prop · GE03142 · 1990-12-31 00:00:00 — 3.uppgifter fullgöras som åliggernågon på grund av vad som föreskrivits i lag eller annan författning, 4.köp ske i fall som avses i 5 §I för den juridiska personens räkning av aktier i aktiebolaget, 5.innehavare av option näroptionens löplid går ut köpa efler sälja den underliggande tillgången ellersälja optionen, 6.ulfärdare av option i sambandmed lösen sälja eller köpa den underliggande tillgången som optionen avser, 7.köpare och säljare av terminvid slutdag fullgöra avtalet. 13§Anmälan enligt 9 § om aktieinnehav eller ändring i innehavet skall göras senastfjorton dagar efter det att 1. aktiei bolaget inregistrerats 1. aktie i bolaget inregistrerats vid eller så- vid eller så dant avtal som avses i 4 § första dant avtal som avses i 2 § första stycket 3 lagen (1985:571) om vår- stycket 3 antecknats hos bankin- depappersmarknaden antecknats speklionen, 2.insynsställning uppkommitenligt 8 § första styckel 1, 2, 4, 5 eller 7 eller den som avses med 8 § förstastyckel 3 eller 6 tagit emol underrättelse enligt Heller 15 §, 3.den anmälningsskyldigeförvärvat eller överlåtit aktier i bolaget eller annan ändring skell i aktieinnehavet,eller 4.den anmälningsskyldige fållvetskap om all närstående, som avses i 10 §, innehar, förvärvat eller överlåtitaktier i bolaget eller atl annan ändring skett i den närståendes aktieinnehav. 4 1990/91. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1990/91:142 18§Om det finns anledning anta att en bestämmelse i 4 § överlrätts, harbankinspektionen rätt att få de uppgifter som den behöver för sin utredningfrån 1. densom det finns anledning anta har gjort överträdelsen, 2.ett aktiebolag eller enjuridisk person i övrigt vars fondpapper överträdelsen gäller, 3.den juridiska person som lämnaidet offenlliga erbjudandet om aktieförvärv, 4.moderföretaget till delaktiebolag eller den juridiska person som avses i 2 eller 3, 6.fondkommissionär, 6. värdepappersinstitut, 7.någon annan som köpt eller såltfondpapper, om del finns anledning anta atl köpet eller försäljningenföranletls av otillåtet råd eller därmed jämförlig åtgärd som avses i 4 §. Omdet finns anledning anla att någon har överträtt andra bestämmelser i denna lagoch är överträdelsen belagd med siraff, får inspektionen i utredningssyfteockså infordra uppgifter av denne. 1.Denna lag träder i kraft den 1juli 1991. 2.Vad som i 2, 7 och 18 §§ sägsom värdepappersinstitut skall också gälla sådan fondkommissionär som med stödav punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (1991:000) omvärdepappersrörelse driver rörelse enligt fondkommissionslagen (1979:748). 29Förslag till Prop. Lag om upphävande av kungörelsen (nr 208)med vissa bestämmelser angående försäljning av svenska statenspremieobligationer Härigenomföreskrivs att kungörelsen (nr 208) med vissa bestämmelserangående försäljning av svenska slalens premieobligationer' skall upphöra attgälla. Dennalag träder i kraft . Senaste lydelse 1952:559. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, R. Carisson, , G. , , , , ,, , Proposition om handel och tjänster påvärdepappersmarknaden, m. m. År1987 tillkallades med stöd av regeringens bemyndigande en kommitté,, Fi 1987:11 (juslilierådel ,riksdagsledamoten , riksdagsledamoten ,dåvarande riksdagsledamoten . , riksdagsledamoten , riksdagsledamoten och dåvarande riksdagsledamotenOlle ) för all göra en översyn av värdepappersmarknaden. Kommitiénskulle allsidigt belysa och överväga slällning ochorganisation, normbildning och konlroll på värdepappersmarknaden, reglerna förbörsverksamhet, fondkommissionä-rernas verksamhel, insiderhandel och friståendeoptionsrätter. Kommittén skulle också försöka göra en bedömning av vilkaproblem som kan uppstå och om möjligt lämna förslag lill hur dessaskall lösas. I tilläggsdirektiv (Fi 1987:03) fick kommitién också Ifll uppgiftatl dels -med anledning av (Fi 1987:01) då avlämnade betänkande(SOU 1988:13) Handel med optioner och terminer lämna förslag till hur handelnmed standardiserade