prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Civildepartementetsverksamhetsområde påverkar den regionala utvecklingen dels direkt genom deverksamheter som bedrivs av myndigheter som lyder under departementet, delsindirekt av departementets verksamheter som påverkar den offentliga sektomsstmktur. Försöksverksamheten med frikommuner har gåttvidare, fördjupats och utvecklats. Regeringen har bl.a. initierat ett"länsförnyelseprojekt" i län där staten, länets kommuner ochlandstinget skall arbeta över sektorgränsema med frågor som berör länetsutveckling. Olika försöksverksamheter med att finna nya formerför lokal ofiTentlig service har initierats och genomförts. I riksdagenssenaste beslut om regionalpolitik för 1990-talet understryks vikten avoffentlig och annan service i mindre tätorter och glesare bebodda områden. pågår försök, inom ramen för projektet lokaloflfentlig service (SLÖS), med att finna former för att långsiktigt trygga ettserviceutbud i mindre tätorter som är avpassat efter medborgamas behov.Arbetet initierades utifrån regionalpolitiska utgångspunkter men har också enförvaltningspolitisk inriktning. Med liknande syfte bedrivs försök med ett s.k. medborgarkontor i tätort. Arbetet med att omstmkturera den statligalänsförvaltningen har påbörjats. beslut innebär att ett antalstatliga verksamheter på regional nivå samordnas och rationaliseras för atterhålla en eflfekti v genomförandeorganisation bl.a. för den statligaregionalpolitiken. Den nya ger också större möjligheter attdecentralisera fler arbetsuppgifter från central statlig till regional statlignivå. Inom statistikproduktionen har SCB under ett antalår överfört tjänster från till i enlighet med regeringensbeslut om att fördelningen skall vara 55/45. SCB har också inrättatytterligare två regionala funktioner utöver den som finns i nämligenen i och en i . Regeringen har för polisens verksamhet i prop1989/90:155 Förnyelse inom polisen föreslagit bl.a. att polisdistrikten får ettutökat ansvar i organisations- och ekonomifrågor. Den regionalapolisorganisationen skall utredas med syfte att delegera fler uppgifter fråncentral verksnivå till den regionala nivån. De föreslagna förändringarna medförstörre möjligheter att anpassa polisens verksamhet och service till allmänhetenefter lokala och regionala fömtsättningar. Enligt beslut har arbetetmed att utlokalisera delar av databehandling till Kimnafortsatt. Regeringen har avsatt medel för utveckling och igångsättning förenheten i som fullt utbyggd kommer att ge ca 30-35 nya arbetstillfällen. Inomkyrkans område uppgår kyrkofondens budget för utjämningsbi- 120 drag till kyrkokommunertill 485 milj.kr. Genom dessa utjämningsbidrag Prop. 1990/91:100 betalar bl.a. storstadspastoraten en stor del av kostnadema för den kyrkli- Bil. 15 gaverksamheten i glesbygdspastoraten. Förslag som kyrkofondens styrelse lagt framom en effektivare förvaltning av den kyrkliga finansförmögenheten och omförsäkringsskydd genom kyrkofonden kan bli av stor ekonomisk betydelse förglesbygdspastoraten. beräknas förslagen ge vinster på sammanlagt ca200 milj.kr. har intresset för att starta kooperativautvecklingscentra ökat kraftigt och nya sådana är under bildande iVästemorrlands och . finns ett 15-tal centrafrämst i södra och . De erhåller statligt stöd via vid för att sprida information om den kooperativaverksamhetsformen och aktivt stödja människor vid start av kooperativ. De kooperativa verksamhetsformerna kan bidraga tillfömyelse av den offentliga sektorn, särskilt vad gäller utvecklingen i landsbygdsregioner.Den kooperativa formen har använts inom barnomsorgen, skola,äldreomsorgen, vården, miljövården samt för arbete med flyktingar. När det gäller landsbygdsutvecklingen harbykooperativ eller samhälls-kooperativ bidragit till att utvecklasysselsättningen i svaga regioner och till att förstärka samhällsservicen iglesbygd. har tidigare uttalat det angelägna i attstödet till utvecklingscentra lämnas även efter /91 och då påen