prop · GE03107 · 1990-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till densärskilda kompetens som byggts upp hos RSVs beskattningsavdelning i närdet gäller beskattningen av utländska artister och då dessa ärenden på grund avsin speciella karaktär bör hållas samlade hos en beskattningsmyndighet är detinte lämpligt med samma fo- rumreglerför ärenden rörande utländska artister som beträffande övriga kategorierskattskyldiga. Även i övrigt finns det bärande skäl för att i vissa avseendenha andra förfaranderegler för utländska artister än de som bör gälla övrigakategorier skattskyldiga. I engemensam lag skulle det således bli nödvändigt att ha betydelsefulla skillnadersåväl i de materiella som de processuella reglerna för utländska artister resp.för de övriga grupper av skattskyldiga som skulle omfattas av lagen. Enligt minuppfattning skulle därför en gemensam lag leda till att det blirsvårare för såväl skattskyldiga som skatteförvaltning att överblicka vilkaregler som gäller i olika situationer. Jag anser inte att de fördelar avnärmast lagtekniskt slag, som en gemensam lag skulle innebära uppväger dessanackdelar. Min uppfattning är således att regleringen av beskattningen avutomlands bosatta artister resp. övriga utomlands bosatta bör ske i tvåseparata lagar, men med största möjliga samordning mellan de regler som harnära samband. Förslagethar omarbetats i nära överensstämmelse med de av lagrådet redovisadesynpunkterna. Samordning har därvid skett med förslaget till lag om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. I förslaget har dockbibehållits överensstämmelse med de materiella regler för beskattningen avutomlands bosatta för här ifrågavarande inkomster som redan beslutatom. Vidare har i 20 § i förslaget tagits in en bestämmelse som möjliggöråterbetalning av särskild inkomstskatt då detta följer av dubbelbeskattningsavtal. De förslagjag nu lägger fram skiljer sig i övrigt från lagrådsremissens endast genom attvissa redaktionella ändringar har gjorts. 2 Beskattning av inkomst av tjänst från Mittförslag: Inkomst av tjänst som utbetalas till personer bosatta utomlandsbeskattas med en definitiv statlig inkomstskatt på . Promemorieförslaget: Överensstämmer i princip med mitt. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrkerförslaget. Skälen förmitt förslag: I prop. 1990/91:54 (s. 286) förutskickade jag, att ett förslagtill lag om en definitiv källskatt på inkomst av tjänst som uppbärs avutomlands bosatta, i enlighet med promemorieförslaget, att tillämpas , skulle läggas fram . Genom beslut att införa en proportionell beskattning av inkomst av tjänst somuppbärs av utomlands bosatta togs det första steget mot ett införande av endefinitiv källskatt. Skatten för gemensamt kommunalt ändamål höjdes till 25 %samtidigt som utomlands bosatta frikallades från skyldighet att erlägga statliginkomstskatt för i princip all inkomst av tjänst. Rätten till avdrag förkostnader hänförliga till sådan inkomst togs bort. Vissa kostnadsersättningar undantogsdock från beskattning. Vidare undantogs från beskattning såvitt avser pensionenligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring, AFL, ett belopp motsvarande uppburen folkpensioneller den folk- Prop. pension som skulle ha uppburits om samordning inteskett med yrkesskade- 1990/91:107 livränta eller annan livränta som anges i17 kap. 2 § AFL samt uppburet pensionstillskott eller motsvarande ATP. För den som är bosatt utomlands och har tillfälligaarbetsinkomster här för vilka skattskyldighet föreligger i gäller iprincip samma regler för betalning av skatt och för taxering som för en här iriket bosatt person. Arbetsgivaren är skyldig att innehålla preliminär skatt.Taxering av en person bosatt utomlands sker på samma sätt som i fråga om en härbosatt person, dvs. med utgångspunkt i deklaration och kontrolluppgifter. Denskattskyldige skall deklarera sina inkomster på vanligt sätt året efterinkomståret så snart bruttointäkterna sammanlagt uppgår till . Denskattskyldige har