optioner och terminer bör vara organiserad, dels ägnauppmärksamhet åt effekter av börsrasel . Kommitténavgav slutbetänkandet (SOU 1989:72) Värdepappersmarknaden iframliden. Belänkandet har remissbehandlats. Kommitténs förslag Ifll nyinsiderlagsliftning togs upp i prop. 1990/91:42 om insiderhandel. Proposilionenantogs av (NU 15, rskr. Insiderlagen (1990:1342) trädde i kraftden 1 februari 1991.1 detta ärende behandlas ytterligare delar av kommillénsbelänkande, nämligen avsnitten om handelsregler för fondpapper och andrafinansiella instrument (kap. 8) och fondkommissionärer och andra aktörer påvärdepappersmarknaden (kap. 10). Återståendeavsnitt i betänkandet dvs. de om börs- och clearingorgani sationen (kap. 6), inregistrering av fondpapper och aktiehandeln vid 52 (kap.7), grundläggande regler för aktiebolag med Prop. 1990/91: 142 allmäntspridda aktier (kap. 9), börsetikens former och innehåll (kap. 13), sanklioneroch disciplinnämnd (kap. 11), gränsöverskridande värdepappershandel (kap. 14)samt bankinspektionens resurser (kap. 15) kräver fortsatta överväganden. Jagavser alt senare återkomma till dessa frågor. Idet följande ges som en bakgrund en beskrivning av den svenskavärdepappersmarknaden och den gällande lagstiftningen (avsnitt 2) samt deninlernationella utvecklingen, inklusive Europeiska gemenskapens direktiv ochdirektivförslag för värdepappersmarknaden (avsnitl 3). Därefter behandlasallmänna ulgångspunkter för lagstiftningen på värdepappersmarknaden ochvärdepappersmarknadens funktion i samhällsekonomin samt motiven för enreglering av denna marknad (avsnitt 4). Härefter följer allmänmotiveringen förlagförslagen (avsnitt 5 och 6) och specialmotiveringen till dessa (avsnitt 9). Till protokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning avkommitténs belänkande, i de delar som behandlas, som bilaga 1, delskommilléns lagförslag i dessa delar som bilaga 2, dels en förteckning över .remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena som bilaga 3. Regeringenbeslutade att inhämla lagrådels yttrande över inomfinansdepartementet upprättade förslag till 1.lag om handel med finansiellainstrument, 2.lag om värdepappersrörelse, 3.lag om ändring ikommunalskallelagen (1928:370), 4.lagom ändring i lagen(1949:722) om panllånerörelse, 5.lag om ändring i lagen(1968:555) om rätt för utlänning och utiändski företag atl idka näring här iriket, 6.lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel, 7.lagom ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), 8.lag om ändring i lagen(1979:749) om , 9.lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 10.lagom ändring i hemförsäljningslagen(1981:1361), 11.lag om ändring i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m., 12.lagom ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713), 13.lag om ändring i lagen(1983:890) om allemanssparande, 14.lagom ändring i lagen(1983:1053) om skall på omsättning av vissa värdepapper, 15.lag om ändring i lagen(1983:1092) med reglemenle för allmänna pensionsfonden, 16.lag om ändring i lagen(1985:277) om vissa bulvanförhåflanden, 17.lag om ändring i lagen(1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m. m., 18.lag om ändring ibankrörelselagen (1987:617), 19.lag om ändring ibankaktiebolagslagen (1987:618), sparbankslagen(1987:619), 21.lag om ändring iföreningsbankslagen (1987:620), 22.lag om ändring i konkurslagen(1987:672), 53 10.lag om ändring i lagen(1987:813) om homosexuella sambor, Prop. 1990/91: 142 11.lag om ändring i lagen(1988:1385) om riksbank, 12.lagom ändring i lagen(1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, 13.lag om ändring i lagen(1990:655) om återföring av obeskattade reserver, 14.lag om ändring i lagen(1990:750) om betalningar tifl och från utlandet m.m., 15.lag om ändring i insiderlagen(1990:1342), 16.lag om upphävande avkungörelsen (nr 208) med vissa bestämmelser angåendeförsäljning av svenska slatens premieobligationer. Lagrådet har lämnai lagförslagen utan erinran.Lagrådets yttrande