prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Stödettill undervisningssektorn syftar i första hand till att höja undervisningenskvalitet i plantageskolor och eftersatta primärskolor på landsbygden.Konsultstödet för uppbyggnad av en teknisk lärarhögskola avslutades under1988/89. Sverigestöder ett program som och den lankesiska regeringendriver. Detta program syftar till att ge samtliga barn ettfullgott skydd mot epidemiska sjukdomar samt att vaccinera kvinnor i fertilålder mot stelkramp. Trots att säkerhetsläget gör det svårt att nå vissa delarav landet har programmet enligt uppgift redan nått en täckningsgrad på . Landramsmedelanvänds även till humanitärt stöd och katastroföistånd, bl.a. genominternationella rödakorskommittén. Medel har använts till repatriering avlankesiska gästarbetare från Gulfen och till insatser av Röda korset. har /90 utgått som katastroföistånd för repatriering avflyktingar. Ett tiotal svenska enskilda organisationer erhåller stöd från SIDAom totalt 6 milj. kr. för sin verksamhet i landet. Därutöver ges direktstödtill olika lankesiska kvinnoorganisationer. SAREC har stött forskning i SriLänka, /90 med ca 7 milj, kr. Målet är att vidmakthålla och stärkaforskningskapaciteten i landet. Verksamheten avser bl.a. forskning omvattenbufflar, marin forskning och jordbruk. Totalt utbetalades under /90 ca 54,2milj. till Sri Länka. 1990/91:100 Bil.5 * ,'X. ''~'' ffX BWJ8KI* > fif . te i » X _ IMihf, i V-/' /- -' '<'./. \/-.\ I, -ws.f'--». BefolkningstilIväxt/år BNP/invånare 24,7 milj. (1988) (1980-88) -totalt (exkl. östländer) . Ekonomisk och social utveckling Prop. Bil.5 Jordbruk och boskapsskötsel sysselsätter avbefolkningen och utgördärmed de dominerande sektorerna i ekonomi. Industriutvecklingen hargått långsamt och många företag arbetar långt under sin kapacitet. Densvaga infrastrukturen på alla områden har bidragit till att reform försöken gårlångsamt. Den ekonomiska krisen har inneburit en försämring inom de socialasektorerna, främst utbildning och hälsovård. Utlandsskulden är mycket hög, ochden teoretiska skuldtjänstkvoten för beräknas uppgå till . Denfaktiskt eriagda skuldtjänsten uppgår dock lill av exportintäkterna. genomförde 1986 89 ett ekonomisktstrukturanpassningsprogram i överensstämmelse med de policyriktlinjer somförordas av (). Reformerna har inkluderatliberalisering av utrikes- och inrikeshandeln, kraftig nedskrivning avvalutan, avskaffande av subventioner, begränsning av kreditexpansionen och denstatliga upplåningen samt uppjustering av räntenivån. Den ekonomiska utvecklingen har varitmer positiv, bl.a. har BNP ökat med , vilketinneburit att per capita inkomsten ökat . Vidarehar den negativa utvecklingen av export och industriproduktion vänts. Reformbehovenär dock fortsalt stora, vilket avspeglas i den andra fasen av reformprogrammetsom påbörjats innevarande år. Nödvändiga åtgärder inkluderar rehabilitering avden fysiska och sociala infrastrukturen, effektivisering av den offentligasektorn och en dämpning av inflationstakten. De sociala sektorerna skall ägnasökad vikt liksom ansträngningar att öka de offentlig-anställdas löner, vilkaurholkats kraftigt. För att kunna fullfölja strukturanpassningsprogrammet ärTanzania beroende av att biståndsflödet upprätthålls på en fortsatt hög nivå. Tanzaniaär en enpartistat, och partiet är överordnat parlament och rege ring. till parlamentet, som senast hölls , medger dock i praktiken viss pluralism inom enpartisystemets ram. valdes president till partiordförande efter , vilket innebär en ökad maktkoncentration till presidenten. präglas av politisk stabilitet och en socialt inriktad utvecklingspolitik. Etniskt grundade mot sättningar har i stort sett kunnat undvikas. Läget avseende mänskliga rättigheter är relativt gott. Strävan efter jämlikhet och respekt för männi skovärde har varit ett av regeringens uttalade må! alltsedan självständighe ten. tillåts verka i landet. har länge aktivt arbetat mot rasdiskriminering i internationella sammanhang och