prop · GE03125 · 1990-12-31 00:00:00 — 5.bemyndiga regeringen, ellerefter beslut av regeringen , att omfördela medel anvisade förinvesterings- och driftskostnader. Bilaga7 Utdrag ur protokoll vid regeringsammanträdet Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för Underdenna anslagsmbrik anvisades på statsbudgeten för /91 ettreservationsanslag på . Vid ingången av budgetåret fknns dessutomen reservation på ca 5,6 milj.kr. kvar på anslaget. Somen följd av regeringens överläggningar med arbetsmarknadens parter i febmari1990 beslöt regeringen att tillsätta en särskild förhand-lingsgmpp, den s.k. Rehnberggmppen,med uppgift att överlägga med arbetsmarknadens parter om stabiliseringsavtal. Gmppenpresenterade ett förslag till uppgörelse, som accepterades avflertalet organisationer både på arbetslagar- och arbetsgivarsidan. Förslagetföll dock eftersom det fömtsatte att alla skulle ansluta sig. Ibörjan av beslöt regeringen att ge förhandlings-gmppen itilläggsuppdrag att undersöka fömtsättningama för ett stabiliseringsavtal, iförsta hand för . Sedangmppen ställt sanmian uppgifter om det ekonomiska läget och den väntadeutvecklingen inom ekonomin och på arbetsmarknaden, förklarade sig de centralaavtalsslutande partema beredda att delta i förhandlingar omett stabiliseringsavtal. Efter ingående överläggningar med partema lade gmppenden fram ett förslag till stabiliseringsavtal för avtalsåren1991 och 1992. En klar majoritet av partsorganisationema har accepterat förslaget. Underde diskussioner som därefter förs i syfte att nå ett allmäntstabiliseringsavtal står förhandlingsgmppen till partemas förfogande. Avsiktenär att gmppen skall biträda även sedan ett avtal har träffats. Regeringenbemyndigade mig att tillkalla en särskild utredare meduppgift att utvärderadet nya finansieringssystemet för arbetslöshetsförsäkringen analyserakonsekvensema av och föreslå formema för en höjning av föreslååtgärder för att förenkla det gällande systemet för att utjämna Densärskilde utredaren skall redovisa sitt uppdrag Prop.1990/91:125 1991. Jagberäknar att kostnadema för förhandlingsgmppens arbete fram till den 1 juli1991 samt kostnadema för utredningen om arbetslöshetsförsäkringen kommer attuppgå till . Medlen bör anvisas på tilläggsbudget under innevarandebudgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utredningar m.m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på 5 500 000kr. Bilaga8 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 B. Bostadsförsörjning m.m. [1] B 23. Utveckling av ett ADB-system för bostadsadministrationen Någotanslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarandebudgetår. Riksdagenhar beslutat (prop. 1990/91:34, BoU4, rskr. 92) om införandet av ettnytt bostadsfinansieringssystem. Beslutet iimebär bl.a. att man slopar dennuvarande ordningen med ett statligt reglerat bostadslån, dvs. sådana lån somidag kan beviljas av av bostäder ochsom utgör en fömtsättning för statliga räntebidrag till kostnaden för ränta påbostadslånet och den underliggande krediten. I stället införs ett stödsystemsom bygger på att hela lånebehovet för ett ny- eller ombyggnadsprojekt skalltillgodoses på den allmänna länemarknaden i konkurrens mellan kreditinstituten.Räntebidrag behålls i den utsträckning som behövs dels för att ge hyresgäster ochbostadsrättsinnehavare samma minskning av räntekostandema som egnahemsägare fårvia skattesystemet, dels för att hindra att räntelåne-systemet vid högarealräntor ökar den reala skuldbelastningen på fastigheten. Detnya finansieringssystemet innebär att långivningen helt frikopplas frånsubventionssystemet. Inomden nuvarande ordningen pågår uppbygganden av ett gemensamt datasystem mellanStatens Bostadsfinansieringsaktiebolag, , och /länsbostadsnämndema.Nyordningen innebär att det behövs ett självständigt ADB-system för boverketsoch nämndemas hantering av ärenden om statliga subventioner m.m. Regeringenhar gett i uppdrag att göra en