bör fogas till prolokollel som bilaga 4. Efterlagrådsgranskningen har jag vidtagit en ändring i förslagen till 3 kap. 4 och 5§§ lag om värdepappersrörelse. Jag återkommer till den frågan i den allmännamotiveringen (avsnitl 6.3). Vidare föreslår jäg etl förtydligande i förslagenlill 3 kap. 6 § och 4 kap. 5 § lag om värdepappersrörelse som markerar attbestämmelserna utgör undantag från de generella förbuden i aktiebolagslagen ochbankakliebolagslagen att förvärva och som pant motta egna aktier och aktier imoderbolag. Härutöver bör vissa redaktionella jämkningar göras i deremitterade lagförslagen. 2 Den svenska värdepappersmarknaden Enfungerande värdepappersmarknad är uppbyggd kring olika funktioner som alla ärberoende av varandra. Genom informalion om värdepapperen och emittenterna fårköpare och säljare underlag för sina investeringsbeslut. Informationen kanspridas på många olika sätt, t. ex. på en marknadsplats där köpare och säljareär fysiskt närvarande eller genom etl elektroniskt informationssystem. Självaavslutet vid en affär kan ske t. ex. på ett börsgolv eller i ett elektroniskthandelssystem. I båda fallen krävs regler om när avslut skall anses ha skett.Efter avslutet skafl betalning ske och leverans av värdepapperet äga rum. Såvälbetalning som leverans kan ske genom fysiskt överlämnande av konianter resp.värdepapperet. Betalning kan också ske genom överföring mellan bankkonton ochleveransen fullgöras genom registrering på köparens värdepapperskonlo i eltdatoriserat värdepapperssystem. Densvenska värdepappersmarknaden kan delas in i tre delmarknader nämligenaktiemarknaden, penning- och obligationsmarknaden och de-rivalmarknaden.Penning- och obligationsmarknaden utgör en del av kredilmarknaden. Den andradelen, som inte behandlas här, är kreditgivning i banksystemet. Den handel somsker på derivatmarknaden ulgör elt komplement till både aktiemarknaden ochpenning- och obligationsmarknaden. (Se vidare avsnitl 4.3) Värdepappersmarknadenhar under 1980-talel genomgålt en dramatisk 54 Handel medaktier på har förekommit Prop. 1990/91:142 sedan lång tidtillbaka. Obligationer har emitlerats alltsedan 1800-lalet som ett alternativtifl vanliga krediter i bank. Andrahandsmarknaden för obligationervitaliserades som kreditmarknadenavreglerades. Ungefar samtidigl introducerades bankcertifikaten, vilkel var ettsätt för bankerna alt finansiera sig via ett instrument med kort löplid. Manbrukar säga alt detta utgjorde början på penningmarknaden. Handeln påpenningmarknaden log fart i samband med introduktionen av statsskuldväxlar ochriksobligationer åren 1982 resp. 1983. Handel med standardiserade köpoptioner iaktier påbörjades . vilket var starten för derivatmarknaden.Utvecklingslakten har varil hög även på de internationellavärdepappersmarknaderna. Dentekniska utvecklingen har haft mycket stor betydelse för samtligavärdepappersmarknader i världen. Modern data- och kommunikationsteknik harvarit en förutsättning för utvecklingen av nya finansiefla instrument och nyahandelssystem saml för internationaliseringen av värdepappersmarknaderna. Dentekniska utvecklingen kommer även fortsättningsvis att vara en viktig faktorför värdepappersmarknaden. Vid1980-taIeis början, dvs. när den nuvarande börs- ochfondkommis-sionslagstiftningen trädde i kraft, var handeln vid Slockholms fondbörsrelalivt obetydlig. har en markant förändring ägt rum.Årsomsättningen på börsen ökade från ca tifl113 miljarder kronor för aU sjunka tifl 93,5 miljarderkronor. Emissionsaktiviteten har 90 uppgåu tillnärmare avseende nyemissioner och introduktioner av nyabolag. Vid slutet av uppgick börsvärdel lill mol44 miljarder vid utgången av . Orsakernatill det kraftiga uppsvinget för den svenska aktiemarknaden står all finna inäringslivets allmänna expansion, ökad lillgång lill place-ringsvilligl kapitalfrån pensionssparande, utlandet och den inhemska allmänheten saml slulligen enkraftig tillväxt av anlalel förmedlare på marknaden. Den mycket snabbautvecklingen av aktiemarknaden har