkursema medan detstörste antelet fanns inom deteljhandeln (se vidare kapitel 5). Räknat i antelanställda som berördes svarade däremot tillverkningsindustrin för den störsteandelen, . eget kapitel som andel av balansomslutningen, minskade förtillverkningsindustrin och var lägst inom de små ochmedelstora företegen. Låg soliditet ökar sårbarheten Småföretegen har sämre tillgång på eget Prop.1990/91:150 kapitel än storföretegenoch rör sig istellet med en högre skuldsättnings- Bilaga 1:1.1 Vinstmarginaleraaförsämrades för samtliga storleksgmpper av företeg under de senasteåren, men marginalema var lägst bland småföretegen.Kreditförlustema inom bank- och kreditväsendet, som uppdagades i höstes, hargjort det svårare att låna pengar vilket särskilt försvårar de småföretegens finansiella situation, då de vanligen har brist på eget kapitel.Storföreteg med större säkerheter och högre soliditet har relativt lättere att fålån beviljade. Vinstnedgångenför den totela industrin speglar väl den försämring som skedde redan fr.o.m.1986 för verkstedsindustrin. Från toppnivåema hadeverkstedsindustrins vinstandel halverats 1990, då den uppgick till drygt 15%.Nedgången omfattede samtliga delbranscher och storleksgmpper av företeg.Lönsamheten för personbils-och lastbilsindustrin försämrades särskilt kraftigti takt med vikande efterfrågan på främst huvudmarknadema , Storbritannienoch . Iår väntes lönsamheten inom transportmedelsindustrin falla ytterligare.Verkstedsindustrins vinstandel beräknas nå sin botten på omkring 14,5%.Särskilt stor väntes nedgången bli för tillverkare av industri maskiner, vilketkan sättes i samband med investeringsneddragningar i och omvärlden. Skogsindustrinsbmttoöverskottsandel nådde sin senaste toppnivå, 47,ochdess lönsamhet var fortfarande relativt hög . Med en fortsatt svagefterfrågan och produktionsminskning väntes vinstandelen iålla markant ochkomma ner på ungefär samma nivå som . Produktionsvolymen minskarframför allt inom massaindustrin. Även inom jäm- och stålverk samticke-jämmetellverk sker en tillbakagång. Antelet arbetede timmar minskar äimukraftigare och produktiviteten stiger. För1991 fömtses en nedväxling i industrins löneökningstakt. Dessutom stigerinsatskostnadema med bara lite per producerad enhet, den lägsteökningstakt som uppmätts . Industrins rörligakostnader per producerad enhet väntes därmed öka med bara omkring 2 1/2%.Produktprisema ökar äimu lite långsammare, vilket gör att marginalemafortsätter att krympa något. Medfortsatt relativt låga insatsvamkostnader 1992 och historiskt låga löneökningarför industrin, i kombination med en vändning uppåt i världskonjunkturen,förbättras industrins vinstmarginaler . Bmtto-vinstandelen växer medomkring 1 1/för industrin totelt jämfört med . För basindustrinstiger vinstandelen långsammare 1992, med 1/. Produktiviteteninom basindustrin väntes dock stiga och den låga ökningstakten i rörligakostnader förbättrar fömtsättningama för en sterkare uppgång i produktion ochlönsamhet även för denna del av industrin på lite . Tabell 4:2 Rörliga kostnader, produktpriser, marginalerper producerad enhet Prop. 1990/91:150 samt bruttoöverskottsandel rj., i i i Procentuell förändring Bilaga i: 1.1 Insatskostnad Lönekostnad' Summa rörlig kostnad Produktpris 7,8 5,5 7,2 6,6 3,0 0,2 2,1 2,7 -0,6 -0,3 -1,8 -0,1 ' Lönekostnad per producerad enhet. Som andel av förädlingsvärdet. Anm: Uppgifterna avserindustri exkl. petroleumraffmaderier och varv. Källor: Statistiskacentralbyrån, och fmansdepartementet. Diagram 4:3 Industrins bruttoöverskottsandel 1971 1973 1975 1977 1979 1981 1983 1985 1987 1989 1991 Sverigevar långt in i dette århundrade ett agrarsamhälle där större delen avbefolkningen sysselsattes inom jord- och skogsbmk. Vid början av 1930-teletövertog industrin (inkl. gmvor) och byggverksamhet rollen som samhällsekonominsbas. I början av 1960-telet passerades industrin av tjänstesektorema medavseende på antelet sysselsatte. 