prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Verken redovisade uppdraget genomatt överlämna rapporten till . att plan-och bygglagen kompletteras med regler ominiljökonsekvensbeskrivningar. Utredningen har remissbehandlats. i samband med arbetet med den till planerademiljöpropositionen. Vissa byggfrågor, hyresfrågor m.m. Prop. Regeringenhar i plan- och byggförordningen (1987:383) bemyndigat att meddelaverkställighetsföresfcrifter och de övriga föreskrifter som behövs förtillämpning av ett flertal bestämmelser i . Med stöd avbemyndigandet har verket bl.a. beslutat om nybyggnadsregler som trädde i kraftden . Reglema är till stor del utformade som funktionsinriktadekrav på byggnaders egenskaper, vilket innebär att den tidigare detaljregleringengenom tekniska föreskrifter har kunnat begränsas. Funktionskraven främjar ocksåutvecklingen av ny teknik och nya metoder på byggområdet. Under en övergångstidfram till har även bestämmelsema i Svensk Byggnorm 1980kunnat tillämpas. De nya reglema har introducerats genom enomfattande utbildningsverksamhet. har samlat in erfarenheter av derastiUämpning och kommer på gmndval härav att göra vissa förändringar av reglema. Inom verket pågår ett arbete som syftartill att åstadkomma nya regler och allmänna råd för ombyggnad. har frågor som rör byggnadersinomhusmiljö uppmärksammats alltmer. har i sitt betänkande(SOU -1989:76) Att förebygga allergi/överkänslighet lämnat en rad förslag ochrekommendationer som rör inomhusmiljön. Den inom tillsattaarbetsgmppen för frågor som rör sjuka hus har redovisat sitt slutbetänkande (Ds1990:4) Byggnaders inomhusmiljö m.m. . Betänkandet har remissbehandlatsoch bearbetas nu inom . Proposition lämnas till riksdagenunder våren. Med anledning av förslag från gmppen har i samråd medstatens råd för byggnadsforskning inlett en riksomfattande kampanj . Uppdrag har givits till att i enlighet medriksdagens beslut (1988/89:BoU, rskr. 28) utreda frågoma om inbrottssäkraredörrar, brandsäkerhet vid altemativa boendeformer, säkerhetsanordningar på takoch källsortering av sopor. Det sistnämnda uppdraget har redovisatstill . Inom har utarbetats ettförslag till en förordning som ersätter kungörelsen (1939:783) angåendeanordnande och begagnande samt tillsyn av vissa hissar. Förslaget harremissbehandlats och bearbetas nu inom departementet. (Bo 1989:04) som tillkallades föratt se över hyreslagstiftningen uo-eder frågor om förverkande av hyresrätt,förbudet mot särskild ersättning för hyresrätt, andrahandsuthyming och avstående frånbesittningsskydd. En språklig översyn av hyreslagen görs också.Även en del andra frågor med anknytning till hyreslagstiftningen tas Prop.1990/91:100 upp av kommittén. Arbetet skall i en första etapp vara avslutatföre utgången Bil. Enproposition om en ny bostadsrättslag överlämnas till . Ipropositionen föresläs bl.a. att s.k. förhandsavtal skall kunna ingas och attvetorätten för bostadsrättshavama vid ombyggnad skall avskaffas. Förslag lämnasockså om att bostadsrättsföreningar lättare skall kunna vägra juridiskapersoner inträde i föreningen. 