prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Sammantagna medför dessa båda system - i kombinationmed avtalspensioner och andra former av inkomster - att många av dem som nuoch framöver går i pension, kommer att leva på en ekonoinisk nivå fulltjämförbar med förvärvsarbetande. Pensionärer med låga inkomster som intebetalar statlig skatt kan av naturliga skäl inte få del av den skattesänkningsom följer av skattereformen. För att kompensera denna gmpp för deprisstegringar som skall flnansiera sänkningen av den statliga skatten, höjdesår 1990 pensionstillskottet från till av basbeloppet. Den 1 januari1991 sker ytterligare en höjning av pensionstillskottet till avbasbeloppet vid ålderspension, omställningspension, särskildefterlevandepension och änkepension. Förtidspensionärer får också enförbättring genom en höjning av pensionstillskottet till av basbeloppet. Vidare höjdes hyresgränsen för kommunaltbostadstillägg (KBT) för ensamstående från . per månad.För pensionärspar höjdes gränsen från . Den 1 januari1991 höjs hyresgränsema för KBT ytterligare, till . för ensamståendeoch till . reduceras inte KBT avtaxeringsvärdet på villor, bostadsrätter och fritidshus. För att skyddapensionärer i villor kommer dessutom fastighetsskatten att räknas som enbostadskostnad, vilket den inte gjort tidigare. För att gynna de pensionärer (jom vill arbeta extratas arbetsinkomstens inverkan på det särskilda skattejavdraget bort . Vidare höjs fr.o.m. pensionen vid uppskjutetuttag av ålderspensionen , mot tidigare , för somuttaget skjuts upp. Som ett led i förbättringar för handikappade höjsden vårdbidraget från . till 64 400 kr.Handikappersättningens nivåer höjs till , och av basbeloppet. För att likabehandla bam som har bampension med demsom har bidragsförskott och underhållsbidrag har barapensionen gjortsskattefri av basbeloppet. införs en ny ersättningtill föräldrar som vårdat sjukt eller handikappat bam . Dennaersättning ges i form av ett skattefritt särskilt pensionstillägg till ålders- pensionen på högst 16 100kr. och är avsett att kompensera för Prop. 1990/91:100 bortfallet av ATP-poäng . Pensionsberedningen har överlämnatsitt slutbetänkande. Beredningen konstaterar när det gäller den framtidafmansieringen av pensionema att pensionssystemet som det nu är uppbyggt ärmycket känsligt för variationer i den ekonomiska tillväxten. Kostnadema för denallmänna pensioneringen har ökat mycket kraftigt, både realt och i förhållandetill de förvärvsarbetandes inkomster, under de som ATP-systemet varit ifimktion. Den utvecklingen väntas fortsätta framöver och accentueras från ca år2010, framför allt på grund av demografiska faktorer. Regeringen avser attåterkomma med konkreta förslag till förändringar av pensionssystemet. Hälso-och sjukvården tar i anspråk en betydande del av landets samlade tillgångar.Inom området arbetar omkring 450 000 personer vilket motsvarar avsamtliga yrkesverksamma i landet. De totala kostnadema för hälso- ochsjukvården har uppgått till av BNP, vilket är enmindre andel än . En del av denna minskning beror på att kostnademaför omsorgsvården tidigare inräknades i andelen. Även för beräknashälso- och sjukvårdskostnademas andel av BNP ligga på samma nivå. I kronoruttryckt uppgick de till 103 794 milj.kr. Motsvarande belopp för år1990 beräknas till ca 114 000 milj.kr. Staten bidrar med drygt en femtedel avkostnadema genom bidrag frän den allmänna sjukförsäkringen och andra bidrag. Den allmänna sjukvårdsersättningen beräknas till 14772 milj.kr. Därtill kommer bl.a. bidrag för rehabiliterings- ochbehandlingsåtgärder inom hälso- och sjukvården, för ökad tillgänglighet ochkapacitet inom vården samt för psykoterapeutisk verksamhet. Sammantaget beräknasersättningama enligt den s.k. Dagmar-överenskommelsen uppgå till 15 262milj.kr. Hälsosituationen i är vid en intemationeUjämförelse mycket god. Vi har låg bamadödlighet, gott hälsotillstånd och högmedellivslängd. Bl.a. tack vare en väl utbyggd mödra-, bam- och tandhälsovårdtillhör de