prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Att genom produktivitets- och effektivitetsförbättringar göra be sparingar i denna storleksordning är inte möjligt utan att verksamheten avsevärt påverkas negativt. Medelbegärs för en ny tjänst som handläggare av baramiljöfrågor (-1- . ), för förstarkning av informationsanslag (-f- .) och för effektivisering av verksamheten genom dataanskaffning ( + . 1990/91:100 Bil. Beräknadändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning (2 289 000) -1- 463 000 (-1- 325 000) Förbudgetaret 1991/92 delar jag i huvudsak barnmiljörådets bedömning av effekteraaav en resursfördelning enligt huvudförslaget. Jag föreslår att rådet undantasfrån det för statsförvaltningen generella produktivitetskravet på . Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget till . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till för budgetaret 1991 /92anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift 4 664 578 1990/91 Anslag 4 688 000 1991/92 Förslag 5 479 000 för internationella adoptionsfrågor() är en central förvaltningsmyndighet med ansvar för infonnation, tillsynoch kontroll i frågor rörande interaationella adoptioner. Instmktion för NIAframgår av särskild förordning (1988:1128). Socialnämnderaaskall enligt socialtjänsflagen (1980:620) inhämta ett yttrandefrån om tillförlitligheten i ett förmedlingsärende när det är fråga omadoption av utländskt bara utan medverkan av auktoriserad organisation. Nämndenansvarar vidare för frågor enligt förordningen (1976:834) om prövning avutländska beslut om adoption (ändrad 1981:674) samt frågor om auktorisation avorganisationer enligt lagen (1979:552) om interaationell adoptionshjälp(ändrad 1981:580 och 1984:1093). Efter ansökan och särskild prövning kan geauktorisation till ideella organisationer som avser att arbeta med internationelladoptionshjälp. beslutar också om fördelningen av statsbidrag till sådanaorganisationer samt faststaller genomsnittskostnader att ligga tillgmnd för beräkning av bidrag vid adoption av utländska bara. Nämndenbestar av elva ledamöter, som förordnas av regeringen. 1990/91:100 Bil. NIAföreslår i sin anslagsframstallning att myndigheten kompenseras för denedskärningar som följer av det för statsförvaltningen generella produktivitetskravetpå samt dämtöver tilldelas vissa resurser. föreslår också attstatsbidraget till de auktoriserade organisationema räknas upp med 1 milj.kr.NIA föreslår vidare bl.a. följande: För bl.a. förstarkt informationsverksamhetoch expenser önskas extra medel (+ . Beräknadändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Bidrag till auktoriserade (2 142 000) 1 463 000 4 688 000 (+ 233 000) + 59 000 + 791 000 Jagdelar i huvudsak NIAs bedömning av effekteraa av en resursfördelning enligthuvudförslaget för budgetaret 1991/92. Jag föreslår att nämnden undantas frånproduktivitetskravet om . Jag föreslår också att ges möjlighet attanskaffa inventarier för . Medhänvisning till sammanstallningen beräknar jag medelsbehovet för Prop.1990/91:100 nästa budgetar för nämndens verksamhet och för bidrag tillauktoriserade Bil. 7 organisationer för interaationell adoptionshjälp till . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Statens nämndförinternationellaadoptionsfrågorför budgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslagpå . Omsorg om äldre och handikappade °p- i990/91:100 Mål och utveckling inom äldreomsorgen Målenför samhällets service och vård till äldre har lagts fast i olika sammanhang. Ipropositionen (1987/88:176) om äldreomsorgen inför 90-talet angavs riktlinjerför den fortsatta utvecklingen av äldreomsorgen. stallde sig bakom deriktlinjer som presenterades i propositionen (1988/89:SoU6, rskr. Ipropositionen fastslogs att människors rätt att själva få bestamma och behållasin integritet skall respekteras och vara vägledande både för planeringen och idet dagliga service- och vårdarbetet. Samhällets service och vård måstefortsätta att utvecklas så att det är möjligt för