1 propositionen föreslås också att försöksverksamhetenmed kooperativ hyresrätt förlängs med tvä är till utgången av . Enutredning (Bo 1990:01) har tillkallats för att göra en utvärdering avförsöksverksamheten. Bostadsbeståndetomfattar nu ca 4 miljoner lägenheter som nästan alla har en modemutmsmingsstandard. Antalet mmsenheter (mm och kök) uppgår till ca 17 miljonereller nära rvå per invånare. I genomsnitt har varje invånare ca 45 mbostadsyta. I förhållande till folkmängden innebär detta, som boverketframhåller i sin anslagsframställning, ett intemationeUt sett stortbostadsutbud med avseende på såväl antalet lägenheter som utrymme. Det finnsemellertid fortfarande stora skillnader i fråga om uttmmesstandard mellan olikahushåll. Antalet trångbodda hushåll utgjorde är 1985 ca tvä procent avsamtiiga hushåll och av bamfamiljema. Omkring fyrafemtedelar av bamfamiljema kunde ge varje bam ett eget mm. Trots det stora utbudet av bostäder redovisarflertalet kommuner bostadsbrist. senaste redovisning visar dock attköema efter bostad slutar växa om man undantar . Antalet kommuner som uppger att de har bostadsbristär nästan lika många som föregående år medan de som bedömer att bristen minskarär nägot fler. Uppgifterom antalet outhyrda lägenheter i allmännyttiga företag den 1september 1990 visar att deökat från 2500 till3 800 lägenheter. Tidigiue erfarenheter visar att omsvängningar från bostadsbrist till ensituation med outhyrda lägenheter kan ske snabbt. Därför kommer ett arbeteatt igångsättas för att fmna lämpliga åtgärder för att möta denna typ av negativa konsekvenser. Bedömningarav nettotillskottet av lägenheter är osäkra. Alla nu tillgäng liga uppgifter tyder emellertid på att nyproduktionen under senare är har gett ett stort nettotillskott jämfört med tidigare perioder. Avgången ur beståndet uppskattas till endast 5 (X)0 - 10 000 lägenheter , vilket innebär att en nyproduktion pä nivå skulle kunna ge ett nettotillskott av nära 50 000 lägenheter . Det kan jämföras med den period dä nyproduktionen var som störst, åren 1966 - 1975. Avgången uppgick då till nära 30 000 lägenheter och nettotillskottet till i genomsnitt ca 65 000 lägenheter. Detfmns som framgått tecken som tyder på en omsvängning i bostadsmarknadsläget,åtminstone i mindre och medelstora kommuner. Detta innebär emellertid ännu intenågon nämnvärd förbättring av ungdomamas möjligheter an fä bostäder.Fortfarande är den övervägande delen av de bostadssökande, , ungdomar sombor kvar hos sina föräldrar. Av de bostadssökande som bor i andra handeller hyr del av annans bostad är också en stor del ungdomar . Ungdomar saknar förankring på bostadsmarknaden ochde har ofta svag betalningsförmåga. Därför kommer ungdomar alltid att ha ettutsatt läge jämfört med andra bostadssökande. Det fmns därför skäl att ävenfortsättningsvis genomföra särskilda åtgärder för att underlätta för ungdomarnaatt tillgodose sitt behov av bostäder. Det särskilda ungdomsbostadsstödet tillkommunema för bostäder som hyrs ut till ungdomar är en sådanätgärd. Ungdomsboendedelegationens kontakter med kommunemahar lett till särskilda åtgärder på många häll i landet.I en del kommuner har man startat särskilda ungdomsbostadsförmedlingar, somhar till uppgift att aktivt arbeta för att underlätta för ungdomar att få enbostad. Man har använt sig av bl.a. kortudsuthymingar och andrahandslägenheter.Vissa kommuner har gått ut med särskild information till ungdomarna om bostadsmarknaden. Boendeför äldre, handikappade och långvarigt sjuka Genomboendeservicedelegationen har /86 bedrivits ett arbete medatt utveckla nya former för samverkan i fråga om sådan service till de boendesom kan förbätö-a möjlighetema för äldre, handikappade och långvarigt sjukaatt bo i vanliga bostäder. Bidragsgivningen avslutades vid