svenska barnen de friskaste i världen. Fömtsättningama för de äldreshälsa och välstånd har också ökat; har antalet höftledsoperationerfördubblats, antalet gråstarrsoperationer tredubblats och antaletkranskärlsoperationer mer än sexdubblats. Utvecklingen av medicinska metoderoch tekniker ger också ökade möjligheter till behandling. kan konstateras att det fiimshälsoklyftor som tenderar att växa mellan olika sociala gmpper. Ett annatproblem är brister i vårdens tillgänglighet och effektivitet. Vården kommerinte alltid dem tillgodo som bäst behöver den. En god hälso- och sjukvård för alla är en hömpelarei välfärden. Med dagens samhällsekonomiska situation är det emellertid intemöjligt att tillföra mer resurser. I första hand måste verksamheten utvecklasmed hjälp av de resurser somredan finns. Det krävs bättre metoder för att styra och följaupp hälso- och sjukvår- Bil. 7 dens verksamhet för att få ut mer och bättrevård med befintliga resurser. Nya styrformer behöver prövas inom sjukvården ochhierarkier och beslutsvägar bör brytas ned och effektiviteten öka. Verktyg föratt mäta såväl kvalitet som effektivitet och produktivitet inåste utvecklas. Problem som köer, långa väntetider,färdigbehandlade patienter osv. måste också angripas. I det s.k.Dagmar-50-projektet som startade har 150 försöksprojekt starlats idetta syfte. I projektet arbetar man också med kritiska jämförelser avresurser, prestationer, produktivitet, köer och väntetider mellan olikakliniker. Sådana jämförelser ger ny kunskap om hur sjukvården kan utvecklas.För år 1990 avsattes sammanlagt 79 milj.kr. till projektet och under år 1991tillförs 10 milj.kr. I årets Dagmar-avtal har parterna kommit överens omett utvecklingsarbete som har som mål att säkra ett effektivt utnyttjande avtillgängliga ekonomiska och personella resurser och att kontinuerligt förbättrahälso-och sjukvården. Utvecklingsarbetet skall skapa fömtsättningar att bättrestyra verksamheten och underlätta resultatuppföljningen. Dagens splittring av de totala sjukvårdsresursemainnebär att möjlighetema till samordning och effektiv resursanvändning inteutnyttjas fullt ut. Därför koinmer regeringen, som tidigare nänrnts, undervåren att föreslå en försöksverksamhet med större samordning mellan vård ochförsäkring. Ett första steg i den riktningen togs i årets Dagmar-avtal. Däravsattes 400 milj.kr. som skall användas i samarbete mellan sjukvårdshuvudmännenoch försäkringskassoma för att anpassa landstingens resurser och verksamhet såatt väntetiderna för rehabiliteringsåtgärder inom sjukvården kan minska. Utveckling av styming och orgsuiisation inåste skeutifrån en helhetssyn på människa och samhälle. Regeringens förslag om bättresamverkan mellan vård och försäkring samt mellan vård och socialtjänst syftartill att luckra upp gränsema mellan olika sektorer i den offentligaverksamheten och att ställa människors behov i centmm. Omsorgom barn och ungdom Engod bamomsorg är en viktig del i den generella välfärdspolitiken. Baraomsorgensfrämsta syfte är att som komplement till familjens insatser skapa godauppväxtvillkor för alla bam samt göra det möjligt för både kvinnor och män attförvärvsarbeta eller studera. I ett intemationeUt perspektiv utgör baraomsorgenjämte föräldraförsäkringen ett unikt sammanhållet trygghetssystem förföräldrar med små bara. Genom riksdagsbeslutet lades principenfast om att förverkliga en rätt för alla bara att deltii ibamomsorgsverksamhet från ett och ett halvt ärs ålder till dess de börjarskolan. Bam vars vårdnadshavare förvärvsarbetar eller studerar skall erbjudasplats i kommunalt daghem, föräldrakooperativ eller familjedaghem. Bara som är ifamiljedaghem eller vars föräldrar ärhemarbetande skall erbjudas plats j öppen förskola eller deltidsgmpp. Såvälbamafödandet som kvinnors förvärvsarbete har ökat betydligt mer än prognosemafömtsett. beräknas ca 125 000 bam ha fötts i . Det kanjämföras med 92 000 bam . Sedan1982 har det, enligt kommunemas statsbidragsansökningar för , tillkommit186 600 platser i