prop · GE03162 · 1990-12-31 00:00:00 — Detta angavs innebära bl.a.att del står en facklig organisation fritt att rikla stridsålgärder även motavtalsområden på vilka kollektivavtal redan Iräffals mellan arbelsgivaren ochen annan facklig organisation och att sympatiåtgärder får vidtas för att stödjaen sådan stridsålgärd (prop. s. 276). Departementschefensoch inrikesutskottels uttalanden i denna fråga måste anses innebära att detefter medbestämmandelagens tillkomst finns utrymme för svenska fackligaorganisationer atl della i inlernalionelll organiserade sympatiåtgärder tillstöd för broderorganisationer utomlands eller för att uttrycka solidaritet meddem som utsätts för politiskt förtryck eller eljest är i behov av inlernalionelltslöd. Huruvida detta ulrymme begränsas av förekomsten av utländskakollektivavtal är dock en fråga som inte berördes närmare i detlagstiftningsärendet. Del är mol denna bakgrund framslällningen från LO ochTCO om ändringar i medbestämmandelagen pä grund av bl.a. den avarbetsdomstolen meddelade domen i Britanniamålet skall ses. Iföregående avsnilt om de fackliga möjligheterna atl påverka villkoren förarbete i har jag motiverat mitl förslag till ändring av beslämmelsernai 42 § medbestämmandelagen. Den föreslagna ändringen har betydelse även förbedömningen av om det är lillålet alt delta i en internationellsolidaritetsaktion. Syflel med den föreslagna bestämmelsen i 42 § Iredjestycket är att de åtgärder som en organisation vidtar mol arbetsförhållandensom medbestämmandelagen inte är direkt tillämplig på skall falla uianförbestämmelserna i lagen. Det innebär all beslämmelserna i 42 §medbestämmandelagen inte kommer all reglera åtgärder som riktar sig molarbetsförhållanden som inte har sådan anknytning till den svenska arbetsmarknadenatt medbestämmandelagens regler blir tillämpliga. När det alltså är fråga omarbete utomlands eller i vissa fall av arbele av tillfällig karaklär i Sverigekommer normall sådan anknytning lill den svenska arbetsmarknaden all saknas.Det nya tredje stycket till 42 § medbestämmandelagen innebär atlbestämmelserna i första stycket första och andra meningarna då inle är tillämpliga. Detbör här framhållas att förslaget inle är avsett att medföra ändringar utöver detta. Andra frågor om stridsåtgärder med internationell anknyt ning berörs alltså inle av mitt förslag. Del innebär att de uttalanden som gjordes av departementschefen och inrikesutskottel vid medbestämman delagens tillkomst är av avgörande belydelse för den allmänna bedömningen av organisationernas rättigheter i detta sammanhang. Den föreslagna beslämmelsen får alltså betydelse endast för sådana fall där 10 åtgärden till följd avbestämmelserna i 42 § första stycket medbestämman- Prop. 1990/91; 162 delageneljest skulle varit olovlig. Dengemensamma marknaden innebär att de ekonomiska aktörerna inom gemenskapen pålika och ostörda konkurrensvillkor skall kunna handla och byta tjänster medvarandra, arbeta, investera och producera. DeUa brukar kallas de fyrafriheterna, fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital. Enviktig princip för medlemsländerna i gemenskapen är förbudet mot särbehandlingpå grund av nationalitet. Denna princip är uttryckt i artikel 7 i . InomFördragels tillämpningsområde och med beaktande av de särskilda bestämmelsersom fömtses i Fördraget är varje diskriminering av nationa-litelsskälförbjuden. Rådetmå, på förslag av Kommissionen och efter att ha hört Församlingen, medkvalificerad majoritet besluta om bestämmelser om förbud mot sådandiskriminering. Principeninnebär bl.a. alt nationella regler rörande sådant som faller inom fördragetstillämpningsområde inle får genorn sin utformning medföra negalivsärbehandling på grund av nationalitet. Vidarefinns i bestämmelser om arbetskraftens fria rörlig-hel, fri etableringsrättoch frihet att producera tjänster. I dessa bestämmelser och i den av EG-institutionerna utformade s.k. sekundärrätten på dessa områden (dvs.förordningar och