prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — Domänverkethar i skrivelse bl.a. hemställt om en ombildning av verket till aktiebolag. Vidare har domänverket i skrivelse hemställt om ökade befogenheter avseende fastighets- försäljning och upplåning. Mot bakgrund av sagdaanser regeringen att tiden är mogen för alt Prop. 1990/91:87 ombildadomänverket till aktiebolag. Vi kommer därför i det följande att föreslå ensådan ombildning och att godkännande inhämtas för detta. Vi kommerockså att behandla frågor rörande uppskrivning av vissa tillgångar och ökadinleverans /92 i enlighet med vår skrivelse 1990/91:50. Som ettled föratt förbättra den finansiella situationen och därmed underlätta denökade inleveransen /92 kommer vi också att ta upp vissa frågorrörande försäljning av fast egendom och upplåning av medel. Domänverketbedriver i första hand skogsbruk och vidareförädling av skogsprodukter. Enomfattande fastighetsförvaltning med utarrendering av jordbruksegendomar, grus-och sandtillgångar m. m. är viktiga komplement. Koncernen driver äventuristanläggningar, upplåter jaktmarker och fiskevatten samt utförkonsultuppdrag inom främst det skogliga och skogsindustriella området.Affärsverket svarar för av verksamhetens omfattning medandotterbolagen svarar för resterande del. med dotterbolag bildarDomänkoncernen, Domän. Domänkoncernenarbetar inom en näring där hård internationell konkurrens och prisbildningavgör såväl priset på virkesråvaran som på de förädlade trävarorna. Drygt 80procent av verksamheten kan hänföras till skogsbruk och skogsindustrier. finns koncernledning och koncernstaber. Verksamheten i verketbedrivs inom affärsområdena Domänskog och Domänmark. Flertalet dotterbolag ärsamlade i holdingbolaget med de dominerande affärsområdenaträförädling samt grus och betong. Konsultverksamheten, som i sin helhetbedrivs i bolagsform, är samlad i affärsområdet direkt underställtaffärsverket. Inom turistområdet finns bl.a. och Stöten i SalenAB samt AB Kanalbolag. äger också av aktierna i (). Dentotala fakturerade försäljningen och resultatet före bokslutsdispositioner ochskatt uppgick för Domänkoncernen till 3 757 milj.kr respektive 351milj.kr. varav affarsverksdelen svarade milj.kr. respektive 230 milj.kr. Totalt sysselsatta inom var ca 5 800 varav ca4 500 inom affarsverksdelen. Ombildningav domänverket till aktiebolag Regeringenhar inledningsvis i detta kapitel redovisat vissa allmänna skäl förbolagisering av statens affärsverksamhet. Vi kommer att ta upp de skäl somspecifikt har bäring på domänverket. Deregler som tillkom för att ge domänverket en ökad ekonomisk handlingsfrihet och som skulle så nära som möjligt anslu ta till vad som gäller för aktiebolag har visat sig inte längre vara tillfyllest. Förändringarna i koncernen och i omvärlden är alltför stora. cernenhar utvecklats till en skogsindustikoncern /91:87 där av verksamheten bedrivs i aktiebolagsform.Genom ökad integration framåt i förädlingsledet ökar successivt den del som bedrivsi bolagsform vilket i sig talar för att också verksdelen förs över till bolag. Domänverketarbetar på en helt konkurrensutsatt fri marknad utan minsta inslag avmonopolställning. Skogsnäringen inom vilken Domänkoncernen i huvudsak ärverksam är dessutom starkt beroende av export. Priser på såväl råvara somfärdigvara bestäms av världsmarknaden. Utvecklingen för skogsprodukter harunder varit gynnsam men har drastisktförsämrats. har förändringarna på den svenskavirkesmarknaden varit betydande genom bildandet av några få storaskogsindustriblock. För domänverket som stor nettoleverantör av virkesråvarahar detta medfört förändrade fömtsättningar i möjligheterna att agera påvirkesmarknaden för att nå acceptabla virkespriser och säkra avsättningen. Föratt möta denna nya marknadssituation kan möjligheter till samarbete med externaparter i såväl råvaru- som förädlingsledet, bl.a. i form av samägande, bli ennödvändig fömtsättning för en god utveckling. Enligt vår uppfattningunderlättas detta väsentligt