utgången /90. Sammanlagt cirka 100 milj.kr. har fördelats till 103 lokalautvecklingsprojekt. En tredjedel av dessa, 36 projekt, bedrivs i byar ochmindre tätorter på landsbygden. Utvecklingsarbeten finns i ett 70-tal olikakommimer. Samtliga län är företrädda. Genom samverkan mellan kotTimunala förvaltningar,bostadsföretag, landsting, föreningsliv, intresseorganisationer m.fl. prövasolika former av samordnad service för såväl människor med särskilda behov somför de boende i allmänhet inom ett bostadsoinråde eller på en mindre ort. Boendeservicedelegationen har lämnat en redovisningav sina erfarenheter av verksamheten. Även om det ännu är för tidigt att drabestämda slutsatser redovisar delegationen i stort sett positiva erfarenheter.Delegationen utvecklar det tidigare framlagda förslaget att isamarbete med ska ta över ansvaret för frågor om samordnadboendeservice. Dämtöver lägger delegationen vissa synpunkter och förslag isyfte att stimulera en fort- 1990/91:100 Bil.l3 sattutveckling pä området. En beredning av delegationens rapport har päbör- Prop. 1990/91:100 jats. Jag avser att återkomma tUl frägan sä snart beredningen är avslutad. Vissa uppgifter om bostadsbyggandet m.m. Nyproduktionenhar ökat är för är och påbörjades byggandeav drygt 58 000 lägenheter medan över 50 000 lägenheter färdigställdes. Underår 1990 berälcnas antalet påböijade lägenheter öka ytterligare.Färdigställandet beräknas öka med omkring 7 000 lägenheter. Antalpåbörjade och antal färdigställda lägenheter i nybyggnader åren 1985 -1989 1985 1986 1987 1988 1989 )örjade 27600 30 600 39 000 50 500 58 200 Färdigställda 32 900 28 800 30 900 40 600 50 400 har småhusen svarat för nägot mindreän hälften av de färdigställda lägenhetema . Ägarlägenhetemas andel avde nybyggda småhusen har emellertid minskat frän är år1989. Småhus med äganderätt utgjorde av alla färdigställda lägenheter år1989, bostadsrätter och hyreslägenheter . Antalet lägenheter i hus där modemisering, andraombyggnader eller tillbyggnad slutfördes var ca 27 000.Nettoavgången pä gmnd av sammanslagning av smålägenheter m.m. var liten, ca tväprocent. Tillskottet av modema lägenheter var omkring 5 000 och antalet smålägenheterom högst ett mm och kök ininskade med knappt 4 000. Produktionskosmademaför projekt med beslut om bostadslån ökade med 28 %för flerbostadshus och för gmppbyggda småhus. Konsumentprisindex ökadeunder med . steg produktionskostnadema med 10 %och konsumentprisindex . steg såledesproduktionskostnadema nästan snabbare än inflationen. varökningstakten 1,5 gång snabbare än inflationen. De regionala skillnadema i kostnadsutveckling varstora. För flerbostadshus var ökningen i Göteborgs- och län således intestort mer än hälften av riksgenomsnittet. För gmppbyggda småhus var ökningenlägre än riksgenomsnittet i samt Göteborgs- och län. Produktionskostnadkr.lm dr 1988 och 1989 samt ökning i % mellan åren Prop. 1990/91:100 1986 och 1988 samt är 1989 Bil.l3 8 720 8 954 Ökning, % 1986-88 Ökning, % 1986-88 Även faktorprisema har stabiliserats de senasteåren. Fr.o.m. t.o.m. år 1990ökade faktorprisindex för flerbostadshus inkl. löneglidning . Undermotsvarande period var ökningen . Bostadsutgifteroch inkomster för hushåll i hyreslägenheter, bostadsrätter och egnahemundersöks av SCB ungefär . Den senaste slutförda undersökningenavser och resultaten har av . Hushållens nettoutgift för bostad - bmttoutgiftenminskad med bostadsbidrag och skatteeffekt