bedriver en generös flyktingpolitik. Inga rapporter förekommer om mord, avrätt ningar eller försvinnanden på politiska grunder. Rapporter om missförhål landen förekommer dock, i första hand från polishäkten. Politiskt frihets berövande rapporteras, främst från . Yttrande- och mediafriheten är relativt omfattande men viss självcensur förekommer. Sverigesvarar för av det totala biståndet till och är för närvarandedet största bilaterala givarlandet. Andra stora givare är ,, , , , och EG. Utvecklingssamarbetetmed regleras av ett tvåårigt avtal för budgetåren 1989/90-1990/91,omfattande totalt 1 080 milj. kr. Sedan det svenska biståndet inleddes år 1964har t.o.m. /90 sammanlagt mer än 6,2 miljarder kronorutbetalats. Huvudmåletför det svenska biståndet har varit att medverka till strukturanpassningsåtgärdersom bidrar till ekonomisk återhämtning och tillväxt. Genom biståndssamarbetetskapas också förutsättningar för att upprätthålla standarden inom de socialasektorerna, t. ex. i fråga om hälsovård och undervisning. Huvudsektorerna församarbetet är varubistånd, industri, undervisning, landsbygdensvattenförsörjning (HESAWA), förvaltningsutveckling, skogs- och markvård,telekommunikation, hälsovård och energi. Inom biståndet ges ökad vikt åtåtgärder som främjar decentralisering och ökat folkligt deltagande samtinsatser som värnarom miljön. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. 1990/91:100 Bil.5 Industrisektorn, inkl Muf jning (HESAWA) Telekommun i kat i oner LandsbygdensvatlenjÖr.sörjning (HESA WA) Svensktstöd till vattenförsörjning på landsbygd har lämnats sedan år 1965.Under 1980-talet har insatsen utvecklats till ett integrerat program omfattandevattenförsörjning, hälsoupplysning och omgivnings- Prop. 1990/91: 100 hygien (HESAWA). Stödet ärkoncentrerat till tre regioner vid Victoria- Bil. HESAWA-programmetbygger på ett aktivt deltagande av nyttjarna, som till största delen ärkvinnor, samt tekniska lösningar som är baserade på lokalsamhälletsresurser och kunskap. 400 000 människor fåttförbättrad vattenförsörjning genom programmets försorg och erfarenheternavisar att byborna har haft förmåga och vilja att planera och driva sin egenutveckling, att utbildningsaktiviteterna har utvecklat människorskompetens och kapacitet, att framsteg har gjorts i utveckling av anpassadteknik inom vatten- och sanitetsområdet samt att Industrisektorstödetges främst till småindustri, exportfrämjande insatser och till rehabiliteringav en cementfabrik och en förpackningsindustri. är delfinansiär avpappers- och massafabriken i . Denekonomiska krisen har lett till en försämring av utbildningskvaliteten.Biståndet till undervisningssektorn syftar till att motverka denna försämringbl.a. genom produktion av läroböcker och undervisningsmaterial, rehabiliteringav skolbyggnader och utbildning av lärare. Stödet riktas till primär- ochvuxenutbildning samt yrkesutbildning. Biståndettill utveckling av förvaltningen avser främst åtgärder för att bistå finans-och planeringsministeriet bl.a. i fråga om skuldhantering, förvaltning,beskattning, statistik och revision. Sverigeoch har avtalat att en betydande del av biståndssamarbetet tillsvidare skall utgöras av import av varor för att säkerställa prioriteradproduktion och underlätta den ekonomiska återhämtningen. Den största delen avvarubiståndet fördelas av finansministeriet fritt och obundet inom sektorernajordbruk, industri och transporter. /91 utökas den fria delenytteriigare då en stor del av varubiståndet ges till det icke-administrativavalutafördelningssystem, (). Samarbetetinom hälsosektorn avser ett nutritionsinstitut samt ett pro gram för familjeplanering och AIDS-kontroll. Skogssektorstödetinriktas på byskogsbruk, mark- och miljövård och ges Prop. 1990/91:100 i form av utbildning, utrustning och institutionellt stöd. Under /90 användes 65 milj. kr. avlandramen för ett särskilt betalningsbalansstöd till . Stödet bidrogtill finansiering av landets skuldtjänst på äldre icke-koncessionella lån tillVäridsbanken. Tanzaniaär