prop · GE03126 · 1990-12-31 00:00:00 — Det bör emellertid erinras om alt det är av mycket stor vikl fören effektiv summarisk process att delgivningen med svaranden kan genomförasulan stor tidsutdräkt eller andra problem. Därför bör ingel hindra att dessafrågor las upp på nytt, sedan erfarenheler vunnits av del nya systemet. Sökbegrepp(8 §) Kronofogdemyndigheternabör - som framgår av 8 § första stycket - i sina egna register få användaflertalet uppgifter i registret som sökbegrepp. En uttömmande uppräkning hargjorts i lagtexten. Sålunda har angivits alt som sökbegrepp får användas endastnamn, personnummer, organisationsnummer, särskilt registreringsnummer,sökandens eller ingivarens referensnummer, ingivarens kodbeteckning,målnummer, målets inkomstdag, dagen för målels avgörande, bevakningslider ochuppgifter om målets arl. Enkonsekvens av atl låta även RSV ha lerminalåtkomst till uppgifter ur Prop.kronofogdemyndigheternas register är atl dessa uppgifter också bhr tillgäng-1990/91:126 liga hos RSV för allmänheten enligt offentlighetsprincipen, såsomdenna kommer till uttryck i 2 kap. 3 § andra stycket tryckfrihetsförordningen.För att begränsa olägenheterna i integritetshänseende av detta bör, somtidigare nämnts, RSV inte få använda uppgifter om svaranden eller sökanden somsökbegrepp i registren. I andra styckel har därför RSVs terminalåtkomst begränsatsi enlighet med vad som sagts. För statistikändamål och liknande bör även andra uppgifterkunna få användas som sökbegrepp. 1 tredje stycket har därför lagits in eltbemyndigande för regeringen atl bestämma att även andra uppgifter får användassom sökbegrepp för sådana ändamål. Såsom anförs i promemorian är del inte aktuellt att låtanågra andra myndigheter än kronofogdemyndigheterna och RSV få terminalåtkomsttill registren. Utlämnande av uppgifter (9-10 §§) 19 § tas upp vissa bestämmelser om utlämnande på ADB-mediumav uppgifter ur ett register. Utlämnande får först och främst ske förredovisning till sökanden i målet. I övrigt får, efter förebild i t.ex. utsökningsregisterlagen,utlämnande ske endasl om det följer av författning eller särskill har medgivitsav regeringen. Regeringen får också uppdra åt datainspektionen att lämna sådanlmedgivande beträffande uppgifter som inte omfatlas av sekreless. Som har framgått skall varje kronofogdemyndighetvara registeransvarig för sitt regisler. Detta innebär också att varjekronofogdemyndighet för sitt register blir skyldig att på begäran av enskildalämna underrättelse om innehållet i sådana personuppgifter om dem som ingår i regislret(10 § datalagen). Särskilda överväganden krävs när det gäller frågan om ävenRSV skall vara skyldigt att lämna uldrag enligt 10 § datalagen, en fråga somaktualiseras av atl även RSV enligt den föreslagna ordningen har ettregisteransvar för kronofogdemyndigheternas register. Med hänsyn till intressetav atl så långt del går begränsa möjligheterna att via RSV kunna görarikstäckande sökningar på enskilda personer i registren för summarisk process,är det inle lämpligt alt utan vidare ge RSV samma skyldigheter att lämna utdragsom kronofogdemyndigheterna har I stället kan man - utan att det behöver medföranågon försämring för den enskilde som begär utdrag- lösa frågan så altkronofogdemyndigheten lämnar det begärda utdraget enligt 10 § datalagen, ävenom framställningen görs hos RSV. En bestämmelse med denna innebörd har tagitsin i 10 §. Bestämmelsen innebär att RSV i stället får förmedla sådanaframställningar till kronofogdemyndigheten. Om en framställning om utdrag inteär begränsad lill en eller flera särskilt angivna kronofogdemyndighetersregister, måste RSV naturligtvis förmedla framställningen lill samtligakronofogdemyndigheter - Det bör tilläggas att datainspektionen inte haft någotatt invända mot den nu föreslagna lösningen. I det här sammanhanget skall också las upp en fråga om försäljningav uppgifterur registren, som aktualiserats av att i Prop. sittremissvar föreslagit att registerlagen bör innehålla regler av