direktiv) konkretiseras principen om förbud mol diskrimineringpå grund av nationalitet. Deremissinstanser som avstyrkt promemorians förslag har genomgående anförtfarhågor för att förslaget kan komma att störa det pågående, integrationsarbetetoch att det kan länkas strida mol EG-rältens förbud mot diskriminering på grundav nationalitet. är synpunkler som jag. fäster största vikt vid. E)el börsjälvfallet vara en strävan atl våra inhemska regler utformas så att de inteförsvårar fortsatta inlegralionssträvanden. EGrättens förbud mot negativ särbehandling på grund av nationalitet avser nalurliglvisförst och främsl förbud mot regler som är formellt diskriminerande. EG-rättengår emellertid längre än så. Även regler som utan alt vara formelltdiskriminerande rent faktiskt skapar skillnader på grund av nalionalitefkan ståi strid med EG rätlen. Remissinstansernasfarhågor belräffande den i prornemorian föreslagna regleringens förenlighet medEG-rätten har medfört all jag nu vall en annan väg som också den syftar tillatt tillgodose arbetslagarnas krav på socialt godlagbara villkor i arbetslivetoch som ligger i linje med sirävan att motverka social dumpning. Dennu valda regleringsmeloden låler olika anknylningsfakta bli avgörande förreglernas tillämpningsområde. Det skydd som fredspliklen innebär skall inlegälla sådana fall där anknytningen till svenska förhållanden t2 1990/91. 1 saml Nr 162 är så svag att medbeslämmandelageninte är lillämplig. Med den ulform- Prop. 1990/91; 162 ning förslagel harfått anser jag att det inte innebär någon diskriminering på grund avnationalitet. De farhågor som remissinslanserna sålunda framfört bör därmed haundanröjts. Delkan här framhållas, som SAF har gjort i sitt remissyttrande, att det inom EGpågår diskussioner om problem som hänger samman med att arbetare sänds atlulföra arbele i ell annal land än del där anställningsförhållandel haruppstått. Dessa diskussioner är ännu i ett inledande skede. De förs bl. a. molbakgrund av alt det skydd i fråga om arbetstid, ledighet etc. som följer a vlagstiftning eller kollektivavtal i det land där arbetet skall utföras ävenskall komma de dilresta arbetarna lill del. När del gäller lönefrågan försdiskussionen mot bakgrund av all t.ex. minimilön som följer av lag ellerkollektivavtal skall gälla även för denna grupp av arbetstagare om derasarbete sträcker sig utöver . Några slutgiltiga resultat föreliggeralltså inte av dessa diskussioner. Men det faklum all de pågår visar att deproblem som kan uppslå i situationer av della slag har uppmärksammats även av EGsmedlemsländer. Jag avser att noga följa utvecklingen inom EG på detta område. Ettkollektivavtal som tillkommit genom stridsålgärder kan bli att betrakta somogiltigt enligt den rättsordning som enligt inlernalionelll privaträtlsligaprinciper skall tillämpas på rällsförhållandel mellan avtalsparterna. För attett sådant kollektivavtal inte skall bli verkningslöst enbart på denna grundföreslår jag därför att del även införs en regel i medbestämmandelagen sominnebär att om utländsk lag skall tillämpas på rättsförhållandet mellan parlerna,får ell kollektivavtal inle anses ogiltigt på den grunden all del hartillkommit under inverkan av enligt svensk lag lovliga stridsålgärder. Arbetsdomslolenhar i silt remissyttrande berört frågan om kollektivavtalets ogiltighel pågrund av andra omständigheter än de vidtagna slridsålgärderna. Domstolen hardärvid utgått från att andra ogiltighetsgrunder enligt utländsk rätt änolovliga stridsåtgärder kan göras gällande vid en prövning av kollektivavlalelsgiltighet. Detta är ett riktigt påpekande. Någon annan ändring är inte åsyftadmed förslagel än att klargöra atl det träffade kollektivavtalet inte skallanses ogiltigt enbart därför att det föregåtts av de vidtagna slridsålgärderna.Det fallel all ett avtal skulle bli ogiltigt av någon annan anledning än atl stridsålgärderförekommil berörs inle av mitt lagförslag. Verkningarna för det först träffade kollektivavtalet