om domänverket ges den associationsform som ärmest lämpad för den marknad där koncernen arbetar. Detta gäller även andraverksamhetsområden som innebär förädling av marktillgångarna. Möjligheternatill ökad avkastning från domänverket skulle förbättras om verket ges en ökadekonomisk handlingsfrihet inte minst när det gäller att utnyttja och omformadet stora fastighetskapital som de statliga markerna representerar.Möjligheter måste skapas för alt verket snabbt skall kunna agera i förkoncernen intressanta affärer. Detta kräver snabba beslutsvägar och möjlighetertill en flexibel finansiering. En ombildning av domänverket till aktiebolagskulle enligt vår mening i hög grad underlätta ett sådant handlande. Enenhetlig associationsform ger som tidigare berörts dessutom bättre möjligheteratt internt strukturera verksamheten organisatoriskt, lednings-mässigt ochadministrativt för att ta till vara synergieffekter mellan olika enheter. Enenhetlig företagsform inom underlättar också administrativtarbete och minskar koncernens kostnader för dubbla organisationer. Det nyaaktiebolaget bör, liksom tidigare affärsverket, sträva efter en geografiskspridning av sin verksamhet och lokalisera arbetstillfällen över landet. Mot bakgrund av vadregeringen nu anfört bör domänverket ombildas till aktiebolag. Vi anser också att detta skulle medföra en effektivisering av den statliga förmögenhetsförvaltningen genom att tillgångar och skulder under domänverkets förvaltning överförs till bolaget. En ombildning av domänverket till aktiebolag omfattar dock många detaljfrågor och är i olika avseenden komplex till sin natur. Till de mer komplexa frågorna hör de som är kopplade till det stora markinnehavet. Huvuddelen av tidigare redovisade slora markinnehav har funnits i statens ägo . Denna långa innehavstid har letl till att ett flertal restriktioner för fastighetemas utnyttjande införts för att tillgodose olika intressen. exempel på sådanaintressen kan nämnas reservat, upplåtelser till försvå- Prop. 1990/91:87 ret,statens fiskevatten, konungens jakträtt m. m. Enligt vår mening är frågan omöverföringen av fastigheter och därtill kopplade olika intressen av synnerligenstor vikt och det är inte meningen att bolagiseringen i sig skall medföra attdessa intressen skall trädas för när. De tekniska lösningarna för dessa frågorbehöver emellertid ytteriigare analyseras och det är regeringens avsikt attlåta ta ställning till dessa frågor före genomförandet avbolagiseringen. Andra frågor som vi anser ytteriigare behöver studeras ochanalyseras är de som berör värderingen vid överföringen av tillgångar ochskulder samt behandlingen av den i affärsverksdelen uppkomna pensionsskulden.Också detta kommer att få ta ställning till före genomförandet. Medhänsyn till de ytterligare analyser och överväganden som behöver göras gör viden bedömningen att en möjlig tidpunkt för ombildning till aktiebolag är ianslutning - 1992. För koncernen, dess anställda ochkunder m. fl. liksom för de fortsatta övervägandena är det av utomordentligbetydelse att redan nu godkänner principen att domänverket ombildastill aktiebolag. Regeringen föreslår därför att godkänner attverksamheten vid domänverket överförs till ett av staten ägt aktiebolag enligtriktlinjer för genomförandet av en sådan överföring som vi förordat. Regeringenvill nu ta upp vissa andra frågor rörande domänverket som är av betydelse föratt effektivisera den statliga förmögenhetsförvaltningen och som har enkoppling till de förslag som redovisats i regeringens skrivelse 1990/91:50. Uppskrivningarav tillgångar och särskild inleverans Somtidigare nämnts har domänverket stora dolda tillgångar i produktiv skogsmark.Domänverkets fastigheter är bokförda till ett värde somunderstiger såväl etl beräknat marknadsvärde som taxeringsvärde. Somregeringen närmare utvecklat i sin tidigare berörda skrivelse till ärdet nödvändigt att effektivisera den statliga förmögenhetsförvaltningen ochfrigöra kapital för att bereda utrymme för andra satsningar