prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — Uttedningen har emellertid intesett några juridiskt-tekniska hinder mot en ändring av ombildningslagen pådenna punkt Inte heller jag ser några sådana hinder, Isammanhanget bör särskilt framhållas att det finns en gmndläggande skillnadmellan ombildningslagens resp. förköpslagens konsttTiktioner, Ett hembud enligtombildningslagen skall lämnas till föreningen genom ett förslag till köpeavtalsom är helt fristående frän erbjudanden till andra köpare. 1 förköpsfallenövertar däremot kommunen ett redan genomfört köp på de villkor som avtalatsmellan säljare och köpare. Att infoga de associationsrättsliga förvärven inomramen för den kommunala förköpsrätten är därför förenat med juridiskt-tekniskasvårigheter som saknar motsvarighet bettäffande ombildningslagen. Viden bedömning av om det i fortsättningen inte skall gå att förvärva enhyresfastighet genom ett associationsrättsligt fång när en inttesseanmälangäller, måste givetvis en avvägning göras av om sådana förvärv typiskt sett börha förettäde framför hyresgästemas inttesse av att förvärva fastigheten. 1likhet med uttedningen kan jag inte se att ett sådant förettäde är självklart.Utgångspunkten mäste vara att en bostadsrättsförening som gjort en intresseanmälanför att förbereda en ombildning bör anses ha ett mycket starkt inttesse av attförvärva fastigheten, Presumrionen bör alltså även i de fall ettassociarionsrättsligt förvärv är akmellt vara att hyresgästema ges företräde.En sådan ordning svarar ocksä mot regleringen i lagen (1975:1132) om förvärvav hyresfasrighet m.m. och jordförvärvslagen (1979:309, Jag föreslår därför ensådan ändring av ombildningslagen att hembud skall krävas även vid överlåtelsergenom tillskott till bolag eller förening, utdelning eller skifte frän bolageller förening samt fusioner enligt 14 kap. 1 eller 2 § aktiebolagslagen(1975:1385). Liksomi andra sammanhang bör emellertid undantag kunna tänkas. Som utredningenpåpekat bör dessa dock lämpligen kunna beaktas inom ramen för dengeneralklausul som finns i 6 § ttedje stycket ombildningslagen. dennabestämmelse behövs det inte något hembud, om ett förvärv av Prop, 1990/91: 92bostadsrättsföreningen skulle vara oskäligt med hänsyn till förhållandet mellanöverlåtarcn och en annan förvärvare än bostadsrättsföreningen eller villkorenför eller omständigheterna vid en sådan överlåtelse (se prop, 1981/82:169 s, 78f). Frågor om undantag prövas av hyresnämnden på ansökan av fastighetsägaren. Bland de undantag som bör göras tänker jag fiamför allt på sädana falldär det finns en inttessegemenskap mellan fastighetsägaren och förvärvaren. Avnägot skäl har fastighetsägaren t.ex, bildat ett bolag och lämnar fastighetensom tillskott för att i fortsätmingen bedriva sin rörelse i bolagsform. Det kanocksä vara fråga om tillskott av fastighet inom ramen för ett koncemförhållande.Andra liknande fall kan också tänkas. Om syftet med transaktionen kan antasvara att kringgå bostadsrättsföreningens möjligheter att förvärva fastigheten,bör dock givetvis något undantag inte medges. Över huvud taget bör här som iandra sammanhang gälla en restriktiv bedömning till förmån förbostadsrättsföreningen. Detta ligger i linje med de uttalanden som har gjorts ispecialmotiveringen till de nuvarande bestämmelsema i 6 § ombildningslagen(prop, 1981/82:169 s. 78 f). Lagrådethar anfört att vissa av mina uttalanden i lagrådsremissen är svårförenligasamt för sin del önskat framhålla att vid de associationsrättsligaöverlåtelsema förhällandet mellan partema ofta typiskt sett torde vara sådantan ett förvärv av bostadsrättsföreningen kan framstå som oskäligt Med instämmandei vad lagrådet har anfört, har jag gjort en viss justering till vad jaguttalade om oskälighetsprövningen i lagrådsremissen. Vadgäller överlåtelser av aktier eller andelar i bolag och föreningar som ägerhyresfastigheter gör jag ingen annan bedömning än den som uttedningen gjort ochsom också kommit till utttyck i förarbetena till