prop · GE0385 · 1990-12-31 00:00:00 — Länsarbetsnämndeni anser att förslaget om "lokalverk", där modellenkan varieras efter kommunens storlek, är ett bra och rationellt grepp.Samarbete som gäller lokaler och utrustning I ett "lokalverk" serLinköpings kommun som självklar ur ekonomisk synpunkt. kommun anseratt rapporten ger en rad bra tips om "lokalverket". Gislavedskommun konstaterar att gymnasieskolan, komvux, företag (delvis) och högskolan(delvis) redan utnyttjar samma lokaler, utrustning och administration. Länsskolnämndeni påpekar att samverkan i rapporten avser framför alltlärare, lokaler och utrustning. Nämnden är positiv härtill, men det finnstendenser till att komvux inte alltid får utnyttja lokaler etc. på lika villkori jämförelse med och gymnasieskolan. Ett "lokalverk" kanmöjligen vara ett hjälpmedel till förbättring. Hallsbergskommun anför att samverkan om lokaler och övriga resurser är i hög gradönskvärd. Den bör dock inte drivas så långt att de två skolformernas särprägel,t.ex. vad gäller pedagogik och målgrupper, går förlorad. LRfinner det självklart att lokaler och utrustning används optimalt ochändamålsenligt. Det är däremot tveksamt om ett "lokalverk" leder tilldetta resultat. LR ser en uppenbar risk att arbetsmarknadsutbildningen göranspråk på att i första hand få disponera erforderliga resurser, särskilt pådagtid. Följden kan då bli att komvux hänvisas till kvälls-undervisning. Samverkansgruppenföreslår att fyra kommuner, nämligen , , och ,får en genomföranderesurs för att fortsätta med desamverkansprojekt som har påbörjats. Länsskolnämndeni har Intet att erinra mot förslaget. LRtillstyrker under förutsättning att dessa pengar Inte tas från kom- Prop.1990/91:85 Formerför samverkan i en kursutformad Prop.1990/91:85 1propositionen Växa med kunskaper - om gymnasieskolan och vuxenutbildningenutvecklas förslag om en framtida kursutformad utbildning i gymnasieskolan. Komvuxhar ett ämneskurssystem. En kursutformad utbildning även Igymnasieskolan vidgar möjligheterna till samverkan mellan gymnasieskolan ochden gymnasiala vuxenutbildningen. I denna promemoria utvecklas närmare tankarkring en kursbaserad organisation ur samverkanssynpunkt, en modell för hur en kursutformadutbildning kan byggas upp för att passa gymnasiesskolans behov och hur ettkommunalt kan utformas. Kursutformad organisation ur samverkanssynpunkt Komvuxär I huvudsak uppbyggd som en kursutformad organisation, där deltagarna självakomponerar sina studieprogram genom att välja separata kurser, s.k.ämneskurser. Genom att gymnasieskolan till stora delar också kan organiserassom ett kursutformat system skapas naturligtvis utomordentligt godaförutsättningar för olika samverkanslösningar mellan gymnasieskolan och komvux.Både ungdomar och vuxna kan nu forma sina egna studieprogram efter egna behovoch förutsättningar. Verksamheten I den enskilda kommunen, vid den enskildaskolan eller vid det enskilda kunskapscentrumet kan organiseras på ett sådantsätt att det totala utbudet av kurser och program riktar sig till både ungdomaroch vuxna. Därigenom blir självfallet också valmöjligheterna större församtliga. Genom att både ungdomar och vuxna har samma utbud och kan samläsa ökarmöjligheterna att studera mindre frekventa ämnen. Utbudet av ämnen blirrikligare men även utbudet av olika kurser som löper över olika blirstörre, genom att vissa kurser kan koncen-trationsläsas och andrakurser läses över I långsam takt. Förutsättningarnaför en sådan här samverkan är självfallet att gymnasieskolan och komvux hargemensamma kursplaner. Ettsystem med korta kurser är nödvändigt för att vuxna inte skall tvingas attstudera mera och under längre lid än de har behov av. Omfattande kurser bördärför brytas ner I delkurser. Man skall kunna läsa varje delkurs för sig. Förungdomar är det naturligt alt kombinera olika kurser till ett program, som inormalfallet sträcker sig . Vuxna har naturligtvis mindre behov avså omfattande program. Om vuxenstuderande önskar studera ett fullständigtprogram