högre nivå än . föreslår nu en kraftfullsatsning på regionala kooperativa utvecklingscentra fr.o.m. nästa budgetår föratt göra rådgivningen mer lättillgänglig. Stödet skall särskilt riktas tillsvaga regioner, där sysselsättning och samhällsservice har stor betydelse förkvinnorna. Kvinnornas möjlighet till utbildning och arbete,deras tillgång till service och till ett fritids- och kulturliv på hemortensom utgår från deras förutsättningar och behov har blivit alltmer angelägnafrågor i regionalpolitiken vilket också framgår av riksdagsbeslutet omregionalpolitik för 1990-talel. har inom ramen förjämställdhetsarbetet initierat och medverkat till att bl.a. frågor om kvinnor,arbetsliv, regionalpolitiskt stöd och flyltningsorsaker har belysts. Således pågår en studie om kvinnor ochglesbygdsstöd. () har utvärderat länsstyrelsernasprojektverksamhet med avseende på jämställdhet. Könskvoteringsregeln i detregionalpolitiska stödet har utvärderats och visat sig ha den åsyftade effektenatt skapa fler arbetstillfällen för kvinnor inom mansdominerade arbetsområden. Handlingsplaner för atl minimera antalet dispenserfrån regeln har utarbetats länsvis. Vidare har SIND fått medel till etttreårigt projekt för att stödja kvinnor som företagare. Arbetsmiljöfonden harinom ramen för sitt femåriga program för jämställdhet beslutai satsa ca 30milj.kr. på tre utvalda regioner för att förbättra kvinnornas villkor iarbetslivet. Barn- och har inlett ettsamarbete med glesbygds delegationen för att stödja insatser för ungdomar, särskilt flickor i gles bygd. Ett antal glesbygdskommuner kommer att få del av riktat stöd till 121 föreningsverksamhet blandungdomar om insatser för att minska utflytt- Prop. 1990/91:100 ningen av ungdomar, särskilt flickor, vidtas. 8 A. m. m. 82 Utredningar m. m. Prop.1990/91:100 BiL 15 11 B. Utvecklingsfrågor Anskaff"ningav ADB-utmstning 533000000 Vissrationaliserings- och utvecklingsverksamhet I OOOOOO : Bidragtill myndighetsuppgifter 13 520000 Statistik, förvaltning m. m. 32 1 Statens löne- och pensionsverk 1000 : Statistik, register och prognoser 431 442 000 Uppdragsverksamhet 1000 Lönekostnader vid viss omskolning och omplace ring I 000 Kammarkollegiet 17686000 Statens person- och adressregistemämnd 720000 Kostnader för vissa nämnder m.m. I 125000 Bidrag till Statshälsan 357000000 Viss förslagsverksamhet m. m. 1 000 Vissa skadeersättningar m.m. 1000 4411 Statlig kreditgaranti förbostadsanskaflfnings lån I 000 45 13 Administration avstatens personskadeförsäkring 46 14 Täckning avmerkostnader för löner och pensioner 47 15 Folk-ochbostadsräkningar 16874000 49 D. Länsstyrelsernam. 52 I Länsstyrelserna m.m. 72 2 Säkerhetspolisen 360000000 734 Lokala polisorganisationen 7 381700000 755 Utrustning m.m. för polisväsendet 243 500000 766 Underhåll och drift avmotorfordon m.m. 164048000 777 Gemensam kontorsdrift m. m.inom kvarteret 78 8 Diverse utgifter 7 349000 1990/91:100 Bil. Bidragtill miljömärkning av produkter 95 1 Bidrag till trossamfund 97 2 Bidrag tillekumenisk verksamhet 97 3 Bidrag tillrestaurering av äldre domkyrkor 99 H. Folkrörelse- och ungdomsfrågor, kooperativafrågor m.m. 107 2 Bidrag lillcentral och lokal ungdomsverksamhet m.m. 110 3 Stöd till internationelltungdomssamarbete 110 4 Bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verk- 1146 Stöd till kooperativutveckling *3 996 000 »12 854000 120 Underbilaga 15.1 redovisning av Regeringens proposition 1990/91:100 Bilaga 16 Milj ödepartementet (fjortondehuvudtiteln) I 1990/91. Bilaga 16till budgetpropositionen 1991 1990/91-100 (fjortonde huvudtiteln) Bil 16 Tillmiljödepartementet hör ärenden som gäller vatten- och luftvård, miljöfrågor som kräver särskild samordning, vattenlagen och lagen om vattenförbund, tillstånd enligt 4 kap. lagen (1987:12) om hushållningmed naturresurser m.m., ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken, i den mån sådanaärenden inte ankommer på något annatdepartement, kärntekniskverksamhet, i den mån sådana