ombildningslagen. Detsammagäller övergäng av äganderätten till en hyresfastighet genom gåva, bodelning,arv och testamente (se prop. 1981/82:169 s. 46 och 78 f samt SOU 1981:74 s.193). Hembudsplikten bör alltså inte heller i fortsättningen gälla i dessafall. Enligtnuvarande bestämmelser gäller att överlåtelse av andelar i en hyresfastighetinte får ske utan att bostadsrättsföreningen erbjuds hela fastigheten. Bakomdenna ordning ligger framför allt risken för kringgåenden av lagstiftningengenom att en fastighetsägare skulle kunna försälja flera andelar efter varandra(prop. 1981/82:169 s, 51 och 97 samt SOU 1981:74 s. 193). Uttedningen har isitt betänkande tagit upp fiägan omimdantag bör göras för sädana andelsöverlåtelser som sker "internt",dvs. när överiätelse av en andel sker till någon som redan äger en andel ifastigheten. Uttedningen har refererat till två rättsfall fiinbostadsdomstolen. I båda fallen gjordes en oskälighetsprövning enligt 6 §tredje stycket ombildningslagen. I det ena fallet, refererat ibostadsdomstolens rättsfallssamling RBD 1984:3, biföll domstolen ettöverklagande av en bostadsrättsförening och fastställde attfastigheten inte fick överlåtas utan hembud till föreningen. Motivet var attsamägama inte visat att det fanns något särskilt skäl som gjorde att hembudskulle vara oskäligt, 1 det andra fallet, RBD 1985:16, uttalade domstolen attom nägon har innehaft en andel i en fastighet och villsälja den till de andra delägama, utgångspunkten skall vara att försäljnmg färske utan hembud. Av bostadsdomstolens egentolkning av rättsfallen, som den kommer till utttyck i det yttrande domstolentillställt utrednmgen, framgår följande. Prop,1990/91:92 Detförsta beslutet skall inte tolkas sä att domstolen anser att lagen bör omfatta"intemöverlätelser". Domstolen har endast tillämpat lagen sådan somden är utformad f n. Domstolen menar, att det inte föreligger någon risk föratt ombildningslagen kommer att kringgås (jfr prop. 1981/82:169 s, 51) omintemöverlätelser undantas från tillämpningsområdet. Får en andelsägare i nuåsyftade fall inte dispens från hembudsskyldigheten, finns det inte anledningatt räkna med att fastigheten kommer ut pä marknaden. Man fär utgå från attdelägaren i denna simation väljer att behålla sin andel i stället för att drivasaken därhän att hela fastigheten säljs (jfr lagrådet anf prop, s; 97), Utredningenhar delat bostadsdomstolens bedömning och föreslagit att ett nytt undantag skalltas upp i 6 § andra stycket ombildningslagen av innebörd att en överlåtelse fårske utan hembud, om överlåtelse sker av en andel och förvärvaren redan äger enandel i egendomen. Jag ansluter mig till förslaget. Genom ändringen undgås del de svårigheter i fråga om överlåtelse av andel som lagrådet anmärkte pänär lagen infördes (se prop. 1981/82:169 s. 97), Lagrådet finner detnaturligt att den föreslagna bestämmelsen i denna lag har 3 § förköpslagen somförebild och att det till bestämmelsen görs ett tillägg som innebär attöverlåtelse fär ske utan hembud om överlåtelse sker av en andel och förvärvarenredan äger en andel i egendomen och denna andel förvärvats på annat sätt ängenom gåva. Jag ansluter mig helt till lagrådets förslag. Därigenom kan ettkringgående av bestämmelserna undvikas bl.a. på sä sätt att förvärvaren förstfår endast en liten andel av egendomen och därefter säljs resterande andel tillförvärvaren. 3.4 Oskäliga villkor i hembud Mittförslag: En bestämmelse införs som ger hyresgästema möjlighet att förhindra atten fastighetsägare ställer upp oskäliga villkor i ett hembud. Prövningen skallankomma på hyresnämnden. Utredningensförslag: Stämmer överens med mitt förslag. Remissinstanserna har iallmänhet inte närmare berört frågan. 