prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — 1990/91Anslag 110000 000 1991/92 Förslag 80000000 Under detta anslag redovisas extra kostnader somhar uppkommit för vissa äldre förmånliga krediter till . nyttsystem för s. k. u-krediter infördes fr.o.ra. den Ijanuari 1985 (prop.1983/84:100 bil.5 p. C8, UU 15, rskr. Detta anslag belastas endast avkostnader för åtaganden sora har gjorts intill utgången av år 1984.Kostnadsberäkningen bygger på en bedömning som AB harredovisat. Jag beräknar kostnaderna för /92 till 80milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättning för extra kostnader förförtnånlig kreditgivning lill för /92 anvisa ettförslagsanslag på . Åtgärder för att främja utländska investeringar iSverige lstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag på 1 500000kr. Jagavser föreslå regeringen att i en särskild proposition Prop.1990/91: 100 redovisa förslag till åtgärder inom näringspolitikens område..Anslaget bör Bil. 14 i avvaktan på en sådan proposition föras upp medoförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,för /92 till Åtgärder för alt främja utländska Investeringar iSverige beräkna ett reservationsanslag på 1 500000kr. D. Mineralförsörjning m. m. Prop. 1990/91: lOO 14 Verksamheten vid Sverigesgeologiska undersökning m. m. Sverigesgeologiska undersökning (SGU) är den centrala förvaltningsmyndigheten förfrågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. SGU skallenligt sin instruktion särskilt 1. undersöka och beskriva berggrund ochjordarter samt de geokemiska,geofysiska, maringeologiska och hydrogeologiska förhållandena, 2. bedriva informations-, dokumentations- ochutredningsverksamhet, 3. handlägga ärenden enligtminerallagstiftningen, lagstiftningen om kontinentalsockeln samt lagstiftningenom utländska förvärv av fast egendomm.m. 4. tillhandahålla underlag förtillämpningen av och lagenom hushållning med naturresurser m. m. Verksamheten skall bedrivas på ett sådant sätt attinsamlat material snabbt publiceras och i praktiska former görslättillgängligt. SGU skall i övrigt på bästa sätt söka främja tillgodogörandetav landets mineralresurser. SGU åtar sig utrednings- och undersökningsuppdrag.Den intäktsfinansierade verksamheten skall ge full kostnadstäckning. VidSGU arbetar 223 personer. SGU är chefsmyndighet för bergsstaten, som ärregional förvaltningsmyndighet för frågor om landets mineralhantering. Vidbergsstaten arbetar 10 personer. Bergsstatens verksarahet är i huvudsak styrd genoraminerallagstiftningen. Verksamheten omfattar handläggning och beslut igruvrättsliga ärenden, tillsyn av gruvdrift och prospekleringsverksamhel,registerföring, arkivering, information samt uppbörd av avgifter enligt gruv-,mineral- och lorvlagen. Vid SGU och bergsstaten tillämpasprogrambudgetering med fr.o.m. /92 följande programindelning: Verksamheten under program 1 4 finansieras frånreservationsanslaget geologiska undersökning: Geologiskundersökningsverksamhet m.m. samt genora avgifter och försäljningsintäkter.Verksamheten under program 5 finansieras genora intäkter. Investeringar i utrustning finansieras frånreservationsanslaget geologiska undersökning: Utrustning. Insatser för att fräraja och stödja riktad geovetenskapliggrundforskning och tillämpad geovetenskaplig forskning finansieras frånreservationsanslaget geologiska undersökning: Geovetenskapligforskning. geologiska undersökning: Geologisk Prop. undersökningsverksamhet m.m.' Bil. 1989/90Utgift 85 632033' Reservation 1925020' 1990/91Anslag 105 646000' 1991/92Förslag 103 379000 'Sammanslagning av de tidigare anslagen geologiska undersökning: Geologiskkartering m. m. saml Bergsstaten " Tilläggsbudget 2.8 milj. kr. Sverigesgeologiska undersökning m. fl. SGUföreslår i sin fördjupade anslagsframställning för perioden /92-1993/94 enny uppgifts- och målstruktur för verksamheten som skall ge statsmakternaraöjligheter att styra i för en geologisk verksamhet relevanta termer. SGUföreslår vidare bl. a. att statsmakterna ställer