inomnäringspolitiken, t.ex. inom infrastmkturens område. Somnyss anförts har domänverket en inte oväsentlig dold tillgång i sittfastighelsinnehav och denna dolda tillgång bör nu till viss del frigöras ochinlevereras till staten för att skapa utrymme för andra åtgärder. Frigörandetav kapital bör ske genom att det egna kapitalet höjs. En sådan kapitalökningbör ske genom att värdet på domänverkets skogsfastigheter skrivs upp. Enligtregeringens bedömning skulle en inleverans utöver den ordinarie - på 1450milj.kr. och en uppskrivning av tillgångarna med 3000 milj.kr. utgöra engodtagbar balans mellan å ena sidan statens behov av finansiering och å denandra verkets behov av ekonomisk rörelsefrihet. Isamband med bolagiseringen får närmare bestämmas i vilken utsträck ning ytteriigare uppjusteringar behöver göras. Regeringen avser att åter komma till denna fråga. Inleveransen bör skesenast vid utgången av /92 men bör Prop. 1990/91:87 belastaverkets redovisade statskapital och redovisas som en skuld intilldess den är betald. Om betalning ej skett före genomförandet av den tidigareförordade bolagiseringen bör skulden övertas av bolaget. Det ankommer på regeringenatt besluta i dessa frågor men genomförandet förutsätter att lämnarsitt godkännande till vissa förändrade regler vad avser domänverketsbefogenheter bl.a. reglerna för upptagande av lån inom domänverket m. m. Föratt frigöra kapital i syfte att bl. a. kunna klara av den särskilda inlevelsenbör domänverket medges utökade möjligheter att fritt få låna upp medel för sinverksamhet. Riksdagenhar genom beslut (prop. 1990/91:29, FiU4, rskr. 38) om riksgäldskontoretsuppgifter inom statsskuldspolitiken och den statliga medelsförvaltningenfastställt vissa riktlinjer för affärsverkens lånefinansiering och placeringav överskottslikviditet. Riktlinjerna innebär ökade friheter för verken inämnda avseenden. Enligt beslut ankommer det på riksdag ochregering att fastställa närmare regler för varje aflTärsverkskoncern för sig.Bl. a. skall ramar för affärsverkets totala upplåning fastställas. Denna ramhar ännu inte fastställts för domänverket. Förnärvarande får domänverket använda en röriig kredit om 600 milj.kr. Upplånade medel får dock endast användas för kortfristigaändamål och rationaliseringsinvesteringar. Domänverketkommer i avvaktan på en bolagisering av verksamheten att under år 1991bedriva dels den ordinarie verksamheten, dels på olika sätt planera förfinansiering av den särskilda inleverans som berörts. Det är väsentligtatt detta kan ske på ett så affärsmässigt sätt som möjligt. Motdenna bakgmnd bör domänverket enligt vår mening också få ökade möjligheter tillupplåning i syfte att skapa ändamålsenliga fömtsättningar för ett affärsmässigtagerande i samband med den ökade inleveransen. Med hänsyn till bl. a. storlekenpå denna inleverans anser vi att är en lämplig ramförverkets upplåning /92. Viföreslår därför att domänverket under /92 medges rätt att ienlighet med ovan nämnda av beslutade principer för affärsverketsupplåning och placering av överskottsmedel fritt få uppta lån inom en ram av 2miljarder kronor. Eventuell överskottslikviditet skall fritt få placerasräntebärande men till låg risk. bud vid upplåning skall dockalltid inhämtas. 1 samband med detta medgivande anser vi att domänverkets rätttill rörlig kredit hos skall upphöra. av domänverkets normala verksamhet utgörs av köp och försäljning av staten tillhörig fast egendom. (1971:727) får domänverketsjälvt köpa fast egendom upp till ett belopp Prop. 1990/91:87 av 1 milj.kr.Utöver detta belopp måste köpet underställas regeringens prövning. Beträffandeförsäljning av staten tillhörig fast egendom får domänverket självt beslutaupp till ett belopp av 1 milj. kr. Om värdel på den fasta egendomen liggermellan 1 milj.kr. och 5 milj.kr. måste försäljningen underställas regeringensprövning. Över 5 milj.kr. krävs beslut av . Om försäljningsintäkternaskall användas för reinvesleringar får dock regeringen besluta upp till ettbelopp av 50 milj. kr. Föratt