prop · GE0325 · 1990-12-31 00:00:00 — Övergångsvisbör, fömtom de personer som omfattas av förordningen (1990:927) om statligersättning för flyktingmottagande m.m., även flyktingar som tagits emot i enkommun före men som ännu inte haft behov av hemutmstningkunna beviljas lån. 1 annat fall skulle olika regler gälla för två personer somsamtidigt får en bostad. Den ene skuffe kunna få socialbidrag till hemutmstningmedan den andre skulle vara hänvisad till att låna pengar. Övrigavillkor för att få lån Eftersomlånet är subventionerat i form av ränte- och amorteringsfrihet under viss tidbör begränsningar i lånevillkoren finnas för de personer som harkapitaltillgångar. Sådana flyktingar bör själva betala sin hemutmstning.Mindre tillgångar bör dock inte påverka möjligheten att få lån. Delbör ankomma på regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer allföreskriva hur stora tillgångar en flykting skall kunna ha utan att detpåverkar hans möjlighet att få ett lån. Detbör också ankomma på regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, attfastställa övriga villkor och fömtsättningar för när lån skall beviljas. Jagkommer i det följande alt informera om huvuddragen i de villkor som enliglmin mening bör gälla från och som kan vara av betydelse förmedelsbehovet för långivningen. Vissa justeringar kan självfallet behöva görassenare med hänsyn till erfarenheterna av det nya lånesystemet. Närlån beviljas en person som sammanbor med make, maka eller sambo, som tillhörden personkrets som kan beviljas lån, skall lånet vara gemensamt för makarnaeller samborna. När lån beviljas gemensamt för två personer bör de hasolidariskt ansvar för återbetalningen. Regeringenfastställer maximala lånebelopp för olika hushållsstoriekar. Till hushålletskall alltid räknas make, maka eller sambo, som själv tillhör den personkretssom kan beviljas lån samt barn . Hemmavarande barn i åldern18 till som avslår från möjligheten alt själva la lån bör också kunnaräknas in i hushållet och påverka storleken på föräldrarnas lånebelopp. Maximibeloppenbör anges i procent av basbeloppet och fastställas med utgångspunkt i rekommenderade norm för socialbidrag till hemutmstning för respektive hushållsstorlek. Denna norm bygger på kon sumentverkets beräkning av behovei av och kostnaderna för hemutmst ning för olika hushållsstorlekar. Som exempel kan nämnas alt är av basbeloppet för ensamstående, av basbeloppet för ett fyrapersonershushåll och för ett sjupersonershushåll. Det innebär med nuvarande nivå på basbeloppet , . för dessa olika hushållslyper. Enutlänning som tillhör den tidigare nämnda personkretsen och vid mottagning i enkommun flyttar in i en omöblerad lägenhet bör ha möjlighet all själv bestämmalånebelopp upp till maximibeloppet för hans eller hennes hushållsstorlek. Om en utlänning uppfyllerlånevillkoren och vid det första mottagandet i en kommun flyttar in i enmöblerad lägenhet eller som inneboende, bör han få låna en mindre del av delmaximala lånebeloppet för att kunna tillgodose det behov av personligt bohagsom inte finns i den möblerade lägenheten. Om en sådan person fråndet han första gången togs emot i en kommun flyttar lill en omöblerad lägenhetbör han kunna få låna resterande belopp upp till det maximala lånebeloppet förhans hushållsstorlek. Om del fråndel att en låntagare första gången togs emot i en kommun tillkommer anhörigasom är make, maka, sambo och barn , som också tillhör personkretsensom kan beviljas lån, bör lånet kunna skrivas om och utökas till den storleksom motsvarar den nya hushållsstorleken. Jaganser vidare att en flykting, som hade fyllt när han togs emot i enkommun, bör kunna beviljas ett lån från mottagandet om behov av hemutmstningföreligger. Vidare bör den som lånat ett mindre belopp än han haft rätt lillkunna komplettera tidigare lån från det första mottagandet i enkommun. Denna kvarstående lånemöjlighet bör finnas för att flyktingen skall haviss tid på sig för att överväga hur stort behov av hemutmstning han har. bedöms behovet normalt kunna tillgodoses genom egna medel. Om det finnssärskilda skäl bör dock lån kunna beviljas eller utökas även fråndet att flyktingen logs emot första gången i en kommun. Det kan t. ex. gälla enflykting som varit i behov av sjukhusvård efter ankomsten tillSverige. 