människor att kunna välja attbo kvar hemma också när vårdbehoven är stora. För dem som väljer att flyttatill någon särskild boende- eller vårdform bör det finnas ett varierat utbud. I propositionen anfördes också att en av deviktigaste frågoma för den framtida utvecklingen inom äldreomsorgen är ansvars-och uppgiftsfördelningen mellan kommuner och landsting. Den av regeringen imaj 1988 inrättade äldredelegationen fick 1 uppdrag att analysera konsekvensemaav de ändringar i huvudmannaskapet som aktualiserades i propositionen.Delegationen överlämnade rapporten föräldreomsorgen (Ds1989:27) med förslag i syfte att ge kommuneraa ett mer samlat ansvar förservice och vård till äldre och handikappade. Äldredelegationens rapport harvarit föremål för en bred remissbehandling. Regeringen överlämnade tillriksdagen propositionen (1990/91:14) Ansvaret för service och vård till äldreoch handikappade m.m. har på gmndval av propositionen fattatbeslut (1990/91 :SoU9, rskr. 97) om att kommuneraa skallges ett samlat ansvar för långvarig service och vård till äldre ochhandikappade. Syftet med förändringen är att skapa klara ansvarsförhållandenoch ändamålsenliga organisatoriska fömtsättningar för att utvecklasamhälls-insatseraa efter de målsättningar som tidigare lagt fast ifråga om samhällets äldre- och handikappomsorg. Kommuneraa skall den 1 januari1992 överta de sjukhem och andra somatiska långvårdsinrättningar i landstingensom har ett lokalt upptagningsområde samt, eller senare,vårdinrättningar som ett landsting och en kommun koinmer överens om skall förasöver till kommunen. Övertagandet av sjukhemmen sker genom särskildlagstiftning. Det kommunala ansvaret för äldres och handikappades boende,service och vård förtydligas i socialtjänstlagen (1980:620). Kommuneraa får enskyldighet att inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad föräldre. Vidare får kommuneraa skyldighet att inrätta bostader med särskild serviceför handikappade. Kommuneraas ansvar för dagverksamheter förtydligas.Kommuneraa ges skyldighet att erbjuda hälso- och sjukvård vid de övertagnasjukhemmen liksom vid övriga särskilda boendeformer och vid kommunaladagverksamheter. Kommuneraa ges också en befogenhet att erbjudahemsjukvårdi ordinärt boende. Kommuneraas skyldighet respekti- Prop. 1990/91:100 vebefogenhet när det gäller hälso-och sjukvård omfattar inte läkarinsatser. Bil.7 Kommuneraa får vidare ett ekonomiskt ansvar för sådan somatisk långtidssjukvårdsom annan har verksamhetsansvar för liksom för de medicinskt färdigbehandladevid landstingens akutsjukvärdskliniker och vid de geriatriska klinikeraa. Detkommunala betalningsansvaret fastslås i särskild lagstiftning. Principeraa för den ekonomiska reglering mellankommuner och landsting som reformen fömtsätter redovisas i propositionen ochhar godtagits av . Jag har för avsikt att föreslå regeringen att undervåren 1991 lägga fram en proposition avseende de lagändringar m.m. som behövs idetta hänseende. fattade också beslut om ett utökatstatligt stöd uppgående till totalt under enfemårsperiod. Av medlen skall avsättas tillstimulansbidrag till gmppboende för åldersdementa och psykisktutvecklingsstörda. Ett motsvarande stimulansbidrag om totalt 0,5 miljarderkronor avsätts för att stimulera utbyggnaden av nya gmppboendeformer förpsykiskt sjuka och fysiskt handikappade. avsätts förutbyggnad och ombyggnad av institutioner så att alla som önskar det skallkunna få bo i ett eget mm. Kommunema kompenseras med ettstatsbidrag om för att tacka kostnader förbetalningsansvaret avseen-dede medicinskt färdigbehandlade inom densomatiskakorttidssjukvården. Landstingen och de landstingsfria kommuneraatillförs ett särskilt statsbidrag på med syfteatt bl.a. nedbringa kötidema inom den somatiska korttidssjukvården. Ett stafligt stöd till utbildningsinsatser och vissinformation kommer att utgå med . I propositionen anges vidare att försöksverksamhetmed kommunalt huvudmannaskap för primärvården bör komma till stånd. Riksdagenhar uttalat att regeringen