genomgång av tänkbara systemval för atttillgodose ADB-behovet för ärendehanteringen m.m. samt att påbörja utvecklingoch upphandling av ett nytt ADB-system. Boverkethar lämnat en redogörelse för projektets uppläggning och beräknade kostnader.Med hänsyn till att det nya finansieringssystemet avses träda i kraft i fråga om nya hus kommer projektetatt genomföras i två steg. I det första steget utvecklas och tas Prop.1990/91:125 idrift endast sådana datafunktioner som är nödvändiga för att myndig- Bilaga8 skall kunna bevilja och betala ut investeringsbidragoch räntebidrag för de ny- och ombyggander som inte omfattasav äldre räntebidragsbestämmelser. I det andra steget utvecklas ochtas i drift de ytterligare funktioner som behövs dels för att överföra detäldre beståndet i det nya subventionssystemet, dels för att komplettera tidigareutvecklade ADB-funktioner så att och länsbostads- nämndemafår ett fiillgott datastöd för sin bidragshantering. Boverketberäknar kostnadema för att utveckla och ta i drift ett nytt datasystem tilltotalt 59,2 milj.kr. I beloppet ingår kostnader för projektering,administration, analys/konstmktion, programmering, kvalitetsgranskning,systemtest, maskinkostnad, dokumentation, omkostnader och utbildning av berördaanvändare. Det första steget som omfattar sammanlagt 56 datafunktioner förbidragshantering och som skall vara färdigt beräknas kosta31,6 milj.kr. I denna ingår fömtom kostnader för tillverkning av funktioneräven kostnader för anskaffning av viss datautmstning till till ettbelopp av 3,3 milj.kr. Kostnaden för det andra steget, som skall vara klarttill uppskattar verket till 27,6 milj.kr. Boverkethar i ärendet samrått med statskontoret. Vidutvecklingen av det nya ADB-systemet är det nödvändigt att använda den kunskapoch kompetens som personalen vid och länsbostadsnämnderna besitter.Med hänsyn till bl.a. arbetets komplexitet och den korta tid som står tillförfogande behöver också extema konsulter anlitas för projektets genomförande. Boverketbör enligt min mening anvisas medel för dessa konsulter och övriga extemakostnader för ändamålet på ett särskilt anslag på statsbudgeten. Den extema kostnadenkan bedömas till 56 milj.kr. Somframgått av det föregående pågår uppbyggnaden av ett gemensamt datasystem för SBABoch /länsbostadsnämndema. Regeringen har genom olika beslut ställtsammanlagt 83,2 milj.kr. till förfogande för att täcka kostnadema för demyndighetsspecifika delama i projektet - datastöd för länsbostadsnämndemasärendehantering och ett centralt system för utbetalning av bidrag m.m. Påbegäran av bolaget har överläggningar hållits med företrädare för regeringskanslietom avveckling av projektet så vitt gäller utvecklingen av det centralasystemet. Överenskommelse har träffats om återbetalning av ej utnyttjade medelom sammanlagt minst 11,5 milj.kr. och att beloppet ställs till boverketsförfogande för att finansiera utvecklingen av det nya centrala datasystemethos verket. Slutlig avstämning med kommer att ske . Motbakgmnd av det anförda beräknar jag behovet av medel på statsbudgeten för kostnademaatt utveckla och ta i drift ett nytt datasystem för hantering, beräkning ochutbetalning av bidrag till 44,5 milj.kr.Jag förordar att medel tas upp redan på tilläggsbudget under Prop.1990/91:125 innevarande budgetår på ett nyinrättat reservationsanslag benämnt Bilaga 8 Utveckling av ett ADB-system förbostadsadministrationen. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utveckling av ett ADB-system för bostadsadministrationen påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 anvisaett reservationsanslag på . [2] E 1. Riksdagenbeslutade (prop. 1989/90:100 bil. 13, s.80, KrU15, rskr. 161) attidrottens del av det statliga stödet till lokal ungdomsverksamhet /91 skulle anvisas över anslaget Stöd till idrotten. /91 beräknade 113,9 milj.kr. för detta ändamål. Statensungdomsråd har inkommit med en slutredovisning av stödet tilllokalungdomsverksamhet för /90. Enligtden av rådet lämnade redovisningen har slutbetalningen av bidraget liksomtidigare skett först efter utgången av det budgetår som bidraget avsåg. Tillföljd härav har ca 23,4 milj.kr. avseende stöd till lokal ungdomsverksamhetinom idrottens område för /90 betalats ut under innevarandebudgetår. För att en slutreglering av den tidigare bidragsgivningen nu skallkunna ske utan omfattning av stödet för innevarande budgetår berörs bör ettbelopp motsvarande den angivna utbetalningen anvisas på tilläggsbudget underanslaget Stöd till idrotten för /91. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Stöd till idrotten på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på . Bilaga9 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 F. Teknisk utveckling m.m. [1] F 14. Fråndetta anslag lämnas bidrag till standardiseringsverksamheten via i . I propositionen om vissanäringspolitiska frågor (prop. 1989/90:88 avsnitt 5.6.1, NU30, rskr. 325) harstatens roll i standardiseringen samt ny finansieringsmodell för bidraget tillstandardiseringen redovisats. I statsbudgeten för innevarande budgetår finnsunder denna mbrik uppfört ett anslag på . Vidare har påtilläggsbudget I anvisats ett anslag på 1,2 milj.kr. 1990/91:25 bil. 7, NU17,rskr. 86) för allmänt bidrag till hälso- och sjukvårdsstandardiseringen.Sammanlagt har alltså närmare 33,5 milj.kr. anvisats för /91. SIShar nu begärt ytterligare tilläggsanslag med 5,1 milj.kr. avseende det allmännabidraget i finansieringsmodellen. Tilläggsanslaget utgör av 10,2 milj.kr.,vilket är en ökning av intressentemas bidrag för innevarande budgetår mot detsom prognosticerats . Enligtfinansieringsmodellen utgår det allmänna bidraget av vad näringslivet,kommuner, landsting, affärsverk och statliga myndigheter med uppdragsfinansieradverksamhet beräknas satsa på standardiseringen som bidraget utgår,dock högst med 30 milj.kr./år penningvärde. Bidraget beräknas på enprognos av intressentemas bidrag. Bidraget justeras i efterhand mot faktisktbidrag. Intressenternahar nu ökat sitt bidrag till standardiseringen med 10,2 milj.kr. Ökningen har sin gmnd i standardiseringens nya ochbetydelsefulla roll i det europeiska harmoniserings-arbetet vilket bl.a. letttill att standardiseringen fått nya uppgifter, nya projekt och helt nya standardiseringsområdenav intresse för svensk industri och svenska myndigheter. Deteuropeiska standardiseringsarbetet är i ett aktivt skede med stora arbetsuppgifterinför genomförandet av den inre marknaden . I detta arbete ärdet viktigt att svenska intressen kan ges en så god Det är en fördel om justeringsposten för det Prop. 1990/91:125allmänna bidraget kan utgå i nära anslutning till genomförande av det Bilaga 9 standardiseringsarbete som bidraget är avsett att främja. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag till på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett anslag på . [2] G 1. Underdenna mbrik har i statsbudgeten för /91 anvisats ettreservationsanslag på 350 milj.kr. Över anslaget anvisas numera medel tillföljande ändamål: -lokaliserings- och utvecklingsbidrag som beviljas av statens industriverk ellerregeringen, -lån till privata regionalainvestmentbolag, -administrationskostnader m.m.för Stiftelsen Industricentra, samt -viss administration, uppföljningoch utvärdering av regionalpolitiskt stöd. Iårets budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 14) har regeringen föreslagitriksdagen att även för nästa budgetår, 1991/92, anvisa 350 milj.kr. Regeringenhar också föreslagit att godkänna, att regeringen beslutat att höjalänsstyrelsemas beslutanderätt, när det gäller storleken på en investering tillvilken lokaliserings- eller utvecklingsbidrag kan lämnas, till 20 milj.kr. frånden 1 febmari 1991. Somjag även närmare redogjort för i budgetpropositionen så har det regionalpolitiskaföretagsstödet varit av stor betydelse för att skapa nyaarbetstillfällen i regionalpolitiskt utsatta