prop · GE03117 · 1990-12-31 00:00:00 — 8§ Om fullmäktige beslutar om en utgift under löpande budgetår, skall besluleläven innefalla anvisning om hur utgiften skall finansieras. 9 § Kommuner ochlandsting får avsätla medel till fonder. 10§ Kommuner och landsling får la upp lån och ingå borgen. 11§ Kommuner och landsling får inle upplåta panträtt i sin egendom lill säkerhetför en fordran. Vid förvärv av egendom får de dock överta betalningsansvaretför lån som lidigare har tagils upp mol säkerhet av panträtt i egendomen. 12§ Slyrelsen och övriga nämnderskall fortlöpande föra räkenskaper över de medel som de förvaltar. Styrelsenbestämmer när övriga nämnder senast skall lämna redovisning lill styrelsen försin medelsförvaltning under föregående kalenderår. 13§ När Slyrelsen fåll övriganämnders redovisningar, skall den avsluta räkenskaperna med etl årsbokslut ochsammanfalla detta i en årsredovisning. Iårsredovisningen skall upplysning lämnas om utfallet av verksamhelen, verksamhelensfinansiering och den ekonomiska ställningen . Årsredovisningenskall även omfatta sådan verksamhel som kommunen eller landslingel bedriver iform av aktiebolag, stiftelse, ekonomisk förening, ideell förening ellerhandelsbolag. Årsredovisningenskall upprättas med iakttagande av god redovisningssed. Årsredovisningenskall året som redovisningen avser överlämnastill fullmäktige och revisorerna. 14 § Fullmäklige skall meddela närmare föreskrifter om redovisningen. Valav revisorer och revisorssuppleanter 1§ då val av fullmäklige har ägl rum i hela landet skall de nyvalda fullmäkligevälja revisorer och revisorssuppleanter för granskning av verksamheten under detre följande åren. Vid samlad revision av hela verksamhelen skall minsl trerevisorer och motsvarande antal revisorssuppleanter väljas. Vid deladrevision, som innebär all särskild revision anordnas för granskning av en visseller vissa nämnders verksamhel, skall minst tre revisorer och motsvarandeantal suppleanter väljas för varje nämnd eller grupp av nämnder. 2§ I vallagen (1972:620) finns del bestämmelser om hur omval eller förnyad sammanräkning som innebär ändrad mandatfördelning mellan partierna i fullmäktige jnverkar på revisorernas uppdrag. Om en revisor som inle har utsetts vid proportionellt val avgår under 289 19 1990/91. tjänstgöringstiden, får fullmäkligeförrätta fyllnadsval för ålersloden av Prop. 1990/91: 117 denna lid. 3§ Den som är redovisningsskyldig lill kommunen eller får 1. vararevisor eller revisorssuppleant för granskning av verksamhel som omfattas av redovisningsskyldigheten, 2.delta i val av en revisor ellerrevisorssuppleant som skall granska sådan verksamhet, eller 3.delta i handläggningen avärenden om ansvarsfrihet för verksamhelen. Bestämmelsernai första stycket gäller även make, sambo, föräldrar, barn eller syskon ellerannan närslående lill den redovisningsskyldige. Enskildaförtroendevalda mol vilka anmärkning kan riktas enligt 8 § tredje stycket fårdock della i fullmäktiges överläggning när revisionsberättelsen öververksamhet som de har deltagit i behandlas. Ordföranden och vice ordförandena istyrelsen eller annan nämnd får också delta i fullmäktiges överiäggning när verksamhelinom den egna nämnden behandlas. Vad som har sagts gäller även om deförtroendevalda inte är ledamöter i fullmäklige. 4 § Varje revisorfullgör sitt uppdrag självständigt 5§ Revisorerna granskar all verksamhet som bedrivs inom styrelsens och övriganämnders ansvarsområden. De prövar om verksamheten har skötts på etländamålsenligt och från ekonomisk synpunkt tillfredsställande sätt, omräkenskaperna är rättvisande och om den kontroll som har gjorts inom nämndernaär tillräcklig. Revisorernasgranskning omfallar inte ärenden som avser myndighetsutövning mol någonenskild i annal fall än då beslul i sådana ärenden vållat kommunen ellerlandstinget ekonomisk förlust eller då granskningen är motiverad från allmännasynpunkter. Vadsom nu har sagts om nämnder gäller i tillämpliga delar även