prop · GE03102 · 1990-12-31 00:00:00 — Beredskapsverksamheten bör därför, som överstyrelsenför civil beredskap framhåller i programplanen, i högre grad än hittillsinriktas mot att omfatta hela hotskalan fred-kris-krig och i högre grad ingå ide ordinarie driftsäkerhetsbedömningar respektive verksamhetsutövare gör.Beredskapshänsynen i planering och samhällsutveckling skall ses mot bakgrundav ett sådant vidare perspektiv. Ilikhet med överstyrelsen för civil beredskap anser jag att handlingsberedskapoch flexibilitet bör eftersträvas inom den civila delen av totalförsvaret. Degemensamma grunder som är en av utgångspunkterna för att bedöma behovet avkostnadskrävande åtgärder och som jag har redogjort för i det föregående skallinte tolkas så att planeringen blir stel med ringa förmåga att hanteraolikartade störningar. Tvärtom eftersträvas ett stort mått av flexibilitet. Jagvill här också betona att utbildning och övningar är viktiga medel för attåstadkomma detta. Jagföreslår att verksamheten under det kommande budgetåret i stort skall följainriktningen enligt försvarsbeslut. Jaghemställer att regeringen föreslår attta del av vad jag anfört om allmän inriktning inom totalförsvarets civila del. 5.4 Civil ledning och samordning Avförordningen (1986:294, ändrad senast 1990:471) om ledning och samordning inom totalförsvarets civila del framgår att överstyrelsen för civil beredskap som central förvaltningsmyndighet har till uppgift att i fred leda och samordna beredskapsförbereddsema vid övriga funktionsansva- 119 Enligtsamma förordning är överstyrelsen också ansva- Prop. 1990/91:102 rigmyndighet för funktionen Civil ledning och samordning. Övriga myn- Bilaga 1digheter med uppgifter inom funktionen är enligt förordningen civilbefälhavarnaoch länsstyrelserna. Jagvill här framhålla att kommunerna har viktiga beredskapsuppgifter och att detär väsentligt att beredskapsplaneringen inom såväl denna som övriga funktioner,till vilka jag återkommer, i erforderlig utsträckning förankras lokalt.Hemskyddets stora roll för den kommunala beredskapen bör framhållas. 5.4.1Beredskapsläge och fortsatt inriktning Överstyrelsenför civil beredskap anför i programplanen att handlingsberedskapen ärgodtagbar på alla nivåer och att personalen i huvudsak är rekryterad. När detgäller ledningsförmågan konstateras att den är beroende av fungerande skyddoch samband, även på fredsuppehållsplatserna, och att ledningsförmågan i dessaavseenden inte är godtagbar. Somutgångspunkt för inriktningen av beredskapsplaneringen bör gälla, förutom 1987års försvarsbeslut, vad som uttalades i prop. 1989/90:100, bil. 6 om ledninginom totalförsvaret. Avverksamhetsredovisningen framgår de åtgärder som vidtagits inom bl. a. områdenakommunal beredskapsplanläggning, utbildning och övning, kommunaltekniskförsörjning och utveckling av ADB-säkerheten. Jaghar i det föregående anfört att jag avser att lämna förslag till enöversyn av vissa ledningsfrågor inom totalförsvaret. Jaghemställer att regeringen föreslår attta del av vad jag anfört om funktionen Civil ledning och samordning. 5.4.2Anslag inom funktionen Civil ledning och samordning 5.4.2.1Överstyrelsen för civil beredskap Förinformation om myndighetens verksamhet hänvisas till förordningen (1988:1122)med instruktion för överstyrelsen för civil beredskap samt till förordningen(1986:294, ändrad senast 1990:471) om ledning och samordning inomtotalförsvarets civila del. Överstyrelsenbegär i anslagsframställningen medel över följande anslag för funktionen Civilledning och samordning. Överstyrelsenhemställer också om att anslaget H4. utgåoch utgifterna för signalskydd beräknas under anslaget H2. Civil Prop.1990/91: 102 ledning och samordning. Överbefälhavarenoch överstyrelsen har vidare i särskild gemensam skrivelse hemställt attöverstyrelsen skall vara programansvarig myndighet för signalskydd.