Arbetsdomstolenhar anförl att del som gör lösningen i promemorians förslag ofullständig är all det där inle sägs någol om hur man skall se på del redan befintliga ulländska kollektivavtalets giltighet och forlsatla rällsliga 12 belydelse, när eflerfackliga stridsålgärder i etl nytt kollektivavtal Prop. 1990/91:162 träffas mellan arbelsgivaren och en angripande svensk facklig organisation. Delkan i delta sammanhang framhållas att rällslillämpningen hillills har förmåttlösa uppkommande problem vid konkurrens mellan avtal. När del gäller denkonkurrens som kan uppslå mellan avtalen i de silualioner som här behandlas hararbetsdomstolen emellertid framhållit att det är nödvändigt atl del i lagenreds ul vad som i svensk domslol skall gälla om det försl träffadekollektivavtalets giltighet. Jag delar arbetsdomstolens uppfattning i dellahänseende. Ett ställningstagande lill vilkel kollektivavtal som skall gällanär en arbetsgivare, efter att försl ha träffat ell avtal under sådanaförhållanden att medbeslämmandelagen inle är lillämplig på del, senare sluter ellavtal som träffas av lagens bestämmelser är i själva verkei en viktigförutsättning för att det skall vara möjligt alt uppnå det allmänna syfte somligger bakom den förändring av rätlen all vidta strids-åtgärder som härföreslås. En uttrycklig regel om vad som skall gälla i en sådan silualion böralltså införas i medbestämmandelagen. Ensådan regel bör ulformas så att den klarar ul frågan hur de två avtalen rättsligtskall förhålla sig till varandra. Syftet är all beslämmelserna i ell enligtmedbestämmandelagen Iräflal kollektivavtal skall få samma gillighet enligträttsläget om konkurrerande kollektivavtal som om del Iräffals före ell avtalsom denna lag inle är tillämplig på. I fråga om sådana anslällningsvillkor där beslämmelsernai de båda avtalen strider mot varandra skall alltså det senare träffade avtalettillämpas före del tidigare träffade avtalet. Det innebär vid konkurrens mellanavtalen atl det senare träffade avtalet fakliskl kommer alt behandlas som omdel vore träffat först. Det bör framhållas all avtalen är tillämpliga i vanligordning i den mån de inle strider mot varandra. Pådet inlernalionella planet är bundel av en rad ILO-konventio-ner, bl.a. nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten, nr 98 om organisationsrättenoch den kollektiva förhandlingsrätten, nr 143 om migrerande arbetare, nr 147 omminiminormer i handelsfartyg saml nr 154 om främjande av kollektivaförhandlingar. har granskat promemorians förslag och funnit altdel inle slår i slrid med ålaganden inom ramen för . InomEG-rätten saknas särskilda reglerom kollektivavtals verkningar i fråga om fredsplikl.Den arbetsrällsliga regleringen ligger lill slor del kvar på medlemsländernasnivå. förbud mot diskriminering på grund av nationalitet harbehandlats ovan. Underremissbehandlingen har framförts uppfattningen alt promemorians förslag skullestrida mol inlernationella konventioner som förbundit sig alt följa. Bl.a.har överenskommelsen om en gemensam nordisk arbetsmarknad och Genevekonventionrörande vissa inlernationella förhållanden i havshamnar nämnls. ulgör innehållet i dekonventioner är bundel av inte hinder för etl Prop. 1990/91:162genomförande av del förslag jag nu lägger fram. Denföreslagna ändringen beräknas inte leda lill någon ökad statsfinansiell belastning.I den mån ändringen kommer att medföra alt utländsk arbetskrafl i Sverigeerhåller ersätlning för sitt arbete utöver vad som annars skulle ha utgåttleder ändringen självfallet lill ökade kostnader för vederbörandearbetsgivare. Att närmare precisera en sådan kostnadsökning låter sigemellertid inte göra med anspråk på någon större grad av sannolikhet. lenlighet med vad jag nu har anfört har det inom arbetsmarknadsdepartementetupprättals eU förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmandei arbelslivel. 