emellertid ofta lämnat när det är dags att lämnasjälvdeklaration och har kanske dessutom inte uppfattat att han ärdeklarationsskyldig här. Härtill kommer att myndigheterna sällan har tillgångtill den skattskyldiges hemadress och därför inte kan inhämta upplysningarfrån honom. Konsekvenserna härav blir att taxering får ske med utgångspunkt ikontrolluppgifter eller erlagd preliminärskatt. Därvid kan av förklarliga skälhänsyn inte tas till eventuella kostnadsavdrag utan fråga blir i huvudsak om enbruttobeskattning. I syfte att underlätta för den skattskyldige och ävenförenkla hanteringen för skattemyndigheterna föreslås att en statlig definitiv källskatt- särskild inkomstskatt - införs på tjänsteinkomster som uppbärs av personersom är bosatta utomlands. Skattskyldig enligt den föreslagna lagen är såledesendast den som enligt bestämmelserna i kommunalskattelagen (1928:370), KL, äratt anse som bosatt utomlands, s.k. inskränkt skattskyldig. Detta gäller såvälden som vistas här som övriga utomlands bosatta. Relativtblygsamma inkomster som uppbärs av i utlandet bosatta förorsakar ettmycket stort merarbete för skattemyndigheterna. Detta kan undvikas i ettsystem med en definitiv källskatt. I ett sådant system är ärendet inormalfallet avslutat i samband med att lönen är utbetald och skatten inlevererad. I fråga om skattskyldig som kommer hit för ett korttidsuppdrag hos en svenskarbetsgivare kan ärendet således vara avslutat när den skattskyldige lämnarSverige. Alla de inkomster, som en inskränkt skattskyldig uppbäroch för vilka skattskyldighet föreligger här i riket, lämpar sig inte för endefinitiv källskatt. Skatteplikten enligt den föreslagna lagen omfattar därförendast intäkter hänförliga till inkomst av tjänst. Enligt förslaget brytsbestämmelserna om skattskyldighet för inkomst av tjänst för inskränktskattskyldiga ut ur KL och förs in i en ny lag, lag om särskild inkomstskattför utomlands bosatta. Vad som föreslås bli skattepliktig inkomst enligt denföreslagna lagen är således i princip identiskt med vad som ärskattepliktig inkomst av tjänst enligt KL. Den som enligt förslaget skallerlägga särskild inkomstskatt för viss inkomst frikallas enligt KL frånskattskyldighet för denna inkomst. Fråntillämpligheten av den föreslagna lagen har undantagits sådan i ut landet bosatt personal vid svenska beskickningar, delegationer och lönade svenska konsulat samt deras, medföljande familjer på vilka KLs regler om här bosatta skall tillämpas enligt 69 § KL och motsvarande bestämmelse i 25 lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL. Vidare undantasfrån beskatt- Prop. ning enligt den s.k. 183-dagarsregeln ersättning tillperson som är hitsänd till 1990/91:107 av utländsk arbetsgivare,kostnadsersättningar för resor till och från samt för logi vidtillfällig anställning här eller för den som bevistar styrelsemöten här,inkomst på vilken lagen om särskild inkomstskatt för utländska artister ärtillämplig samt ersättning till SIDA-anställd som är medborgare ianställningslandet. Dessutom är vissa andra inkomster som är helt eller delvisundantagna från beskattning enligt KL inte heller skattepliktiga enligt denföreslagna lagen. Den särskilda inkomstskatten föreslås i likhet medfastighetsskatten, kupongskatten, sjömansskatten och skatten på inkomst avkapital tas ut i form av en separat statlig inkomstskatt. Skattesatsen föreslåsbli av den skattepliktiga inkomsten, dvs. lika med den skatt som tas utför gemensamt kommunalt ändamål fr.o.m. . Någon avrundning avutbetalat belopp föreslås inte ske. Skatteuttaget blir därmed i principdetsamma som . Att differentiera skatten iolika inkomstlägen är praktiskt ogenomförbart när det gäller en definitiv källskattsåvida inte varje skattskyldig har endast en arbetsgivare/utbetalare. Även omdet vore möjligt att hantera ett system med en högre skattesats över en vissinkomstnivå skulle det ändå inte innebära att skatt skulle komma att tas utefter förmåga eftersom skattemyndigheterna här inte har möjlighet att beaktaden i