Överstyrelsen har mot denna bakgrund hemställt om medel för verksamheten. Jaghar tidigare i avsnitt 3.6 Anslagsstrukturen inom den civila delen avtotalförsvaret föreslagit en ändrad anslagsstruktur för överstyrelsen fr.o.m.kommande budgetår. I enlighet med förslaget beräknar jag medel föröverstyrelsens uppgifter inom funktionen under följande anslag: förslagsanslaget : Civil ledning ochsamordning reservationsanslaget : Investeringar förcivil beredskap Jagtillstyrker således att överstyrelsen fr.o.m. den är programansvarigmyndighet för signalskyddsverksamheten. : Civil ledning ochsamordning 1989/90Utgift 57200126 1990/91Anslag 52 520000* 1991/92Förslag 52870000' * H 1.Överstyrelsen för civil beredskap: Förvaltningskostnader. ' Exkl. mervärdeskatt. Anslagetomfattar centrala myndighetskostnader och upptar främst kostnader för personal,resor, ADB-drift, lokaler och övriga expenser. Anslaget föreslås fr. o. m. den1 också omfatta studier och utredningar om ledningsnivåer,utbildningsåtgärder m. m., samordning av åtgärder för att höja säkerheten inomsamhällsviktiga områden där datorstöd är oundgängligt samt extern information. Kostnader och medelsbehov (1000-tal kr.) 1990/91:102 Bilaga 1 ' Avser myndighetens totala administration för funktionernaCivil ledning och samordning och Försörjning med industrivaror Överstyrelsenför civil beredskap, som har tillämpat rationaliseringskravet på myndighetenenligt regeringens anvisningar, framhåller i sin anslagsframställning viktenav balans mellan uppgifter och resurser. För att de av överstyrelsen föreslagnauppgifterna skall kunna lösas krävs enligt myndigheten ökade medel förpersonal på sammanlagt . inom funktionen Ledningoch samordning. Överstyrelsenberäknar att flytta till en nyupp-fördförvaltningsbyggnad. Engångskostnaden för flyttningen har beräknats rill totalt17833000 kr. Avresultatredovisningen framgår bl. a. att överstyrelsen har haft svårigheteratt behålla och rekrytera personal. Ett särskilt utvecklingsprogram har tagitsfram. Överstyrelsen ämnar bygga upp ett ADB-baserat informationssystem varfören särskild ADB-strategi har utarbetats. Anslaget överskreds /90 meddrygt . Minberäkning av det totala medelsbehovet (exkl. mervärdeskatt) framgår avsammanställningen ovan. Överstyrelsen för civilberedskap kommer härutöver att tillföras medel motsvarande kostnaden förflyttningen till de nya lokalerna. I uppgiften Studier ochutredningar om ledningsnivåer samt utbildning och övriga beredskapsåtgärderingår att samordna och inrikta beredskapsåtgärder, att öka medvetenheten omberedskapshänsyn, att samordna och genomföra forsknings- och studieverksamhet ochatt samordna den kyrkliga beredskapen. Jaghemställer att regeringen föreslår öiiaga atttill : Civil ledning och samordning /92 anvisa ett förslagsanslag på . : Investeringar förcivil beredskap 1989/90Utgift 48 348 784 Reservation 71498433 1990/91Anslag 82 100000* 1991/92Förslag 65400000' *H 2. Civil ledning och samordning. ' Underanslaget H 2. : Investeringar för civilberedskap återfinns de uppgifter inom funktionen Civil ledning och samordningför vilka överstyrelsen för civil beredskap är ansvarig myndighet men somgenomförs av andra organ på central, regional eller lokal nivå. Vidöverstyrelsen finns ett råd för beredskap och ett utbildningsråd. Frånanslaget utbetalas ersättning till kommuner för den planläggning som kommunernaålagts att genomföra enligt 10 b § civilförsvarslagen (1960:74) samt tillkommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommuner för den planläggning,utbildning och övning samt de andra förberedelser som de enligt länsstyrelsensförordnande enligt 6 och 7§§ lagen (1964:63) om beredskap ålagts attgenomföra. Bestämmelserom ersättning för planläggningskostnaderna finns i 90§ civilförsvarskungörelsen(1960:377, omtryckt 1986:1046). Frånanslaget betalas också utgifter för investeringar för att förbättratelesäkerheten på fredsarbetsplatser på högre och lägre regional nivå. Frånanslaget betalas också investeringar i tekniskt ledningsstöd för civil ledning.Vidare utgår från anslaget stöd till kommunerna med syfte att förbättrafunktionssäkerheten i de lokala tekniska försörjningssystemen. Kostnader och medelsbehov (1000-tal kr.) Uppdrag m.m. 1990/91 1990/91:102 Bilaga 1 Utbildnings- och övningsverksamhet på lokal nivå, m.m. 4200 Kommunalteknisk för sörjning 20000 Teleanordningar för den regionala civila försvarsberedskapen 25 530 Utveckling och anskaff ning av ADB-utrustning Ersättningtill kommunerna enligt 90§ civilförsvarskungörelsen (1960:377, omtryckt 1986:1046) för att hålla de kommunala beredskaps planerna aktuella uppgår till . 