ärenden inte ankommer på något annat departementsamt internationelltmiljösamarbete inom huvuddelen av de nämnda områdena. Riktlinjerför miljöpolitiken har lagts fast genom beslut medanledning av regeringens proposition om miljöpolitiken inför 1990-talet (prop.1987/88:85, JoU 23, rskr. En ny, samlad proposition om inriktningen avmiljöpolitiken avses föreläggas . Frågor om anslagtill och miljöområdet avses därför behandlas i denmiljöpolitiska propositionen. Strålskydd,kärnsäkerhet m. m. Prop. Budgetförslagetför strålskydd och kämsäkerhet präglas av fortsatt hög ambitionsnivå. verksamhet föreslås ökade resurser för bidrag till ettprogram för hantering av förbmkade radioaktiva strålkällor i utvecklingsländersamt för att byta ut gamla jodtabletter. För och statenskämbränslenämnd föreslås i princip oförändrade resurser. En mindre förstärkningföreslås för de lokala säkerhetsnämndema vid de kärntekniska anläggningarna ochför det vetenskapliga rådet vid kämbränslenämnden. AnslagsJÖrändringarnatotalt inom verksamhetsområde i förhållande tillstatsbudgeten för /91 framgår av följande sammanställning. Medelpå tilläggsbudget har inte tagits med. Beloppen anges i milj. kr. 1990/91 1991/92 C. Strålskydd, kärn säkerhet m.m. *Oförändrat belopp beräknas i avvaktan på särskild proposition . Det bör observeras att för flera avmiljödepartementets myndigheter redovisas utgifterna under s. k.1000-kronorsanslag och finansieras med avgifter. Utgiftema för innevarandebudgetår är därför 194,8 milj.kr. högre än vad som framgår av föregåendetabell. Föreslagna utgiftsförändringar för nästa budgetår är 13,9 milj. kr.högre än vad som framgår under punkt C ovan. pp- 1990/91: lOO BiL 16 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 20december 1990 Anmälan till budgetpropositionen 1991 Riktlinjerför miljöpolitiken har lagts fast genom beslut medanledning av regeringens proposition om miljöpolitiken inför 1990-talet (prop.1987/88:85, JoU 23, rskr. En ny, samlad proposition om inriktningen avmiljöpolitiken avses föreläggas i febmari 1991. I propositionen avsesbehandlas bl. a. förslag som har lagts fram av miljöavgiftsutredningen,utredningen om internationella miljösamarbete och utredningen omöversyn av naturvårdslagen. I propositionen avses också redovisas ett antaluppdrag som redovisats av , kemikalieinspektionen m.fl.Förslag som berör kommunikations-, utbildnings-, jordbruks- och industridepartementensverksamhetsområden kommer också att redovisas. I en bilaga till propositionenkommer en redovisning alt lämnas om hur olika åtgärder och ämnen påverkar vårmiljö och hur miljösituationen har utvecklats. Statenskärnkraftinspektion ger ut kvartalsrapporter över driften vid de svenskakärntekniska anläggningarna. I rapporterna redovisas driflförhål-landen,tillgänglighet och sådana störningar i driften som inspektionen har bedömt somväsentliga från säkerhetssynpunkt. Inga allvariiga stömingar som påverkatsäkerheten i de svenska anläggningarna har inträffat . lämnade regeringen statensvattenfallsverk tillstånd till fortsatt drift av kärnkraftsblocket 2efter genomfört ånggene-ratorbyte. lämnade regeringen tillstånd tillatt driva reaktorn vid förhöjd effekt. Tillstånden gäller fram till den 31december 1995. EflTekt-höjningen innebär ett årligt elenergilillskott om ca 0,5TWh för den aktuella perioden. ti /91. 3 Kärnavfall Prop. 1990/91: lOO tillståndenligt nalurresurslagen (1987:12) att anlägga ett berglaboralo-rium på vidSimpevarp i . Laboratoriet är avsett för forskning kringslutförvaring av använt kärnavfall. Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet(kärnlekniklagen) lägger del primära ansvaret för hanteringen av använtkärnbränsle och kärnavfall på ägaren av en kärnteknisk anläggning.Kärntekniklagen ålägger också ägarna till de svenska kärnkraftverken attgemensamt upprätta eller låta upprätta ett allsidigt program för denforsknings- och utvecklingsverksamhet och de övriga åtgärder som behövs för attta hand om använt kärnbränsle och kärnavfall på ett säkert sätt. Kärnkraftföretagen har uppdragit åt () att utveckla, planera, bygga och drivaanläggningar och system för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsleoch kärnavfall från de svenska kärnkraftstationema. Företagen har ocksåuppdragit åt SKB att utarbeta det program för forskning och utveckling som kärntekniklagenföreskriver. Ett sådant program benämnt FoU-progratn 89 överlämnades av SKBhösten 1989 till statens kärnbränslenämnd. Regeringenbeslutade i frågan . Ettavtal om informationsutbyte och varsel rörande kärntekniska anläggningar m. m.mellan och undertecknades den 25 september1990. finns sådana avtal träffade med , , Norgeoch . Tillämpningen av avtalen åvilar statens strålskyddsinstilutoch . A. m.m. Prop. 1990/91: lOO 16 A 1. Utredningar m. m. 1statsbudgeten för innevarande budgetår har anvisats under anslagsrubi-kerna: Al.Miljödepartementet ett förslagsanslag på , Utredningar m. m. ett reservationsanslag på . Regeringen avser förelägga enmiljöpolitisk proposition . Jag föreslår därför attifrågavarande anslag tills vidare förs upp med oförändrade belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,för /92 beräkna 1. tillMiljödepartementet ett förslagsanslag på , 2. tillUtredningar m. m. ett reservationsanslag på . 16 B 1. B 5.Forskning för ett avfallssnålt samhälle: Avfallshantering B 8.Visst internationellt miljösamarbete Inredning och utrustning av lokaler vid vissamyndigheter 1statsbudgeten för innevarande budgetår har under littera B anvisats följandeunder resp. anslag: ett ramanslag på . Bidrag till miljöarbete ett reservationsanslag på . Investeringar inom miljöområdet ettreservationsanslag på . Miljöforskning ett reservationsanslag på . Forskning för ett avfallssnålt samhälle:Avfallshantering ett reservalionsanslag på . Bidrag lill miljöfond ettförslagsanslag på . Visst internationellt miljösamarbete ettförslagsanslag på . internationella miljöinstitut ettreservationsanslag på . Inredning och utrustning av lokaler vid vissamyndigheter ett reservationsanslag på . Bil.Kemikalieinspektionen ett förslagsanslag på . Landskapsvårdande åtgärder ettreservationsanslag på . Som jag har redogjort avser regeringenförelägga en miljöpolitisk proposition . Anslagen böri avvaktan på en sådan proposition föras upp med oförändrade belopp för nästabudgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår atl, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,förbudgetårel 1991/92 beräkna 1. tillStatens naturvårdsverk ett ramanslag på , 2.till Bidrag till miljöarbete ett reservationsanslag på , 3.tillInvesteringar inom miljöområdet ett reservationsanslag på , 4.till Miljöforskning ett reservationsanslag på , 5.till Forskningför ett avfallssnålt samhälle: Avfallshantering ett reservationsanslagpå , ett förslagsanslag på , 7.till Bidrag tdl miljöfond ett förslagsanslag på22000000 kr., 8.till Visst internationellt miljösamarbete ett förslagsanslag på 10850000kr., 9.till internationella miljöinstitut ett reservationsanslagpå , 10.till Inredning och utrustning av lokaler vid vissa myndigheter ettreservationsanslag på , 11.tillKemikalieinspektionen ett förslagsanslag på I , 12.till Landskapsvårdande åtgärderett reservalionsanslag på . c.Strålskydd, kärnsäkerhet m. m. Prop.1990/91: lOO 16 C 1. 1989/90Utgift 37492 672 1990/91 Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 Statens strålskyddsinstilut är centralförvaltningsmyndighet för frågor om skydd av människor, djur och miljö motskadlig verkan av joniserande och icke-joniserande strålning. Institutet skallenligt sin instruktion (1988:295) bl.a. skaffa sig noggrann kännedom om derisker som är förenade med strålning saml med uppmärksamhet följa utvecklingeninom de biologiska strålningsverkningarnas och strålningsfysikens områden. Institutetskall ha ett centralt samordnande ansvar för målinriktad strålskyddsforskningoch självt bedriva ett målinriktat forsknings- och utvecklingsarbete inomstrålskyddsområdet. Vidare skall institutet främja tillkomst ochupprätthållande av internationella strålskyddsnormer saml vara samordnandeorgan för olika strålskyddsintressen i landet. Institutet skall också informeraom strålskydd samt om strålningens egenskaper och användningsområden. 