1990/91:92Fastighetsägareförbundet har dock ansett att det bör ankomma på allmän domstolatt pröva om ett avtal är oskäligt. Skälenför mitt förslag: Om en hembud inte antas av en bostadsrättsförenmg, harfastighetsägaren som huvudregel rätt att sälja fastigheten till en annanköpare. Enligt spärregeln i 12 § ombildningslagen har bostadsrättsföreningendock vissa möjligheter att stoppa en sådan vidareförsäljning i syfte attframtvinga ett nytt hembud (se prop. 1981/82:169 s. 50 f, 82 f och 100). Sålänge föreningens inttesseanmälan gäller, kan hyresnämnden nämligen vägrafastighetsägaren tillstånd till vidareförsäljningen, om "köpeskilUngcn ärlägre eller villkoren för överlåtelsen sammantagna är avsevärt ogynnsammare förfastighetsägaren än som angavs vid hembudet". Spärregelnhar tillkommit i hyresgästemas inttesse för att hindra kringgående avlagstiftningen, t.ex. genom att fastighetsägaren tar upp en oskäligt högköpeskilling i hembudet i förvissning om att föreningen antingen måste godtaden höga köpeskillingen eller avstå från köp (se prop. 1981/82:169 s, 51), kan, ttots spärregeln, samtycka till en överlåtelse.Fastighetsägaren har å sin sida alltid möjlighet att lämna ett nytt hembud. Dethänder att fastighetsägare inte sä sällan ställer upp oskäliga villkor i hembudvilka inte ttäffas av den angivna spärregeln i 12 § ombildningslagen. Somexempel kan nämnas vissa fall dä en fastighetsägare kräver att hyresgästemaskall godta en viss entreprenad eller att en eller flera lägenheter skallförbehållas fastighetsägaren. Enligtombildningslagen och dess förarbeten skall ett hembud utgöras av ett förslagtill köpeavtal, som är helt fristående från eventuella avtal somfastighetsägaren har mgått med andra köpare under villkor att föreningen inteförvärvar fastigheten (jfr prop. 1981/82:169 s. 53-54 samt prop. 1986/87:37 s.76). Hembudet skall alltså vara riktat till föreningen. Härav får anses följaatt ett hembud måste vara sä utformat att en bostadsrättsförening typiskt setthar möjlighet att acceptera hembudet villkor bör alltså mte godtas. Medden utformning som ombildningslagen har är emeller tid möjlighetema för en förening att fä villkoren i ett hembud underkastade en skälighetsprövning mycket små. Tänkbart är visserligen att föreningen med stöd av 36 § avtalslagen (1915:218) hos domstol begär att nägot villkor i hembudet eller hembudet som helhet skall jämkas eller lämnas utan avseende. Så som uttedningen uttalat måste dock denna väg både för föreningen och fastighetsägaren anses vara alltför omständlig och förenad med onödig tids- utdräkt för att kunna godtas. När ett hembud lämnas till hyresnämnden, skall nämnden endast företa en formell granskning av hembudet. Nägon skälig hetsbedömning av villkoren i hembudet skall alltså inte göras i detta samman hang. Vad gäller den efterföljande prövningen enhgt 12 § ombildningslagen, som föreningen enligt vad jag har sagt har rätt till, täcker ordalydelsen mte någon möjlighet an generellt underkänna en överlåtelse till annan köpare än föreningen, om ett villkor i hembudet varit oskäligt. Som ett exempel kan nämnas att ett entteprenadvillkor som funnits med i hembudet q men som tagits bort iköpeavtalet med en annan köpare än föreningen, nor- Prop. 1990/91: 92 maltinte kan sägas innebära att de nya villkoren sammantagna är "avsevärtogynnsammare" för fastighetsägaren. Ilikhet med uttedningen anser jag att det är en brist i ombildningslagen att enbostadsrättsförening inte pä ett effektivt sätt kan få villkoren i ett hembudunderkastade en skälighetsbedömning. Inte heller jag är emellertid beredd attsttäcka mig så långt att föreningama ges möjlighet att påkalla en sådan prövningredan när fastighetsägaren lämnar sitt hembud till hyresnämnden. Förfarandetskulle då säkerligen bli alltför tungrott och svårhanterUgt. Enligtmin mening bör i stället 12 § ombildningslagen så som uttedningen föreslagitkunna kompletteras med en bestämmelse av innebörd att, sä länge föreningensintresseanmälan gäller, hyresnämnden skall kunna vägra fastighetsägarentillständ att överföra fastigheten till någon annan än föreningen, om nägotvillkor som angavs vid hembudet är oskäligt mot föreningen. Förslaget innebäralltså att en förening som mte anser sig kunna acceptera de villkor somfastighetsägaren