under 1980-lalet lett till atl antaletfondkommissionsbolag ökat kraftigt, från 7 till 23 vidulgången av år 1990.1 mitten av uppgick de samladecourtageinläkterna lill ca 700 milj. kr. uppgickdessa intäkter till 1,9 resp. . Förutom den ökadeaktiviteten på har tillkomsten av nya finansiellainstrument och möjligheten att frill handla med utländska aktier påverkalfondkommissionärernas intäkter. Diagram I. Börsvärdeoch omsäRning 1980-1990 Mdr kr .. r 200 Anm.: Endast börsnoteradeaktier. Moderndatateknik togs relalivt tidigt i bruk i den svenska akliehandeln. Redan underår 1974 tog datorer i anspråk i liten skala. Handeln påStockholms fondbörs sker numera i det datoriserade SAX-syslemel. De nordiskafondbörserna bedriver samarbele om spridning avbörsinformalion i elt elektroniskt system, Nordquote. (Se avsnitl 2.5.) Aktier i lio utländskaförelag var i slutet åv år' 1990 föremål för handel på den svenska marknaden.Sex av dessa företag härrör från de andra nordiska länderna. Under år 1989riktades också erbjudanden till den svenska allmänhelen all teckna aktier ivissa icke noterade utländska bolag sedan valularegleringen i början av åretavskaffades i dessa delar. Svenskaobligationer har i ålskifliga decennier varil inregistrerade på Stockholmsfondbörs. All obligalionshandel sker emellertid utanför börsen.Börsregistreringen motiveras främsl av att vissa stora obligationsplacerareenligt sina placeringsreglementen bara får investera i obligationer som ärbörsnoterade. Någon större andrahands-marknad i just del instrumentet haremellertid aldrig uppkommit. En fungerande andrahandsmarknad utvecklades försli och med stals-skuldsväxlarnas introduktion . Detta instrument varett sätt för staten atl tillgodose sitt lånebehov. Till penningmarknadensuppkomst bidrog även atl en effekliv försäljningsorganisation börjadeutvecklas. En annan viktig faktor för marknadens framväxt var det datorsystemför spridning av informalion om kurser och räntor på olika värdepapper som underår 1981 introducerades av Reuters. Med liden har handeln i obligationer och ikortfristiga räntebärande värdepapper smält samman till det som i dagligt talbrukar kallas penningmarknaden. Handeln påpenningmarknaden sker informellt genom telefonkontakter mellan banker,fondkommissionsbolag och ett fåtal större placerare. Information ommarknadsläget sprids via bildskärmsterminaler. På dessa visas s. k. indikativakurser, dvs. informalion ulan förpliktelse för avsändaren. Någon information omavslutskurser och omsatta volymer sprids ännu inte i dessa informationssystem.Omsätlningssiffror för penning- och obligationsmarknaden finns endast förstatspapper fr.o.m. , vilka i och för sig dominerar handeln på denmarknaden. I 11 I I I I I I t I I I I 1988 1989 I I I I I I I I Efternågra års fallande omsättning har aktiviteten åter stigit . Dendagliga omsällningen av statspapper som låg på i genomsnitt 6,5miljarder kronor har stigit till ca 22 miljarderkronor. Den räntebärande värdepappersmarknaden Prop. Statsskuldsväxlar Bankcertifikat Certifikat från -10,0 3,1 -11,5 90,6 -10,9 65,1 Anm.: Tabellen omfattar inte industri- ochkommunobligationer. Valuiaregleringensavveckling har medfört atl utländska placerare fått tillgång lillden svenska penning- och obligationsmarknaden. har utlänningar investerat i räntebärande värdepapper emitteradei svenska kronor för ca . Regeringen upphävde den I januari1990 förbudet mot all vid inregistrera utländskaobligationslån m. m. som inle bjudits ut offentligt i av svensk bank. Somett led i statens upplåning har staten tiUbaka emitteratpremieobligationer. Samtliga premieobligationslån noteras på Stockholmsfondbörs, där också en stor del av handeln sker. Omsättningen ipremieobligationer på fondbörsen uppgick till 4,8 miljarderkronor. En stor del av handeln med sker utanför fondbörsen. Sedan år1986 förekommer också en omfattande terminshandel i premieobligationer utanförfondbörsen. Den handeln beräknas uppgå till perår. 