1paragrafen föreslås en regel av innebörd att om en utländsk rättsordning skall lillämpaspå etl kollektivavtal får avtalet inte anses ogiltigt på den grunden att delhar tillkommit under inverkan av en stridsåtgärd, såvida inle åtgärden ärotillåten enligt medbestämmandelagen. Bestämmelsen motsvarar i sak vad somföreskrivs i 42 a § andra styckel i promemorians förslag. Somframgår av den föreslagna 42 § tredje stycket kommer en facklig organisation iSverige att vara oförhindrad atl rikta stridsålgärder mol arbetsgivare vars verksamhelinle omfallas av medbestämmandelagen. Träffas ett kollektivavtal med en sådanarbetsgivare kan rättsverkningarna av avtalet vara alt bedöma enligt enutländsk lag som är lillämplig på förhållandet mellan parlerna. Innehåller den ulländskalagen bestämmelser om att kollektivavtal blir ogiltiga om .de träffas underinverkan av stridsålgärder, kan elt avtal som träffas i bli ogilligl trolsalt den fackliga organisationen enligt svensk rätt har varit oförhindrad altvidta stridsålgärder för atl få lill slånd elt kollektivavtal. En sådan ordningskulle innebära atl del i prakliken blev omöjligt för svenska fackliga organisationeratt della i inlernalionella solidaritelsaktioner eller att på annal säll få lillslånd elt giltigt kollektivavtal med vissa arbelsgivare. Denföreslagna bestämmelsen innebär alt den ulländska lagens bestämmelser i dettahänseende skall sällas ål sidan och alt frågan om avtalets giltighet på grund avstridsåtgärden skall bedömas enligt svensk rätt. 1990/91:162 kollektivavtalettillkommit efler stridsålgärder som inte är olillålna enligt medbestämmandelagen,skall avtalet således inte anses ogiltigt här i landel på den grunden. Fråganom kollektivavtalet är ogilligl på någon annan grund får bedömas enligt denutländska lag som är tillämplig på avtalsförhållandet mellan parterna. Enföljd av bestämmelsens konstruktion är alt giltigheten av elt kollektivavtalsom tillkommit efter stridsålgärder som står i strid med medbestämmandelagensregler, skall bedömas enligt den lag som är tillämplig på avtalsförhållandetoch inle enligt den ifrågavarande regeln. Är i en sådan situation utländsk rätttillämplig och innehåller den regler om ogiltighel för kollektivavtal somträffas under inverkan av stridsåtgärder, blir avtalet således ogiltigt. Avden föreslagna bestämmelsen i 42 § tredje stycket följer bl. a. alt i vissa fallmed internationell anknytning får åtgärder tillgripas mot en arbetsgivare isyfte atl få lill stånd.elt annal kollektivavtal än del som arbelsgivarenredan är bunden av. Även om syftet med åtgärden är alt ändra eller upphäva delgällande avtalet blir den alltså som en följd av bestämmelsen lovlig. Om ellavtal skulle träffas efter en sålunda tillåten åtgärd, följer inte därav utanvidare atl det försl träffade kollektivavtalet skulle bli ogiltigt. Oavsett huren arbetsgivare ställer sig till krav på att ingå ell andra avtal, kan han junormall inle ensidigt undandra sig sina förpliktelser gentemot den förstaavtalsparten. Det är alltså tydligt att en arbetsgivare med den nya regeln i 42§ kan komma all bli bunden av flera kollektivavtal som helt eller delvis äroförenliga. Ifråga om konkurrens mellan kollektivavtal på den svenska arbetsmarknaden finnsdet en väl utvecklad praxis. Något behov av att lagreglera denna konkurrenssituationhar inte ansetts föreligga. Annorlunda förhåller det sig med denavtalskonkurrens som kan uppkomma med anledning av regeln i 42 § tredjestycket. För all det allmänna syfle som ligger bakom denna beslämmelse skallkunna uppnås blir det nödvändigl alt ta ställning till vilket avtal som skallgälla här i landet i den situation som uppstår när en arbelsgivare, efter att förslha träffat ett kollektivavtal under sådana förhållanden att medbestämmandelageninle är lillämplig på del, senare sluter elt kollektivavtal som träffas avlagens bestämmelser. Iparagrafen föreslås en regel om vilkel avtal som skall gälla i elt fall då en arbelsgivareär bunden av flera sinsemellan konkurrerande kollektivavtal. Om arbetsgivarenförst träffar ett avtal som medbestämmandelagen inte är tillämplig på ochdärefter blir bunden av ett avtal som omfattas av lagens bestämmelser skallenligt denna nya regel det senare avtalet gälla i fråga om oförenliga delar.Innebörden av regeln är att båda avtalen är giltiga så länge de inte stridermot varandra. Avsikten är alltså inte att ett avtal helt skall trängas undan avett annat avtal redan på den grunden att det inte omfattas avmedbestämmandelagen. Denföreslagna beslämmelsen kan sägas ha sin förebild i de principer om 15 konkurrerandekollektivavtal som utformats i svensk rättspraxis. 