ställer upp i hembudet, får avstå frin förvärv för att istället framtvinga ett nytt bud som föreningen kan godkänna eller ett nytthembud som får prövas av hyresnämnden. Jag delar alltså inteFastighetsägareförbundets uppfattning att prövningen bör ankomma pä allmändomstol. Fråganvilka villkor som skall anses oskäliga måste överlämnas ät rättstillämpningenatt besvara. Omständigheterna i det enskilda fallet kan vara alltför skiftandeför att preciserade regler skall kunna ställas upp. Självfallet måste enfastighetsägare kunna ange en marknadsmässig köpeskilling och i övrigt ställaupp sådana villkor som man kan räkna med att köpare på fastighetsmarknadenaccepterar. Någon prisreglerande effekt skall lagen alltså inte ha. Sädanavillkor som ålägger föreningen förpliktelser mot tredje man, skall en föreningdock inte behöva godta, om inte särskilda skäl föreligger. Detsamma gällervillkor som ger fastighetsägaren speciella förmåner på bekosmad av föreningen.Också andra villkor kan ha den karaktären att fastighetsägaren i oskälig månsöker umyttja hembudssituationen eller ställer upp olika villkor i syfte attkringgå lagstifmingen. Vadsärskilt gäller sådana villkor i ett hembud som innebär att föreningen skallvara tvungen att ttäda in som part i en entreprenadavtal, gör jag i likhet meduttedningen den bedömningen att dessa inte alltid kan anses oskäliga. Det kanju förhålla sig på det sättet an fastighetsägaren har ingått avtalet innan detblev aktuellt att överlåta fasrigheten. Om villkoren i hembudet ställts upp isyfte att undgå skadeståndsskyldighet, kan detta vara ett särskilt skäl förhyresnämnden att godta villkoren och alltså lämna tillstånd rill denöverlåtelse som fastighetsägaren begärt. Har fastighetsägaren i villkoren förden nya köparen inte ställt upp motsvarande villkor om entteprenad som ihembudet, skall dock inte föreningen vara skyldig att godta villkoret. Detsammabör gälla om det med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet måsteanses sannolikt att villkoret ställts upp enbart i syfte att kringgålagstifmingen. Ettskäl för hyresnämnden att mte ge tiUstånd att överlåta fastigheten till en annan köpare än bostadsrättsföreningen kan också vara att fastighetsägaren ... förbehåller sig rätt attfå förvärva bostadsrätt till lägenheter i huset som står Prop. 1990/91: 92tomma eller som han räknar med skall kunna fiiställas. En fastighetsägare börgivetvis ha rätt att förbehålla sig en lägenhet för eget boende. Det böremellertid inte krävas att förenmgen utöver detta ger fastighetsägarenmöjlighet att disponera lägenheter för försäljning. Blandsådana andra villkor som kan vara oskäliga mot föreningen vill jag nämna kravpå att föreningen godtar köp av egendom som inte har ett naturligt samband medfastighetsförvärvet, tex, köp av annan fast egendom eller av lös egendom som istället kan säljas på annat sätt Detkan avslumingsvis nämnas att ett pä visst sätt villkorat förslag till köpeavtalöver huvud taget inte kan anses som giltigt hembud i vissa fall. I rättsfalletRBD 1987:8 har bostadsdomstolen sålunda avvisat en anmälan om hembud sominnebär att det som fömtsätming för erbjudandet om förvärv skall gälla anfastighetsägaren fick förvärva en angiven fastighet fiin tredje man. Lagrådethar bettäffande förslaget anfört följande. Förslagetinnebär bl,a. att paragrafen kompletteras med en bestämmelse som innebär atthyresgästema fär möjlighet att förhindra att en fastighetsägare ställer uppvillkor i ett hembud som är "oskäligt mot föreningen". Införandet avbestämmelsema om rätt till fastighetsförvärv för ombildnmg till bostadsrättinnebar ett avsteg från de allmänna reglema om fastighetsöverlåtelse (jfr lagrådetsytttande intaget i prop. 1981/82:169 s. 93 f). Den nu föreslagnaändringen av paragrafen medför en ytterligare inskränkning i förfoganderättentill en fastighet. Det framstår därför som tveksamt för lagrådet om en säallmänt hållen regel bör tas in i lagmmmet. I den allmänna motiveringen angesvisserligen exempel på situationer