1 syfte atl bl. a. få betryggande former för terminshandeln och enförbättrad prisbildning för denna tillåts sådan handeläven på . Ijuni påbörjades handel med standardiserade aktieoptioner hos dåvarande , nu mera (). Handeln har senare utvidgats lill atl gälla såväl optioner som terminskontrakt avseende aktier, aktieindex, räntebärande värdepapper och vissa valutor. Clearing av dessa instrument sker inom OM och är helt datoriserad. En del av handeln sker direkt i datorsystemet genom atl fondkommissionärer för sina kunders räkning själva på sina terminaler lämnar köp- och säljorder. Den andra delen sker genom telefonhandel där kunder genom fondkommissionärer 58 lämnarorder lill OM. omsattes Prop.1990/91:142 aktierelateradederivalinslrument för totalt . underliggandevärdet uppgår emellertid tifl belydligt högre belopp. manmäter det underliggande värdet uppgick omsällningen av aktieindexoplionerlill ca och av aktieoptioner lill ca Som jämförelse omsattes under aktier på derivalinslrumenthar succesivl ökat efler avskaffandet av lioner till ett värde av102 milj. kr., räknat på den premie som erläggs vid Av den totaladagsomsältningen av statspapper, som uppgick lill i genomsnittca per dag, utgör numera terminshandeln ca 30 . OMhar flera inlressebolag utomlands som är godkända options- och terminsbörser.Etl helägt dotterbolag, OM , har etablerat en i () för handel och clearing avoptioner och terminer. Denna marknadsplats är länkad lill den handel som sker iSverige och därigenom erhålls i princip en gemensam marknad för ochSlockholm. Avbelydelse för den framlida utvecklingen för options- och terminshandeln iSverige är beslut all fr.o.m. upphäva allaåterstående valulareslriklioner. Härigenom får förelag och privatpersoner iSverige fritt bl. a. göra termins- och optionsaffärer i utländsk valuta inomlandel och ut- och införa alla slag av värdepapper. 2.5 Datorisering på värdepappersmarknaden Detekniska framstegen, utvecklingen av nya finansiella instrument ochinternationaliseringen hänger samman. De möjligheter till ökad aktivilet övergränserna som dalatekniken skapar, leder till nya krav på tekniska lösningar.På motsvarande sätt sker t. ex. utvecklingen av nya finansiella instrument iett samspel mellan nya behov bland placerare och emittenler påvärdepappersmarknaden och nya tekniska möjligheter. Här skall redovisas destörre tekniska framstegen som har gjorts och som har fåttavgörande betydelse för den svenska värdepappersmarknadens utveckling. SAX() är elt automatiskt handelssy stem som introducerade . Genom införandet av SAX har börsen blivit en datoriserad marknadsplats. Börs ombuden kan med sina datorer (arbetsstationer) delta i handeln från valfri geografisk plats. Via sina datorer kan de registrera köp- och säljor der, inrapportera affärer som genomförts utanför SAX-systemet och ta del av information från marknaden. Informationen presenteras såväl detalje rat i form av orderböcker som mer överskådligt i form av marknadssam- manfatlningar. 1 SAX finns även funktioner som medger handel med små poster av värdepapper. Handeln i SAX styrs av ett regelverk som syftar lill genomlysning, koncentration och likabehandling. Affärer i SAX rapporte ras såväl till börsmedlemmarna som till allmänheten. Alla affärer av normalomfattning skall ulföras genom SAX orderbok. 1990/91:142 Slörre order kanulföras utanför SAX och därefter inrapporteras till SAX under förutsättning attpriset ligger inom rådande köp- och säljkurs, den s. k. spreaden, i orderboken.Mycket stora affärer får genomföras till priser som ligger utanför spreaden.Alla affärer som görs utanför SAX under börsens öppethållande skallinrapporteras från avslutet. Övriga affärer skall efteranmälassenast nästföljande morgon. 