domänverket skall ges möjligheter att tillgodose bl. a. kravet på en effektivare kapitalförvaltning måste enligt regeringens mening verket som ett tillägg till den vidgade upplåningsrälten bl.a. få utökade befogen heter vad gäller försäljning av staten tillhörig fast egendom. Det är viktigt att domänverket har olika möjligheter för finansieringen av verksamheten under /92. Inför en ombildning av domänverket till aktie bolag behöver också verkets likviditet förstärkas bl.a. för att klara av kommande pensionsåtaganden. Denna inkomst- och likviditetsförstärk- \ a. uppnås genom att frigöra kapital. Ett sätt att uppnå detta ärsålunda försäljning av fast egendom. Utökade befogenheter inom detta områdeskulle också motsvara de finansiella fömtsättningar som gäller hos övrigaskogsbolag. Enligtregeringens mening skulle 950 milj.kr. vara en lämplig ram vad gällerförsäljning av staten tillhörig fast egendom under domänverkets förvaltningnästa budgetår. Vi anser det också lämpligt att regeringen bemyndigas attbesluta om försäljning av fast egendom inom ovan angivna ram. Det begärdabemyndigandet är av övergångsvis karaktär och avser bara /92.Inriktningen är i detta avseende att dessa försäljningar skall kunna avsemindre skogsfastigheter och jordbruksmark. Motbakgrund av det ovan sagda föreslår vi därför att regeringen bemyndigas attunder /92 besluta om försäljning av staten tillhörig fastegendom under domänverkets förvaltning inom en ram av 950 milj.kr. 7 Ökadkonkurrens och effektivare marknader Sammanfattningav regeringens bedömningar och förslag Lagom förbud mot konkurrensbegränsande samarbete inom livsmedelsområdet kommer attföreslås. Inrikesflygetavregleras och öppnas för fri konkurrens inom ramen för de trafikpolitiskamålen om tillgänglighet, effektivitet, säkerhet, god miljö och regional balanssenast när ytterligare banka-pacitet tillkommit vid . Iavvaktan på en sådan avreglering får som ett första steg SAS och Linjeflyg rättatt konkurrera inbördes och övriga flygföretag får ökadetrafikeringsmöjligheter. Träfiberlagenupphävs fömtsatt att detta kan ske utan allvarliga negativa industriella ellerregionalpolitiska konsekvenser. Jordförvärvslagenkommer att ändras så att förvärv av jord-bmks- och skogsfastigheterunderiättas. Huvuddelenav prisregleringen på fisk avvecklas . Detsärskilda stödet till sockerbmken på och föreslås upphöra efteren övergångsperiod. Regionalpolitiska insatser bör ersätta branschstödet. Reglernaför utländska företag att få näringstillstånd förenklas. Uppdraglämnas till om harmonisering och förenkling av systemet för provningoch typgodkännande av byggprodukter. Konkurrensförhållandenaspelar en avgörande roll för möjligheterna att öka tillväxten i svensk ekonomioch att varaktigt få till stånd en långsammare prisökningstakt. Konkurrensstimulerar bättre användning av ekonomins resurser och stärker det svenskanäringslivets förmåga att långsiktigt hävda sig på internationella marknader.Samtidigt pressar en ökad konkurrens priser och breddar utbud. På så sätt kankonsumenterna få ut mer av sin köpkraft. Inom viktiga delar av den svenskaekonomin är konkurrensen otillräcklig. En fri utrikeshandel ärdet effektivaste sättet att öka konkurrensen på marknader med begränsadkonkurrens och att förhindra inhemska monopol. Det är därför viktigt att ytterligarefrämja den intemationella handeln och att handeln bygger på en gemensamgrundsyn om fri konkurrens länderna emellan. För att uppnå detta spelaröverläggningarna om gemensamma konkurrensregler mellan EFTA och EG inför ettEES-avtal en avgörande roll. I överläggningarna råderstor enighet om de gmndprinciper som bör vara vägledande för att motverka olikatyper av konkurrensbegränsningar. Dessa principer har sin gmnd i EG;s nuvarandekonkurrensregler (artiklarna 85 och 86). I dessa regler som ärdirekt tillämpliga i medlemsländernautan särskild lagstiftning förbjuds vissa typer av Prop. 1990/91:87 samverkanoch överenskommelser mellan företag. Vidare får missbruk av ett