utlandet bosatte skattskyldiges hela situation när det gäller intäkteroch utgifter eller levnadsomständigheter i övrigt. Ansvarig för inbetalning av skatten är enligt förslagetutbetalaren av den skattepliktiga inkomsten eller den skattskyldige själv i defall utbetalaren har hemvist i utlandet. För den som är skattskyldig enligt den föreslagna lagenskall beslut om särskild inkomstskatt meddelas. Sådant beslut skall meddelas påansökan antingen av den skattskyldige själv eller av den som utbetalarersättningen. Beslut om särskild inkomstskatt föreslås meddelas avskattemyndigheten i utom i det fall då fråga är om sådant beslutför skattskyldig som kommer hit och utför arbete hos arbetsgivare här. I detsenare fallet synes det lämpligt att skattemyndigheten i det län där denskattskyldiges arbetsgivare är registrerad för inbetalning av skatt meddelarbeslutet. Är arbetsgivaren inte registrerad föreslås i stället attskattemyndigheten i det län där arbetsgivaren är bosatt skall meddela beslut omsärskild inkomstskatt. Avdrag försärskild inkomstskatt skall göras av den som utbetalar skatte pliktig ersättning. Den som har sin arbetsgivare i utlandet och därför har att erlägga preliminär B-skatt i nuvarande system blir dock även i det föreslagna systemet skyldig att själv inbetala skatten. Redovisning och inbetalning av särskild inkomstskatt föreslås ske enligt vissa huvudregler som anges i den föreslagna lagen. I den mån dessa behöver kompletteras avses reglerna i uppbördslagen (1953:272), UBL, gälla i tillämpliga delar. I den föreslagna lagen finns därför hänvisningar till bestämmelser i . Vidare avses rege ringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddela närmare före skrifter bl.a. om inbetalningssättet och redovisningen i det fall skatt skallbe talas av den skattskyldige själv. Åtnjuter den skattskyldige naturaförmåner i sådan utsträckning att det kontant utbetalda beloppet inte förslår till före- 26 skrivetskatteavdrag för såväl detta belopp som förmånerna föreslås utbeta- Prop. låren bli ansvarig för mellanskillnaden. Med hänsyn till att den som är skattskyldig till särskildinkomstskatt även kan ha inkomster för vilka skatteplikt föreligger enligt KLoch SIL föreslås att utbetalaren skall göra avdrag för kvarstående skatt om hanerhållit beslut av skattemyndigheten om detta. UBLs regler om skyldighet attgöra avdrag för kvarstående skatt föreslås därvid bli tillämpliga. föreslås få rätt att enligt en särskildbestämmelse fatta beslut om uttag av skatt beräknad på en inkomst uppskattadefter skönsmäs-siga grunder om det visar sig att arbetsgivaren underlåtit attbetala in skatt eller betalat in skatt med för lågt belopp. I fråga om arbetstagare som har hemvist i en främmandestat med vilken ingått överenskommelse för undvikande av att skatt tasut i mer än en av staterna (s.k. uppbördsöverenskommelse) föreslås attskatteavdrag får underlåtas om avdrag för skatt på grund av arbetet görs i denfrämmande staten i likhet med vad som gäller i fråga om preliminär skatt.Sverige har endast en sådan överenskommelse, bilaga 3 tillförordningen (1982:909) om avtal mellan , , , ochNorge om handräckning i skatteärenden. Avsikten är att vid de förhandlingar sompågår om en ny sådan överenskommelse mellan de nordiska länderna söka få tillstånd en motsvarande ordning i fråga om sådan slutlig skatt som den härföreslagna. Den som har gjort skatteavdrag enligt lagen om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta föreslås bli skyldig att lämnakontrolluppgift. Skälet till detta är att man behöver kunna hänföra inbetaldsärskild inkomstskatt till en enskild skattskyldig för det fall att hanantingen flyttar hit eller vistas så länge i att han blir oinskränktskattskyldig här. Sådan särskild inkomstskatt som betalats för tid undervilken den skattskyldige varit bosatt här skall därvid gottskrivas honom sompreliminär skatt. Vidare föreslås bestämmelsen i UBL om arbetsgivares ansvarför skatt för vilken han har gjort avdrag från lön bli tillämplig även i