för egnahemsägare - beräknas för år1989 uppgå till av den disponibla inkomsten, dvs. samma nivå som är 1985. Utgiftsandelen var högst för egnahemsägare, , medan andelama för bostadsrätt och hyresrätt var 17 resp. . Bamfainiljema,som i stor utsträckning bor i egnahem, använder av den disponiblainkomsten till bostad och hushåll utan bam . Månadshyran för lägenheter om och kök var ijanuari 1989 i genomsnitt ca . och motsvarande avgift för bostadsrättknappt . Det motsvarar i årshyra /m och i årsavgift /m. I hus som färdigställts vargenomsnittshyran /m och densamma för varje tioårsklass av hus. För husbyggda stiger genomsnittshyran för varje byggnadsperiod ochuppgick i hus som byggts till /m, eller mer ängenomsnittet för hus byggda . För bostadsrättshusgäller att avgiftema i högre grad än hyroma bestäms av de urspmngligakapitalkostnadema. Det innebär att sldllnadema i avgifter mellan olika årgångarav bostadsrättshus är större än hyresskillnadema i motsvarande årgångar avhyreshus. Hyra/avgift ijanuari1989 för hyres- och bostadsrättslägenheter färdigställda 1990/91:100 Bil.13 3 rum och kök Kr./ lägenhet ijanuari Hyresrätt Källa:SCB, BHU 1989 Samhälletssubventioner till bostadssektom har ökat kraftigt . Bostadssubventioneroch intäkter av fastighetsskatt och hyreshusavgift . Miljarderkr., löpande priser 'Avserbåde bostadsbidragen tiU bamfamiljer m. fl. och de kommunala bostadstiU-äggenuU folkpension (KBT). Beloppet för är 1990 är beräknat Uppgiften avser detbudgetär som börjar under kalenderåret. Det särskilda räntebidragsom betalades ut vid fastighetsskattens införande har här förts tUl är 1985.Beloppet förbudgetårel 1990/91 är beräknat Beloppenär beräknade för fastigheter med underskott, varvid hänsyn tagits tiUschablonintäkt och extra avdrag. Marginalskatten har antagits vara L o. m.är 1987, för är 1988, för är 1989 samt för . Uppgiftemaavser inkomstår och är faktiska . Beloppet för är 1990 ärberäknat. Källa: RRV. Här redovisas intäkter under det kalenderår som skanen ihuvudsak betalas in till statsverket. I statsbudgetens inkomstberäkningredovisas skatten under det år den bokförs på sin inkomstpost, dvs. KäUa: RRV. Fr.o.m. är 1988 har skyddet mot högabostadskostnader förstärkts för de Prop. 1990/91:100 bamfamiljer som harbostadsbidrag. Bostadsbidrag har genom lagstiftning in- Bil. 13 förts även förungdomar med låga inkomster fr.o.m. är 1989. Ytterligare förstärkningar avbostadsbidragen har, som en följd av skattereformen, beslutats för år 1991.Ändringen innebär, förutom kraftigt höjda bidragsbelopp, att även hushåll utanbam där bidragssökanden eller dennes make är eller äldre kan fäbostadsbidrag fr.o.m. årsskiftet 1990-91. Denförsta delen av skattereformen genomfördes i huvudsak från den 1 januari 1990.Inkomstskattema sänktes då med . räknat på helt år.Sänkningen av inkomstskattesatsema finansierades - liksom den senare delen avskattereformen - med en vidgad bas för inkomstbeskattningen samt vidgade baseroch i vissa fall höjda skattesatser för kapital och indirekt skatt. Ändringamaav kapitalbeskattningen och av den indirekta skatten får ett direkt genomslagpå bostadskostnadema. Den genomsnittiiga kostnadsökningen för allmännyttigabostadsföretag var totalt ca /m relativt lika fördelat mellan på enasidan minskade räntebidrag (nära .) och fastighetsskatt (nära .) ochpå andra sidan drift (.) och värme (nära ). För egnahem kankostnadsökningen beräknas till totalt ca /m