fullmäktigeberedningar. Revisorernasräu lill upplysningar m. m. 6 §Nämnderna och de anställda är skyldiga alt lämna revisorerna de upplysningar som behövs för revisionsarbetet De skall också ge revisorer na tillfälle att när som helst inventera de tillgångar som nämnderna har hand om och la del av de räkenskaper och andra handlingar som berör nämndernas verksamhel. Vadsom nu har sagls om nämnder gäller i lillärhpliga delar även fullmäkligeberedningar. ' 7 §Revisorerna svarar själva för den förvallning som har samband med revisionsuppdraget, om inle fullmäktige bestämmer något annat. som revisorerna fattar omförvaltningen skall tas upp i protokoll. 1990/91:117 melsernai 6 kap. 20 § om justering av protokoll och tillkännagivande om Bilaga 2justeringen lillämpas även på revisorernas protokoll. 8 §Revisorerna skall till fullmäktige avge en berättelse med redogörelse för resultatet av den revision som avser verksamheten under del föregående årel. Omanmärkning framställs, skall anledningen till denna anges i revisionsberättelsen.Anmärkningar får riktas mot 1.styrelsen, övriga nämnder ochfullmäktigeberedningar samt 2.de enskilda förtroendevalda isådana organ. Berättelsenskall även innehålla ell särskill ullalande i frågan om ansvarsfrihel lillslyrkseller ej. Prövningav frågan om ansvarsfrihet 9 §Fullmäklige skall inhämla förklaringar över de anmärkningar som har framställts i revisionsberättelsen. Därefter skall fullmäktige vid ett sammanträde före utgången av årel som revisionen avser beslula om ansvarsfrihet skall beviljas eller vägras. Omansvarsfrihel vägras, får fullmäklige besluta alt skadeståndstalan skallväckas. Talan som inle grundas på brott skall väckas från det atlbeslutet om vägrad ansvarsfrihel fållades. Annars är rätten till sådan talanförlorad. 10§ Fullmäktige kan meddela närmare föreskrifter om revisionen. 1§ Varje medlem av en kommuneller ett landsting har rätl alt få lagligheten av kommunens eller landslingelsbeslut prövad genom atl överklaga del hos kammarrätten. 2§ Följande beslut fåröverklagas: 1.beslul av fullmäklige, 2.beslut av en nämnd eller ell parlssammansallorgan, om beslutet inte är av rent förberedande eller rent verkslällande arl, 3.beslul som har fattats efter delegeringfrån en nämnd med stöd av bestämmelserna i 6 kap., saml 4.sådana beslul av revisorernasom avses i 9 kap. 7 §. 3 §Om det i en lag eller annan förfallning finns särskilda bestämmelser om hur beslul överklagas, får beslutet inte överklagas enligt bestämmelser na i delta kapitel. 4 § Kammarrätten skallupphäva ett överklagat beslul 1.om del inle har tillkommit på föreskrivet sätt, 291 2.om del inle avser enangelägenhet för kommunen eller , Prop. 3.om det organ eller den personsom har fallal beslulel har överskridit Bilaga 2 sina befogenheter, eller 4. ombeslutet på annal säll strider mol lag eller annan förfallning. Kammarrällen får inte sätta etl annal beslul i del överklagade beslulels 5§ Vid prövningen får kammarrällen inle beakla andra omständigheter än sådanasom klaganden har åberopat före klagolidens utgång. 6§ Ett beslul överklagasskriftligt I skrivelsen skall klaganden ange vilket beslul som överklagas ochde omständigheter som han eller hon stöder sitt överklagande på. 7§ Skrivelsen medöverklagandet skall ges in lill kammarrätten. 8 §Skrivelsen skall ha kommit in lill kammarrätten från den dag då det tillkännagavs på kommunens eller anslagslavla all man justerat protokollet över beslutet Ifråga om beslut som har faltals med stöd av etl delegeringsuppdrag från ennämnd och som inte har protokollförts särskilt, räknas tiden från den dag dädel tillkännagavs på anslagstavlan atl man justerat protokollet från detsammanträde vid vilket beslutet anmäldes för nämnden. Anslagetom prolokollsjusteringen måsle vara uppsall på anslagstavlan . 9 §Om skrivelsen före klagolidens ulgång har kommit in till kommunen eller i slällel för till kammarrätten, skall överklagandet ändå prövas. 