den största mottagaren av bistånd genom svenska enskilda organisationer. Etttrettiotal organisationer är engagerade i projekt inom bl.a. hälsovård,undervisning och landsbygdsutveckling. Genom SAREC lämnas stöd till tanzanskaforskningsinstitutioner, huvudsakligen för forskning inom medicin, jord- ochskogsbruk. Inom SADCC-samarbetet pågår två större projektavseende rehabilitering av Dar es Salaams hamn och upprustning avTAZARA-järnvägen. Utbetalningar till dessa projekt beräknades till 89 milj. kr.under 1989/90. Under /90 har givit särskiltbetalningsbalansstöd till om totalt 70 milj. kr. för att underlättaskuldtjänstbetalningar på äldre icke-koncessionella lån till Väridsbanken. Totalt utbetalades under /90 ca 902milj. Prop.1990/91:100 Bil. BefolkningstilIväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person-Totalt (exkl. östländer) 64 milj.(1988) (1980-88) (1988) (1988) . 24 1990/91. Ekonomisk och social utveckling ProP- 1990/91:100 Bil.5 är mycket tättbefolkat, särskilt i debördiga slättområdena. Befolkningstillväxten utgör ett stort problem. Miljönutsätts för svåra påfrestningar på grund av svedjebruk och skogsavverkning,främst för brännved. De infrastrukturella effektema av kriget är alltjämtstora, särskilt i delar av södra . Sedan regeringen genomfört ett omfattandeekonomiskt reformpaket har stora förändringar skett till detbättre. Den tidigare mycket höga inflationstakten har kunnat sänkas från ennivå på år 1988 tillför närvarande . Växelkursen har stabiliserats och differensen mellan den officiella och parallella kursen nedbringats. Systemet med prisregleringar är i stort sett avvecklat. Den reala räntan är nu positiv. Den ökade satsningen på enskilda bönder tillsammansmed gynnsamma väderförhållanden har givit goda skördar.Under år 1989 exporterades1,4 milj. ton ris vilket gjorde till tredje största risexportör på världsmarknaden . Den statliga sektorn genomgår en förändringsprocess och den privata sektorn expanderar. Utländska investeringar stimuleras och drygt hundra joint venture-avtal har ingåtts med utländska företag. Trupptillbakadragandet från i september1989 har ännu inte resulterat i den normalisering av de internationella förbindelsernasom eftersträvades. Detta gäller såväl flera västländer som länder i regionenoch de internationella finansinstitutionerna. intensifieradesemellertid kontakterna med IMF och och i viss mån Asiatiskautvecklingsbanken. Alla förutsättningar för ett avtal med IMF har uppfyllts,men avtalet har ändå försenats huvudsakligen på grund av motstånd från USA.Utan inflöde av utländskt kapital genom bistånd och/eller krediter kan denfortsatta ekonomiska utvecklingen och reformprocessen äventyras. Deekonomiska reformerna har medfört en omfattande revision och förnyelse avbefintlig lagstiftning, vilket också varit av betydelse för utvecklingenbeträffande mänskliga rättigheter. Det överordnade målet för den vietnamesiskaförändringspolitiken är att bringa reda i landets ekonomiska problem. Det ärett faktum att politiska reformer inte ägt rum i samma snabba takt som deekonomiska förändringarna. Men den underiiggande trenden är en fortgåendeliberalisering på alla områden. Betydande förbättringar avseende de mänskligarättigheterna har ägt rum, även om brott mot dessa rättigheter fortfarandeförekommer. Ett okänt antal politiska fångar hålls alltjämt internerade utanrättegång. En viss liberalisering av kulturlivet är märkbar. Antalet personer som lämnar inom reguljäraemigrationspro gram har ökat kraftigt. Flertalet torde vara s.k. ekonomiska flyktingar. enades och om ett program som möjliggör 344 internerade i omskolningsläger atl bosätta sig i . har Prop.1990/91: 100 strömmen av flyktingar varit omfattande. En klar minskning tycksdock Bil. 5 kunna skönjas . Närmare 1 500 personer av de s.k.båtflyktingarna har återvänt till . Biståndssamarbetetmed regleras i ett tvåårigt samarbetsavtal för /91 och1991/92. Biståndssamarbetet inleddes /71. Tilloch med /90 har ca utbetalats. Det nuvarande biståndet omfattar främst stöd tillskogsindustrin, hälsovård och industrirehabilitering samt varubistånd. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Vinh m. m. Transportprojekt,Vinh Phu Yrkesskola,Vinh Phu Detsvensk-vietnamesiska biståndssamarbetet syftar främst till att stödja det ekonomiskareformarbetet och därmed skapa bättre förutsättningar för en decentraliseradutveckling. Därvid utgör varubiståndet, industristödet, energistödet samtstödet till effektivisering av förvaltningen viktiga komponenter. Stödet tillskogs- och markvård samt till hälsosektorn är andra betydande delar avsamarbetet. Ett samarbete på rättsväsendets område har inletts. Rätts- ochrättighetsfrågor utgör en viktig komponent i de bilaterala samtalen. Genomett fortsatt stort varubistånd tillförs utländsk valuta för import somär viktig vid genomförandet av den ekonomiska reformpolitiken. Dennabiståndsform blir av större betydelse . men kan sannolikt, sedanen väl har uppnåtts och samar- Prop. 1990/91: 100 bete medVärldsbanken, Asiatiska m.fl. inletts, mins- Bil. 5 kastill förmån förökat stöd till koncentrationssektorerna. skall ha tillgång till varubiståndet. Förvaltningsbiståndet,som utgör en annan viktig del av stödet till reformprocessen, kommer attinriktas på samarbete inom skatteområdet samt utbildning och rådgivningavseende kunskaper i makroekonomi. Företagsledarutbildning och bankstöd kommeratt inkluderas i stödet tili industrisektorn. 1 biståndssamarbetet med Vietnamhar kunskapsöverföring kommit att spela en alltmer betydande roll. 1 stödettill industrisektorn har ingått bl.a. uppmstning av åtta små och medelstoraindustrier. Ett nytt stöd planeras med start . Ökad vikt kommerdärvid att läggas vid att höja kompetensen hos företagsledarna och andra nyckelpersoneri företagen. Förutsättningarna för denna typ av insatser fanns inte tidigare,men genom den vietnamesiska förändringspolitiken kan de genomföras och därtillmed gott resultat. Det svenska stödet till massa- och pappersfabrikenVinh Phu (det s.k. "Bai projektet") avslutades den 30 juni 1990.Den vietnamesiska företagsledningen övertog detta datum det fulla ansvaret fördriften av fabriken. Kvarstående reservation på insatsavtalet samt vissabesparingar kommer att användas för bl.a. konsulttjänster och import av råvaroroch reservdelar. Därutöver hänvisas bruket till export av papper för att täckaimporten av nödvändiga insatsvaror . Produktion på nuvarande nivå (prognos på 26 000 tonför ) skapar emelltid inte tillräckliga resurser för att verksamhetenskall klara sig utan statsbidrag. En grundlig utvärdering planeras till år1993. Stödettill skogssektorn fortsätter med ökad tonvikt på markvård och familjebaseratskogsbruk. Insatserna kommer att bidra till Vinh Phusråvaruförsörjning. Yrkesskole- och transportinsatserna i anslutning till VinhPhu har föriängts. Stödettill industrisektorn som omfattat industriupprustning har givit godaresultat. Ökad vikt kommer att läggas vid att höja kompetensen hosföretagsledningar och andra nyckelpersoner. Banker, baserade pålön-samhetslänkandc. förutses bli kanaler för att bevilja lån till de enskildaföretagen. Bil S Ett begränsat stöd till energisektornplaneras för den närmaste treårsperio- den.Huruvida energisektorn skall stödjas också på är avhängigt bl.a. av det biståndssamarbete som andra givare kan komma att inleda. Stödettill hälsosektorn förblir ett centralt inslag i samarbetet. Tyngdpunktenkommer fortsättningsvis att ligga på primärvård, inklusive familjeplanering. Miljöaspekternabevakas inom samtliga program. Även ett mer långsiktigt stöd inom miljöområdetplaneras. Insatserinom kultur- och lagstiftningsområdet bereds. I båda fallen förutses ettlångsiktigt samarbete i vilket svenska institutioner engageras. /90 beviljades 17,5 milj. kr. i katastroföistånd.Medlen har använts för insatsvaror för jordbruket jämte stöd till för barn. Det svensk-vietnamesiska forskningssamarbetet viaSAREC har pågått . För /91 beräknas detta samarbeteuppgå till 6 milj. kr. De