inkl. effekter av höjdataxeringsvärden . Mest ökade kostnadema för räntor på gmnd av det minskadevärdet av underskottsavdrag (.) och kosmadema för värme på gmnd avmoms (. Skattereformens andra - och stora - steg genomförsden . Inkomstskattema sänks då med ca samtidigtsom fördelningspolitiska åtgärder genomförs till en kostnad av ca 7 miljarderkr. Sänkningen av inkomstskattesatsema finansieras i princip pä samma sätt somår 1990 samt genom miljöskatter. Den genomsnittiiga kostnadsökningen förallmännyttiga bostadsföretag är totalt ca /m fördelat pä minskaderäntebidrag (. ), fastighetsskatt (nära . ), drift (drygt 19kr.) och värme inkl. miljöskatter (ca ). På gmnd av en kvarståendenivåhöjning från hyreshöjningen skattereform kan behovet avhyreshöjningar skattereform genomsnittligt beräknas till ca 59kr./m, ca . lägre än kostnadsökningen. För egnahem kan den genomsnittliga kostnadsökningenberäknas till totalt ca /m, varav merparten beror på att skattelättnaderför ränteutgifter reduceras från normalt . Variationema frånangivna genomsnittstal kan vara betydande i enskilda faU. Av den sammanlagda kostnaden för skattereformen -ca . beräknas finansieras genomökade bostadskostnader. Ny bostadsfinansiering Prop. Riksdagenhar beslutat (prop. 1990/91:34, BoU4, rskr. 92) om genomgripandeförändringar av den stadiga bostadsfinansieringen. Beslutet innebär i huvudsakföljande. Det nuvarande låne- och räntebidragssystemet vidny- och ombyggnad av bostadshus ersätts om möjligt den ochsenast av ett stödsystem som bygger på att hela lånefinansieringensker på den allmänna lånemarknaden i konkurrens mellan kreditinstituten. av låneräntorna kan omfördelas över tiden med hjälp av räntelån somlåntagama tar upp på den allmänna lånemarknaden. Lånefinansieringen garanterasgenom statliga kreditgarantier. Räntebidrag behålls i den utsträckning sombehövs dels för att ge hyresgäster och bostadsrättshavare samma minskning avräntekostnaderna som egnahemsägare fåi' via skattesystemet, dels för atthindra att räntelånen vid höga realräntor ökar den reala skuldbelastningen påfastigheten. , skallmedverka i finansieringen av ny- och ombyggnad av bostäder på samma villkorsom andra kreditinstitut. har vidare beslutat om att införa ett statligtinvesteringsbidrag för bostäder den i syfte att kompensera förde ökade kostnader som följer av slopade reduceringsregler för mervärdeskattför byggnads- och anläggningsarbeten m.m. Även räntestödet för underhåll m.m.utvidgas till att omfatta 20-årsåtgärder i lägenheter i allahyreshus och 10-årsåtgärder i lägenheter i nya hyreshus. Taket i den s. k.räntebidragstrappan för hyres- och bostadsrättshus slopas . Med anledning av besluten om en ny bostadsfinansieringhar regeringen beslutat att genomföra dels en översyn av länsbostadsnämndemasframtida organisation, dels en översyn med syfte att förenkla denadministrativa prövningen av det statliga stödet i det nya systemet. De bådaöversynema ingår i regeringens program för en omställning och effektiviseringav den statliga administrationen. Omfattningen av bostadslängivningen m.m. StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, tillhandahåller medel för bostadslån tillny- och ombyggnad, lån till förvärv av vissa bostadsfastigheter, särskildalokallån samt ersättningslån. har i anslagsframställningen /92 redovisat följande uppgifter om långivningens omfattning. 