10§ Om etl beslut har upphävts genom ett avgörande som har vunnil laga krafl ochom beslutet redan har verkställts, skall det organ som har fallat beslutet se lillalt verkställigheten rättas i den mån det är möjligt. 11§ I förvaltningsprocesslagen (1971:291) finns bestämmelser om hur kammarrättensbeslut överklagas hos regeringsrätlen. Omkammarrättens beslut har gått klaganden emot, får bara klaganden självöverklaga beslutet Om kammarrätten har upphävt etl beslul eller förbjudit atldel verkställs, får kammarrättens beslut överklagas av kommunen eller landslingeloch av dess medlemmar. Dennalag träder i kraft , då kommunallagen (1977:179), lagen (1977:180) om införande av kommunallagen och lagen (1983:565) om politiska sekreterare skall upphöra att gälla. Omdel i en lag eller annan förfallning hänvisas till föreskrifter som har ersalls genom föreskrifter i denna lag, lillämpas i slällel de nya före skrifterna. 3.1Stockholms kommun får drätselnämnden behållas. hinder av 6 kap. 2 §2 skall drätselnämnden ha hand om den ekonomiska förvaltningen, om fullmäkligeinte har överlåtit åt en annan nämnd att helt eller delvis ha hand om sinekonomiska förvaltning. skall fullgöra de uppgifter i fråga om räkenskapsföringensom kommunslyrelsen annars skall fullgöra. Beslämmelserna i 8 kap. 12 § skalldärvid i stället gälla drätselnämnden. På drätselnämnden skall beslämmelsernai 6 kap. tillämpas i övrigt. Ordföranden i borgarrådsberedningen skall varaordförande i drätselnämnden. 4.Föreskriften i 3 kap. 14 § skall tillämpas först ifråga om sådana förelag som finns vid lagens ikraftträdande. 1990/91:117 Bilaga 2 Lagom ändring i lagen (1975:494) om rätt för kommun och landstingskommun att lämnainternationell katastrofhjälp. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1975:494) om rätt för kommun och landstingskommun atl lämna internationell katastrofhjälp att rubriken till lagen och lagen skall ha följande lydelse. Lag (1975:494) om rält för kommuner och landsling alt lämna internationell katastrofhjälp och annat humanitärt bistånd Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kommun och landstingskom- Kommuner och landsting får mun får i samband medkrig, farsot, översvämning, jordbävning, vulkanutbrott, torka eller liknandehändelse i annat land eller återuppbyggnadsarbete efter sådan händelse biståmed utrustning som kommunen eller landstingskommunen kan avvara. Utrustningsom nu sagts får också överlämnas till internationell hjälporganisation föralt användas, om sådan händelse skulle inträffa. Kommuneller landstingskommun som har beslutat atl lämna bistånd med utrustning fåri skälig omfattning anvisa medel för iordningställande och transport av utrustningensamt tillhandahålla och svara för ersättning till personal som behövs för attutrustningen skall kunna las i bruk. lämna katastrofhjälp ellerannat humanitärt bistånd till elt annat land, om det inträffar en katastrofeller på annat säll uppslår en nödsituation där. Biståndet får ges i form avutrustning som kommunerna och landstingen kan avvara. Utrustningen lämnasdirekt till det andra landet eller genom en internationell hjälporganisation. Sådanutrustning får också lämnas till en internationell hjälporganisation för attanvändas om en sådan nödsituation senare skulle inträffa. Kommunereller landsling som har beslutat atl lämna bistånd med utrustning får i skäligomfattning anvisa medel för iordningställande och transport av utrustningensamt tillhandahålla och svara för ersätlning till personal som behövs för atlutrustningen skall kunna tas i bruk. 20 1990/91. Lag om ändring i lagen (1968:131) om vissa kommunalabefogenheter inom turistväsendet. Härigenomföreskrivs att lagen (1968:131) om vissa kofnmunala befogenheter inomturistväsendet skall ha följande lydelse. Prop.1990/91: Bilaga 2 Kommunfår vidtaga åtgärder för uppförande och drift av turistanläggningar i den måndet är påkallat för atl främja turistväsendet inom kommunen. Kommuneroch landsting får vidta åtgärder för att turistanlägg: ningar skall kunnauppföras