upp konkreta mål för dengeologiska verksamheten. Det bör enligt SGUs mening slås fast att moderngeologisk information skall finnas tillgänglig för i huvudsak hela ochatt den skall kunna tillgodose behoven inom ett stort antal områden. Regeringenbör också ange dessa mål skall uppnås. SGU föreslår att deskall uppnås . Om anslaget ökas per treårsperiod under undersökningsprogrammetsomloppstid skulle, förutsatt att de ökade resurserna helt sattes in på denregionala systematiska undersökningsverksamheten, målåret för samtligaundersökningsprogram utom den maringeologiska kunna sättas till senast år2020. Vissa verksamheter genomförs vid SGU meddelfinansiering eller kostnadstäckning av andra myndigheter. Det gäller bl. a.SGUs medverkan i en ny topografisk karta (T5) och den maringeologiskaverksamheten som genomförs med stöd av djupdata från . SGUföreslår att motsvarande anslag förs över till verket. SGU redovisar fyra olika budgetförslag för perioden1991/921993/94, nämligen huvudförslag, oförändrad resursnivå, alternativ + 5%och alternativ mer än + (+ ca50%). SGU förordar det senare budgetalternativet.Detta innefattar bl.a. ett 15-tal särskilt angelägna nya och utökadeverksamheter, däribland det samnordiska , vilka tillsammanskostar 44,7 milj. kr. för /92. SGU bedömer att den intäktsfinansierade verksamhetenkommer att öka . SGU bör få bygga upp ett eget kapitaluppgående till av denna verksamhets omsättning för att kunna täckaförluster på grund av snabbt minskad uppdragsefterfrågan som kapaciteten intehinner anpassas till. Vad gäller bergsstaten anser SGU att dessverksamhet bör undantas från en tillämpning av huvudförslaget. Skälet härför är att vid riks mötet /91 avser att ta ställning till regeringens förslag om en ny minerallag (prop. 1988/89:92), som bl.a. innehåller förslag till utökade arbetsuppgifter för bergsstaten. I propositionen görs bedömningen att de utökade uppgifterna skall kunna genomföras inom ramen för befintliga resurser. SGU utgår från att detta även förutsätter att de befintliga resur serna inte skall skäras ned enligt huvudförslaget. SGU toreslår därutöver 65 5 1990/91. för bergsstaten bl.a. att engångsanvisningar beräknas med 67000kr. 1990/91: 100 1991/92,112000kr. 1992/93 samt 35000kr. 1993/94 för i huvudsak inköp Bil. 14 avdatautrustning och kontorsmaskiner. Länsstyrelserna i , ochVästernorrlands län har inkommit med en gemensam skrivelse angåendefinansieringen av det svenska deltagandet i det samnordiskaMitlnordenprojektet. i har också inkommit med enskrivelse i denna fråga. Havsresursdelegationen har i sitt förslag tillövergripande program för svensk havsresursverksamhet (ÖGP 89) bl.a. tagit uppvissa frågor om maringeologisk kartering. 1990/91:100 Bil. Dengeologiska information som SGU samlar in och den kunskap som verket förfogaröver får allt större användningsområden. En rad olika samhällssektorer ärberoende av geologisk information och efterfrågan ökar. Det bör ankomma på SGUatt med effektiva produktionsmetoder framställa relevant geologisk informationsamt anpassa och bearbeta denna information efter olika kunders behov. SGU bör bedriva en aktiv raarknadsföring för attytterligare sprida användningen av den geologiska information och de kunskaperverket förfogar över. skall den systematiskageologiska undersökningsverksamheten prioriteras inom ramen för den anslagsfinansieradeverksamheten. Som mål för den landbaserade systematiskageologiska undersökningsverksamheten skall gälla att skall haundersökts på ett sådant sätt att geologisk information finns tillgänglig förde av landets yta där behoven är störst. Denmaringeologiska karteringen har som målår. I fråga om bergsstatens verksamhet skallförberedelser för införande av den nya minerallagstiftningen prioriteras. Ramanslag1991/92: . Ettavgiftssystem för SGUs tjänster skall införas för att bekosta resursökningarför verksamheten. Regeringen bör uppdra åt RRV och SGU att utvecklaavgiftsformerna. De gruvrättsliga avgifterna skall helt täckakostnaderna för