frågaom särskild inkomstskatt. Har särskild inkomstskatt betalats in i strid medbestämmelserna i lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta föreslåsden skattskyldige efter ansökan ha rätt till återbetalning av vad som betalatsin för mycket. Sådan ansökan skall enligt förslaget göras skriftligen och varaskattemyndigheten till hända senast vid utgången av det sjätte kalenderåretefter det år då inkomsten uppbars. I fråga om anstånd med betalning och indrivning av skattsamt omprövning och överklagande m.m. synes det lämpligt att låta UBLsbestämmelser gälla i tillämpliga delar. Ändringar föreslås förutom i KL, SIL och UBL även i lagen(1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring och lagen (1990:326) om skatteavdrag i vissafall från folkpension Prop. m.m. 1990/91:107 3 Skattebefrielse för utdelning från utländska dotterbolag Mittförslag: Bestämmelserna om skattebefrielse för utdelning från utländskadotterbolag blir tillämpliga även i fråga om utdelning från länder med vilkaSverige ingått dubbelbeskattningsavtal. Dessa bestämmelser kompletterasdessutom med en rätt till avräkning av utdelningens bruttobelopp -utöver avräkning för på utdelningen belöpande källskatt - i det fall ettföretag inte förmår visa att det utländska dotterbolaget är underkastat eninkomstbeskattning jämförlig med en beskattning enligt svenska regler. Beslutom skattebefrielse resp. rätt till schablonmässig avräkning av bakomliggandebolagsskatt handläggs som ett led i den årliga taxeringen. Skälen förmitt förslag: Genom den lagstiftning om ändrad företagsbeskattning somriksdagen beslutade (prop. 1978/79:210, SkU57, rskr. 389, SFS 1979:612)infördes i KL och SIL nu gällande bestämmelser om skattebefrielse förutdelning från utländskt dotterbolag (även inbegripet utdelning av övriga näringsbetingadeaktier) till svenskt moderföretag. Bestämmelserna utformades som en dispenssom handläggs av RSV. Förutsättningarna för sådan befrielse är dels attutdelningen skulle ha varit skattefri om den skett mellan svenska bolag, delsatt den inkomstbeskattning som det utländska bolaget är underkastat i den statdär det är hemmahörande är jämförlig med den inkomstbeskattning som skulle haskett om inkomsten hade förvärvats i av ett svenskt företag. RSVs möjligheteratt medge sådan skattebefrielse inskränktes till de fall då det utdelandebolaget är hemmahörande i ett land med vilket inte har ingått någotdubbelbeskattningsavtal. Dessa regler överfördes till 7§ 8 mom. SIL i sambandmed att den kommunala beskattningen av juridiska personer slopades (prop.1984/85:70, SkU23, rskr. 110, SFS 1984:1061). Skatteavräkningssakkunnigaframlade i sitt slutbetänkande, (SOU 1988:45) Vissa internationella skattefrågor,ett förslag till en definition av utländskt bolag i inkomstskattelagstiftningen.Genom den efterföljande lagstiftningen (prop. 1989/90:47, SkU16, rskr. 102, SFS1989:1040) infördes en sådan definition i 16§ 2 mom. I lagrådets yttrande (s.66 i propositionen) anmärkte lagrådet att denna definition skulle kunnainnebära en begränsning av det i 7 § 8 mom. SIL använda begreppet utländsktföretag och förordade att detta moment ändrades så att samma begrepp användes ibåde 7§ 8 mom. och 16 § 2 mom. SIL vilket också skedde. En första förutsättningför att RSV skall kunna lämna sådan förklaring som avses i 7 § 8 mom. SIL ärdärmed att det utdelande bolaget är att anse som ett utländskt bolag enligtdefinitionen i 16 § 2 mom. Det krävs således att RSV kan konstatera attdet utdelande bolaget är en utländsk juri- disk person som är hemmahörande i ett land som har ettsystem för beskatt- Prop. ning som är likartat med den svenska beskattningen avaktiebolag. Därefter 1990/91:107 gäller det att konstatera att deninkomstbeskattning som det utländska bolaget i fråga är underkastat ärjämförlig med den inkomstbeskattning som skulle ha skett enligt svenska reglerför beskattning. Enligt vad föredraganden anförde vid införandet avbestämmelserna om skattebefrielse (prop. 1978/79:210 s. 159) "bör man idetta sammanhang kunna anse en skatt av på beskattningsunderlaget,sådant det skulle ha beräknats enligt svenska regler, som 'jämförlig' medsvensk bolagsskatt". 