innebörd att 1990/91:126 sådan försäljning skall vara tillåten. närmaståsyftar är försäljning från RSV till kreditupplysningsföretag. Frågorom myndigheternas försäljning av personuppgifter har behandlats i den nyligenavlämnade propositionen (1990/91:60) om offentlighet, integritet och ADB. 1propositionen - som ännu inte tagit ställning till -konstateras attmyndigheter inte har någon rätt att sälja personuppgifter, om inte medgivandeför detta finns i lag eller i annan ordning. Jag är inte beredd att föreslå attförsäljning skall få ske från de nu aktuella registren. Somframgick av mina uttalanden i nämnda proposition (s. 53) finns det dock vissasituationer där det är rimligt att en myndighet går utöver sina skyldigheterenligt offentlighetsprincipen och lämnar ut uppgifter på t.ex. etiketter ellerADB-medium utan att det skall betraktas som försäljning. De situationer jagåsyftade var främsl de där det finns ett samhällsintresse att uppgifternalämnas ut. Jag nämnde RSVs uppgiftslämnande ur utsökningsregistret tillUpplysningscentralen som etl exempel på en sådan situation. Ävenbeträffande de nu aktuella registren kan ju sådana situationer uppstå. Ettutlämnande måsle dock givetvis vara förenligt med dalalagens regler Inom ramenför 9 § i den nu föreslagna lagen, kan l.ex. regeringen eller -efterregeringens bemyndigande - datainspektionen medge alt uppgifter får lämnas utpå ADB-medium. Gallringav uppgifter (11 §) Iförevarande paragraf tas upp vissa regler om gallring av uppgifter om målen iregistren. Degrundläggande identifikationsuppgifterna i målen, ansökningshandlingarna,eventuellt yttrande från svaranden samt delgivningsbevis torde behöva bevarasi dagböcker och akter av traditionellt slag. Vid gallring blir det ocksåaktuellt att överföra uppgifter i målen till mikrokort. 1 dessa frågor avserjag atl senare återkomma till regeringen. Motdenna bakgrund torde det inte finnas behov av att i själva dataregistretbevara uppgifter om ett mål mer än under en kortare övergångsperiod efter det atlmålet avgjorts av kronofogdemyndigheten. Av arbetstekniska skäl börgallringstiden sättas till utgången av juni månad i kalenderåret efter det attmålet avgjordes. Det finns dock skäl atlgöra ett undantag från denna korta gallringslid. Som jag var inne på i avsnittet om ADB-ansökningar i verkställighetsmål (avsnitt 2.3 i den allmänna motiveringen) är del en fördel om sökanden i sådana mål inte behöver ge in exekutionstiteln i de fall denna är ett utslag i ett mål om betalningsföreläggande. Detta kräver alltså att uppgifterna om utslag i mål om betalningsföreläggande sparas i registret förhållandevis . Jag ansluler mig till RSVs förslag atl bör sättas till tre årDär med har man anknutit dels till preskriptionstiden för konsumentfordringar, dels till kreditupplysningslagens (1973:1173) regler om hur gamla uppgifter som får användas i personupplysningssammanhang. Lagtekniskt har saken reglerats på så sätt att gallringstiden satts till utgången av juni månad ikalen deråret efter det att förflutit då utslaget meddelades. Liksom i andraregisterlagar, t.ex. utsökningsregisterlagen och tullregis- Prop. terlagen(1990:137) bör här finnas en möjlighet för regeringen eller den myn- 1990/91:126dighet regeringen bestämmer att föreskriva bevarande . Dennaordning har införts i samband med tillkomsten av arkivlagen (1990:782). Etlsådant bevarande skall tillgodose forskningens behov. Frågan har behandlats bl.a.i propositionen (1989/90:72) om arkiv m.m., s. 52. 