1990/91:25 Bilaga 6 Mittförslag: Lånen skall vara ränte- och amorteringsfria . Därefter utgårränta med en räntesats som fastställs av regeringen. Amorteringstidenslängd skall fastställas med utgångspunkt i lånesummans storlek. Låntagare medlåga inkomster skall kunna få anstånd med återbetalningen. Vid långvarigbetalningsoförmåga skall skulden kunna avskrivas. Närmare regler föråterbetalning fastställs av regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer. Skälen för mitt förslag: Efter det att flyktingentagits emot i en kommun skall han, enligt beslut med anledning avpropositionen om samordnat flyktingmottagande m.m., normalt genomgå ettintroduktionsprogram för alt kunna få en grundläggande introduktion i detsvenska samhället. Jag anser inte att han bör belastas medamorteringar och räntor för lånet. Introduklionsperiodenberäknas normalt ta . I vissa Prop. 1990/91: 25 fallkan den la . Även efter introduklionstiden kan det ibland ta Bilaga 6 tid innan flyktingen får tillräcklig inkomst för att kunna betala sittlån. Molbakgmnd av vad jag nu anfört bör återbetalning av lånen inte påbörjas efter det att lånet utbetalats. Om en flykting kompletterar ett lån böramortering och ränta på hela beloppet ändå alllid börja betalas efterdet att första utbetalning av lånebeloppet gjorts. Somjag nämnt bör lånet vara ränte- och amorteringsfritt eftersom det kan ta en innan en flykting får en stabilinkomst som gör det möjligt för honom all betala tillbaka lånet. bör lånet löpa med ränta. 1 princip bör räntans storlek följa marknadsräntanoch spegla de verkliga upplåningskostnadema. Medhänsyn tiff lånets sociala karaktär och för att få en enkel och fungerandeanståndsprövning är det å andra sidan önskvärt med en ränta som är någorlundastabil och känd för ffyklingen för . Jag föreslår därför atträntan fastställs av regeringen för ett kalenderår i taget. Efterkontakter med har jag kommit fram tiff all räntesatsen börvara densamma som den räntesats som regeringen fastställerför vissa statslån till bostadsbyggande m.m. Denna räntesats fastställs utifrånmarknadsräntan på statsobligationer emitterade av och med enåterstående löptid . Räntesatsen baseras på den period om 12 månadersom närmast föregår regeringens beslut. är denna räntesats 11,40%.För 1991 kommer räntesatsen att höjas med hänsyn till all marknadsräntan underår 1990 har varit högre än . Amorteringstidenbör vara så lång att det totala belopp som betalas, i form av amortering ochränta, är rimligt med hänsyn lill personens betalningsförmåga. Normalt bör denvariera beroende på lånesummans storlek. Desom så önskar bör frivilligt kunna återbetala lånet i snabbare takt än enligtamorteringsplanen. Förlåntagare, som inte har tillräcklig inkomst för att kunna betala enligl amoneringsplaneneller som av andra skäl kan komma att få betalningssvårigheter, bör det finnasmöjlighet att få anstånd med återbetalningen eller nedsättning av del beloppsom skall återbetalas. Utgångspunktenbör vara atl låntagaren i princip skall få behålla en summa som motsvararexistensminimum för sig och sin familj. Vidbedömningen av hur mycket låntagaren kan betala bör man gå till Prop.1990/91:25 väga på följande sätt. För varje låntagare beräknas elt ekonomisktunder- Bilaga 6 lag motsvarande sammanräknad inkomst av tjänst, näringsverksamhetoch kapital. Familjens ekonomiska underiag jämförs sedan med en inkomstgräns,uttryckt i basbelopp, som är beroende av familjens storlek och som bygger påexistensminimum för olika hushållstyper. Omhushållet endast har inkomster motsvarande denna inkomstgräns bör helt anståndbeviljas. Ominkomsterna överstiger inkomstgränsen men inte täcker det totala belopp somskall betalas i