1989/90:47 s. 71 uttalades att när det gälleratt avgöra om beskattningen är likartad med den svenskaaktiebolagsbeskattningen kan ett något generösare synsätt på skattenivåntillämpas än när det vid förklaring om skattebefrielse är fråga om att avgöraom den inkomstbeskattning som det utländska bolaget är underkastat i den statdär det är hemmahörande är jämförlig med motsvarande svenska. Vid denreformering av företagsbeskattningen som genomförts har skatte satsen för bolag sänkts från - från om även vinstdelningsskatten inräknas - till som skattebasen breddats. Detta motiverar, enligt min mening, en justering av det skatteuttag som i detta sammanhang bör kunna accepteras såsom "jämförligt". dådispensregeln för utdelning från utländska dotterbolag infördes beräknades den totala skattesatsen för aktiebolag till i genomsnitt . Med hänsyn till de osä kerhetsmoment som alltid föreligger vid jämförelser mellan olika skattesys tem ansågs ett skatteuttag på ett beskattningsunderlag beräknat enligt svenska regler för beskattning som en i sammanhanget jämförbar nivå. Samma osäkerhet föreligger även vid jämförelser av verklig skat tebelastning i olika skattesystem. Skattebefrielsen mellan svenska bolag grundar sig på kunskap om den skattemässiga behandlingen av den bakom liggande bolagsvinsten. Generellt sett föreligger inte motsvarande situation när det gäller ett svenskt företag och dess utländska dotterbolag. Det väsent liga är dock att det utdelande bolaget beskattas med en jämförbar bolags skatt. I det begreppet ligger att det skall vara fråga om en direkt skatt på inkomst. Kravet på jämförlighet med den svenska skatten bör dock inte dri vas för långt. Utländska dotterbolag verkar under andra ekonomiska villkor och i en annan konkurrenssituation än motsvarande svenska. Skattebelast ningen är beroende av utformningen av skattesystemet i sin helhet. Syftet med skattebefrielsen är att undvika den kedjebeskattningssituation som an nars skulle uppkomma. Med hänsyn till dels de skillnader som föreligger mellan skattesystemen i olika länder, dels att den bas som utgör underlag för beräkning av skatten i avsevärt breddats bör man, enligt min me ning, numera kunna acceptera en skatt på på ett underlag beräknat enligt svenska regler för beskattning såsom "jämförlig". Vidberäkning av det fiktiva beskattningsunderlaget skall dock bortses från reglerna om av sättning till skatteutjämningsreserv. I de länder som har en reell bolagsbe skattning torde skatten oftast ligga på en sådan nivå att villkoret att en jäm förlig beskattning skall ha skett är gott och väl uppfyllt. Detta torde under lätta såväl skattemyndigheternas bedömning av om rätt till befrielse förelig ger som bolagens möjlighet att visa att villkoret är uppfyllt. Därvid bör god- 29 tas att utdelningen ett visst år kan innefatta vinster sominte beskattats på Prop. grund av t.ex. regler om förlustutjämning. Inte hellerbör enstaka realisa- 1990/91:107 tionsvinster som undantagits från beskattningenligt lagstiftningen i det land varifrån de härrör påverka bedömningen avskattenivån. Jag tänker då främst på realisationsvinster vid försäljning avfastighet som utgjort anläggningstillgång i bolaget, vilka vinster kan varahelt skattebefriade. Är däremot företagets verksamhet inriktat på att skapa lågbeskattadeeller obeskattade vinster måste sådana vinster läggas till det fiktivabeskattningsunderlaget vid bedömningen av om skatten är jämförlig med ensvensk beskattning. Beskattningsunderlaget för det utdelande bolaget skallbestämmas på samma sätt som för ett svenskt bolag - dock med undantag föravsättning till skatteutjämningsreserv - vid bedömningen av om den skatt som bolagetunderkastats är jämförlig. Det innebär att inkomster som på grund av bestämmelseri SIL eller i dubbelbeskattningsavtal inte skall vara med i beskattningsunderlagetvid