1990/91: 162 principerinnebär att om en arbetsgivare blir bunden av två kollektivavtal är han inteskyldig atl tillämpa det senast träffade avtalet i de delar som är oförenligamed det lidigare avtalet. Däremot kan arbetsgivaren under vissa omständigheterbli skadeslåndsskyldig gentemot den arbetstagarorganisation som är part i delsenare avtalet. Närett kollektivavtal som omfallas av medbestämmandelagen med slöd av denföreslagna regeln blivit gällande framför det försl träffade avtalet, betyderdel all det får alla de rättsverkningar som enligt svensk rätt är knutna till ellkollektivavtal på vilket medbestämmandelagens regler är tillämpliga. a. atl arbetsgivaren kan bli skyldig att lillämpa avtalet även på arbelslagaresom står uianför den avlalsslutande organisationen men som är sysselsatta i arbelesom omfallas av avtalet. Avgörandeför om ett kollektivavtal blir gällande trots atl det strider mot etl lidigareträffat avtal är alltså frågan om medbestämmandelagens lill-lämplighet påavtalen. Lagen innehåller inte några särskilda föreskrifter om när den ärtillämplig på arbelsgivar-arbetslagarförhållanden med inlernalionellanknytning. Som närmare utvecklas i specialmotiveringen lill den nya beslämmelseni 42 § Iredje stycket får denna fråga lösas i rällslillämpningen med slöd avgällande inlernalionellt privaträltsliga principer för lagkonflikter. Enutgångspunkt bör vara all medbeslämmandelagen blir lillämplig på ellkollektivavtalsförhållande med dominerande anknytning till . Iklarhetens inlresse bör framhållas all meningen med den föreslagna regeln inleär att förändra innehållel i gällande rält i fråga om gränserna för lagenstillämpningsområde. Liksomnär del gäller den föreslagna beslämmelsen i 42 § Iredje styckel skall enligtdenna paragraf bedömningen av frågan om medbeslämmandelagen är tillämpligeller inte på del försl träffade avtalet göras utan hänsyn lill överenskommelsermellan parterna i del avtalet genom vilka lagen eventuellt gjorls lillämplig.Sådana s. k. lagvalsklausuler saknar alltså betydelse för bedömningen av lagvalelvid lillämpningen av denna del av beslämmelsen. Detta framgår även när detgäller denna paragraf genom användningen av ullryckel direki tillämplig. Iparagrafen, som i sin nuvarande lydelse beslår av två stycken, har införts ett nyUiredje stycke. Avdel nya tredje slyckel framgår all första och andra meningarna i första styckelendast gäller åtgärder med anledning av förhållanden mellan arbelsgivare och arbelslagarepå vilka medbeslämmandelagen är direki lillämplig. Syflel med denna bestämmelsehar redovisats i den allmänna motiveringen. Genommedbestämmandelagen utvidgades organisationernas ansvar för fredsplikten genom att i princip alla organisationer på arbetsmarknaden träfl"ades av förbudet mol anordnande, föranledande i övrigl och medver kan till olovlig stridsålgärd. Av lagens förarbeten framgår att förbudel i försia hand avsågs träffa medverkan eller understöd genom lämnande av 16 I Britanniadomenkonstaterade emellertid arbets- Prop. 1990/91:162 domstolen all med hänsyn lillden värdering i fråga om den kollektivav-lalsrättsliga fredspliklen ochansvaret för denna som föranledde förbudsregeln, regeln bör anses tillämpligäven på understöd eller medverkan i form av elt direki angrepp med fackliga stridsålgärdermol den kollektivavtals-part som utsätts för en olovlig stridsåtgärd.Arbetsdomstolen ansåg i domen vidare all det inle kunde