företagsdominerande ställning inte förekomma. Särskilda regler för prövning avföretagsförvärv och fusioner mellan företag (rådsförordning nr 4064/89) gällerockså. Tillämpningen av gemensamma konkurrensregler har stor betydelse för attfrämja en effektiv internationell konkurrens och kommer därför att utgöra en avhörnstenarna i ett kommande . Sverigesbud i de fortfarande pågående GATT-förhandlingarna innebär en minskning avjordbruksstödet med 30 . Slutförhandlingarna i fortsätterunder början av 1991. Det är av stor vikt att dessa förhandlingar blirframgångsrika. Enneddragning av gränsskyddet på jordbruksprodukter är avgörande förmöjligheterna att sänka matpriserna. Dessutom medför ett lägre gränsskydd attvalfriheten ökar för konsumenterna. Regeringen förbereder därför som angettsbl.a. i finansplanen (prop 1990/91:100 bil I) ensänkning av gränsskyddet och kommer i ljuset av GATT-förhandlingarnaatt presentera ett förslag om detta. Förutomen fri utrikeshandel är väl fungerande hemmamarknader av stor betydelse för attfrämja effektiviteten i svensk ekonomi. Här spelar den svenska konkurrenslagen(1982:729) och dess tillämpningen avgörande roll. Konkurrenslagen innebär attkonkurrensbegränsningar som har skadlig verkan inom landet kan förbjudas vidvite. Vidare kan vissa företagsförvärv förhindras. Konkurrenslagen innehållerockså straffbelagda förbud mot bmttopriser och anbudskarteller. Betydandedelar av dagens varu- och tjänsteproduktion är genom regleringar avskärmadefrån marknadens signaler. Regleringar förhindrar en effektiv konkurrens ochmåste därför avvecklas. Regleringar som har stöd av statsmakterna innebärvidare att dessa områden är undandragen en tillämpning av konkurrenslagensregler. har ett omfattande arbete bedrivits för allavreglera den svenska ekonomin. De mest genomgripande förändringarna har gälltde finansiella marknaderna, jordbruket, transporterna och tekoområdet. Dettaarbete måste nu drivas vidare. Ensatsning på att främja väl fungerande marknader i svensk ekonomi måste åtföljasav insatser som gör det möjligt att med tillräcklig kraft motverka olika typerav konkurrensbegränsningar i näringslivet. innebär det pågåendeavregleringsarbetet att konkurrenslagen blir tillämplig på fler områden ochatt resurser frigörs som tidigare använts för att administrera de statligaregleringarna. Enligtregeringens uppfattning bör en del av de resurser som frigörs användas fören skärpning av konkurrensbevakningen. Regeringen har därför i åretsbudgetproposition (1990/91; 100, bil. 15) föreslagit att näringsfrihetsombudsmannenoch statens pris- och konkurrensverk tillförs tillsammans 5 milj. kr budgetåret1991/92. Föratt höja produktivitet och tillväxt i svensk ekonomi behöver konkurrensfrågornaenligt regeringens uppfattning ytterligare uppmärksammas. En kommitté hartillsatts (Dir. 1989:12) med uppdraget att kartlägga konkurrensförhållandena iSverige och att föreslå åtgärder som kan förstärka konkurrensen på olika områden.Detta kan ske genom en ökad utländsk konkurrens, avreglering och en effektivarekonkurrenslagstiftning. Välfungerande marknader förutsätter också åtgärder som stärker konsumenternasställning på marknaden. Detta kan bl a ske genom tillräckligt utbyggda systemför information om varors pris och kvalitet samt genom en effektiv övervakningav olika marknader. Konkurrenskommitténhar presenterat tre dciförslag om ytterligare avreglering och ökadkonkurrens på livsmedels-, byggande/bo- och trafiksektorerna. Vidare har ettdelförslag om prisinformation presenterats i syfte att stärka konsumenternasställning. Arbetet fortsätter nu med en analys av konkurrensförhållandena påövriga områden och en översyn av konkurrenslagen. Denoffentliga sektorns verksamheter utsätts sällan för konkurrens och isådana verksamheter finns inte samma effektiva spärrar mot t.ex.kostnadsökningar som i konkurrensutsatt verksamhet. Den offentliga sektornmåste därför utsättas för mer marknadsliknande förutsättningar. Det innebär attproducent- och beställarrelationer bör