och drivas, om det behövs för att främja turistväsendet inom kommuneneller . Lag om upphävande av lagen (1962:638) om rätt för kommun attbistå utländska studerande. Härigenomföreskrivs att lagen (1962:638) om rätt för kommun alt bistå utländskastuderande skall upphöra alt gälla vid utgången avjuni 1991. Förteckningöver remissinstanser över betänkandet pp-i990/91:117 (SOU 1990:24) Ny kommunallag '' Efterremiss har yttranden över betänkandet avgelts av: Riksdagensombudsmän (), regeringsrätten, kammarrätterna i och ,överstyrelsen för civil beredskap, , ,juridiska fakultetsnämnderna vid Slockholms och , plan- ochbostadsverket, statens engergiverk, kammarkollegiet, länsstyrelserna iKronobergs, och , statskontoret,, (), , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , Lindköpings,Marie-stads, , , , , , ,, , , , , , , , , , Nordansligs,, , , , , , , ,, , , , , och kommuner,, läns, läns, läns, Göteborgsoch läns, läns, läns, läns, Kopparbergsläns, läns och . , , Småförelagens riksorganisation.Svenska arbetsgivareföreningen. i , , akademikers centralorganisation.Handikappförbundens centralkommitté. , , kommunaljuridiska förening samt . Yttranden har vidare kommit in från: Göteborgsuniversitet-Förvaltningshögskolan, , , Ny näshamns, , , , , , , , , , , , , Möln dals, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och kommuner, referensgruppen i redovisningsfrågor, socionomers personal- och förvaltningstjänstemäns riksförbund, kommunförbundet , Medborgarrällsrörelsen Friheten i , allmännyt tiga bostadsföretag. , Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation, , ka tidningsutgivareföreningen, samt fullmäk tigeledamoten i Per Lublin. Sammanfattning av betänkandet (Ds 1988:46) Pop. i990/9i: ii7 Pengar är inte allt men... Förtroendeuppdragsutredningenföreslår att det från och med den blir en skyldighetalt ersätta de förtroendevalda med kommunala uppdrag för den arbetsförtjänst degår miste om på grund av uppdraget Del blir även i fortsättningen hellfrivilligt för kommuner och landsting om de ulöver ersättningen för förloradarbetsförtjänst vill ersätta de förtroendevalda med ett arvode för del arbetede lägger ner på själva uppdragel. ISverige rådde länge den uppfattningen atl de kommunall förtroendevalda skullefullgöra sina uppdrag ulan någon som helst ersättning. infördes reglersom medgav en viss blygsam ersältning för resor och uppehälle i samband med uppdragel.Vissa förtroendevalda med särskilt omfattande uppdrag kunde då också beviljasarvode av kommunerna. Förslgenom en ändring i kommunallagen 1983 blev det tillåtet för kommuner ochlandsting all belala ut ersättning för förlorad arbetsförtjänst till deförtroendevalda. I mitten av hade mindre än hälften av alla kommuneroch landsling begagnat sig av möjligheten att besluta om någon form av ersältningför förlorad arbetsförtjänst till de förtroendevalda. Sverigeär nu det enda av de nordiska länderna som inte har obligatoriska regler om ersältningåt de kommunalt förtroendevalda. , och har samtliga införtregler som gör del till en skyldighet all ersätta de förtroendevalda. Dethar varit etl önskemål från flera av arbetsmarknadensorganisationer att förbättra de ekonomiska villkoren för de kommunaltförtroendevalda. Medan de offentligt anställda genom kollektivavtal oftast integör någon ekonomisk förlust då de utför ett kommunalt förtroendeuppdrag, sådrabbas anställda inom den privata sektorn i allmänhet av löneavdrag då demåste la ledigt för förtroendeuppdrag. 