daghem, familjedaghem och fritidshem. av bamen - har tillgång till någon form av kommunalbamomsorgsverksamhet. Så gott som alla sexåringar finns i den allmännaförskolan (se diagram 4). Diagram4: Andel bam i barnomsorg, 1990/91:100 Bil. ■ Avser endast barn utan annan barnomsorg O är 1 är 5 är 6 ärKälla: Barnomsorgsundersökningen .1990 . För att underlätta kommunemas möjligheter attuppfylla målet om full behovstäckning senast , höjdesstatsbidraget fr.o.m. samt beslutades om en utökning avantalet platser för utbildning av bamomsorgspersonal. Statsbidragettill bamomsorgen ökar med ca 1 000 milj.kr. till följd av den utbyggnad avverksamheten som pågår. Fr.o.m. utbetalas statsbidrag ocksåtill personalkooperativ. Förslag om att statsbidrag skall utbetalas tilldaghem och fritidshem som drivs av läggs nu fram. Regeringentillsatte "Aktionsgmppen för bamomsorg", som lade fram sinrapport . Aktionsgmppen fann att ca tre gärdedelar av landetskommuner kommer att eller är nära att uppnå full behovstäckning år 1991.Aktionsgmppen redovisade olika förslag för att påskynda den fortsattautbyggnaden och för att göra verksamheten effektivare. Inför den översyn av gmndskolans läroplan som nuförestar och utifrån de pedagogiska programmen för bamomsorgen skall ettgemensamt mål- dokument för gmndskolanoch bamomsorgen arbetas fram. 1990/91:100 skolstart görs merflexibel. Bamen skall ha rätt att börja skolan vid sex Bil. ålder, menskolstarten ska kunna variera utifrån vårdnadshavarens önskemål och med hänsyntill barnets mognad. Reformen kommer bl.a. att underlätta genomförandet av denfiilla behovstäckningen inom bamomsorgen. Konventionen om bamets rättigheter som antogs av FNden har ratificerats av den den 29 juni1990. Konventionen trädde i kraft . Regeringen beslutade år1990 att anvisa 10 milj.kr. för att bl.a.frivilligorganisationer skall ges möjlighet att sprida kunskap om konventionen.I anslutning till öppnandet av FN: s generalförsamlings höstsession år 1990hölls på bl.a. svenskt initiativ ett toppmöte om bamens villkor. Bamtoppmötetantog en deklaration och en handlingsplan för bams överlevnad och utvecklingunder . Avsikten är att varje land formulerar en planför att uppnå de av toppmötet antagna målsättningama. Omsorgom äldre och handikappade Fräganom äldreomsorgen har statt under diskussion under . Bakgmnden harvarit det allt stöne antalet mycket gamla samt det oklara ansvarsförhållandesom rått melhm kommuner och landsting vad gäller äldreomsorgens organisation. Antalet äldre har ökat från 263 000 år1980 till 372 1990. Ökningen beräknas fortsätta , ochantalet äldre beräknas uppgå till ca 440 000. Däremot ökarinte den totala andelen personer . Det ökade antalet mycket gamla har lett till enkraftig utbyggnad av äldreomsorgen . Som exempel kan nämnas attantalet hemhjälpstimmar ökat med 48 milj. . För att klara vården och den sociala servicen tillde äldre krävs såväl organisatoriska som ekonomiska samhällsinsatser. Det ärväsentligt att resursema används på bästa sätt. beslutaderiksdagen att ge kommuneraa ett samlat ansvar för långvarig service och vårdtill äldre och handikappade. Därigenom skapas klara ansvarsförhållanden ochläggs en gmnd för en ändamålsenlig organisation av framtidens äldreomsorg. fattade också beslut om ett utökatstatligt stöd om totalt 5,5 miljarder . Ett särskilt stödges för utveckling av gmppboende för åldersdementa. Regeringen har för avsiktatt lägga fram en proposition om lagändringar m.m. som kommer attkrävas för att genomföra en ekonomisk reglering av äldrereformen. Regeringenhar vidare för avsikt att lägga fram en proposition om denrättsliga regleringen av en försöksverksamhet med primärkommunalthuvudmannaskap för primärvården. Inom handikappområdet har fleraviktiga reformer genomförts. Som exempel kan nänmas den nya omsorgslagen, ettnytt och kraftigt förbättratbilstöd, utgivning av dagstidningar för synskadade Prop. samt förbättringar av vårdbidragoch tillfällig föräldrapenning för för- Bil. äldrar med handikappadebara. I