utvecklas och att entreprenader ochupphandling systematiskt bör prövas i den offentliga verksamheten. Som ett ledi detta arbete skall konkurrenskommittén i sitt fortsatta arbete med att se överstatliga regleringar uppmärksamma frågan om alternativa verksamhetsformer i denoffentliga sektorn. En ökad entreprenad bör leda till en ökad effektivitetsamtidigt som marknaden kan breddas genom att den öppnas också för enskildaproducenter. Föratt förhindra konkurrenshämmande inslag i näringslivet bör konkurrenslagenskärpas bl.a. när det gäller prissamverkan och marknadsdelning.Sanktionssystemet bör också omprövas, liksom de nuvarande reglerna förfusionsprövning. Ettslutbetänkande presenteras av konkurrenskommittén . I åretsfinansplan (prop. 1990/91:100) har regeringen angivit hur kommitténs arbetekommer att följas upp. Regeringen tar nu upp den närmare motiveringen till deåtgärder som kommer att beslutas eller där förslag kommer att föreläggasriksdagen . Dessa frågor berör jordbruket och efterföljandedistributions- och handelsled, boende-området samt transportområdet. 7.2 Ökadkonkurrens på livsmedelsområdet För att förhindrakonkurrensbegränsande samarbete inom livsmedelsområdet införs en lag medförbud att tillämpa en överenskommelse eller annat gemensamt förfarande såsommarknadsdelning eller gemensam finansiering av förluster vid export av råvaroroch livsmedel. Lagen träder i kraft den Ijuli 1991 i anslutning till avvecklingenav de statliga marknadsregleringarna på jordbrukets område. Skälentill regeringens bedömning. Ipropositionen om livsmedelspolitiken (1989/90:146) redovisades nödvändighetenav en reformering av livsmedelspolitiken. Att avskaffa de interna regleringarna inkl. den kollektiva finansieringen av exportkostnader är en central delav reformen. Regleringama har medfört stora samhällsekonomiska kostnader ochlett till ett ineffektivt jcsursutnyttjan-de och en hög prisökningstakt. Andrakonsekvenser av regleringen är att signaler från konsumenterna inte nått framtill producenterna och att alternativa produktionsmetoder och produktion avandra grödor än de prisreglerade hämmats. Syftet med en ny livsmedelspolitik äratt undvika dessa negativa effekter. 1propositionen underströks att framför allt lantbmkskooperationen, men ävenandra enskilda aktörer, kommer att spela en mycket viktig roll närdet gäller att stabilisera marknaden, upprätthålla olika former avkontraktsproduktion och motverka att årsmånsvariationer slår igenom i alltförkraftiga interna prisvariationer. Det är också viktigt att det skapasmöjligheter för svensk livsmedelsindustri att utvecklas, rationaliseras ocheffektiviseras inför den ökande konkurrensen. är det viktigt attförhindra att de dominerande företagen, vilka ofta har en mycket stor andel avden totala produktionen, efter en avreglering konkurrerar ut de mindreföretagen. 1 propositionen anfördesvidare att ett beslut om att avskaffa de interna regleringarna inte låter sigförenas med möjligheter för näringsidkare att gemensamt organisera enverksamhet på ett sätt som innebär att man tar över centrala delar av deninterna reglering som avskaffas. Regleringar i privat regi kan inte accepterasoch skulle omintetgöra de positiva effekter som en reformering avlivsmedelspolitiken innebär. Motbakgrund härav anfördes att det är rimligt att man genom lagstiftning eller påannat lämpligt sätt skapar en enighet om de spelregler som skall gälla påmarknaden och ser till att reformen fullföljs i detta avseende. I propositionenanmäldes att näringens roll efter en avreglering har övervägts avkonkurrenskommittén (Dir. 1989:12) och att regeringen avsåg att återkomma tillriksdagen under /91 med närmare förslag med anledning avkommitténs delbetänkande och remissbehandlingen av detta. (prop.1989/90:146, JoU25 sid. 96-97) poäng- Prop. 1990/91:87 terades vikten av attkooperationen även kan samverka när det gäller FoU, vissmarknadsföring och andra aktiviteter som anses förenliga medkonkurrenslagstiftning och internationella handelsavtal.