beskattning av ett svenskt bolag inte heller skall vara med i det fiktivabeskattningsunderlaget för det utländska bolaget. Det kan t.ex, vara fråga omutdelningsinkomster som skulle ha undantagits från beskattning på grund avbestämmelserna i 7 § 8 mom. sjätte stycket SIL om det mottagande bolaget varitsvenskt eller filialinkomster som undantagits från svensk beskattning genombestämmelse i dubbelbeskattningsavtal. Skulle den situationen uppkomma attbeskattningsunderlaget vid den fiktiva beräkningen blir noll bör, enligt minmening, bolaget trots detta i vissa fall kunna anses ha blivit föremål för enjämförlig beskattning. Det kan, även om övriga förutsättningar är uppfyllda,inträffa att det utdelande bolaget (bolag A) som enda inkomst erhållerutdelning från ett dotterbolag (bolag B) som varit föremål för en beskattning somär lika med eller överstiger . I sådant fall skulle utdelningen inte haingått i ett svenskt beskattningsunderlag. Är däremot den beskattning sombolag B underkastats inte jämförlig dvs. är den lägre än skallutdelningsinkomsten ingå i bolaget fiktiva beskattningsunderlag och därvidkan utdelningsskattebefrielse inte komma i fråga för bolaget utdelning tilldet svenska moderbolaget. I det fall det utdelande bolaget i det land där det ärhemmahörande erhållit avdrag för utdelningen bör, vid bedömningen av om enjämförlig beskattning skett, jämförelsen göras med ett vanligt svensktaktiebolag och inte med ett svenskt förvaltningsföretag. Vid jämförelsen börsåledes bortses från avdraget för utdelningen och de övriga regler som ärspecifika för förvaltningsföretag. Anledningen är att då fråga är om svensktförvaltningsföretag som uppbär svenska utdelningsinkomster kunskap finns ombakomliggande beskattning. Samma situation föreligger inte beträffandeutländska förvaltningsföretag som uppbär utländska utdelningar. I detta sammanhang förtjänar det att påpekas att det iavtalens bestäm melser om utdelningsskattebefrielse ofta krävs att "den vinst av vilkenutdel ningen härrör skall ha varit underkastad normal bolagsskatt i den andra av talsslutande staten". I sådant fall är det således endast beskattningen avden utdelade vinsten som är i fråga och inte som enligt bestämmelsen i SIL be skattningen av bolaget som sådant. Skulle en tillämpning av SILs bestäm melser vara mera gynnsam hindrar inte avtalets regler att SILs bestämmelser tillämpas eftersom avtalens bestämmelser endast kan lindra beskattningen. torde detta mera sällan inträffa eftersom bolagen i defall då nämnda ly- Prop. delse finns intagen i ett avtal kan välja att iform av utdelning ta hem de vins- 1990/91:107 ter som blivit beskattade mednormal bolagsskatt. Vid bedömningen av om rätt till utdelningsskattebefrielseföreligger bör bedömas för sig. Ett bolag, som t.ex. är etablerat iett stödområde i utlandet där bolagsvinster under viss begränsad tid antingen undantasfrån beskattning eller beskattas med en reducerad skatt, får således inte ettsenare år då bolaget varit föremål för en jämförlig beskattning skattefritt tahem de vinster som uppsamlats under de år då bolaget åtnjutit skattelättnader. Givetvis är det endast den skatt som betalats på deinkomster som ingår i det fiktiva beskattningsunderlaget som skall beaktas vidjämförelsen och således inte t.ex. källskatter på utdelning som inte ingår idetta beskattningsunderlag. Med nuvarande lydelse av bestämmelsen uppställs endastkrav på en jämförlig beskattning i den stat där det utdelande bolaget ärhemmahörande. Uppbär detta bolag filialinkomster från ett tredje land och ärdessa filialinkomster undantagna från beskattning i det land där det utdelandebolaget är hemmahörande genom t.ex. ett skatteavtal mellan dessa båda länderingår inte filialinkomsten i beskattningsunderlaget där. I sådant fall bör,enligt min mening, skatten på filialinkomsten i det tredje landet beaktas vidbedömningen av om det utdelande bolaget är underkastat en med svensk beskattningjämförlig beskattning i det fall denna inkomst skall ingå i det svenskaunderlaget.