motsvarande för ungdomar för att få avgångsbetyg så måste ävende studera en kärna av obligatoriska ämnen på samma sätt som ungdomar. Ipropositionen föreslås att det skall finnas gemensamma timplaner för bådegymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen. vuxenutbildningens delblir timplanerna en rekommenderad utgångs- /91*85 punkt för lokala behovsbaseradetimplanebeslut. Idet kursutformade system som här beskrivs skall lokala kurser kunna skapas ochutvecklas av lärare och elever, tillsammans med det lokala näringslivet. Enmöjlighet härvidlag är att enstaka delkurser eller t.o.m. enstaka moment frånolika kurser förs samman till lokala kurser. Dessa lokala kurser kan t.ex.utnyttjas för både ungdomar och vuxna för att stärka det lokala näringslivet. Såsomnämnts ovan är det en fördel om kurserna kan koncentrationsläses i så storutsträckning som möjligt. För många vuxenstuderande är det ofta nödvändigt atten enskild kurs kan genomföras på så som möjligt. I en samverkansskolakan det finnas både korta koncentrerade kurser för de ungdomar och vuxna somvill läsa snabbt och kurser över (med kanske högre timtal) för deungdomar och vuxna som vill läsa i en långsammare takt. kursutformad organisation med samverkan mellan gymnasieskolan och komvuxfinns mycket goda möjligheter att genomföra Individuella kursprogram. Detta ärinte minst viktigt för ungdomar som av olika skäl har bristfälliga förkunskapereller för ungdomar som vill studera på deltid. Det kan också gälla för mångaflykting- och Invandrarungdomar. För dessa grupper som väljer individuellastudieprogram och som inte klarar av att läsa samtliga kurser under entreårsperiod blir studierna Inte någon återvändsgränd. De kan som vuxnaåtervända till studierna och fortsätta med de delkurser och kurser som de Inteläst tidigare. Systemet med en kursutformad gymnasieskola passar således väl ini mönstret med återkommande utbildning. Detär självfallet en fördel om även AMU kan komma att omfatta samma kursplaner somnu kommer att finnas i gymnasieskolan och komvux. Principiell uppbyggnad av kursutformad utbildning igymnasieskolan Härbeskrivs principen för en kursutformad gymnasieutbildning med exempel frånutbildningsområdet industri-teknik. Den sektorn har valts därför att hälften avde reguljära linjerna av försökslinjerna som finns i gymnasieskolan hänförshit. Dessutom innehåller utbildningsområdet en stor andel av de yrkesinriktadelinjerna. Utbildningsområdetindustri-teknik innehåller dels program inriktade på -Teknisk produktion och servicedär de Ingående programmen karaktäriseras av en hög teknikanvändning och dels -Bygg och anläggning somkännetecknas av en hel del kunskaper. Medhänsyn till omfattningen av programmen för teknisk produktion och service skerexemplifieringen därifrån. Innehålleti olika kursutformade program består dels av en kärna ob- /91:85 ligatoriskakurser som alla elever skall studera och dels kurser som är Bilaga7 valbara och som gerutbildningens yrkesinriktning eller karaktär. 1det följande beskrivs principmodellen för den yrkesinriktade delen av programför Teknisk produktion och service (TPS). Kärnan av obligatoriska kurser tasinte med i exemplifieringen eftersom de är desamma för alla elever. Kursernasom skall ge programmen inom TPS deras yrkesinriktning och karaktär hämtas frånett antal kunskapsområden. Det är dels generella kunskapsområden som ärgemensamma för flertalet TPS-program och dels kunskapsområden av merabranschkaraktär. Basutbildningpå TPS-program men består av kurser från de fyra generella kunskapsområdenaIndustriell produktion, El- och reglersystem, Energi samt Teknik. Innehållet ide tre förstnämnda områdena känns igen från linjer i ÖGY-försöken, t.ex. IN, ELoch det Qärde från teknisk linje. Dessa kunskapsområden skall kunna finnas påalla normalstora gymnasieskolor. Varje kunskapsområde, kan Innehålla kurser somär gemensamma för många studieprogram, men också kurser av fördjupningskaraktärsom endast vissa studiealternativ har behov av i sitt program. Andrakunskapsområden