5'/X() är externa informationssystem somdistribuerar finansiefl information till i första hand aktörer på den svenskafinansmarknaden. Ur systemet erhålls ögonblicklig information från bl.a. olikamarknadsplatser världen över och nyhetsbyråer. Abonnenter kan la emot, bevakaoch bearbeta mottagen information i samma persondatorer som används för andrasyften, t. ex. ordbehandling. Nordquoteär ett elektroniskt system för spridning av börsinformalion i . Genom altknyta samman de nordiska börsernas (med undanlag för ännu så länge)nationella informationssystem har de fyra börserna tagit etl första steg motmöjlighelen all skapa en nordisk värdepappersmarknad. Information frånNordquote finns också att tillgå för mottagare utanför . kommerdärigenom atl för utländska aktörer framstå som en marknad.Informationen kan tas emot via satellit eller via det fasta telenätet. VP-systemelär etl kontobaserat värdepapperssystem. Systemet lillämpas sedan den 1 januari1991 fulll ul på aktier, obligalioner, m.m. som emitlerats av bolag som ärregistrerade i (). Dessa värdepapper ärregistrerade på ett s. k. VP-konto hos VPC. Banker och fondkommissionsbolag kanauktoriseras av bankinspektionen som kontoförande institut (Kl) och fungerarsom ombud för ägaren av värdepapper. Ägaren kan själv välja det Kl som skallgenomföra registreringar på kontot, t. ex. köp, försäljning och pantsättning.På samma säll som lidigare kan en värdepappersägare välja mellan all ha egelVP-konto hos VPC eller vara förvaltaregistrerad hos en fondkommissionär. Nordexär en datoriserad marknadsplats i för professionella aktörer som handlarmed aktier i bolag från , , och . 1 Nordexregistrerar kunden själv sin köp- eller säljorder via en dataterminal ochavsluten sker automatiskt. Reuters,som är ett brittiskt informationsföretag, sprider främst finansiella nyheteroch värdepappersnoleringar till professionella mottagare via ett nät av ca168000 dataterminaler i världen. Härigenom får mottagaren tillgång tillögonblicklig information om handeln i praktiskt taget alla noterade värdepapperfrån ca 150 marknadsplatser och OTC-marknader i hela världen. Reutersverksamhet baseras huvudsakligen på handeln i olika valutor och i räntebärande värdepapper. I har Reuters förmedlat indikativa köp- och säljkurser till ledning för den telefonhandel som sker i räntebärande värdepapper. För vissa icke börsnoterade aktier och för vissa ej standardiserade aktieoptioner lämnas också kursiippgifler i Reuters informationssystem. PMC är ett clearingsyslemsom är avsett för leveranser, likvider och Prop. 1990/91:142 säkerheter isamband med överlåtelser av värdepapper på penning- och obligationsmarknaden.Den höga omsättningen av räntebärande värdepapper har medförtatt en rad administrativa och praktiska företeelser av marknadens aktörerupplevs som problem och risker. För att eliminera dessa problem har marknadensparter enats om att bilda bolaget . Tanken äralt clearingen i PMC skall erbjuda sina medlemmar, vilka också är aktieägare ibolaget , ett kontobaserat värdepapperssyslem för registrering av räntebärandevärdepapper. Genom systemet möjliggörs utväxling av likvid mot leverans vidomsättning av berörda värdepapper. Regeringen har till överlämnatförslag till lagsliftning om kontobaserat penningmarknadssystem (prop.1990/91:106). PMl(penningmarknadsinformalion) är ett elektroniskt informations-syslem för densvenska penningmarknaden som startades . Verksamheten bedrivs av PMI ABsom ägs av bl.a. , svenska banker. Information från PMC om avslutskurser och omsattavolymer för berörda värdepapper är tänkt all förmedlas av PMI. De närmareformerna för delta har ännu inte fastslällls. OMskapade ett syslem för integrerad elektronisk handel och clearing medderivatinstrument. Detta syslem förekommer för börs-och clearingverksamhet ifem andra länder. Ett20-tal svenska förelags aktier är nu föremål för notering på en eller flerautländska marknader. Den utlandsägda andelen av den totala aktiestocken i desvenska börsföretagen var vid ingången av 6,, vilket motsvarade etlmarknadsvärde på . Två svenska företag, AGA och ,noteras i såväl , övriga , som och är därmed iprincip föremål för handel dygnet runt. Utländskaplacerare svarade 87 för avaktieomsätlningen på Stockholmsbörsen. 86 nettoköpteutländska placerare svenska aktier för . Däremotnettosålde de aktier för 90.