ränta och amortering enligt amorteringsplanen bör nedsättningske av det belopp som skall betalas. Det nya belopp som därvid fastställs bör iförsta hand avse betalning av räntekostnader. Delbör ankomma på regeringen att fastställa inkomslgränser och ange hur stornedsättning som normalt skall beviljas när inkomsten överstiger inkomstgränsenmen inte räcker för betalning enligt amorteringsplanen. Dålåntagaren beviljats anstånd eller nedsättning av återbetalningar bör upplupnaräntor läggas till skulden. När anstånd inte längre behövs bör betalningen iförsta hand avse aktuell ränta och därefter upplupen ränta som lagts tilllåneskulden. Själva kapitalskulden bör alltså betalas i sista hand. Jaganser all CSN, när en låntagare beviljats anstånd medåterbetalning eller nedsättning av det belopp som skall återbetalas, bör kunnafastställa amorteringsbeloppet till ett högre belopp än det tidigarefastställda amorteringsbeloppet. CSNbör kunna göra undantag från de generella regler som regeringen kommer atlfastställa för amortering och anstånd om man bedömer att det är lämpligt ochall del i ett långsiktigt perspektiv ökar sannolikheten för atl låntagarenskall betala tillbaka lånet. Jaganser att del bör finnas en möjlighet till avskrivning av lån för låntagaresom bedöms ha en långvarig oförmåga att betala tillbaka lånet. Skälför avskrivning kan t.ex. föreligga för äldre låntagare, låntagare med storförsörjningsbörda eller låntagare som är sjuka eller handikappade om de bedömsha mycket nedsatt betalningsförmåga. En annan kategori för vilken avskrivningkan bli aktuell är låntagare som utvandrat och inle bedöms ha förmåga attåterbetala sin låneskuld. CSNbör i vissa fall redan vid den första prövningen av låneansökan eller innanamortering normalt skall påbörjas bedöma om avskrivning bör ske för att inte ionödan belasta lånet med räntekostnader. Vidsolidariskt låneansvar mellan låntagare bör CSN ha möjlighet att skriva av endel av lånet om en låntagare bedöms ha låg, alternativt ingen, betalningsförmåga. Viddödsfall bör hela lånet avskrivas om låntagaren ensam svarat för lånet, ochhalva beloppet när den avlidne lånat gemensamt med en annan person. 4 1990/91. Mittförslag: CSN beviljar och utbetalar lån till hemulruslning saml svarar för återbetalningssystemel.CSN lånar medel från riksgälds-kontoret som svarar för den erforderligaupplåningen av medel för långivningen. 1990/91:25 Bilaga 6 Skälen för mittförslag: Låneverksamhetenbör administreras av CSN, som har stor erfarenhet av låneverksamhet av socialkaraktär och som också har erfarenhet av kontakter med ffyklingar genomstudiestödsverksamheten. CSN skall svara för såväl beviljande och utbetalningav lån som för alla frågor som gäller återbetalning. Jag har i denna fråga samråttmed statsrådet . Eftersom det är fråga om en ny uppgift for CSN bör detföranleda en ändring i instruktionen för CSN. Föratt beviljande och utbetalning av hemutmstningslån skall fungera effektivtkrävs hjälp och stöd från personalen vid invandrarverkets förläggningar ochinom del kommunala flyktingmottagandet när flyktingen upprättar låneansökan ochi samband med utbetalning av lånet. måste också lämna sådanauppgifter till CSN som krävs för att man skall kunna bedöma om en person skallbeviljas lån. Jag utgår också från att kommunerna biträder i lånehanteringengenom att hjälpa flyktingarna att sända in sina ansökningar till CSN ochstyrka vissa uppgifter i ansökningarna som är av betydelse för prövningen. Jaghar i denna fråga samrått med . Somcentral myndighet för flyktingmottagandet bör invandrarverket svara förinformation till nya flyktingar om möjligheterna all få lån till hemutrustningoch om lånevillkoren i stort. Lokalt kommer också kommunerna att svara försådan information till de flyktingar som flyttar in i kommunen. Personer sombeviljats lån bör få erforderiig information och upplysningar i alla frågor somrör deras lån av CSN. Lånenbör finansieras genom utlåning från till CSN. För detta krävsett bemyndigande