är av mer branschkaraktär, t.ex. träteknik, grafisk teknik,processteknik där behovet motiverar att de endast finns på ett begränsat antalgymnasieskolor. Normalt skall de elever som väljer ett program med sådaninriktning få sin basutbildning från de fyra generella kunskapsområdena ovan. Förvissa områden, t.ex. flygteknik, sjöfart, kan elevunderlaget vara så litet attde bara skall finnas på någon eller några gymnasieorter och då i form avresurs- eller branschskolor. Basutbildning får dessa elever normalt frånhemortens gymnasieskola. Program föroperatör till träindustrin. Exemplet visar hur man i en kursutformadgymnasieskola kan bygga upp en utbildning som finns Inom dagens trälekniskalinje. De kurser från de olikakunskapsområdena som ingår i detta program är streckmarkerade i figuren nedan. Prop.1990/91:85 Bilaga 7 Valetav program styrs dels av elevens eget önskemål och dels av vilka kurser somman från branschorganisationer rekommenderar för den här typen av yrkesbefattning.Meddenna uppläggning skall elever normall kunna genomföra en hel del av sin utbildningpå hemorten. Regionens industristrukturavgör om det finns underlag för att kunna anordna kurser ur kunskapsområdetträteknik eller Inte. Om Inte, får eleven genomföra de träspecifika kurserna ien kommun som har kunskapsområdet träleknik och som har avtal om utbildning medelevens hemkommun. Idagens linjesystem är eleven hänvisad till att genomföra hela utbildningen pånågon av de 50-tal orter som har träleknisk linje inrättad. Här visas exempel på hur man i ett kursutformat systemkan tillgodose framlida varierande behov, vilket ett strikt linjesystem intemedger utan större organisatoriska ingrepp. Prop.1990/91:85 Bilaga 7 För den här typen avyrkesbefattningar behövs ofta en kombination av yrkesinriktat och tekniskt-naturvetenskapligt Innehåll i utbildningen. Utvecklingen mot ökad decentraliseringoch förändrad arbetsorganisation, där såväl planering som tillverkning ochservice ingår i arbetslagets uppgifter, innebär att elevens program börkomponeras av kurser från både de mer yrkesinriktade kunskapsområdenaIndustriell produktion, El- och reglersystem. Energi och det mer teoretisktinriktade kunskapsområdet Teknik. På motsvarande sätt somhär beskrivits kan program för olika utbildningsområden byggas upp av kurserfrån generella och specifika kunskapsområden. Kombinationer av kurser frånkunskapsområden Inom olika utbildningsområden eller från vitt skildakunskapsområden inom ett utbildningsområde kan naturligtvis också förekomma ivissa program. T.ex. kommer program sommotsvarar den nuvarande försökslinjen Byggnadsplåt- och ventilationsteknik attkomponeras av kurser från kunskapsområden både från Teknisk produktlon ochservice och Bygg-och anläggning. - en kursutformad organisation Ett kursutformat system för både ungdomar och vuxna sombeskrivits ovan kan naturligtvis organiseras på flera olika sätt. Ett sätt äratt ta sin utgångspunkt I de lokaler och den utrustning som man disponerar förverksamheten. Det vill säga att man organiserar de olika kurserna I olikainstitutioner som Ingår I ett . Detla exempel tar sin utgångspunkt i hur man lokatt, ute ide olika kommunerna, kan organisera sin undervisning på gymnasienivå, vare sigdet är för ungdomar eller för vuxna, i kunskapscentra. 1 den kartläggning somsamverkansgruppen har låtit göra och som finns redovisad I en rapport framgåratt flera kommuner redan har byggt upp eller planerar att bygga uppkunskapscentra. Förutsättningen är således att den enskilda kommunen harrätt att organisera ett kursutformat system, där dagens linjer och grenar intefinns. Verksamheten organiseras i stället i olika kunskaps- eller ämnesområden,som förläggs till centra eller Institutioner. De olika kurserna Inom ettämnesområde förs samman till en institution. Grundidén är att en institutionsvarar för all utbildning inom sitt område, både teoretisk och yrkesinriktad.De olika kurserna inom t.ex. elteknik förläggs till El-tekniskt centrum eller Elteknlskainstitutionen, som