viktigaste samarbetsområdena är medicin, jord- ochskogsbruk, geoteknik och kvinnoforskning. Totaltutbetalades under /90 292,9 milj. kr till . Prop.1990/91:100 Bil.5 -- ------- v' BefolkningstilIväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person (1980-88) (1988) (1988) (1988) Ekonomisk och social utveckling Prop. Bil.5 är världens mest skuldtyngda land,mätt i förhållande till BNP och folkmängd.Den kontrakterade skuldtjänsten utgör av exportinkomsterna ochbetalningseftersläpningarna till långivarna är omfattande. av Zambiasexportinkomster kommer från en enda produkt, koppar, vilket utgör enhuvudförklaring till den ekonomiska krisen. Världsmarknadspriset på koppar harunder sjunkit kraftigt och väntas fortsätta dala, samtidigtsom kopparresursen förväntas vara uttömd för landet inom de närmastedecennierna. BNP per capita har under 1980-taIet halverats och uppgår nuendast till av nivån . genomgår en kris medsvag administrativ kapacitet. Det är mot bakgrund av ovanstående som nugenomför ett strukturanpassningsprogram godkänt av ochInternationella Valutafonden (IMF). Grunden för programmet lades fast i mittenav 1989 och omfattar kraftiga devalveringar, avreglering av priser och handel,inflationsbekämpning, minskat budgetunderskott, rationaliseringar inomstatsföretagen samt en skattereform. Därutöver planeras ett socialt åtgärdsprogramför att mildra de negativa effekterna på sårbara grupper. har genomfört anpassningsprogrammetenligt planerna. Valutan har devalverats gradvis och ett system med dubblaväxelkurser har införts med målet att uppnå en marknadsanpassad växelkurs tillår 1992. Vidare har budgetunderskott och penningmängdstillväxt minskat,icke-traditionell export ökat och priserna avreglerats. har på fleraområden haft en mer ambitiös målsättning än och föreskrivit. Många svåra reformer återstår dock. Strukturellareformer är nödvändiga inom jordbruket, industrin, gruvsektorn, de statsägdaföretagen, transportsektorn, sociala sektorn samt vad gäller de offentligautgifterna. En förutsättning för att anpassningsprogrammet skall kunnaintensifieras och utvidgas är dock att det internationella givarsamfundetbistår med extraordinära insatser. Därutöver krävs att Zambiasbetalningseftersläpningar till IMF och kan lösas inom ramen fördessa institutioner. De vidtagna och nödvändiga ekonomiskaåtgärderna har oundvikligen drabbat utsatta grupper i städerna, bl. a. genomhögre priser på livsmedel. fördubblades majsmjölspriserna vilketutlöste våldsamma protester, kravaller och plundringar med åtskilligadödsoffer. Krisen har också medfört att arbetslöshet och undersysselsätlningökat. har den förändrade politiken gynnat breda lager pålandsbygden. De sociala sektorerna har dock drabbats av nedskärningar i statensbudget och insatser på dessa områden planeras nu av regeringen. Zambiahar varit en enpartistat och makten är starkt koncentrerad till presidenten. Den tidigare relativt stabila politiska situa tionen har förbytts till ett oroligt och instabilt politisktläge. Det politiska missnöjet kan till stor del förklaras av den ekonomiska 349 Kritiken och kravpå politiska reformer har främst kommit från fackföreningsrörelsen och f d.ministrar som organiserat sig för flerpartisystem. Efler en livlig politiskdebatt som pågått , annonserade presidenten attflerpartisystem skall återinföras. Konstitutionen skall skrivas om och friaval med flera partier har utlovats . Generelltär läget avseende mänskliga rättigheter förhållandevis gott. Inga rapporterförekommer om mord, avrättningar eller försvinnanden på politiska grunder.Däremot har rapporterat om ett begränsat antal politiskafångar. Yttrandefriheten är förhållandevis omfattande. I media förekommerkritik mot partiet och regeringen. för en generös flyktingpolitik.MR-organisationer är tillåtna i landet och och representerade. Mot bakgmnd av den regionala instabiliteten harundantagstillstånd dock rått i landet sedan självständigheten. Prop.1990/91:100 Bil. Sverigesvarar för av det samlade biståndet till . Andra storabiståndsgivare är , , , och EG. Utvecklingssamarbetet med regleras av etttvåårigt avtal för omfattande 480 milj. kr. Samarbetet påbörjadesår efter självständigheten och har t. o. m. /90sammanlagt ca utbetalats. Huvudområden för samarbetet ärsektorstöden till jordbmk, undervisning och hälsovård. Härtill kommervarubistånd saml en personal- och konsultfond. En tillfällig rehabiliteringsinsatsför vattenkraftverket Kafue Gorge tillkom . Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Bil 5 Jordbruket är den sektor som prioriieras istrukturanpassningsprogrammet. Ett väl fungerande jordbruk är avgörande föratt få ur krisen. Inom jordbrukssektorstödet är de största insatsernastöd till integrerad landsbygdsutveckling, kooperation samt ett utsädes- ochforskningsprogram. Insatser för småbönder och kvinnor på landsbygden är enviktig komponent i jordbruksstödet. Det svenska stödet harbidragit till en ökadjordbruksproduktion och lill en fungerande produktion av högkvalitativt utsäde.I stödet till jordbrukssektorn ingår en insats för miljö- och markvård. Samarbetetomfattar insatser för läkemedelsdistribution till landsbygden, utbildning avpersonal inom primärhälsovården, ett program för övervakning av kost- ochnäringsfrågor, stöd till ministeriets transportfunktioner, underhåll ochrehabilitering av hälsovårdscentraler samt stöd till AIDS-plan. Störredelen av stödet går till produktion av skolmöbler och läromedel förprimärskolorna, lärarutbildning i praktiskt inriktade ämnen, utbildningsplanering,handikapputbildning samt stöd till institutioner för lantmäterioch elektronik. Varubiståndsstödethar ökat kraftigt under innevarande år till följd av genomfördareformer för strukturanpassning. Detta stöd väntas bli fortsatt betydande sålänge landet genomför ekonomiska åtgärder i enlighet med anpassningsprogrammet.Varubiståndet koncentreras till varor för underhåll av landets långsiktigainfrastruktur inom energi och transportsektorerna. Huvuddelenav stödet inom personal- och konsultfonden inriktas på områden vilka ärcentrala för utformningen och genomförandet av ekonomiska politik. Detekonomiska reformprogrammet kräver en mycket aktiv och väl samordnad penning-och valutapolitik. Under /89 samfinansierade studier a vZambias växelkurs- och skuldpolitik. Dessa studier bidrog till en omprövningav den ekonomiska politiken och till att en dialog omstrukturanpassningsprogram återupptogs med IMF och . Sverigestöder vidare , vars betydelse i reformprocessen är avgörande. En svensk konsultfirma har för presenterat ,1 förslag på åtgärder föratt förbättra informationsflödet och införa ett Prop. 1990/91:100användaranpassat datastystem. Det finns många privatbanker i Bil. 5och därmed ett behov av en kontrollerande myndighet. Svenskt bidrag ges tillBankinspektionen i . Slutligen ges svenskt stöd till en rådgivare iCentralbanken för koordinering av givarinsatser. Inom personal- och konsultfonden ges även stöd revisorstjänst vid det zambiska finansministeriet samt tillvattenkraftverket Kafue Gorge. Utanförlandramen berörs av det svenska SADCC-samarbetet, främstrehabiliteringen av Kafue Gorge och insatser längs . Under anslagsposten Särskilda program finansierasett industrisamarbete mellan zambiska och svenska småföretagare. lämnar även omfattande humanitärt biståndtill flyktingar i landet. Under /90 har beslutat attge ett särskilt betalningsbalansstöd om 100 milj. kr. inom ramen förVärldsbankens särskilda program för (SPA). Bidraget är ett stöd tilllandets strukturanpassningsprogram och skall användas för import av varor. Totaltutbetalades under /90 265,4 milj. kr. Prop.1990/91:100 Bil.5 Befolkningstillväxt/är BNP/invånare 9,3 milj,(1988) (1980-88) (1988) -totalt (exkl. östländer) , (1988) , (1988) Ekonomiskoch social utveckling Prop. Bil.5 Den zimbabwiska ekonomin har djupgåendestrukturella problem. destomindre uppgick tillväxten till . Främst beror detta påproduktionsökningar i jordbruket och till viss del även inom tillverkningsindustrinoch gruvnäringen.