skyndsamt bör lägga fram de förslag tilllagändringar som är påkallade för att kunna inleda försöksverksamhet medprimärkommunal primärvård. Regeringen gav ett uppdrag tillsocialstyrelsen att i samverkan med följa upp och analyserahittillsvarande kunskaper och erfarenheter av gmppbostader för åldersdementa.Uppdraget redovisades till (Gmppboende ochgmppbostader för äldre, huvudrapport ). Av rapporten framgår bl.a.att antalet platser i gmppboende ökat kraftigt. fanns det ettsextiotal gmppboendeenheter för äldre och åldersdementa med sammanlagt 500boende. fanns det närmare 350 enheter för cirka 2 500 boende.Kommunemas bedömningar tyder på att det finns ett stort framtida behov avgmppbostader för gmppen åldersdementa. Av rapporten framgår attgmppbostadsformen visat sig vara särskilt lämplig för människor medåldersdemens men att gmppboendet inte skall betraktas som den enda lösningen.Med och nu redovisade analys av gmppboendet somunderlag pågår ett beredningsarbete inom regerings- Prop. 1990/91:100kansliet. När det gäller standardkraven anser att regelsystemets Bil. 7 låneregler och statsbidragsbestammelser för gmppboende för åldersdementabör ses över och sådana lösningar sökas att ett decentraliserat beslutsfattandemöjliggörs. För att uppnå målen med äldre- ochhandikappomsorgen måste tillgången till personal säkerstallas och åtgärder föratt minska personalomsättningen prövas. redovisade våren 1988ett regeringsuppdrag avseende situationen inom och lämnade ettantal förslag till åtgärder i syfte att säkra den framtidapersonalförsörjningen. Regeringen har uppdragit åt att senastden redovisa en uppföljning och utvärdering av utvecklingen påpersonalområdet samt bedöma den utveckling som kan fömtses under de närmastkommande åren. I syfte att stödja kommunema har regeringen vidare gettsocialstyrelsen i uppdrag att samla in och sprida erfarenheter och idéer pådet personalpolitiska området. Detta arbet(; kommer att slutföras under våren1991. Jag har erfarit att det sker ett omfattande utvecklingsarbete i landetoch att det i en mängd projekt prövas en förändrad arbetsorganisation och andraåtgärder för en bättre arbetsmiljö och högre arbetstillfredsstallelse. I regeringens proposition (1987/88:176)Äldreomsorgen inför 90-talet uppmärksammades de äldre invandrama. Antalet äldremed invandrarbak-gmnd förväntas öka . En sådan utvecklingkoinmer att stalla nya och annorlunda krav på samhällets äldreomsorg. Kommuneroch landsting måste ta hänsyn till olika invandrargmppers etniska, språkligaoch kulturella särdrag, så att de socialpolitiska målen kan uppnås även föräldre invandrare. Mot denna bakgmnd har regeringen gett ochstatens invandrarverk i uppdrag att kartlägga och beskriva de äldre invandramassituation i med speciell betoning på behoven av service, omsorg ochvård. Upj)draget skall avrapporteras . Mål och reformer inom handikappområdet Staten,kommunema och landstingen ansvarar tillsammans för att människor medfunktionshinder skall få möjligheter till ett liv på samma villkor som övrigamedborgare. Målet för handikappolitiken är att tillförsäkra varje människaekonomisk trygghet och inflytande över sin situation samt att utforma samhälletså att det, i vid bemärkelse, blir tillgängligt för alla. Det arbete som bedrivs i 1989 årshandikapputredning (S 1988:03) är av stor betydelse för utformningen av denframtida handikappolitiken. har avlämnat tredelbetänkanden. Betankandet (SOU 1989:54) Rätt till gymnasieutbildning försvårt rörelsehindrade ungdomar har legat till gmnd för regeringens proposition(1989/90:92) om gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar. Ipropositionen, som stallde sig bakom (1989/90:SoU20, rskr. 271),föreslogs bl.a. en i skollagen fasflagd rätt till gymnasieut- bildning för svårtrörelsehindrade ungdomar med behov av speciellt Prop. 1990/91:100 anpassadgymnasieutbildning. Vidare föreslogs inrättande av ett särskilt Bil. 7statsbidrag för finansiering av boende i elevhem, övriga omvårdnadskostnadersamt habilitering i