1 andra stycket iförevarande paragraf har tagits in etl sådant bemyndigande. Enligt8 kap. 17 § sekretesslagen (1980:100, omtryckt 1989:713) gäller sekretess hos domsloli mål eller ärende i domstolens rättskipande eller rättsvårdande verksamhetför myndighels eller enskilds affärs- eller driftförhållanden, om del kanantas att den som uppgiften rör lider avsevärd skada om uppgiften röjs.Domstolsverket har i sitt remissvar anfört alt sekretessen enhgt detta lagrumtorde gälla för den summariska processen vid tingsrätterna och ifrågasatt omdel inle finns ett behov av en motsvarande sekretess för kronofogdemyndigheternashandläggning av målen i den nya summariska processen. För egen del är jag övertygadom att behovel av sekreless för affärsförhållanden o.d. blir utomordentligtlitet i den summariska processen. Jag vill därför åtminstone för närvarandeinte föra fram ett sådant förslag. Datainspektionenhar tagit upp frågan om behovet av sekretess inom den summariska processen föruppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, i linje med vadsom enligt 9 kap. 19 § sekretesslagen gäller inom exekutionsväsendet i måleller ärende angående exekutiv verksamhet, lill vilken den summariska processeninle kommer atl räknas. Uppgiftersom kunde tänkas behöva sådant sekretesskydd torde främsl vara uppgifter om enparts adress, telefonnummer o.d. Sådana uppgifter omfattas inte av sekretess omde har lämnats av parterna i målet. Någon sådan sekretessbestämmelse börenligt min mening inte heller tillskapas. Jag kan nämna att datainspektionenför sin del ansett att denna fråga kan bero tills erfarenheterna utvisat om en sådanutvidgning av sekretesskyddet är nödvändig. Om kronofogdemyndigheten självinhämtar uppgifter om parlerna på annat säll, lär del oftast bli fråga om altuppgiften inhämtas för delgivningsändamål från någon annan myndighel. Om då sekrelessråder för uppgiften, t.ex. enligt 7 kap. 15 § (folkbokföringssekretess) eller 9kap. 8 § sekretesslagen (samfärdselsekretess), följer den sekretessen med lillkronofogdemyndigheten, jämför 7 kap. 26 § samma lag. Jag finner alltså att detinte heller i delta avseende finns behov av nya sekretessregler. För att den rådandesekretessen skall kunna upprätthållas effektivt hos kronofogdemyndigheterna ärdet antagligen erforderligt att sekretessbelagda uppgifter "blankas"i regislret, dvs. atl det anges atl uppgiften får lämnas ul bara efter särskildsekretessprövning. Det är med den lösningen inte nödvändigt att gå in på enannan möjlighet som datainspektionen har pekat på nämligen att förbjuda dataregislreringav vissa särskill känsliga uppgifter Registerlagenbör träda i kraft med BfL. Detta innebär atl rege- 1990/91:126 ringenäven i fråga om registerlagen bör få beslämma tidpunklen för ikrafllrädandet. Medhänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen att anla förslagen till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i utsökningsbalken, 3. lag om ändring i lagen (1990:748) om ändring i utsökningsbalken, 4. lag om ändring i jordabalken, 5. lag om ändring i lagen (1957:390) om fiskearrenden, 6. lag om betalningsföreläggande för fordringar i arbetstvisteroch fordringar som skall prövas av slalens va-nämnd, 7. lag om ändring i lagen (1976:839) om statensva-nämnd, 8. lag om ändring i lagen (1929:145) om skiljemän, 9. lag om ändring i växellagen (1932:130), 10. lag om ändring i checklagen (1932:131), 11. lag om ändring i konkurslagen (1987:672), 12. lag om ändring i räntelagen (1975:635), 13. lag om ändring i lagen (1936:320) om skydd molvräkning vid arbetskonflikter, 14. lag om ändring i lagen (1939:608) om enskildavägar, 15. lag om ändring i lagen (1950:596) om rätt tillfiske, 16. lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822), 17. lag om ändring i miljöskyddslagen (1969:387), 18. lag om ändring i bostadsrättslagen (1971:479), 19. lag om ändring i väglagen (1971:948), 20. lagom ändring i lagen (1971:1154) om förbud motdumpning av avfall i vatten, 21. lag om ändring i gruvlagen (1974:342), 22. lag om ändring i lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter, 23. lag om ändring i lagen (1978:160) om vissarörledningar, 24. lag om ändring i vallenlagen (1983:291), 25. lag om ändring i lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter, 26. lag om ändring i (1987:10), 27. lag om ändring i lagen (1988:450) om kullurminnen m.m., 28. lag om ändring i begravningslagen (1990:1144), 29. lag om ändring i minerallagen (1991:45), 30. lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617)saml 31. lag om register för betalningsföreläggande ochhandräckning. 