2.För inriktning, stöd ochgenomförande av utbildnings- och övningsaktiviteter inom funktionen samt förstöd av lokal utbildnings- och övningsverksamhet erfordras . 3.För fortsatt förbättradfunktionssäkerhet i de kommunaltekniska försörjningssystemen erfordras 40000000kr. För att möjliggöra långsiktig planering av verksamheten erfordras ettbeställningsbemyndigande på . 4.Åtgärder för förbättradtdesäkerhet och tekniskt ledningsstöd för civil ledning på samtliga nivåerinklusive åtgärder för fysiskt skydd samt åtgärder vad avserberedskapsabonnemang i nät uppgår till . För attmöjliggöra en långsiktig investeringsplanering erfordras ettbeställningsbemyndigande på 120000000. 5.Anskaffning och utveckling avADB-utrustning för effektiv och tillförlitlig verksamhet inom funktionenuppgår till . Avresultatredovisningen framgår bl. a. att kraven på redovisning från kommunernaav planeringsläget har ökat, men att bidraget för att täcka kostnaderna ärotillräckligt. Riskanalyser i kommunerna har kunnat bedrivas i avseddomfattning. Verksamheten inom teleanordningar har bedrivits planenligt.Utbildnings- och övningsverksamhet har bedrivits i stor omfattning. Minberäkning av det totala medelsbehovet (exkl. mervärdeskatt) framgår avsammanställningen ovan. Jaghemställer att regeringen föreslår att Bilaga l 1.bemyndiga regeringen att medgeatt beställningar av teleanordningar för den regionala civilaförsvarsberedskapen får läggas ut inom en kostnadsram av 25000000, 2.till Överstyrelsen för civilberedskap: Investeringar för civil beredskap för /92 anvisa ettreservationsanslag på . 1989/90Utgift 5190141 Reservation 5 396718 1990/91Anslag 7 700000* 1991/92Förslag 7100000' *H 4. Signalskydd ' Exkl. mervärdeskatt. Verksamhetenunder delprogrammet Signalskydd omfattar resor och traktamenten för elever vidtotalförsvarets signalskyddsskola samt anskaffning och underhåll av särskildsignalskyddsmaterid för totalförsvarets civila del. Verksamhetenbudgeteras på tre uppdrag inom produktionsområdena Allmän ledning ochförbandsverksamhet, Centralt vidtaget materielunderhåll m. m. och Centraltvidtagen materielanskaffning m. m. Verksamheten inriktas bl. a. genomtilldelning av beställningsbemyndiganden medan anskaffningstidpunkt ochanskaffningstakt bestäms av medelstilldelningen. Bemyndigandeskuldenunder anslaget värden . För /lämnat ett beställningsbemyndigande på . och anvisat ettanslag för materielanskaffning på . Bemyndigandeskuldenunder anslaget blir därmed (7878000 -h 420000 - 4 500000) 3798000kr. Verksamhetenfinansieras från reservationsanslaget H 3. Verksamhetens närmare utformning och inriktning är av sådan naturatt en redogörelse inte bör lämnas till regeringsprotokollet. Ytterligareupplysningar kommer att lämnas till försvarsutskott. Beställningsbemyndiganden och anslagsmedel (1000-tal kr.) 1990/91:102Bilaga 1 För1991/92 beräknar Allmän ledning och förbandsverksamhet Centralt vidtaget materielunderhåll m.m. Centralt vidtagen materielanskaffning m.m. ' Exkl. mervärdeskatt. Anslagetbör räknas upp med . och ett beställningsbemyndigandeom . Ökningen faller i det närmaste helt påmateridanskaffningssidan, vilket förklaras av att signalskyddsåtgärdema ärstarkt kopplade till de tekniska investeringarna för teleanordningar underanslaget H 2. : Investeringar för den civilaberedskapen. Beställningar bör också göras i takt med försvarsmaktensbeställningar. Dessa två faktorer förklarar, enligt överstyrelsen, den storaökningen av bemyndigande. Minberäkning av det totala medelsbehovet framgår av sammanställningen överbeställningsbemyndiganden och anslagsmedel. Jag har beräknat anslagsmedelexklusive mervärdeskatt. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.bemyndiga regeringen att medgeatt beställningar av signalskyddsmaterid får läggas ut inom en kostnadsram av420000 kr. 2. till för /92 anvisa ett reservationsanslag på 7 100000kr. Förinformation om civilbefalhavamas verksamhet hänvisas till förordningen (1988:1121) med instruktion för civilbefälhavarna. inrättasden nya myndigheten civilbefälhavaren i Mellersta civilområdet medmyndighetens kansli lokaliserat i . Medel förcivilbefalhavamas uppgifter budgeteras under anslaget H4. Civilbefälhavarna:Förvaltningskostnader m.m. samt anslaget H 5. Civilbefälhavarna: övningsverksamhet. Prop.1990/91:102 Bilaga 1 Civilbefälhavarna: , m. m. 1989/90 Utgift 1990/91Anslag 1991/92 Förslag 17 769000 20155000* 22510000' ' Del av H 3. Civilbefalhavamasanslagsframställningar för /92 redovisar en ökning med . jämfört med innevarande år. Sammanställning av anslagsberäkningarna (1000-tal kr.) 1990/91 Anslag Förvaltningskostnader Lokalkostnader Till regeringens disposition Jagredovisar nedan det beräknade medelsbehovet (exkl. mervärdeskatt) för resp. civilbefalhavare. Civilbefålhavaren i Södra civilområdet Uppdrag m.m. 1990/91 Civilbefälhavaren begärmedel för en ny tjänst (-1- .) Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet (exkl.mervärdeskatt) till . 1990/91:102 Bilaga 1 1990/91 Anslag För1991/92 beräknar Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet (exkl.mervärdeskatt) till . 1990/91 Anslag För1991/92 beräknar Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet (exkl.mervärdeskatt) till . 1990/91 Anslag Prop.1990/91:102 Bilaga 1 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jagmedelsbehovet (exkl. mervärdeskatt) till . 1990/91 Anslag Med hänvisning till sammanställningen beräknar jagmedelsbehovet (exkl. mervärdeskatt) till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Civilbefålhavarna: , m. m.för /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90utgift /91 Anslag 1991/92 Förslag 7 564000 7490000* 7490000' * Del av H3. Civilbefälhavarna ' Exkl. mervärdeskatt 9 1990/91. Civilbefälhavarnas anslagsframställningar för /92 re- '"äga 1dovisar en ökning med . jämfört med innevarande år. Sammanställningav anslagsframställningar (1000-tal kr.) för utbildnings- och övningsverksamhet 1990/91 Anslag Jagredovisar nedan det beräknade medelsbehovet (exkl. mervärdeskatt) för resp.civilbefälhavare. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Civilbefålhavarna: övningsverksamhet för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . 5.4.3 Länsstyrelserna Prop. och framtida inriktning av verksamheten ""ägaövervägs . Chefenför har i budgetpropositionen för /92 anmältmedelsbehovet för länsstyrelsema. Den del som avser försvarsberedskap finns härredovisad under avsnitt 3.5. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om länsstyrelserna. Regeringenbeslöt i febmari 1988 om en försöksverksamhet avseende åtgärder för attmotverka krigstida stömingar i kommunaltekniska system. beslötregeringen att försöksverksamheten får fortsätta till och med den 30 juni 1991i mån av resurser. har lämnaten delrapport om erfarenheterna av försöksverksamheten. Motbakgmnd av det angelägna i att begränsa sårbarheten inom den kommunaltekniskaförsörjningen och med hänsyn till att erfarenheterna av den bedrivnaförsöksverksamheten är goda har jag föreslagit medel för ändamålet /92 under anslaget H 2. för civil beredskap. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om kommunerna. 