anslutning till den specialanpassade utbildningen. Betänkandet (SOU 1990:2) Överklagningsrätt ochekonomisk behovsprövning inom har remissbehandlats och är förnärvarande föremål för beredning inom . I betänkandet (SOU 1990:19) Handikapp och välfärdhar handikapputredningen redovisat det omfattande kartläggningsarbete somgenomförts när det gäller situationen för personer med stora funktionshinder.Genom utredningens försorg har betänkandet skickats ut på remiss till ett stortantal myndigheter, huvudmän och organisationer. redovisade i sitt betänkande(SOU 1989:39) Hjälpmedelsverksamhetens utveckling en ingående kartläggning ochanalys av hjälpmedelsförsörjningen. På gmndval av hjälpmedelsutredningensförslag har, inom ramen för den överenskommelse som träffats mellan staten ochLandstingsförbundet om vissa ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen för , vissa åtgärder vidtagits för att utveckla ochstarka i dess roll som samhällets centrala organ inomhjälpmedelsområdet. Överenskommelsen iimebär att iframtiden inte skall ha uppgifter av normerande karaktär, utan i ställetbetonas dess roll på forsknings- och utvecklingsområdet ytterligare. Denväsentliga höjning av institutets anslag för som följer avöverenskommelsen ger goda fömtsättningar att ytterligare utvecklaHandikappinstitutets verksamhet inom forsknings- och utvecklingsområdet.Uppgörelsen innebär bl.a. att fond för att stödjaproduktion av vissa hjälpmedel utökas från 1,5 till 4 milj.kr. Ett ytterligareresultat av överenskommelsen är att institutet numera har ett uttalat ansvar förfrågor om datateknik och handikapp. 1 enlighet med vad hjälpmedelsutredningenföreslagit innebär överenskommelsen att den rekommenderandehjälpmedelsförteckningen inte kommer att utges . Denna ersättsmed kontinuerligt utgivna förteckningar över bra hjälpmedelsprodukter samtinformation om centrala mål och rikflinjer för hjälpmedelsförsörjningen. Detankommer på att bedriva tillsyn över hjälpmedelsverksamheten. har fattet beslut med anledningav regeringens proposition om ansvaret för service och vård till äldre ochhandikappade m.m. (prop. 1990/91:14, SoU9, rskr. Avsikten med reformen äratt ge kommunema ett mer samlat ansvar för service och vård till äldre ochhandikappade. Beslutet irmebär bl.a. att kommunema, genom ett tillägg till 21 §i socialtjänstlagen, får en skyldighet att inrätta bostader med särskildservice för handikappade. Det beslutade tillägget iimebär dock ingen förändringav nu gällande ansvarsförhållanden när det gäller gmppbostäder för psykisktutvecklingsstörda m. fl. Jag vill här påminna om attriksdagen , i enlighet med vad som föreslagits i propositionen,beslutat inrätta ett särskilt femårigt statligt stimulans- bidragför att påskynda utbyggnaden av bl.a. gmppbostader för psykiskt Prop.1990/91:100 utvecklingsstörda inom landstingen. har s]}elat en aktiv roll idet interaationella handikapparbetet. Regeringen tog under Qolåret ettinitiativ till att inom Förenta Nationeraa (FN) inleda ett arbete för att fåtill stånd interaationella regler om handikappades rätt till full delaktighetoch jämlikhet. Initiativet behandlades vid FNs sociala och ekonomiska råds(Ecosoc) första session . Det svenska resolutionsförslaget, som hadefått stöd av ett femtiotal medförslagsstallare, antogs enhälligt av Ecosoc. Avsikten är att arbetet med de interaationellareglema skall bedrivas i en särskild arbetsgmpp, som FNs har bemyndigats att tillsätta. Förhoppningen är att ettslutgiltigt förslag till interaationella regler skall kunna föreläggasgeneralförsamlingen . kommer även fortsättningsvis att spela enaktiv roll i arbetet med de interaationella reglema om hajndikappades rätt tillfull delaktighet och jämlikhet. Det är givetvis av stor betydelse atthandikapporganisationema ges möjligheter att på lämpligt sätt medverka iarbetet.Den förstarkning av statsbidraget till handikapporganisationema somjagstrax avser föreslå med bl. a. inriktning på interaationellt handikapparbetebör ge organisationema goda möjligheter