6 Beslut Prop. 1990/91:126 Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslular all genom proposition föreslåriksdagen alt anta de förslag som föredraganden Förslaget till registerlag i departementspromemorian (Ds 1990:56)Följdlagstiftning med anledning av den nya summariska processen Lag omregister för summarisk process 1 §För handläggning hos kronofogdemyndigheterna av mål enligt lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning (summarisk pro cess) skall varje kronofogdemyndighet föra ett register med hjälp av auto matisk databehandling. Registret får användas även för tillsyn, planering och uppföljning av verksamheten samt för framställning av statistik. 2 §Varje kronofogdemyndighet förfogar över sitt register. får för kronofogdemyndighetens räkning ta emot ansökningar som görs på medium för automatisk databehandling och föra in dessa i registret. 3§Riksskatteverket får ha terminalåtkomst till registren. 4 § Registret skall innehålla uppgifter om sökanden och svaranden imålet. Förs partens talan av ställföreträdare, skall registret innehållauppgifter om denne. 5§ För en fysisk person skall iregistret anges 1. namn, adress, yrke och personnummer eller, när uppgift om personnummersaknas, särskilt registreringsnummer, 2. adress till arbetsplats och annan adress där parten kan anträffas fördelgivning genom stämningsman, 3. telefonnummer till bostaden och arbetsplatsen, 4. förhållanden i övrigl av betydelse för delgivning med parten. 6 §För en juridisk person skall i registret anges firma, adress, telefonnum mer och organisationsnummer eller, när uppgift om organisationsnummer saknas, särskilt registreringsnummer. För den juridiska personens ställföre trädare får anges uppgifter enligt 5 §. Förett dödsbo får även registreras den avlidnes personnummer. 7 § Företräds en part av ett ombud, skall i registret anges ombudetsnamn, adress och telefonnummer. 8 § Utöver de uppgifter som anges i 5-7 §§ får registret innehållauppgifter om 1. målnummer, inkomstdatum, handläggningsställe, ansökningsavgift och saken, 2. yrkanden som framställs i målet och grunden för dem, 3. handlingar som inkommer i målet, 75 1. handlingar som skickas ut i målet, Prop. 2. delgivning och frister, 1990/91:126 3. beslut och utslag som meddelas i målet, 4. annat som tillförs målet. 9 §Vid sökning i ett register får som sökbegrepp användas endast namn, per sonnummer, organisationsnummer, särskilt registreringsnummer, målnum mer, målets inkomstdag och uppgifter om målets art. får som sökbegrepp använda endast målnummer, målets inkomstdag och upp gifter om målets art. Regeringenfår föreskriva att även andra uppgifter får användas som sökbegrepp för deändamål som anges i 1 § sista meningen. 10 §För redovisning till sökanden i målet får uppgifter i registret lämnas ut på medium för automatisk databehandling. I övrigt får uppgifter i registret lämnas ut på medium för automatisk databehandhng endast om detta följer av lag eller förordning eller regeringen har medgett det. Regeringen får upp dra åt datainspektionen att lämna sådant medgivande i fråga om uppgifter som inte omfattas av sekretess. Datainspektionens beslut får överklagas till regeringen. 11 §Uppgifter om mål om betalningsföreläggande och handräckning skall gallras ur registret före utgången av mars månad kalenderåret efter det att målet avgjorts av kronofogdemyndigheten. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över departementspromemorian(Ds 1990:56) Följdlagstiftning med anledning av den nya summariska processen Yttrandenöver promemorian har till avgetts av justitiekanslern,, datainspektionen, , ,arbetsdomstolen, statens va-nämnd, , statskontoret, ,hovrätten över och , , ,, kammarrätten i , ombudsmän(justitieombudsmannen ), , , föreningsbankers förbund, ,sladshypoteks-kassa, domareförbund.Finansbolagens förening och . Förslaget till registerlag som remitterades till datainspektionenför yttrande enligt 2 a § datalagen Lag omregister för betalningsföreläggande och 1 §För handläggning hos kronofogdemyndigheterna av mål enligt lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning skall med hjälp av automatisk databehandling föras ett register för varje kronofogdemyndig het. Registret får användas även för planering och uppföljning av verksam heten samt för annan framställning av statistik. Uppgifter i registret om ut slag i målen får användas som underlag för verkställighet enligt utsöknings balken. Förde ändamål som anges i 2 § andra stycket får med hjälp avautomatisk databehandling föra ett centralt fördelningsregister. 2 §Varje kronofogdemyndighet förfogar över sitt register. förfogar över fördelningsregistret. Riksskatteverketfår för kronofogdemyndigheternas räkning ta emot sådana ansökningar och återkallelserav ansökningar som görs på medium för automatisk databehandling och överföradem till kronofogdemyndigheternas register. 3 § En kronofogdemyndighets register får innehålla uppgifter om sökandenoch svaranden i målet. Förs partens talan av ställföreträdare, får registret innehållauppgifter om denne. 4§ För en fysisk person får i registretanges 1. namn, adress, yrke och personnummer eller, när uppgift om personnummersaknas, särskilt registreringsnummer, 2. adress till arbetsplats och annan adress där parten kan anträffas fördelgivning genom stämningsman, 3. telefonnummer till bostaden och arbetsplatsen, 4. förhållanden i övrigt av betydelse för delgivning med parten. 5 §För en juridisk person får i registret anges firma, adress, telefonnummer och organisationsnummer eller, när uppgift om organisationsnummer sak nas, särskilt registreringsnummer. För den juridiska personens ställföreträ dare får anges uppgifter enhgt 4 §. Förett dödsbo får även registreras den avlidnes personnummer. 6§Företräds en part av ett ombud, får i registret anges ombudets namn, adress och telefonnummer. Dessa uppgifter får också anges för ingivaren av målet, om denne är någon annan än parten eller ombudet. 7 § Utöver deuppgifter som anges i 4-6 §§ får registret innehålla uppgifter Prop. O"" ,_ . . . . 1990/91:126 1. malnummer,inkomstdatum, handläggningsslälle, ansökningsavgift och 2. yrkanden i målet och grunden för dem, 3. handlingar som inkommer i målet, 4. handhngar som skickas ut i målet, 5. delgivning och frister, 6. beslut och utslag som meddelas i målet, 7. annat som tillförs målet och är av betydelse förhandläggningen. Registretfår även innehålla de tekniska och administrativa uppgifter som behövs för atttillgodose ändamålen med registret. 8 §Vad som sägs i 3-7 §§ skall i tillämpliga delar gälla även fördelningsregist ret. 9 §Riksskatteverket har lerminalåtkomst till kronofogdemyndighetemas re gister. har terminalåtkomst till uppgifter i en annan kronofogdemyndighetsregister 1. om att mål mot någon som är svarande i ett mål vid den egna myndighetenhandläggs vid den andra kronofogdemyndigheten och 2. om adress till svaranden i pågående och avgjorda mål vid den andra myndigheten. 10 §Vid sökning i en kronofogdemyndighets register får som sökbegrepp an vändas endast namn, personnummer, organisationsnummer, särskilt regi streringsnummer, målnummer, sökandens eller ingivarens referensnummer, ingivarens kodbeteckning, målets inkomstdag, dagen för målets avgörande, bevakningstider och uppgifter om målels art. får som sök begrepp i en kronofogdemyndighets register inte använda uppgifter om sö kanden eller svaranden i målet. Regeringenfår föreskriva att även andra uppgifter får användas som sökbegrepp för deändamål som anges i 1 § första stycket andra meningen. Vidsökning i fördelningsregistret får som sökbegrepp användas endast målnummer,sökandens eller ingivarens referensnummer, ingivarens kodbeteckning och måletsinkomstdag. 11 §För redovisning till sökanden i målet får uppgifter i ett register lämnas ut påmedium för automatisk databehandling. 