orter och regioner. Genom beslutunder sammanlagt beräknas således mer än 10 000 nyaarbetstillfällen tillkomma med hjälp av detta stöd. Genom dessa nya arbetstillfällenkan också resurser i form av undemtnyttjad arbetskraft och samhällelig infrastmkturkan tas till vara på ett sätt som innebär ekonomisk för hela landet. Efterfråganpå lokaliseringsbidrag har varit stor . Trots ensuccessivt ökad delegering av beslutanderätten till länsstyrelserna har därförmedelsbrist uppstått på delta anslag, som disponeras av statens industriverkoch regeringen. Under innevarande budgetår har statens industriverk ochregeringen beslutat om lokaliserings- och utvecklingsbidrag m.m. försammanlagt över 300 milj.kr. En betydande del av dessa medel har lämnats förutflyttning av arbetsplatser inom den privata tjänste- och servicesektom frånStockholmsregionen. Enöversiktlig genomgång av kända stödprojekt för vilka beslut skall fattas på central nivåvisar att det sammanlagda beloppet för ansökningar Prop. 1990/91:125 omlokaliserings- och utvecklingsbidrag uppgår till över Bilaga9 . Jaganser det i dagens läge, i en begynnande lågkonjunktur, särskilt angeläget attta till vara den fortsatta investeringsviljan för att förverkliga ytterligareinvesteringsprojekt i regionalpolitiskt prioriterade regioner. För beslut omlokaliserings- och utvecklingsbidrag, som beviljas av statens industriverk ochregeringen, beräknar jag mot bakgmnd härav ett sammanlagt behov avmedelstillskott på 200 milj.kr. under innevarande budgetår. Riksdagengodkände vad regeringen anfört i proposition 1989/90:76 (avsnitt7.4) om avvecklingen av Stiftelsen Industricentra och användningen av de medelsom kan tillföras staten i samband därmed (AU13, rskr. Jagvill nu för kännedom anmäla att stiftelsen sålt samtligafastigheter som stiftelsen äger. Försäljningen har skett genom att stiftelsenhar avyttrat aktiema i ett helägt bolag, , som ägerfastigheter i , , , , och . Köpareav aktiema är ett konsortium bestående av ,, Länförsäkringsbolag, Västemorrlandsläns Brandstodsbolag för försäkring samt . Vidarehar de fastigheter vilka ägts direkt av stiftelsen i , ochAnge sålts till respektive kommuns helägda industri-fastighetsbolag. Enfastighet har sålts till en hyresgäst i . Densammanlagda ersättningen för försäljningama uppgår till ca 238 milj.kr. aktier och fastigheter sålts skall stiftelsens verksamhet upphöraoch stiftelsen avvecklas. Stiftelsens tillgångar och åtaganden överförs då tillstaten. Huvuddelen av stiftelsens personal har fått eller kommer att få nyttarbete på orten. Regeringenhar fattat beslut med anledning av försäljningen av stiftelsensaktier och fastigheter. Sålunda har regeringen - i enlighet med riksdagensgodkännande - godkänt försäljningama och i samband därmed beslutat attsammanlagt 39,4 milj.kr. skall utbetalas till de åtta kommuner som berörs ochanvändas till allmänt näringslivsfrämjande åtgärder inom resp. kommun. Vidarehar regeringen beslutat om att 5 milj.kr. skall användas för att teckna aktieri ett utvecklingsbolag som skall ägas gemensamt av staten, Norrlandsfonden ochNorrlands . Utvecklingsbolagets ändamål skall vara att främja etableringoch utveckling av näringsverksamhet i , företrädesvis i Norrlandsinland. Iförsäljningen av Stiftelsen Industricentras aktier ingår ett lån på 75 milj.kr.som lämnats till . Lånet, som avses omvandlas tillett avskrivningslån, skall successivt kunna avskrivas i takt med att nyaarbetstillfällen skapas i de berörda ortema. nämnasatt i aktieförsäljningen ingår en av Stiftelsen Industricentra ställd Prop.1990/91:125 hyresintäktsgaranti vilken avses bli överförd på staten i sambandmed Bilaga 9 stiftelsens avveckling. Detkan också nämnas att de nya ägarna till aktiema i Industricentra ABförbundit sig att verka för att bolaget avsätter 15 milj.kr. till ettinvestmentbolag som helt skall rikta sin verksamhet mot företag på berördaorter och 5 milj.kr. till det utvecklingsbolag som jag