1fråga om bostadslån fattades imder /90 preliminära låne beslut till ett sammanlagt belopp av 17 443 milj.kr., varav 14 403 milj.kr. avsåg nybyggnad och 3 040 milj.kr. Jämfört med /89 ökade det totala beloppet med ca . Beslut om lån för nybyggnad ökade , medan beslut om lån för ombyggnad minskade . Slutiigalänebeslut fattades under /90 till ett sammanlagt belopp av 12988 milj.kr., varav 8 902 milj.kr. avsäg nybyggnad och 4 086 milj.kr.ombyggnad. Jämfört med föregående budgetår ökade det totala beloppet med ca 3miljarder kr. Beslut om län ökade för nybyggnad och för ombyggnad med15 %. 1990/91:100 Bil.l3 Budgetaret 1988/89 Totalt (exkl. stycke- Totalt (exkl. stycke- Räknati antal lägenheter noterades en ökning /90 med totalt ca 4 700i fråga om preliminära lån för nybyggnad, varav 3 500 i flerbostadshus och 1200 i småhus. Antalet lägenheter med beslut om bostadslån för ombyggnadminskade /90 med 5 100 lägenheter i flerbostadshus och med 900lägenheter i småhus jämfört med budgetåret innan. Skillnadeni genomsnittligt lånebelopp per lägenhet mellan de olika husty-pema beror bl.a. på skillnader i lånevillkor, lägenhetemas storlek och - vad gäller ombyggnad- åtgärdemas omfattning. I fråga om flerbostadshusen gäller vidare att den delav lånen som avser lokaler har fördelats på bostadslä-genhetema. Beslut om län till flerbarnsfamiljer för förvärv avegnahem lämnades till ett Prop. 1990/91:100 sammanlagt belopp av 597milj.kr. för 4 204 lägenheter under budgetåret Bil. 13 1989/90, jämfört med556 milj.la-, för 4 606 lägenheter budgetåret innan. Bostadslån för handikappanpassning av bostäderenligt ombyggnadslåneförordningen (bostadsanpassningslån) beviljades med 15milj.kr. under /90, jämfört med 12,4 milj.kr. , SBABberäknar att följande utbetalningar av lån skall finansieras av bolaget underåren 1991 och 1992. Beräknadeutlåningsvolymer och 1992, milj.kr. Amorteringar och inlösen av anslagsfinansierade låntill bostadsbyggande uppgick under /90 till ett belopp av 2 290milj.kr. Från och med den fåranslagsfinansierade bostadslån inte övertas vid överiätelse. Vidare gäller attnya lån i samband med ombyggnad endast lämnas under fömtsättning att äldreanslagsfinansierade lån löses in. Dessutom underlättas frivillig inlösen avanslagsfinansierade lån genom att låntagaren kan erhålla lån enligtförordningen (1989:858) om ersättningslån för bostadsändamål. Under /90 uppgick antalet inlöstalån till 37 900 jämfört med 51 200 under /89. Antalet inlöstalån beräknas under /91 uppgå till 40 000 till eu belopp avtotalt 2 000 milj.kr samt under /92 till 45 000 till eu beloppav totalt Amorteringar enligt tidigare fastlagdaamorteringsplaner skattas till 1 500 milj.kr per budgetår. Totaltberäknas att amortering och inlösen av lån kommer att uppgå till under /91 och ull 3 700 milj.kr. under /92. 1990/91:100 B 1. 1989/90 Utgift 138 945 256 1990/91 Anslag 111 350 000 1991/92 Förslag 129 756 000 1Tidigare plan- och bostadsverket är central förvaltningsmyndighet förfrågor om bostadsförsörjning och bostadsmarknad, byggande och stadsmiljö samtfysisk planering och hushållning med naturresurser. Verket är ocksåchefsmyndighet för läns-bostadsnämndema. Dämtöver handlägger verket detstatiiga stödet till allmänna samlingslokaler m.m. leds av en styrelse med nio ledamöter.Chef för verket är en generaldirektör. Inom verket finns sex avdelningar,nämligen bostadsmarknadsavdelningen, plan- och naturresursavdelningen,stadsiniljöavdelningen, byggavdelningen, juridiska avdelningen