samband med äldrereformen beslutade att inrätta ettsärskilt femårigt statligt stimulansbidrag för att påskynda utvecklingen avgmppbostäder för psykiskt utvecklingsstörda 1 det följande föreslås att anslagen tillhandikapporganisationema höjs med 21 milj.kr. till drygt 100 milj.kr. Vidareökar anslagen till den nyhetsförmedling som drivs av Föreningen till för depåverksamhet för synskadadehantverkare. Höjningar av grundbidraget och anskaffningsbidraget för bilstödetföreslås för att minska urholkningen av stödet. Inom handikapputredningen bedrivs ett viktigtarbete vad gäller det framtida stödet för människor med funktionshinder.Regeringen räknar med att på gmndval av utredningens förslag kunna läggafram" en proposition som bl.a. syftar till att i högre grad än förnärvarande tillförsäkra svårt handikappade ett väl fungerande samhällsstöd. Deresurser som kan frigöras för insatser inom handikappområdet bör i första handanvändas för att finansiera reformer med anknytning till handikapputredningen. Socialtbehandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik Utifrånnågra oerhört tragiska misshandelsfall har samhällets beredskap att skydda bamifrågasatts. Det får inte råda någon som helst tvekan om att det grundläggandesyftet med lagstiftningen är skyddet för bam och ungdom. Om det föreligger enkonflikt mellan bamens behov och för-äldraraas behov inåste bamets bästa varautslagsgivande. Denna princip har gällt i , och den harbekräftats i den nya lagen om vård av unga (LVU) som antogs av år1990. Det är angeläget att kunskapen om bam förbättras i det sociala arbetet.Därför föreslås att 8 milj.kr. ställs till förfogande för ensamlad satsning på området. För att mål skall kunna uppfyllasfordras att samhället kan ställa upp med erforderliga vård- ochbehandlingsresurser. På såväl ungdomssidan som vuxensidan har det skett enminskning av behandlingsplatser för de mest vårdbehövande gmpperaa. På desärskilda ungdomshemmen fanns 573 platser . Är 1990 hade antaletplatser minskat till 464. En gemensam arbetsgmpp med representanter försocialstyrelsen och de båda kommunförbunden genomförde enundersökning som visade att kommunema sökte plats för 154 ungdomar. Av dessakunde endast 40 beredas plats. Denna situation är inte acceptabel. Därförkommer regeringen att lägga fram förslag om omdisponeringar istatsbidraget till ungdoms- och missbmkarvård som syftar till en snabbutbyggnad av institutionsvården för de mest utsatta ungdoms- ochmiss-bmkargmppema. Landets kvinnojourer utgör ett värdefulltkomplement till . 1990/91:100 I det följande föreslåsatt ett särskilt organisationsbidrag inrättas för att Bil. 7 stödjakvinnojourema och deras riksorganisation. En proposition om alkoholpolitiken kommer attläggas fram under innevarande . Regeringen har för avsikt att undervåren 1991 besluta om en översyn av socialtjänstlagen. Sammantagetinnebär förslagen att anslagen under femte huvudtiteln ökar med 9 679,8milj.kr. (-1- ) enligt följande sammanställning (milj.kr. Stotsbudget .1990/91 Förslag 1991/92' Ekonomiskt stöd till barn- Försäkring vid sjukdom, handikapp och älderdom Hälso- och sjukvård m.m. F. Omsorg om barn och ungdom Omsorg om äldre och handikappade Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotika- ' har med anledning av regeringens förslag(prop. 1989/90:111, SkU31, rskr. 357) om reformerad mervärdeskatt m.m. ställtsig bakom att ändringar av stotliga myndigheters ställning inommervärdeskattesystemet införs fr.o.m. /92. att myndigheternas anslag fr.o.m. nämnda budgetår skall budgeteras exkl.mervärdeskatt. Chefen för har emellertid under särskildafrägor anmält att ytterligare beredning krävs i innanmervärdeskattebeloppen för resp. anslag kan fastställas. Han föreslår därföratt regeringen begär bemyndigande att, i samband med att regeringenutfärdar regleringsbreven för myndigheternas ajislag för /92,hålla inne medel motsvarande mervärdeskatt under resp. anslag. Medel för internationell samverkan reddvisas /92 under littera A. m.m. och under litteraE. Hälso- och sjukvård m.m. pp- i990/9i:ioo Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såvitt avser frågor under littera Al-2, A4-6, B, C3, C5,Dl-4, D6-9 och E; statsrådet såvitt avser frågor under littera A3, Cl-2,C4, C6-7, D5, F, G och H. Anmälan till budgetpropositionen 1991 (Femte huvudtiteln) A. m.m. A 1. 