för från regeringen. Rentpraktiskt bör utlåningen från till CSN och redovisning avbetalningsströmmar m.m. ske på samma sätt som gäller för studielånen.Utlåningen från till CSN förs upp på tillgångssidan ikontorets balansräkning. Under denna huvudtitel redovisassåväl inkomster som utgifter. På de medel, som CSN lånar frånriksgäldskontoret, måste CSN betala ränta, som av ocksåredovisas mol huvudtiteln. Riksgäidskontoreterhåller den fulla ränteintäkten från CSN på den totala uteslående lånestocken,medan CSN från låntagarna erhåller enbart en viss del eftersom lånen är räntefriaunder och en del låntagare dessutom kommer att beviljasanstånd. Mellanskillnaden, som alltså är en statlig räntesubvention av hemutmstningslånen,bör finansieras från ett anslag på statsbudgeten. Från samma anslag bör ocksåkostnaderna för avskrivningar finansieras. Administrationenav låneverksamheten bör i huvudsak finansieras ge- Prop. 1990/91:25 nomavgifter från låntagarna i samband med återbetalning. Avgifterna bör Bilaga 6 intevara högre än vad som gäller för studielån. En viss anslagsfinansiering avadministrationen kommer också att krävas eftersom en viss andel av låntagarnakommer att beviljas anstånd eller avskrivning och det inte är rimligt attövriga låntagare står för hela administrationskostnaderna. Under de förstaåren kommer del inte alt komma in några avgifter från låntagare eftersom lånenär ränte- och amorteringsfria. kommer därföradministrationen i sin helhet alt behöva an-slagsfinansieras. InomCSN och invandrarverket har gjorts förberedelser för att ett nytt lånesystemskall kunna genomföras efter ett beslut av . Jag bedömerdärför att det bör vara möjligt alt den nya ordningen med lån lill hemutmstningkan träda i kraft , då det nya system för samordnatflyktingmottagande som har beslutat om skall träda i kraft.Lån till hemutrustning bör från kunna beviljas till deflyktingar m.fl. som tas emot i kommunerna efter detta datum och som uppfyllervillkoren för att få lån. Lån bör också kunna beviljas till flyktingar somtagits emot i kommunerna men som först fr.o.m. den 1januari 1991 har behov av hemutmstning och i övrigt uppfyller villkoren föratt få lån. Reguljäråterbetalning av lånen kommer att påbörjas först . System ochmtiner för låneverksamheten kommer att behöva utvecklas av CSN under detnärmaste året. Statenskostnader för låneverksamhelen kommer i första hand att avse räntesubventionunder de lånen är ränte- och amorteringsfria, avskrivna lån och ökatupplåningsbehov därför att vissa låntagare får anstånd. En viss statligfinansiering av administrationen kommer också att bli aktuell. Det gällersärskilt då det inte kommer in några avgifter. Underett inledningsskede kommer det också att uppstå vissa kostnader för utvecklingav administrativa system. Kostnadernaför låneverksamheten är mycket svåra att uppskatta. Det är svårt att veta hurmånga flyktingar som kommer att utnyttja möjligheten och hur stora lån dekommer att ta. På samma sätt är osäkerheten stor när det gäller återbetalningoch anstånd. Omflyktinginvandringen antas vara densamma som och om del stora flertalet flyktingar skulle beviljas maximalt lånebelopp kan den totala årskostnaden för räntesubvention under de räntefria åren beräknas till ca 50 milj. kr. när lånesystemet är fullt utbyggt och två årskullar flyktingar har beviljats lån. En avskrivningprocent på av lånesumman skulle inne bära en årlig kostnad på ca 40 milj. kr. vid ett fullt utbyggt system. nåden för ökad upplåning lillföljd av anstånd kan också bli av denna Prop. 1990/91:25 storleksordning närsystemet är fullt utbyggt. Totalt med administrations- Bilaga 6 kostnaderbedömer jag att kostnaden kan komma att bli högst 150 milj. kr. närsystemet är fullt utbyggt. Det är ca 100 milj.kr. lägre än vad bidrag tillhemutrustning beräknas kosta . 