att medverka aktivt i processen. Årets budgetproposition präglas genomgående avstramhet, och i princip läggs inte några förslag om reforminsatser fram. Även påhandikappområdet är fömtsättningaraa för reformer begränsade. Orsaken tilldetta är dels det statsfinansiella läget, dels det arbete som bedrivs ihandikapputredningen. Somjag redan framhållit bedömerjag handikapputredningensarbete vara av stor betydelse för utformningen av det framtida samhällsstödetför människor med fiinktionshinder. De resurser som kan frigöras för insatserpå handikappområdet bör enligt min mening i första hand användas för attfinansiera reformer med anknytning till handikapputredningen. Jag räknar medatt på gmndval av utredningens bedönmingar och överväganden kunna föreslåregeringen att förelägga en proposition med förslag som bl.a. syftartill att i högre grad än tillförsäkra svårt handikappade ettväl fiingerande samhällsstöd. Genom omprioriteringar har likväl ett visstreformutrymme skapats inom handikappområdet. Jag föreslår således en fortsattutökning av statsbidraget till handikapporganisationema. Mitt förslag innebäratt statsbidraget för nästa budgetar bör höjas med 21 milj.kr. för att därmeduppgå till . Vidare lämnar jag förslag om särskildaresurstillskott dels till den nyhetsförmedling som bedrivs av FöreningenSveriges dövblinda (FSDB), dels till () för dessdepåverksamhet för synskadade hantverkare. För att säkra värdebeständigheten ibilstödet föreslår jag också höjningar av gmndbidraget ochanskaffhingsbidraget, samt justeringar av inkomstgränsema vid faststallande avanskaffhingsbidrag. Omsorger omutvecklingsstörda Prop. Bil 7 Lagen (1985:568) om särskilda omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda m.fl. (omsorgslagen) ger psykiskt utvecklingsstörda och vissa andra gmpperrätt till de särskilda omsorger som de behöver på gmnd av sitt handikapp.Verksamhetens mål är att ge personer som ingår i lagens personkretsmöjlighet att leva som andra och i gemenskap med andra. Det är av stor betydelse att utvecklingsstörda bamoch ungdomar får växa upp i sina föräldrahem. För bam och ungdomar som trotsallt inte kan bo hemma finns familjehem eller elevhem. Ett tillfredsstallandesamhällsstöd är avgörande för att familjer med utvecklingstörda bam ellerungdomar skall kunna leva ett aktivt, tryggt och gott liv. Ett mål för omsorgsverksamheten är att inte hellervuxna utvecklingsstörda skall behöva bo på vårdhem eller specialsjukhus.Avvecklingen av vårdhemmen är beroende av utbyggnaden av gmppbostader, dagligverksamhet och service i samhället. Huvudmännen gör betydande satsningar föratt bygga ut omsorgsverksamheten. Satsningarna har i huvudsak kommitutbyggnaden av gmppbostader till del. Antalet lägenheter i gmpp-bostad harunder tiden ökat med drygt 500 till totalt cirka 7 500lägenheter. Cirka 800 lägenheter har färdigstallts och under år1990 beräknas landstingen att ha färdigstallt 1 100 -1 200 nya lägenheter igmppbostad. Ändå råder fortfarande en betydande brist på gmppbostader. Bådeavvecklingen av vårdhemmen och utvidgningen av omsorgslagens personkrets harskapat ett ökat behov av sådana bostader och också av bostader av mervarierande art . Ett relativt stort antal vuxna utvecklingsstördapersoner som fortfarande bor hos sina åldriga föräldrar behöver egna bostadersom är förenade med särskild omsorg. har, som tidigare framgått,beslutat om ett särskilt stimulansbidrag för gmppbostader till bl.a.utvecklingsstörda. Omsorgslagen ger ett landsting möjlighet att, efterregeringens medgivande, överlåta uppgifter enligt lagen till en kommun ilandstinget. Syftet med sådan huvudmannaskapsförändring bör vara attutvecklingsstörda personer skall få en god service på sin hemort, att undvikagränsdragningsproblem mellan landsting och kommun samt att utnyttja de samladeresursema så rationellt som möjligt. har regeringen medgivitkommunema i och samt , och kommuneratt från respektive landsting överta ansvar för särskilda omsorger. Allmännaarvsfonden har till ändamål att