1 de kommunala församlingarna är bl. a.anställda inom den privata sektorn underrepresenterade. Förutomanställda inom den privata sektorn så kan även småföretagare av ekonomiska skälha svårt att ta på sig kommunala förtroendeuppdrag. Problemen för småföretagareär delvis lika och delvis annorlunda dem som de anställda har. Gemensamt är attde ofta kan förlora ekonomiskt på atl engagera sig i kommunalpolitiken. Denkommunala demokratin förutsätter att- de förtroendevalda kan 296 rekryteras från bredastmöjliga befolkningsgrupper. Ingen skall behöva Prop. 1990/91:117 avböja etlkommunall förtroendeuppdrag av ekonomiska skäl. Detta med- Bilaga 4 för alten förtroendevald som etl minimum åtminstone måste ersättas för de ekonomiska föriusteri form av förlorad arbetsförtjänst som ihan eller hon gör på grund avuppdraget. Särskiltom pensionsförmåner, semesterlön och andra anställningsförmåner Förtroendevaldavars engagemang uppgår lill heltid eller av etl heltidsengagemang kanav kommunen beviljas pension enligt elt särskill pensionsreglemente. För övrigaförtroendevalda finns det däremot ingen laglig möjlighet förkommunen all genom:pensionsregle-mente sörja för att deras pensionsförmånerinte försämras på grund av uppdragel. Förtroendevaldamed uppdrag som måste utföras från det ordinarie arbetet kan undervissa förhållanden gå miste om pensionsförmåner. Det förhållandet har varituppmärksammat länge och kommunförbunden har också rekommenderat kommuner ochlandsting att ersätta de förtroendevalda som går miste om pensionsförmåner pågrund avjuppdra-get Idet föreslagna lagändringsförslaget ingår mistade pensionsförmåner, semeslerförmåneroch andra anställningsförmåner (huvudsakligen olika former av försäkringar) iden förlorade arbetsförtjänst som kommunen obligatoriskt skall ersälla. Denuvarande reglernas tillämpning i kommunerna Utredningenhar låtit kommunförbundet undersöka hur de nuvarande reglerna tillämpas genomen enkät till etl femtiotal kommuner som beslutat om ersättning. Även landstingsförbundethargenom en enkät lill samtliga landsling undersökt tillämpningen aversättningsreglerna. Avsvaren från kommunerna framgår att de i huvudsak tillämpar tre olika syslem förersättning för förlorad arbetsförtjänst, nämligen Skillnaden mellan arvode ochstyrkt faktisk förlorad arbetsförtjänst. Faktisk förioradarbetsförtjänst utöver arvode. Relaterad lill den förtroendevaldessjukpenning. Endasttre av de landsting som besvarat enkäten har uppgetl att de beslulal om ersätlningför förlorad arbetsförtjänst, men intresse och planer för sådanaersättningssystem finns i flera landsting. Förslagetinnebär alt de nuvarande ersättningsreglerna i kommunallagen ändras så att kommunerna blir obligatoriskt skyldiga att ersälla de förtro endevalda för föriorad arbetsförtjänst som de går miste om på grund av uppdragel. Däremot blir del även i fortsättningen helt frivilligt för kom- 297 munerna om de vill ersättade förtroendevalda med t ex. arvode för själva Prop. 1990/91:117 uppdraget.De bestämmelser som berörs i kommunallagen (1977:179) är 2 Bilaga 4 kap. 29§, 3 kap. 16 § och 5 kap. 1 § femte stycket. Kommunernages genom förslaget stor frihel att själva utforma sina ersältninssyslemberoende på lokala förhållanden och enskilda förtroendevaldas speciellasituation. Utredningen har avstått från att rekommendera något specielltersättningssystem framför något annat men gett exempel på olika tänkbarametoder. Reglernaföreslås träda i kraft den varigenom kommunerna får god tid påsig att planera för ett godtagbart system för ersättning för förloradarbetsförtjänst Utredningenanser att vinsten med att fler bereds möjlighet att ta på sig kommunala uppdragmer än väl uppväger det ingrepp i den kommunala självstyrelsen som förslagetkan anses innebära. I betänkandet ges också en utförlig redogörelse för denkommunala självstyrelsens princip och det akluella förslaget anses inte gå utöver vad som kan accepteras enligt den principen. Medförlorad arbetsförtjänst menas i utredningen inkomst av jordbruksfastighet,inkomst av rörelse och inkomst av tjänst enligt de definitioner som finns ikommunalskattelagen. En förutsättning för att kommunen skall vara skyldig attbetala ut ersättning är dock naturligtvis att den förtroendevalde verkligen harförlorat någon arbetsförtjänst på grund av uppdraget. Iprincip blir det enligt förslaget en skyldighet att täcka deförtroendevaldas inkomstförluster fullt ut. Skyldigheten inskränks dock genomen skälighetsregel som omfattar