där den nya regeln skall tillämpas.Föreningen skall således inte behöva godta villkor som ålägger föreningenförpliktelser mot tredje man, ger fastighetsägaren speciella förmåner påbekosmad av föreningen eller inte har något naturligt samband medfastig-hetsförvärvet i paragrafen återspeglar emellertid inte enrestriktivi-tet motsvarande den som kan utläsas genom den allmännamotiveringen. Av namrliga skäl är det inte möjligt att i lagtexten direkt angei vilka fall en sädan regel skall tillämpas. Det är emellertid enligt lagrådetsmening påkallat att den avsedda resttiktiva tillämpningen kommer till ett klartutryck i lagtexten, vilket lämpligen kan ske genom att endast uppenbartoskäliga villkor skall kunna hindra en överlåtelse. Humvidaden föreslagna oskälighetsregeln kan anses innebära en ytterligare inskränkningi fastighetsägarens förfoganderätt över sin fastighet kan enligt min meningifrågasättas eftersom ändringen avser att hindra ett kringgående av de nugällande reglema. Med anledning av vad lagrådet anfört, har jag emellertid mgenerinran mot att lagtexten ges den utformning som lagrådet förordat. 4 Omregistrering av vissa bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar Prop..1990/91:92 Mittförslag: Sådana äldre bostadsföreningar som enligt övergångsbestämmelsernatill nuvarande bostadsrättslag får fortsätta att driva sin verksamhet skallkunna omregistteras till bostadsrättsföreningar. För att omregisttering skallfä ske måste bostadsförenmgens stadgar genom beslut av föreningen i den ordningsom föreskrivs för stadgeändring anpassas till bestämmelsema ibostadsrättslagen. Begäran om omregisttering skall ätföljas av en förenkladekonomisk plan. Utredningensförslag överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslaget välkomnas av . Kammarrätten i Sundsvallanser att man bör poängtera att en omregistrering enhgt den nya lagen inte fårmedföra några skatterättsliga konsekvenser. är tveksamtill förslaget och anför att det finns möjlighet tillomregisttering, om en anpassning av stadgama görs till bestämmelsema i vid tillstyrker förslaget iprincip. Enligt nämndens mening hade det emellertid funnits anledning att gåvidare och även göra det möjligt för äldre s.k. bostadsaktiebolag och ävenhandelsbolag att på ett någorlunda enkelt sätt övergå till att blibostadsrättsföreningar. allmännyttiga bostadsföretag () villframhålla möjligheten till omregisttering för att bedriva verksamhet med s.k,kooperativ hyresrätt Skälenför mitt förslag: Av 2 § BRL följer att endast bostadsrättsföreningar färupplåta nyttjanderätt mot ersättning utan begränsning till tiden. Enligt 79 §BRL råder vidare förbud för föreningar, aktiebolag och handelsbolag attupplåta andelsrätt med vilken följer rätt att för begränsad tid besitta ellerhyra bostadslägenhet. Nägon ändring av dessa bestämmelser föreslås inte i dennya bostadsrättslagen. Bestämmelsema sammanställda med bestämmelsen i 12 kap.1 § jordabalken (hyreslagen) innebär att hyresrätt och bostadsrätt är de endaformema för nyttjanderättsupplåtelser av hus eller delar av hus. Vissaäldre upplåtelseformer fortlever dock alltjämt. Av punkten 2 övergångsbestämmelsematill BRL följer sålunda att föreningar och bolag bildade före är 1930 somupplåter nyttjanderätt pä obegränsad tid (ofta kallad ständig besitmingsrän)får fortsätta med sin verksamhet. Av punkten 16 framgår att förbudet i 79 § BRLmte hindrar vissa äldre föreningar eller bolag att fortsätta med sinverksamhet, även om den innefattar upplåtelse av andelsrätt i förening mednyttjanderätt . Sådana bostadsföreningar som omfattas av punkt2 brukar kallas besittningrföreningar, medan de som omfattas av punkt 16 kallashyrerföreningar. I sammanhanget bör ocksånämnas att det numera är möjligt för ekono- Prop. 1990/91: 92 miskaföreningar att efter tillstånd av regeringen bedriva försöksverksamhet med s.k.kooperativ hyresrätt (se avsnitt 5). Vidare bör nämnas att det inte är ovanligtmed innehav av ideella andelar i fast egendom i kombination