5.5 Befolkningsskydd och räddningstjänst Medbegreppet befolkningsskydd avses de förebyggande åtgärder som vidtas för att förhindra olyckor och för att begränsa skadan vid en olycka. Med räddningstjänst avses de räddningsinsatser som staten eller kommu nerna skall svara för vid olyckshändelser och överhängande fara för olyckshändelser för att hindra och begränsa skador på människor eller egendom eller i miljön. Befolkningsskyddet och räddningstjänsten i freds tid har samlats i uttrycket fredsräddningstjänst. Motsvarande verksamhet under civilförsvarsberedskap kallas civilförsvarsverksamhet. I det följande behandlas både fredsräddningstjänsten och de åtgärder som vidtas för att förbereda civilförsvarsverksamheten. Vissa aktuella frågor för utveckling en av fredsräddningstjänsten tas således upp fömtom inriktningen av funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Som framhåller är analyser av riskbilden i samhället en 131 viktig fömtsättning för enbalanserad uppbyggnad av befolkningsskyddet Prop. 1990/91:102 ochräddningstjänsten. Metodutveckling för riskanalys bör fortsätta och Bilaga 1tillämpningen på central, regional och lokal nivå främjas. Målet är att risk-ochberedskapshänsyn skall bli en naturlig del i samhällsutvecklingen och inte somidag komma in i efterhand när investeringen redan gjorts. Genom analys av hotenmot människor, miljö och egendom kan en optimering ske av åtgärderna och dessainriktas på de mest väsentliga områdena för att minska risker och maximeraskyddet. Genom en ökad riskmedvetenhet och ett utvecklat samarbete inomkommunen mellan byggnads-, räddnings- samt miljö- och hälsoskyddsnämndema ochandra planerande organ kan arbetet med riskfrågorna aktiveras och utvecklas.Räddningsverket bör som föreslås i programplanen stimulera kommunernas arbetemed riskanalyser och verka för ett utvecklat samarbete med näringslivet i dessafrågor. Som framhåller fordras även allmänna insatser för attöka riskmedvetandet och kunskapen i dessa frågor. Inriktningenav verksamheten när det gäller skyddet av befolkningen i krig är beroende avett slutligt ställningstagande till befolkningsskyddskommittésförslag (SOU 1989:17). Jag anser att verksamheten i avvaktan på detta bör skeenligt nuvarande allmänna inriktning med de ytterligare prioriteringar somanges i det följande. Deinsatser som görs för att minska riskerna i fred bl. a. inom ramen för denfysiska planeringen får betydelse även för krigssituationen. Den framtidauppbyggnaden av det fysiska skyddet bör i första hand inriktas på, förutom skyddsmm,enklare skydd samt utnyttjandet av bergmm, tunnelbana och tunnlar m. m. somskydd i främst storstädernas riskområden där stora brister på skyddsrumföreligger. Jag anser vidare att förändringarna av den säkerhetspolitiskamiljön i vår del av världen bör motivera en striktare prioritering avskyddsrumsbyggandet. Skyddsmm bör främst byggas i samband med nybyggnation iområden med stor risk. Även bristtäckningsproduktionen bör inriktas på områdenmed stor risk och där täcka de allvarligaste bristerna vid de förtotalförsvaret mest angelägna verksamheterna under krig. Genom förberedelserför grundskydd och förstärkningar till s.k. skyddade utrymmen under enförvarningsperiod, bör en god handlingsberedskap kunna skapas även för meromfattande hot, om skyddsförberedelserna kombineras med ett flexibeltutnyttjande av möjligheterna till omflyttning och utrymning. Skyddsnivåerna böranpassas till de risknivåer som framgår av regionala mål- och riskanalyser somi sin tur måste anpassas till förändringarna i den säkerhetspolitiska miljön. Räddningsverketpåpekar i sin programplan att ledningen i krig bör bygga på samma principer som gäller för ledningen i fred men att antalet och omfattningen av olyckorna i krigsfallet medför att högre krav ställs på kapacitet och uthållighet. Vidare krävs det att vissa delar av verksamheten skyddas mot krigets verkningar utgående från mål- och riskanalyser. Jag delar uppfattning men vill särskilt framhålla att i den fortsatta utbyggnaden av ledningsplatser bör prioriteras kommuner som kan väntas få särskilt viktiga ledningsuppgifter i krig. Dessutom bör stor vikt läggas vid att ledningsplatserna får ett effektivt fredsutnyttjande. Fortsattainsatser för rekrytering och utbildning av hemskyddsombud . 