möla någrabetänkligheter all med utgångspunkt i ändamålet med 42 § första styckettillämpa lagrummet, direkt eller under åberopande av dess grunder, på varjeangrepp med fackliga stridsåtgärder av en ulomslående part när syftet är allsöka förmå den angripne parlen lill undanröjande eller ändring av ell beståendekollektivavtal, även om någon olovlig stridsålgärd fakliskl inle vidias av denangripnes motpart i kollektivavtalet. Genomdomen slog arbelsdomslolen dessutom fasl alt skyldigheten alt respekteraträffade kollektivavtal gäller inle bara avtal som ingåtts mellan parter på densvenska arbetsmarknaden utan i princip även sådana avtal som Iräffals mellanparter uianför den svenska arbetsmarknaden. Genomdet nya tredje styckel begränsas organisationernas ansvar för fredsplikten i nuangivna hänseenden. Begränsningen innebär att ansvaret för fredsplikten såvittavser tillämpningen av 42 § inte sträcker sig längre än till arbetsförhållandensom faller under medbestämmandelagens tillämpningsområde. Fredsplikl somgäller arbete uianför lagens lillämpningsområde skyddas alltså inte av den beslämmelsen.Om t. ex. ell avtalsförhållande inle omfattas av medbeslämmandelagen hindrarinte 42 § försia styckel all en annan organisation vidtar åtgärder mot della förhållande. Deålgärder som avses i tredje slyckel är de som nämns i första styckel. Och som arbetsdomslolenkonstaterade i Britanniadomen innefattar dessa även direkta angrepp medfackliga stridsåtgärder. Delär alltså tillämpningsområdet för medbestämmandelagen som utgör gränsen för detområde som skyddas av 42 §. Medbeslämmandelagen innehåller inle några särskildaföreskrifter om dess tillämplighet på arbetsgivar- och arbetstagarförhållandenmed internationell anknytning. Den frågan får enligt lagens förarbeten (prop.1975/76:105 bil. 1 s. 327) lösas i rättstillämpningen enligt sedvanliga normerför lagkonflikter. Utgångspunkten bör därvid vara atl medbestämmandelagen blirlillämplig på varje arbetsförhållande med dominerande anknyining lill Sverigeeller svenska förhållanden. Som regel gäller delta om arbelel mer stadigvarandeär föriagl lill eller, belräffande arbete som utförs i annat land, om bådearbelsgivare och arbetstagare är svenska rättssubjekt. Fråganom medbestämmandelagens lillämplighel på etl vissl arbetsförhållande fåralltså avgöras på sedvanligt sätt. Om man därvid finner all lagen är lillämpligär alltså även andra organisationer skyldiga atl respektera den fredsplikl somkan gälla i förhållandel mellan parterna. Om medbestämmandelagen inte ansestillämplig på förhållandet behöver på motsvarande sätt andra organisalionerinte på grund av 42 § första styckel respektera fredspliklen. Detbör observeras atl avgörande är om medbestämmandelagen är di- 17 rekt lillämplig påarbetsförhållandet enligt de sedvanliga normerna för Prop. 1990/91; 162 lagkonflikter,dvs. normall den anknyining lill eller svenska förhållanden somföreligger. Om del i t.ex. elt utländskt kollektivavtal skulle anges alt medbeslämmandelagenskall tillämpas på avtalet innebär ime della alt bestämmelsen blir lillämpligom övriga omständigheter ger vid handen atl medbestämmandelagen inte ärtillämplig på avtalet. Lagenföreslås träda i kraft . Någon särskild övergångsregel är inteerforderlig. Det innebär att stridsåtgärder som har vidtagits före ikraftträdandetinte omfattas av de nya bestämmelserna. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen atl anla förslagel lill lag om ändring i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbelslivel. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå atl anta det förslag som föredraganden lagtfram. Arbetsdomstolen(AD) meddelade dom i del s.k. Britanniamålet. Målet gälldelovligheten av vidtagna blockadåtgärder. Åtgärderna vidtogs i syfte att tvingaredaren att ersälla ett filippinskt kollektivavtal med etl s.k. ITF-avtal.Domen innebar atl slridsålgärderna ansågs otillåtna eftersom de syftade tillatt undantränga ett redan existerande kollektivavtal.