vanliga inkomstlägen. Skälighets-regeln innebäratt kommunen inte är skyldig och heller inle berättigad att ersättainkomstförluster som vida överstiger vad som kan betraktas som normalt. Helttillfälliga eller obetydliga inkomstförluster blir kommunen inte heller skyldigatt ersätta. Iförslaget har utredningen också försökt lösa problemet med att ersätta egnaföretagare som visserligen drabbas av inkomstförlust på grund avförtroendeuppdraget, men där det av olika skäl kan vara svårt att beräknaförlusten. Till den nämnda kretsen kan som exempel räknas jordbrukare,hantverkare, konstnärer, privatpraktiserande läkare, advokater, köpmän m.fl.Enersättningsform som utredningen visar på i sådana fall är en schablonersättningbaserad på medelinkomsten för t. ex. en industiarbeta-re på orten, en visssjukpenningklass eller ett schablonbelopp i kronor. Ersättningen kanfastställas eller för valfri, . I utredningen visasockså på möjligheten för en förtroendevald att välja mellan fast ersättning ochersättning för faktisk föriorad arbetsinkomst. Denersättningsberätligade inkomstförlusten får enligt förslaget avse all tid sombehövs för att ta sig mellan arbetsplatsen och förrättningslokalen,ackordsersättning, skifttillägg och liknande förmåner samt rimlig ledighet ianslutning lill sammanträden för bl.a. skiftarbetande, ombordanställda m.n. somhar obekväma arbetstider eller säregna arbetsförhållanden i övrigt. Kostnader för förslaget Prop. Utredningenutgår ifrån atl förslaget kommer att kosta mer pengar för = kommunernamen har inte kunnat beräkna storleken av merkostnaderna. Principen att den somger upphov till en kostnad också skall bära den anses av utredningen varariktig. Härigenomföreskrivs i fråga om kommunallagen (1977:179) att 2 kap. 29 §, 3 kap. 16 § och5 kap. 1 § femte stycket skall ha följande lydelse. 1990/91 Bilaga 5 2 kap. 29 § Fullmäktige får beslutaatt till ledamot och suppleant i fullmäktige eller beredning skall i skäligomfattning utgå ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranledsav uppdraget, förlorad arbetsförtjänst samt arvode, pension och andraekonomiska förmåner. Om fullmäktige beslutar att arvode skall utgå, skallarvodet bestämmas till lika belopp för lika uppdrag. Till ledamol och suppleanti fullmäktige eller beredning skall i skälig omfattning betalas ersättningför förlorad arbetsförtjänst som föranleds av uppdraget. Fullmäktige bestämmerenligt vilka grunder ersättningen skall betalas. Med förlorad arbetsförtjänstavses i denna lag kontant lön, pensions- och semesterförmåner och andraanställningsförmåner. Fullmäktigefår också besluta att till ledamot och suppleant i fullmäktige eller beredningskall i skälig omfattning betalas ersättning för resekostnader och andrautgifter som föranleds av uppdraget, arvode samt pension och andra ekonomiskaförmåner. Om fullmäktige beslutar om arvode skall arvodel bestämmas till likabelopp för lika uppdrag. Fullmäktige får beslutaatt lill ledamot och suppleanl i styrelsen eller annan nämnd skall i skäligomfattning utgå ersältning för resekostnader och andra utgifter som föranledsav uppdraget, föriorad arbetsförtjänst samt arvode, pension och andraekonomiska förmåner. Om fullmäktige beslutar att arvode skall utgå, skallarvodet beslämmas lill lika belopp för lika uppdrag. Tillledamol och suppleant i styrelsen eller annan nämnd skall i skälig omfattningbetalas ersättning för förlorad arbetsförljänsl som föranleds av uppdragel.Fullmäktige bestämmer enligt vilka grunder ersättningen skall betalas. Med förloradarbetsförtjänst avses i denna lag kontanl lön, pensions- och semesterförmånersamt andra anställningsförmåner. Fullmäktigefår också beslula all till ledamot och suppleant i styrelsen eller annan nämndskall i skälig omfattning betalas ersätlning för resekostnader och andrautgifter som föranleds av uppdraget, pension och andra ekonomiska förmåner. Omfullmäklige beslutar om ar- vodeskall arvodet bestämmas till lika belopp för lika uppdrag. 1990/91:117 Bilaga 5