främja vård och fostran av bam och ungdom samtomsorg om handikappade. Fonden förvaltes av kammarkollegiet (fondbyrån) som ensärskild fond, skild från stetskapitelet. Under budgetaret 1989/90 uppgick detutdelningsbara beloppet till 167 milj.kr. Stöd ur fonden beslutes av regeringensamt bam- och . Enligt regeringsbeslut kan bam- ochungdomsdelegationen disponera 10 1990/91. av det utdelningsbara beloppet åriigen. För budgetaret 1989/90 Prop.1990/91:100 disponerade bam- och 42 milj.kr. för stödtill Bil. 7 fostran av ungdom. Med ungdom avses i detta sammanhang åldrarna7 - . En närmare redovisning av bara- och stöd ur allmännaarvsfonden återfinns under femtonde huvudtiteln. Regeringen beviljar stöd till aiktiviteter för baraunder samt till aktiviteter rörande fysiska, psykiska och socialahandikapp för alla åldrar. Under budgetaret 1989/90 har regeringen beviljatstöd till 234 ansökningar med ett sammanlagt belopp av ca 122 milj.kr. Stödtill omsorg om handikappade har uppgått till ca 93 milj.kr. medan stöd tillbara och ungdomar utgått med sammanlagt ca 29 milj.kr. Huvuddelen av stödet till handikappade har omfattatförsöks- och utvecklingsverksamhet bl.a. datorteknik för handikappade,verksamhet för dövblinda och hörselskadade, verksamhet för flerhandikappade,psykiskt handikappade m.m. har utgått tillhandikapporganisationernas informationsverksamhet, kurser och konferenser m.m.För vissa insatser inom handikappområdet har medel överförts tillsocialstyrelsen och handikappinstitutet med upfidrag att handlägga och beslutaom projektansökningar. Stödet till projekt rörande bara och ungdomar haruppgått till ca 29 milj.kr. Här kan särskilt nämnas drogförebyggandeverksamhet, information om FNs barnkonvention, kulturaktiviteter samt insatserför utsatta ungdomar. Stöd ur allmänna arvsfonden har framför allt utgåtttill föreningar och organisationer. Regeringen har överlämnat en skrivelse(1989/90:131) till med redovisning för fördelningen av medel frånallmänna arvsfonden under budgetaret 1988/89. beslutade i anslutning till behandlingenav denna skrivelse ge regeringen till känna att en översyn bör göras avarvsfondens ändamålsbestämmelse (1989/90:SoU29, rskr. Jag avser att återkomma till regeringenmed förslag till direktiv för en sådan översyn. En redovisning av fördelningen av stöd ur allmännaarvsfonden under budgetaret 1989/90 avses senare att överlämnas till . Bidrag till social hemhjälp, ålderdomshem m.m. 1989/90Utgift 3 087 290 656 1990/91 Anslag 3 157 821 000 1991/92 Förslag 3 496852 000 Ändringar i statsbidraget till den socialahemhjälpen genomfördes fr.o. Ändringaraa innebar attbidraget gjordes likvärdigt oavsett omsorgsform. Statsbidraget utges med 34 000kr. per årsarbetare inom och med ett halvt årsarbetarbidrag perålderdomshems-plats. Vissa övergångsregler gällde . Statsbidragettill social hemhjälp och ålderdomshem betalas från detta Prop. 1990/91:100anslag. Bidraget betalas för kalenderår i efterskott. Anslaget förbudgetaret Bil. 7 1991/92 avser således bidrag för verksamhetsåret 1991.Socialstyrelsen utbetalar statsbidraget. Under anslaget anvisas dessutom särskilda medel förutvecklings- och förayelsearbete. Vidare anvisas under detta anslag bidrag tillpensionärsorganisationer. Antaletålderspensionärer uppgår till ca 1,5 milj. motsvarande ca 18 %av befolkningen. Både antalet och andelen personer som är och äldreförblir i stort sett fram . Andelen personer som är80 år och äldre koinmer att öka kraftigt. Omstmkturering av vård och omsorginnebär att allt fler gmpper med speciella behov behöver hemtjänst. Kommunemamåste klara omsorgen om yngre människor med flerhandikapp, psykiskt sjuka,missbrakare och långtidssjuka. Det totala antalet personer som får hjälp harminskat . har en förskjutning avålderssammansättningen hos dem som får hemhjälp skett där de som får hemhjälphar blivit allt äldre och där hjälpbehoven har blivit allt större. Undersökningarvisar att många av de personer som får social hemhjälp också får allt meromfattande hjälpinsatser.