1990 arbetede nära 2/3 av de sysselsatte inomtjänstesektom och ca 1/3 inom den vamproducerande sektom. Den privatetjänstesektom, som näringslivets tjänstesektor vanligtvis kallas, svarade förknappt av sysselsättningen och av den totela produktionen 1990. Framväxten av en stortjänstesektor förekommer i de fleste utvecklade ekonomier. Inom ökade dengenomsnittliga andelen sysselsatte inom tjänstesektom från 1970 tilldrygt 1988. Den private tjänstesektorn- som för förste gången redovisas i ett eget kapitel i nationalbudgeten -bester av en mängd heterogena branscher, som producerar tjänster förförsäljning på marknaden. Även stetliga och kommunala bolag samt affarsdrivandeverk inräknas i näringslivets tjänstesektor. Den private tjänstesektomkännetecknas av en kraftig koncentration till storstedsområdena, framför alltStockholmsområdet. 1990 fknns av de sysselsatte inom sektom iStorstockholmsområdet. Det innebär att ca hälften av sysselsättningen iStockholms län var inom den private tjänstesektorn. Drivkraften bakomtjänstesektoms framväxt är främst att produktionsmetodema i ekonomin blivitalltmer kunskapsintensiva, vilket ökat behovet av kvalificerade tjänster. Tillviss del är framväxten av tjänstesektom ett stetistiskt fenomen. Vissa tjänstersom förr producerades inom industrin köps nu i ökad utsträckning externt, imånga fåll som en följd av bolagisering av tjänsteproduktion som tidigare skettinom industriföretegen. Tjänsteföreteg kan genom en långtgående specialiseringi vissa fåll tillhandahålla tjänster till en betydligt lägre kostnad. 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Löp.priser milj. kr. Procentuell utveckling i fasta Handel, hotell och restaurang Samfärdsel, kommunikation Bank, försäkring, fastighetsförvaltning, uppdragsverksamhet - exkl. fastighetsförvaltning Övriga privata tjänster 129 469 77 948 -0,9 1,3 2,0 -1,9 ' Genomsnittlig procentuell utveckling. Anm: Utvecklingstalen är beräknade i 1980 årspriser, 1986-90 priser. Förädlingsvärdetökade med i genomsnitt , se tebell5:1. steg BNP med i genomsnitt . Produktionen inomprivat tjänstesektor expanderade därmed dubbelt så snabbt som produktionen ihela ekonomin. var tillväxten svagare både inom tjänstesektom ochekonomin som helhet. Inom samfärdsel, kommunikation och uppdragsverksamhet vardock tillväxten fortsatt sterk. Sysselsättningensutveckling visar också att tjänstesektom vuxit snabbt under det senastedecenniet, se tebell 5:2. ökadesysselsättningen inom privat tjänstesektor med i genomsnitt 1,, medanmotsvarande siffra för ekonomin totelt uppgick till 0,. arbeterockså fler inom privat tjänstesektor än inom den vamproducerande sektom. Medeltal sysselsatta efter näringsgren 1990/91: Bilaga1:1.1 Handel, hotell och restaurang Samfärdsel, kommunikation Bank, försäkring, fastighetsförvaltning, uppdragsverksamhet Övriga privata tjänster 0,' -0,2 -0,7 2,1 Sysselsatta i privat tjänstesektor Andel av total sysselsättning Sysselsatta i varuprod. Andel av total sysselsättning -1,5 -0,1 -1,8 -1,8 Sysselsatta i totala näringslivet -0,2 -0,1