1 övrigt får uppgifter i ett register lämnasut på medium för automatisk databehandhng endast om detta följer av lag ellerförordning eller regeringen har medgett det. Regeringen får uppdra åtdatainspektionen att lämna sådant medgivande i fråga om uppgifter som inteomfattas av sekreless. Datainspektionens beslut får överklagas till regeringen. 12 §Riksskatteverket har inte skyldighet att beträffande register enligt denna lag lämnaunderrättelse enligt 10 § datalagen (1973:289). Gallring av uppgifter Prop. 13§ Uppgifter om utslag i mål om betalningsföreläggande skall gallras ur en1990/91:126 kronofogdemyndighets register före utgången av juni månadkalenderåret efter det att utslaget meddelades. I övrigt skall uppgifterom mål om belalningsföreläggande och handräckning gallras ur registret föreutgången av juni månad kalenderåret efter det att målet avgjorts avkronofogdemyndigheten. Uppgifterskall gallras ur fördelningsregistret när de överförts till en kronofogdemyndighetsregister. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Datainspektionens yttrande enligt 2 a § datalagen över förslagtill lag om register för betalningsföreläggande och handräckning och lag omändring i utsökningsregisterlagen, m.m. Datainspektionenhar anmodats att avge yttrande enligt 2 a§ datalagen (1973:298) över förslagtill registerlag för betalningsföreläggande och handräckning samt över förslagom ändring i utsökningsregisteriagen (1986:617). har inspektionen berettstillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss om följdlagstiftningmed anledning av den nya summariska processen. Datainspektionentillstyrker förslaget till ändring i utsökningsregisterlagen, dock med en vissrättslig begränsning av sökbegrepp. Datainspektionentillstyrker förslaget till registerlag för den summariska processen under fömtsättningatt frågorna om förfoganderätt, registeransvar och s.k. 10§-utdrag regleras ienlighet med vad inspektionen anfört. Beträffandede delar av förslaget, som datainspektionen beretts tillfälle att yttra sigöver i övrigt, har inspektionen inte funnit anledning till erinringar Förslagettill ändring i utsökningsregisterlagen Ändringeninnebär att utsökningsregistret föreslås få innehålla uppgift om gäldenärensarbetsgivare. Motivet för ändringen är betydande rationaliseringsvinster förkronofogdemyndigheterna. Mot detta intresse skall vägas det intresse denenskilde kan ha av skydd för sin personliga integritet. Såsomkonstaterats i den allmänna motiveringen till det remitterade förslaget kanuppgift om arbetsgivare knappast sägas vara en särskilt integritetskänsliguppgift. Mot bakgrund av att kronofogdemyndigheten ändå vid beslut om utmätningeller införsel i lön måste ha tillgång till denna uppgift för att ange den isitt beslut, kan riskerna för integritetsintrång inte sägas öka i avgörande månom uppgiften också får föras in i utsökningsregistret. Viden avvägning mellan dessa motstående intressen finner datainspektionen därföratt utsökningsregistret bör få innehålla uppgift om gäldenärens arbetsgivare. Somarbetsgivare i utsökningsregistret kan en enskild person komma atl antecknas.Beträffande honom gäller då rätlen att enligt 10 § datalagen få underrättelseom innehållet i personuppgift, som ingår i registret och innefattar upplysningom honom. Den ordning som föreslagits, nämligen att uppgift om arbetsgivareinte skall vara sökbar, är därför inte godtagbar om begränsningen görsgenerellt. Datainspektionen föreslår därför i stället en rättslig begränsningpå så sätt att kronofogdemyndigheten får befogenhet att använda uppgift omarbetsgivare som sökord endast i den mån det behövs för att myndigheten skallkunna fullgöra sina skyldigheter enligt datalagen. Tilläggas kan att en sådanbegränsning givetvis inte inskränker myndighetens skyldigheter enligttryckfrihetsförordningen. Förslagettill lag om register för betalningsföreläggande och handräckning Prop. Datainspektionenhar tidigare (1991:01-08 DI:s dnr 5987-90) yttrat sig över 1990/91:126 promemorianDs 1990:56 "Följdlagstiftning med anledning av den nya summariskaprocessen".