ochadtninistrativa avdelningen. Inom verket fmns vidare ett verkssekretariat, entypgodkännandeenhet och en tjänsteexportenhet. Ärenden om allmännasamlingslokaler handläggs inom verket av en samlingslokaldelegation. finns slutligen knutna ett stadsmiljöråd och ytterligare fyra rådgivandeorgan, nämligen bostadsmarknadsrådet, rådet för samhällsplanering, byggrådetoch konstmktionsrådet. Boverketär lokaliserat till . Boverkethar enligt beslut omlokaliserats från till Karlskrona.Sedan den 21 augusti 1989 finns huvuddelen av verket på den nyastarioneringsorten. har den sista etappen av lokalema iKarlskrona färdigställts. Kvar i finns de enheter som inte skallflytta - enheten för tjänsteexport och stadsmiljörädets kansli - samt de tjänstemänsom har s.k. Stockholmsgaranti. Under /90 har verksamhetpräglats av uppbyggnadsarbete och flyttningen till . Verksamhetenhar bedrivits i lokaler som vid budgetårets slut ännu ej färdigställts. Enomfattande personalrekrytering har bedrivits. var 210 av verkets 264 tjänstertillsatta. Av dessa har ca 165 tjänster nyrekryterats sedan verket inrättadeden . Av personalen från de tidigare myndighetema statens planverkoch finns totalt 45 personer kvar i varav 17 medtjänstgöring i och 28 i . gickuppsägningstiden ut för kvarvarade personal från och statensplanverk som valt att inte flytta med verket till . När löneanslaget för det nya verkets resursramberäknades utgick organi sationskommittén från de genomsnittslöner som gällde vid planverket och 21 bostadsstyrelsen.Med hänsyn till att av personalen i Prop. 1990/91:100 Karlskronahar behövt nyrekryteras har verket tvingats anpassa sig till de lö- Bil. 13nevillkor som gäller på marknaden främst inom den kommimala sektom och ibyggbranschen, vilka utgjort två av verkets viktigaste rekryteringskällor.Detta förhällande har påverkat lönenivån som helhet vid verket. Under budgetåret1990/91 skall ytterligare mellan 35 och 40 tjänster tillsättas genom nyrekrytering.Huvuddelen av den personal som återstår att rekrytera hör till byggavdelningen. För /91 har tioverkets löneanslag -utöver reduktion enligt huvudaltemativet - reducerats med 3,1 milj.kr. för detjänster som överförts till . Det innebär att det för verkets huvudenheterfinns en löneram på 53,3 milj.kr. För att rymmas inom denna medelsram behöverantalet tjänster reduceras med ytterligare , dvs en sammanlagdrationaliseringsgrad på efter sammanslagningen avbostadsstyrelsen och planverket. På uppdrag av regeringen har avtal träffats mellanboverket och , varigenom fömtsätts att fr o m den 1 juli 1991skall överta ansvaret för drift och förvaltning av ett nytt datasystem förärendehantering vid läns-bostadsnämndema (BOS-data, etapp 0). Sedan bildades har ökade anspråk påverksamheten ställts i olika avseenden. Det gäller dels krav på nyaföreskrifter och konn-oUmtiner beträffande hälsorisker och bmkarsäkerhet, delsansvar för intemationeU harmonisering av byggregler och medverkan iutarbetandet av regelnära standarder. Genom en ny förordning förväntas boverketfå ett ökat ansvar för föreskrifter och kontroll av maskindrivna portar,hissar, rulltrappor etc. Förslag som lämnats av bostadsdepartentets arbetsgmppför s k sjuka hus kan förväntas ge tillkommande uppgifter i betydandeutsträckning. Erfarenhetema av det första verksamhetsåret iKarlskrona visar att utgiftema för resor inom landet uppgått till närmare 13,5milj.kr., varav 5 milj.kr. avser kostnad för pendling.