1uppgiftema ingår även beredskap för rådgivning lill myndigheter om en olycka ikärnteknisk verksamhet inträffar inom eller utom landet. Institutet leds av generaldirektören. finns fyra huvudenheter; administrativa enheten, enheten förtillsyn på kärnenergiområdet, enheten för allmän tillsyn samt forsknings- ochutvecklingsenheten. Vidare finns inom institutet en rådgivande forskningsnämnd. Kostnaderna för tillsynen på kärnenergiområdet,olycksberedskapen och den kärnkraflsanknulna forskningen finansieras främstgenom avgifter som betalas in av kärnkraftsförelagen. Under anslaget tas uppett formellt belopp av I . Förslagtill ekonomisk plan för /92 Beräknad ändring 1991/92 Myndighetsuppgifter m. m. för uppförande eller innehav Prop.1990/91:100 Bil. Enligtstrålskyddslagen (1988:220) åligger det den som bedriver verksamhet medstrålning att hindra eller motverka strålskador på människor, djur och miljö.Huvudansvaret för samhällets strålskydd ligger samlat hos statensstrålskyddsinstitut. Institutetsvarar bl.a. för slrålskyddstillsynen av tolv reaktorer i kommersiell drift,del centrala lagret för använt kämbränsle (CLAB), anläggningen för låg- ochmedelaktivl avfall (SFR), anläggningar för lågaktivl avfall, kärntekniskaanläggningar i Studsvik och kärnbränslefabriken i saml hjälpindustriervid kärnkraftverken. Avfallshanteringen kräver betydande insatser. Tillsyns-och avfallsfrågor fordrar enligt institutet ytterligare tre tjänster. Extraresurser behövs för att bibehålla den beredskap som byggts upp efterTjernobylolyckan. 1 särskild skrivelse begär vidareinstitutet medel för att förbättra beredskapen i enlighet med de av förslagen ibelänkandet (SOU 1989:86) Samhällets åtgärder mot allvarliga olyckor som berörinstitutet. Utbyteav befintliga jodtabletter i centrala och regionala lager samt utdelning avtabletter till allmänheten föreslås till en kostnad av 4,4 milj. kr. Institutetbedriver i samarbete med , m.fl.organisationer en hälsoupplysningskampanj om solstrålningens skadeverkningar.Verksamheten syftar till att förebygga den snabba ökningen av malignt melanom(en elakartad hudtumör). För att kunna genomföra kampanjen planenligt begärinstitutet 2 milj. kr. för /92. (lAEA) harfastställt ett program Prop. 1990/91: 100 för hantering av förbrukaderadioakliva strålkällor i vissa utvecklingslän- Bil. För att kunnatillmötesgå organisationens begäran att få förfoga överen svensk s. k. cost-free expert med uppgift att planera och genomföraprogrammet behövs ett resurstillskott på 1,6 milj. kr. Omfattande rationaliseringar och omprioriteringarhar skelt inom slrål-skyddsinslitutel . Forskning omsambanden mellan solstrålning och hudcancer samt mellan radon i bostäder ochlungcancer liksom frågor som rör hantering och slutförvar av radioaktivtavfall, strålskyddstillsyn på kärnenergiområdet, olycksberedskap, internationellutveckling och samverkan, standardisering samt vidmakthållande och utvecklandeav kunnandet på strålskyddsområdet är särskilt angelägna uppgifter. Hit hörockså spridning av kunskaperna genom information och utbildning. Tillräckligaresurser bör avsättas för strålskyddstillsynen på kärnenergiområdet. Jag delarinstitutets uppfattning att arbete på frågor rörande radon i bostäder,radiofrekvent strålning och solstrålning bör prioriteras. Enligt direktiven för den fördjupadeanslagsframställning som institutet skall lämna senast den 1 september 1991kommer bl.a. verksamheter som kärnenergitillsyn och avfallshantering attbelysas närmare och den mer långsiktiga inriktningen att tas upp. Därför är jaginte beredd att förorda att resurser för fler tjänster tillförs institutet. Beträffande beredskap inför kärnenergiolyckor anserjag all denna fråga bör behandlas samlat med övriga