meddispositionsrätt till en viss lägenhet Fören närmare redovisning av akmella bestämmelser och bakgmnden till dem m.m. fårjag hänvisa till uttedningens betänkande (s. 205 f) samt betänkandet (SOU1981:74) Från hyresrätt till bostadsrätt Detär enligt min mening önskvärt att de äldre upplåtelseformema inordnas ide legala systemen för hyresrätt eller bostadsrätt. Som jag närmare tagit upp iavsnitt 5 är det ocksä mycket som talar för att den särskilda upplåtelseformenkooperativ hyresrätt etableras pä bostadsmarknaden. Ett ställningstagande tillhur en mer allmän övergäng till de nu nämnda upplåtelseformema bör gå tillkräver dock särskilda överväganden. Bl.a. bör de förslag som kan väntas frånden av mig tillsatta kommittén för utvärdering av försöksverksamheten medkooperativ hyresrätt (se avsnitt 5) avvaktas innan frågan närmare övervägs. Somett led i en framtida avveckling av de äldre upplåtelseformema är det dockenligt min mening rimligt att en övergäng till de ordinära upplåtelseformemaunderiättas. Jag ser i denna del positivt pä det förslag som uttedningen harlagt fram och som innebär att äldre bostadsföreningar pä ett relativt enkeltsätt kan omregistteras till bostadsrättsföreningar. skall ombildas till en bostadsrättsförening tillämpas i dagofta ett likvidationsförfarande. De boende bildar en bostadsrättsförening somförvärvar fastigheten. Förfarandet är ganska omständligt. Jag delar därföruttedningens uppfatming att en bostadsförening som regel bör kunna ombildastill en bostadsrättsförening genom en ändring av stadgama så att dessa stämmeröverens med bostadsrättslagen. Möjligheten av att få en sådan omregistteringhos är dock inte helt säker. Detta gäller särskilt i fråga omhyresförcningarna (jfr prop. 1930:65 s. 64 samt kammarrättens i dom1985-09-27, mål nr 2142-1984). Vidare finns fömtsättningama för enomregistering inte klart angivna i lag. Motbakgmnd av vad jag nu har anfört och då det enligt min mening är väsenligt attförfarandet förenklas för en övergång till bostadsrätt i dessa fall, föreslårjag lika med uttedningen en särskild lag om omregistrering av vissabostadsföreningar till bostadsrättsföreningar. Likamed uttedningen föreslår jag att den nya lagen skall omfatta sädanabostadsföreningar som avses i punktema 2 och 16 övergångsbestämmelsema tillBRL, dvs. både besitmingsföreningar och hyresföreningar. Pä lagrådets inrådenbör dock i lagtext hänvisas till övergångsbestämmelsema i den nya lagen (punkt4 och 7). Omregisttering skall ske hos och under fömtsätming attföreningen har utformat stadgama i överensstämmelse med bestämmelsema i den nyabostadsrättslagen och förutsättningama för registrering enligt denna lag äruppfyllda. Ytterligare skall gälla att styrelse och revisor har utsetts iöverensstämmelse med bostadsrättslagen, att bostads- föreningens firma ändrassamt att en förenklad ekonomisk plan har upprättats Prop. 1990/91: 92 avstyrelsen och registreras med föreningen. Vidareföreslår jag att lagen (1987: 667) om ekonomiska föreningar (föreningslagen)med vissa undantag skall tillämpas vid beslut om stadgeändring. I likhet meduttedningen föreslär jag att huvudregeln skall vara att samtligaröstberättigade i föreningen skall förena sig om stadgeändringen på enföreningsstämma. Beslut om stadgeändring skall dock - såsom gäller förstadgeändring i allmänhet - även vara giltigt om det har fattats på två pävarandra följande stämmor och beslutet på den senare stämman bittätts av minsttvä tredjedelar av de röstande. I så fall binds även de medlemmar som har motsattsig en ombildning. Denna ordning skall gälla oberoende av om stadgamainnehåller villkor som går längre. Jagföreslår ocksä att den förenklade ekonomiska planen skall innehålla uppgift ombostadsförenmgens behåima tillgångar. På lagrådets inrådan skall medutgångspunkt i beräkningen insatsen fördelas på de kommande bostadsrättemaefter den andel i bostadsrättsföreningen som belöper på varje medlem, om inteföreningsstämman beslutar om någon annan fördelningsgmnd.