svarar för både basutbildning och specialiserad utbildning.Inom finns också både rent teoretiska kurser och merpraktiska yrkesinriktade kurser. På samma sätt kan t.ex. ett Ekonomicentrumorganiseras med all ekonomisk utbildning förlagd till sig, både basutbildningoch specialiserad, teoretisk och praktisk. En poäng i detta sätt attorganisera verksamheten är att en enskild kurs inte identifieras med eller uiformasför ett visst program ulan I stället som tillhörande ett ämnesområde. VarjeInstitutlon svarar således för hela utbudet inom sill ämnesområde. Flera instilulionerbildar ett . På så sätt organiseras samtliga kurser. Därigenomblir en uppdelning I llnjermoch grenar onödig. system ger också denenskilda kommunen stora förutsättningar att utveckla sin gymnasiala utbildning,både för ungdomar och för vuxna, så att den stämmer både med det lokalanäringslivets behov och med de sökandes önskemål. De olika Institutionerna eller delarna Inom ettkunskapscentrum kan t.ex. organiseras som självstyrande enheter för att manskall få så mycket brukarinflytande som möjligt. Lärarna kan arbeta i lag i så slorutsträckning som möjligt. Den snabba tekniska utvecklingen pekar I denriktningen. Genom lärarlag får den enskilde läraren större möjligheter attutveckla och förnya sin undervisning. 1 ett såsom det beskrivs här förekommer enhög grad av samverkan mellan gymnasieskolan och komvux. I kunskapscentrumetkan också med fördel även andra utbildningsformer förlägga sin undervisningsåsom studieförbund, AMU eller högskolan. Prop.1990/91:85 Bilaga 7 verkan mellan flerautbildningsformer ökar naturligtvis användnings- /91"85 Samverkansgruppenhar i sin rapport redovisat hur ett kan organiseras. Den grundläggandeIdén med är att olika utbildningsanordnare gemensamt skallanvända lokaler och utrustning. I samverkansgruppens rapport finns beskrivetnågra olika modeller för hur ett kan organiseras och ävenutnyttjas på etl sätt som beskrivits ovan. Rapporten innehåller även en rad exempelpå hur kunskapscentra redan byggts upp eller planeras i olika kommuner. Ägaretill ett är oftast kommunen men naturligtvis kan även andrahuvudmän vara ägare. Det naturliga är dock att det är befintliga lokaler och uutrustningsom blir utgångspunkten för etl . Detta är kommunens basresurs.Hit förläggs både gymnasieskolan, komvux och kommunens uppdragsutbildning. Utbildningsdepartementethar gjort en sammanställning över hur utbildningsresurserna fördelar sig ilandet på de olika kommunerna. Av sammanställning framgår vilka kommuner somhar gymnasieenhet, vuxenutbildningsenhet, AMU-center, högskoleutbildning i formav den nya ingenjörsutbildningen (80 poäng), tekniskt center samt yrkestekniskhögskola. Sammanställningen visar tydligt att det finns goda förutsättningaratt i ett stort antal kommuner inrätta kunskapscentra för flera ulbildningsformer.Så kan man t.ex. konstatera att det i varje län finns minst en ort som kanfungera som regionalt . Dettakan tydliggöras genom att här redovisa tre län som exempel. LänKommun Gymn Komvux Ing-utbTekn cent AMU YTH Bilaga 1 Sammanfattningav remissförslagen om gymnasie- Bilaga 2 Sammanställningav remissyttranden över skol- överstyrelsens redovisning av två regeringsupp drag om gymnasieskolan, en diskussionspromemoria om yrkesutbildningen i ett mer långsiktigt perspek tiv, betänkandet (SOU 1989:10) om två nya treåriga linjer i gymnasieskolan samt en översyn av gymnasie skolans lilla ram 12 Bilaga 3 Sammanfattningav skola-arbete-utredningens Bilaga 4 Sammanställningav remissyttranden över betänkandet (SOU 1989:113) Ungdomars kompetens. Vägar in i framtidens kunskapssamhälle och rapporten (SOU 1989:114) Livlina för livslångt lärande 44 Bilaga 5 Sammanfattningav och remissyttranden över särvux- kommitténs betänkande "vidgad vuxenutbildning för utvecklingsstörda" (SOU 1990:11) 55 Bilaga 6 Sammanfattningav rapporien (Ds 1990:59) Sam- verkan mellan gymnasieskolan och vuxenutbild ningen samt av inkomna yttranden 63 Bilaga 7 Formerför samverkan i en kursutformad