1989/90Utgift 34 283 023 1990/91 Anslag 34 671 000 1991/92 Förslag 39 861 000 1990/91 Beräknadändring Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 34 671 000 (29 056 000) -(- 5 190 000 (-1- 4 686 000) + 5 190 000 Med hänvisning till sammanstallningen beräknar jaganslaget för nästa budgetår till . Jag har vid min medelsberäkningtagit hänsyn till att ändrade debiteringsregler för telefonsamtalsavgifterkommer att införas inom fr.o.m. . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till för budgetaret 1991/92anvisa ett förslagsanslag på . Utredningar m.m. Prop. 7 1989/90 Utgift 36 006 338 Reservation 875 989 1990/91 Anslag 33 340 000 1991/92 Förslag 33 575 000 Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget uppgå till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m.m. för /92anvisa ett reservationsanslag på . 1989/90 Utgift 43 381 015' Reservation 11198 114 1990/91 Anslag 58 526 000 1991/92 Förslag 72 179 000 'Anslaget Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet. Rådet övertog då de uppgifter som tidigare legat pådelegationen för social forskning (DSF) och delegationen för invandrarforskning(DEIFO) samt ansvaret för finansiering och samordning av handikappforskningensom tidigare legat på forskningsrådsnämnden (FRN). Från anslaget bestrids kostnadema för denverksamhet som socialvetenskapliga forskningsrådet (SFR) finansierar samt förrådets administration. Rådets uppgift är enligt instmktionen (1990:739) attstödja socialvetenskapligt betydelsefull forskning. 1regeringens proposition 1989/90:90 om forskning anges fömtsättningama förrådets verksamhet. Av propositionen framgår bl.a. regeringens förslag tillekonomiska ramar för rådets verksamhet /91 -1992/93 samtvissa prioriteringar inom såväl det socialpolitiska som det invandrarpolitiskaområdet. behandling av propositionen (1989/90:SoU19, rskr. 333 och1989/90:UbU25, rskr. 328) innebar eft stöd för dessa prioriteringar. Enligtriksdagsbeslutet skall rådets kärnområde vara gmndforskning och tillämpadforskning inom socialvetenskap och socialpolitik. tillstyrkte vidarede riktlinjer för resursförstärkningar för budgetaren 1991 /92 och 1992/93 somangefts för rådet. Utöver de resursförstarkningar som tillstyrktföreslår SFR i sin anslagsframstallning att löne- och prisomräkningen av rådetsanslag skall följa de principersom tillämpas för forskningsråden under utbild- Prop. 1990/91:100 ningsdepartemenlet. Iforskningspropositionen föreslog regeringen bl.a. särskilda satsningar vadavser forskning för ökad välfärd. Vad gäller föreslogsinsatser avseende: För /92 föreslogs enresursförstärkning på totalt 5,6 milj.kr. för dessa områden, varav förfolkhälsovetenskaplig forskning 2,5 milj.kr., för äldreforskning 2,1 milj.kr.och för invandrarforskning 1,0 milj.kr. Jag har vid medelsberäkningen tagithänsyn till detta. Vid pris- och löneomräkningen av anslaget har jagtillämpat samma principer som gäller för forskningsråden underutbildningsdepartementet. Den totala omräkningen uppgår till drygt 8 milj.kr. Med hänvisning till vad som anförts i detföregående beräknar jag anslaget för nästa budgetår till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till förbudgetaret 1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . 1989/90 Utgift 215 771 Reservation I 054 229 1990/91 Anslag 1 270 000 1991/92 Förslag 6 270 000 har ett budgetmässigt ansvarför statligt finansierad statistik inom det sociala området, oavsett om denproduceras av () eller av annan myndighet. Behov avoch medel för statistik- och informationsinsatser tas i stor utsträckning uppunder de skilda sakanslagen på femte huvudtiteln. Medel för statistik tas ocksåupp under SCBs anslag på trettonde huvudtiteln. Under detta anslag beräknas medel dels för insatserför förbättringar när det gäller samordning och utnyttjande av statistik m.m.,dels för tillfälliga insatser. Jag har bl.a. beräknat medel för en uppföljningav fruktsamhetsundersökning i vilken uppgifter om bl.a. demografisk utveckling,den offentliga politikens betydelse samt relationen mellan utbildning ochförvärvsarbete skall behandlas. SCB har i sin anslagsfram- ställningberäknat totalkostnaden för en sådan familjeundersökning till ca Prop. 1990/91:100 11 milj.kr., varav ca hälften belastar budgetaret 1991/92. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Informationsförsörjning för budgetaret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . 1989/90 Utgift 230 355 235 Reservation 29 480 249 1990/91 Anslag 193 500 000 1991/92 Förslag 193 500 000 Från anslaget bekostas särskilda insatser för attbekämpa spridningen av det vims, Humant Immunbrist Vims (HIV), som kan ledatill sjukdomstillståndet aids (acquired immune deficiency syndrome - förvärvadimmunbrist). Ett handlingsprogram för den fortsatta bekämpningen av HIV/aidshar senast antagits av på gmndval av prop. 1987/88:79 om åtgärder motaids (SoUlO, rskr. Handlingsprogrammet innefattar information tillallmänheten och särskilda gmpper med s.k. riskbeteende. Det omfattar vidarestöd till förebyggande insatser inom narkomanvård, kriminalvård, psykosocialstödverksamhet samt till medicinsk och samhällsvetenskapligt orienteradforskning. Från anslaget lämnas också ett extra bidrag tillStockholms läns landsting, , , kommunoch . Genom bidraget, som avses utgå under en övergångstid,ges stöd till smittskyddsarbetet inom de landsting och kommuner där HIV-smittanär särskilt utbredd. Sjukdomstillståndet aids utgör ett allvarligt hotmot folkhälsan. Infektion av HIV, som kan leda till aids, hänförs enligtsmittskyddslagen (1988:1472) till de anmälningspliktiga sjukdomar som ärsamhällsfarliga. Det svenska samhället har mobiliserats i HlV/aids-bekämpningen. AIDS-delegationen, som är knuten till ,har av regeringen erhållit den övergripande uppgiften att samordna arbetet medatt begränsa spridningen av HIV/aids. Sverigedeltar även i det internationella arbetet med att bekämpa aids. HIV kommer att finnas kvar i vårt samhälle undermycket , kanske i flera generationer. Detta måste vara utgångspunkten fördet framtida förebyggande arbetet. HIV kommer att fortsätta att utgöra ettpotentiellt hot. Fortsatta informationsinsatser är därförnödvändiga. Insatsema måste inriktas på att långsiktigt motverka en framtidaökad smittspridning. Centralt initierade informationsinsatser erfordras. Deskall främst syfta till att stödja och stimulera lokala aktiviteter. Mångaintresseorganisationer gör betydelsefulla insatser. Stödet till Prop.1990/91:100 organisationeraas arbete bör fortsätta under budgetaret 1991/92. Spridningen av HIV bland injektionsmissbmkare harmötts med en kraftfull förstärkning av insatsema inom narkomanvården. Fortsattstöd måste utgå till en offensiv narkomanvård. Centrala initiativ behövs föratt utveckla den långsiktiga vården av tunga narkotikamissbrakare. Särskildamedel bör vidare avsättas för att utveckla samarbetet mellan ochpsykiatrin. Eftersom de tyngst belastade narkotikamissbmkamaofta finns inom kriminalvården bör fortsatt prioritet ges åt att utveckla effektivasamarbetsformer mellan kriminalvård och narkomanvård. Omfattningen av samhällets insatser för attmotverka smittspridningen bör inte reduceras. De statligaaidsmedlen inåste emellertid kunna utnyttjas mer flexibelt. Insatsema måste kunnasättas in där de bedöms ha störst effekt för att motverka smittspridningen avHIV. Insatsema mot HIV/aids har alltmer integrerats somen naturlig del i de ordinarie samhällsorganens reguljära verksamhet. Det finnsdock fortfarande ett starkt behov av att i särskild ordning initieraförebyggande insatser. En alltmer effektiv samverkan mellan myndigheter,kommuner, landsting och frivilligorganisationer måste eftersträvas.