1990/91:102bör göras inom ramen för . Jag delar rädd- Bilaga 1 ningsverkets uppfattning att detta bör ske i nära samarbete med kommunernaoch anpassas till lokala förhållanden. En samverkan mellan hem-skyddsgruppcheferoch hemskyddsombud bör också eftersträvas när det gäller rekrytering,utbildning och övning. Enviktig uppgift för är att följa utvecklingen och de ständigaförändringarna i samhället, visa på risker och föreslå åtgärder för attförhindra olyckor eller minska konsekvenserna av dessa. bör idetta avseende lämna kommunerna stöd i uppgiften att vidta åtgärder för attförebygga bränder och skador till följd av bränder samt att främja annnan olycks-och skadeförebyggande verksamhet i kommunen. Enutökad samordning och samverkan inom räddningstjänsten är som framgår avräddningsverkets programplan en nödvändighet för att en effektivräddningstjänst skall kunna utvecklas i takt med de krav som ställs. Dettagäller på central, regional och lokal nivå. Fömtsättningarna för utökadsamverkan mellan olika samhällsfunktioner för att förstärka kapaciteten bl. a.i glesbygdsområden bör prövas. bör stimulera och motiverakommunerna till ökad samverkan och utveckla samverkansformer inomräddningstjänsten i syfte att uppnå en fortsatt utveckling mot en effektivareräddningstjänst. Regionala räddningstjänstråd kan skapa goda fömtsättningarför det nödvändiga samarbetet mellan och statlig räddningstjänst ochövriga som medverkar i räddningstjänsten. Jagdelar uppfattning att strävan skall vara att bredda ochfördjupa kompetensen för all personal inom hela räddningstjänsten genom attkompetensutbildningen kompletteras med fortbildning och systematiskövningsverksamhet. Ledningspersonalens förmåga att leda komplicerade insatserunder svårare förhållanden skall stärkas vilket är betydelsefullt både för fredsverksamhetenoch för verksamheten i krig. Kommunernassuccessivt utvidgade ansvar även för räddningstjänsten i krig motiverar enligtmin mening ett ansvar för de fredstida beredskapsförberedelserna, inklusivemobiliseringsplanläggning och personalförsörjning. Dessutom bör en översyn avräddningstjänstens krigsorganisations dimensionering och utformning göras medsikte på att bättre anpassa organisationen till hotbilder och kommunala fömtsättningar. Jagser det också som angeläget att en fortsatt försöks- och utvecklingsverksamhetbedrivs vad avser personalförsörjning och mate-rielhantering. Enutgångspunkt för arbetet bör vara att befintliga resurser och mtiner ikommunerna så långt möjligt utnyttjas och att förändringarna sker inom ramenför nuvarande kostnader. Översynenav krigsorganisationen bör påbörjas inom med utgångspunkt i de säkerhetspolitiska bedömningar som redovisats under avsnitt 2.1.2 ovan. Den pågående försöksverksamheten inför en decentralisering till kommunerna av ansvaret för förrådshållning, under- 133 håll och utnyttjande av civilförsvarsmaterielbör som nämnts fortsätta. 1990/91:102 mål bör vara att kraven för attanvända materielen vid olika nödlägen i Bilaga 1 fredstid beaktas vid denförnyelse av materielen för räddningstjänsten i krig som fömtses ske. Formerför samordnad teknisk utveckling och standardisering bör utvecklas avräddningsverket i samverkan med den kommunala räddningstjänsten och medräddningstjänstansvariga statliga myndigheter. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag anfört om den fortsatta utvecklingen inom funktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst samt inom fredsräddningstjänsten. 5.5.3Anslag inom funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst m. m. har programansvar för huvudprogrammet Befolkningsskydd ochräddningstjänst. Huvudprogrammet indelas i delprogrammen Befolkningsskydd,och Central förvaltning m. m. Förövrig information om myndighetens verksamhet hänvisas till förordningen(1988:1040) med instmktion för . Räddningsverketscentrala del är lokaliserad till och dess skolor till Revinge, ,och .