beredskapsfrågor. Iförsvarsdepartementet bereds kärnkraflsulredningens belänkande.Detta hindrar inle alt den olycksberedskap som byggts upp efter olyckan iTjernobyl bör upprätthållas. Vidare bör strålskyddsinslitutet göra upp en planför kontinuerligt utbyte av jodtabletter. Jag föreslår att institutet tillförsytterligare 1,1 milj. kr. för omsättning, nyanskaflfning och utdelning avjodtabletter. Av beloppet bör I milj. kr. utgå som engångsanvisning och lOOOOOkr. som årligt tillskott. Upplysningskampanjen med syfte atl förebyggamalignt melanom är framgångsrik. Från såväl samhällsekonomisk som humanitärsynpunkt är det därför ett starkt intresse att kampanjen kan fortsätta. Detåligger sjukvårdens huvudmän alt prioritera arbetet inom sjukvården. Enligt vadjag inhämtat undersöker institutet nu möjligheten att där uppbringa resurserför att fullfölja hälsoupplysningskampanjen. Omedelbara och kraftfulla insatser krävs för attkomma till rätta med problemen kring hanteringen av förbrukade starkaradioaktiva strålkällor i utvecklingsländer. Jag föreslår att ett engångsbelopppå 1,6 milj. kr. tillförs bestrida kostnaden för önskadexperthjälp till lAEA. Institutetdeltar under kalenderåren 19901994 i EGs program för 12 strälskyddsforskning.För har jag i likhet med föregåen- Prop. 1990/91: 100 de år beräknat kostnaden till 2,8 milj. kr. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört och medhänvisning till den presenterade planen beräknarjag utgifterna för nästabudgetår under detta anslag till . Anslaget bör i likhet medföregående år föras upp med ett formellt belopp på . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statens strålskyddsinstitut:Uppdragsverksamhet för /92 anvisa ett förslagsanslag på 1000kr. 1989/90Utgift 30097390 Reservation -1220889 1990/91Anslag 29 811000 1991/92Förslag 32 823000 Under anslaget anvisas medel för institutets myndighetsuppgifteroch för viss forskningsverksamhet. I mina beräkningar har jag tagit hänsyn till ettrationaliseringskrav med en real minskning av utgifterna . Med hänvisning till den ekonomiska planen och tillvad jag i övrigt har anfört under anslaget Cl.Statens strålskyddsinstitut:Uppdragsverksamhet beräknarjag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till statens strålskyddsinstilutför /92 anvisa ett reservationsanslag på . 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag skall enligt sininstruktion (1988:523) som central förvaltningsmyndighet bl. a. följa utvecklingen på kämenergiområ- det särskilt beträffande säkerhetsfrågor, utreda frågor om och ta initiativ till åtgärder för att höja säkerheten hos kärntekniska anläggningar samt ha hand om sådana uppgifter med avseende på kontroll av kärnämne som följer av bl. a. internationella åtaganden. Inspektionen skall vida re aktivt bidra till att ge allmänheten insyn i och information om det arbete på kärnsäkerhetsområdet som bedrivs i landet samt ta initiativ till sådan forskning och utveckling som rör säkerheten hos kärnkraftverk och andra 13 kärntekniskaanläggningar, säkerheten vid transporter och säkerheten hos Prop. 1990/91:100 metoder för hantering och förvaring av kärnbränsle och kärnavfall. Kärnkraftinspektionen leds av en chef(generaldirektören). Till myndigheten är tre rådgivande nämnder knutna;reaktorsäkerhelsnämnden, om kontroll av kärnämne och nämndenför frågor om forskning och utveckling på kärnsäkerhetsområdet. Inspektionen är organiserad på två tekniskahuvudenheter för tillsyn resp. för utredning , en administrativ enhet, enpersonalenhet samt en informationsenhet. Verksamheten finansieras med avgifter enligtförordningen (1975:421) om vissa avgifter till statens kämkraftinspektion.Avgifterna beräknas täcka kostnaderna för såväl förvaltningen som kärnsäkerhelsforskningen.Anslaget förs därför upp med ett formellt belopp av . 1990/91 Beräknadändring (25 867000) ( + 2 362000) + 3 555 000 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Tillsynav kärnenergianläggningar m. m. Nettoutgift