2.7Anslagsbehov under /91 Medelför lån till hemutmstning för flyktingar bör anvisas på ett särskilt anslagunder tionde huvudtiteln som disponeras av CSN. /91 kommer det att uppstå kostnader för räntesubvention tillflyktingar som tar lån . Vidare kommer det atl blivissa administrationskostnader för beviljningsverk-samheten och förutbetalningar samt kostnader för utveckling av administrativa system. Del kanockså bli några mindre kostnader om etl eller annat lån avskrivs. Någrakostnader för anstånd blir däremot inte aktuella. Kostnadernaför räntesubventioner och eventuella avskrivningar beräknas till 10 milj.kr.om huvuddelen av alla flyktingar som beräknas tas emot i kommunerna underförsta beviljas lån. Kostnadernaför löpande administration av det nya lånesystemet och anskaffning av utmstningberäknar jag på grundval av uppskattningar från CSN tiff 2,5 milj.kr. Förutveckling av administrativa system beräknar jag preliminärt att det kommer attfinnas ett medelsbehov på 3,5 milj.kr. under innevarande budgetår. Såvälde beräknade kostnaderna för löpande administration som kostnaderna förutveckling av administrativa system bygger på mycket grova uppskattningar. Vidbehov måste därför regeringen kunna låta CSN överskrida anslaget. Dettotala anslagsbehovet för innevarande budgetår blir med de gjorda beräkningarna16 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. godkänna de riktlinjer jag har förordat för lån tillhemutmstning för flyktingar m. 2. till Lån tillhemutrustningförflyklingarm. påliWäggshudgel1 till statsbudgeten för /91 anvisa ett förslagsanslag på 16000000kr. 1990/91:25 Bilaga 6 Lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivsatt 5§ och 33§ lagen (1982:80) om anställningsskydd skall ha följande lydelse Avtal om tidsbegränsad anställning får träff'as i följande fall: Avtal , viss säsong eller visst arbete, om det föranleds av arbetets särskilda beskaffenhet. Avtal som avser vikariat, praktikarbete eller feriearbete. Avtal , dock sammanlagt högst , om det föranleds av tillfällig arbetsanhopning. Avtal som gäller för tiden till dess arbetstagaren skall börja värnpliktstjänstgöring eller annan därmed jämförlig tjänstgöring, som skall pågå mer än . Avtal för viss lid somavser anställning efter pensionering, om arbetstagaren har uppnått den ålder sommedför skyldighet att avgå från anställningen med ålderspension eller, omnågon sådan avgångsskyldighet inte finns, när arbetstagaren har fyllt . Avtal för viss lid somavser anställning efter pensionering, om arbetstagaren har uppnått den ålder sommedför skyldighet att avgå från anställningen med ålderspension eller, omnågon sådan avgångsskyldighet inte finns, när arbetstagaren har fyllt 6 . En arbetsgivare, som vill att en arbetstagare skall lämna sin anställning när arbetstagaren uppnår den ålder som medför skyldighet att avgå med ålderspension eller, om någon sådan avgångsskyldighet inte finns, vid fyllda , skaff skriftligen ge arbetstagaren besked om detta minst en månad i förväg. Enarbetsgivare, som vill att en arbetstagare skall lämna sin anställning närarbetstagaren uppnår den ålder som medför skyldighet att avgå med ålderspensioneller, om någon sådan avgångsskyldighet inte finns, vid fyllda Ö7år, skaffskriftligen ge arbetstagaren besked om detta minst en månad i förväg. Omen arbetsgivare vill att en arbetstagare skall lämna sin anställning i sambandmed att arbetstagaren får rätt till hel förtidspension enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring, skall arbetsgivaren skriftligen ge arbetslagaren beskedom delta så snart arbetsgivaren har fått kännedom om pensionsbeslutet. Enarbetstagare som är anställd En arbetstagare som har uppnått Ulls vidare ochhar uppnått den ål- den ålder som medför skyldighet att der som anges i förstastycket har avgå med ålderspension eller, om inte rätt till längreuppsägningstid någon sådan avgångsskyldighet inte än en månad och har inteheller finns, vid fyllda , har inte rätt 'Senaste lydelse 1984:1008 5 1990/91. 1 saml Nr 25 företrädesrätt enligl 22, 23 och till längre uppsägningstid än en må- Bilaga o 25§§. nad och har inte heller företrädes- rättenligt 22, 23 och 25 §§. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna i 33 § tillämpaSjpå arbetstagare som fyller 65 ården , 1991 eller . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde ' Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1990/91 D. Mineralförsörjning m. m. [1] Dl. geologiska undersökning: Geologisk karteringm. 1statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag på . Medutgångspunkt i ett av geologiska undersökning (SGU) genomfört uppdragredovisade regeringen en plan med bl.a. förslag till karteringstaktoch prioritering av karteringsområden för en snabbare maringeologisk kartering.Riksdagen ställde sig bakom planen (prop. 1988/89:2, bff. 7, NU8, rskr. Somett led i genomförandet av planen anskaffade SGU ett begagnatundersökningsfartyg. Fartyget togs i drift , dvs. ca ett årtidigare än vad som redovisats i den urpmngliga planen. Vissa kompletterandeombyggnader återstår dock att utföra. Medhänsyn till alt SGUs maringeologiska kartering skulle befinna sig i ettuppbyggnadsskede beräknade regeringen i 1990 årsbudgetproposition inte några ytteriigare medel till ökade driftskostnadereller lill elt föreslaget miljökemiskt analysprogram. Enligt regeringensbedömning var de medel som SGU föreslogs få disponera tillräckliga. Vid behandlingenav anslagen till SGU uttalade (1989/90:NU31, rskr. 190) atlregeringen borde återkomma med förslag om hur bl.a. en utökad maringeologiskkartering skall kunna genomföras fr.o.m. /91. för att en snabbare maringeologisk kartering ochett miljökemiskt program skall kunna påbörjas redan under innevarande budgetårsamt för ökade driftskostnader under /90. Jaghemställer att regeringen föreslår alttill geologiska undersökning: Geologisk kartering m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /91 anvisa elt reservationsanslag på . F. Teknisk utveckling m.m. Prop. [2] F 14. Pådetta anslag lämnas bidrag till standardiseringsverksamheten via i . I propositionen om vissanäringspolitiska frågor (prop. 1989/90:88 avsnitt 5.6.1, NU30, rskr. 326) harstatens roll i standardiseringen samt ny finansieringsmodell för bidraget tillstandardiseringen redovisats och i enlighet med detta anvisats ett anslag på32,2 milj. kr. för /91. SIShar begärt tilläggsanslag med 1,2 milj. kr. för innevarande budgetår. Dettaavser allmänt bidrag enligt ovan nämnda finansieringsmodell till hälso- ochsjukvårdsstandardiseringen för mot bakgrund av all ettnytt fackorgan för detta teknikområde ansluts till SIS . (Spri) utarbetar och fastställer förnärvarande svensk sjukvårdsstandard. Spri-STAND är knutet till SIS somsamverkande organ. Spris ägare har i samband med utredningen 90 kommitöverens om atl hälso- och sjukvårdsstandardiseringen fr.o. m. den 1 januari1991 skall bedrivas inom ett nytt fackorgan och därmed knytas till denorganisation och de principer som gäller för standardiseringen i . Ibetänkandet (SOU 1989:45) Standardiseringens roll i EFTA/EG-sam-arbetetkonstaterade utredaren bl.a. att en av principerna för svensk standard bör varaatt den täcker alla tekniska fackområden samt att standarderna bildar en helhetoch inte strider mot varandra. Utredaren föreslog som en konsekvens av dettaall de med SIS samverkande organen borde knytas närmare SIS-familjen. Standardiseringeni får genom bildandel av ett nytt fackorgan inom standardiseringen för hälso-och sjukvårdsområdet sitt nionde fackorgan. Delta ger standardiseringen iSverige en mer enhetlig stmktur och bör bidra till standardiseringens eff"ektivitet.I denna fråga har jag samrått med chefen för . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag till på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett anslag på . [3] Verksamheten vid ' Riksdagenfastställde nya principer för statsmaktemas ekonomiska styrning avstatens vattenfallsverk () (prop. 1987/88:87, NU41, rskr. 376).Riksdagens beslut innebar bl.a. att omfattningen och inriktningen avVattenfalls investeringar samt finansieringen av dem skall beslutas avriksdagen enligt en milande treårsplan.