nämnde. Desamlade insatsema för de kommuner som berörs av försäljningen av StiftelsenIndustricentras aktier och fastigheter beräknas till ca 144 milj.kr. 1.föreslår att tillLokaliseringsbidrag m.m. på till-läggsbudget II tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på , 2.bereder tillfälle attta del av vad jag anfört om avvecklingen av Stiftelsen Industricentra m.m. [3] H 12. Vissa åtgärder för effektivare användning av elenergi Någotanslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarandebudgetår. Riksdagenbeslöt om ett program för effektivare användning och ersättning av el (prop.1987/88:90, NU40, rskr. En del av programmet är ett stöd tillteknikupphandling av eleffektiva och elersät-tande produkter, processer ochsystem. Det totala medelsbehovet för stödet beräknades till 400 milj.kr. Istatsbudgeten för /89 anvisades under reservationsanslaget XIVC 20. Vissa åtgärder för effektivare användning och ersättning av el 150 milj.kr.,varav 3 milj.kr. för bl.a. vissa kanslikostnader i samband med introduktionenav stödet. Över anslaget betalas utgifter för stöd enligt förordningen(1988:806, ändrad 1990:33) om statligt stöd till teknikupphandling av eleffektivaoch elersättande produkter, processer och system. Stöd kan lämnas i form avbidrag och lån. Beslut om stöd fattas av statens energiverk. Regeringenhar medgivits bemyndigande att under /91 iklädastaten ekonomisk förpliktelse i samband med stödet till teknikupphandling av eleffektivaoch elersättande produkter, processer och system som innebär åtaganden om högst50 milj.kr. 1989/90:100 bil. 16, NU25, rskr. Detta medgivande harregeringen överlåtit på statens energiverk som administrerar stödet. Bilaga9 Det är angeläget att verksamheten med elhushållmng fortsätter i enlighet meddet av godkända programmet. har för sin planeringoch organisation av insatsema inom stödet till teknikupphandling behov av attkunna göra åtaganden gentemot beställare, m.fl. Under innevarande budgetår harenergiverket gjort sådana åtaganden inom den av godkända bemyndiganderamen.Verket beräknar att under budgetåret utnyttja en betydande del av ramen. Ettbelopp om 50 milj.kr. bör anvisas för utgifter för stöd enligt förordningen omstatligt stöd till teknikupphandling av eleffektiva och elersättande produkter,processer och system. Jag har beräknat att ca 4 milj.kr. av dessa medel krävsför kanslikostnader. Medlen bör föras upp under ett nytt anslag påtilläggsbudget till statsbudgeten . Detbör ankomma på regeringen att bestämma om formema för admi-ninistration avstödet samt att utfärda de föreskrifter som skall gälla för stödet. Iproposition 1990/91:88 om energipolitiken har regeringen föreslagit ett nyttprogram för effektiv användning av energi. Tyngdpunkten i detta program är ettstöd till upphandling och introduktion av energieffektiv teknik. Ipropositionen föreslås att beviljar medel under ett nytt reservationsanslag,H 13. Vissa åtgärder för effektivare användning av energi, för bl.a. täckandeav kostnadema i samband med stöd till teknikupphandling. Vidutgången av /91 kan en reservation eventuellt komma att uppståpå det anslag jag nu föreslår skall begäras av . Denna eventuellareservation bör överföras till det i den energipolitiska propositionenföreslagna nya anslaget H 13. Vissa åtgärder för effektivare användning avenergi. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Vissa åtgärder för effektivare användning av elenergi på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådetJohansson Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 [1] A 2. Underdenna anslagsmbrik har i statsbudgeten för /91 anvisats ettreservationsanslag på . Den ingående reservationen under anslagetuppgick till . Utredningsverksamheten beräknas bli mer omfattandeoch kostnadskrävande än vad som fömtsågs vid anslagsberäkningen hösten 1989.Som exempel kan nämnas tillkommande undersökningar och utvidgadearbetsuppgifter för bl.a. affärstidsutredning (Fi 1988:10) ochkonkurrenskommittén (C 1989:03). Jag räknar nu med ett ytteriigare medelsbehovpå . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utredningar m.m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på 3 500 000kr. Personalpolitik, statistik m.m. [2]Täckande av statens löne- och pensionsverks underskott för /90 Statenslöne- och pensionsverks (SPV) verksamhet var under /90finansierad över två anslag, C 1. Statens löne- och pensionsverk och C 2.Statlig personaladministrativ informationsbehandling. Det senare var ettformellt anslag på , under vilket har bokförts intäkter och kostnaderknutna till framför allt hanteringen av ett datasystem för utbetalning avlöner, SLÖR, och för- och eftersystem till detta. För båda anslagen harverksamheten givit ett underskott under /90. Verksamheten underdet senare anslaget har dock för tidigare budgetår givit ett överskott somräcker för att täcka underskottet /90. Förramanslaget C 1. visar bokslutet för /90, sedan Prop.1990/91:125 anslagssparande per har tagits i anspråk, ettunderskott Bilaga 10 på . Av detta hänför sig . tillarbetsuppgifter som pålagts SPV genom författningsändringar (huvudsakligen nyaregler för efterlevandeförmåner inom den allmänna försäkringen) och nyakollektivavtal som har tillkommit efter det att medlen till SPVs verksamhetför /90 har beräknats. som merkostnader för budgetåret1989/90 på ramanslaget C 1. Statens löne- och pensionsverk. På gmnd avstorleken av de medgivna merkostnadema bör delges regeringensställningstagande. Regeringenhar vidare beslutat att den återstående delen av underskottet, ,tills vidare skall täckas genom att överskott på anslaget C 2.Statlig personaladministrativ informationsbehandling får tas i anspråk. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag i det föregående har anfört omtäckande av underskott förstatens löne- och pensionsverk för /90. [3] C 18. Införande av nytt pensionssystem Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarandebudgetår. och de statsanställdas huvudorganisationer har träffat enöverenskommelse om ett nytt pensionsavtal för statsanställda m.fl. Regeringenhar beslutat överlämna avtalet till finansutskottet förgodkännande. Eftersom det nya avtalet kraftigt avviker från det äldre avtalet,krävs särskilda insatser för att förbereda dess tillämpning. Detnya avtalet, som förväntas ge lägre administrationskostnader ,medför under införandefksen merkostnader för SPV på gmnd av anpassning av mtineroch system, pereonalutbildning m.m. Dessutom finns ikraftträdandebestämmelsersom medför att tillämpningen på vissa ärenden av avtalet kommer att kräva merhandläggning än därefter. På gmndval av de beräkningar somSPV redovisade i sin särskilda rapport kan de totala kostnadema förinförandet beräknas till 15 milj.kr., varav en mindre del skulle avse kostnaderunder innevarande budgetår. Bilaga10 Regeringen bör ha möjlighet att anvisa medel för utförande av de särskildaarbetsuppgifter, som erfordras för att införa ett nytt pensionsavtal. Ett nyttanslag bör därför föras upp redan på tilläggsbudget för innevarande budgetår.På anslaget bör regeringen även begära medel för det arbete som skall utföraskommande budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Införande av nytt pensionssystem på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på . överutgiftsanslag som regeringen begär på tilläggsbudget II tillstatsbud- Bilaga 11 geten för /91 F7 Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapitalm.m., reservationsanslag 5 500 000 A2 Utredningar m.m.,reservationsanslag 2 500 000 L9 Mervärdeskatt påkrigsmateriel, förslagsanslag 2 000 000 000 A2 Utredningar m.m., reservationsanslag 3 850 000 A2 Vitredningar m.m.,reservationsanslag 2 000 000 A3 \5Xredn\ngar m.m., reser\'ationsanslag 3000 000 E7 : Kostnaderför tulldatasystemet (TDS),reservationsanslag 180 000 000 A2 Utredningar m.m.,reservationsanslag 5 100 000 A2 Utredningar m.m., reservationsanslag 5500 000