bergsstatens verksamhet. Budgetramen förprogram 1 4 för perioden /921993/94 har beräknats tili 312987000kr.inkl. avgifter och försäljningsintäkter. SGUpåbörjade en omfattande översyn av verksamheten. Översynsarbetetvisade att det fanns mycket stora eftersatta behov av förnyelse och utveckling.Som ett resultat av detta arbete har präglats av att genomföraen förnyelse och förändring av verksamheten. har införts, som bl.a. innebär färre beslutsnivåer och Prop.1990/91: 100 en projektinriktad verksamhet. Bemanningen har setts över ochanpassats Bil. 14 till befintliga ekonomiska ramar. Genom det minskade antaletanställda har ökat utrymme skapats för bl.a. köpta tjänster som flygmätning ochvissa kemiska analyser. Vidare har utrymrae skapats för FoU samt marknads- ochpersonalutveckling genom att resurser förts över från den anslagsfinansieradeproduktionen. De successivt ökade avsättningarna för dessa aktiviteter /92 att nå upp till ca 15 milj. kr. Ett nytt ekonomiskt planerings- och styrsystem harinförts. Detta ger starkt förbättrade möjligheter till ekonomisk styrning, dvs.till planering, ledning, uppföljning, korrigering och utvärdering avverksamheten. Det förändringsarbete SGU genomfört ligger väl ilinje med regeringens intentioner beträffande förnyelse, utveckling ocheffektivisering av den offentliga verksamheten. Förändringsarbetet genomförs istort sett utan att nya ekonomiska resurser tillförs. Resurserna har som jagnyss nämnde i stället skapats genom att den systematiskaundersökningsverksamheten minskats stegvis. Den systematiska undersökningsverksamheten harunder femårsperioden inte nått upp till de produktionsmål som lades fast iSGUs kartplan . Detta beror i huvudsak på att de ekonomiskaförutsättningarna förändrats i förhållande till de som antogs skulle gällaunder den tioåriga planperioden. Till detta har naturligtvis de nämndaomprio-riteringarna för att skapa utrymme för FoU samt personal- och marknadsutvecklingunder periodens senare del bidragit. Produktionen har dock inte minskat i saramautsräckning som de ekonomiska resurserna. Detta beror bl.a. på en ökadproduktivitet (karterad yta per arbetad timme) inom i första hand karteringsprogrammenbaskar-tering berg, markgeokemisk kartering och jordartskartering. Det finnsenligt min mening förutsättningar att ytterligare förbättra den systematiskaundersökningsverksamhetens produktivitet såväl totalt som med avseende på deolika undersökningstyperna. SGU har inte redovisat några kvalitativa ellerkvantitativa resultatmått för dokumentationsverksamheten annal än attproduktionen minskat . Detsamma gäller i stort sett också förden mineralpolitiska myndighetsverksamheten och den intäktsfinansieradeverksamheten. Detta är enligt min mening inte tillfredsställande. Jag anserdärför att SGU bör utveckla lämpliga resultatmått för dessa tre verksamheter.Arbetet med resultatmått skall redovisas i den förenklade anslagsframställningen1991/92. SGU redovisar för bergsstaten ett antal mått påresultat som verksamheten uppnått . Resultatmåttenspeglar i första hand i kvantitativa termer olika typer av ärenden somhandlagts . De ger också en indikation på produktiviteten även omde valda måtten inte ger en entydig bild av utvecklingen. För atl kunna ställa resultatkrav på verksamhetenbör resultatmåtten utvecklas, bl.a. så att de lar hänsyn till prospekteringsaktiviteten och till kvaliteten i prestationerna. En annan brist är att det saknas mått på och målsättningar för handläggningstider för olika ärendetyper. är en viktig grund förbedömning av en verksamhet av bergsstatens typ Prop. 1990/91: 100 som i höggrad har servicekaraktär. Mot denna bakgrund bör SGU tillsam- Bil. 14 mansmed bergsstaten utveckla lämpliga resultatmått som beaktar bl. a. de nämndafaktorerna. Arbetet skall redovisas i den förenklade anslagsframställningen1991/92. Min sammantagna bedömning när det gäller SGUs ochbergsstatens resultat den senaste perioden är att de varit godtagbara, menresultatmåtten behöver utvecklas ytterligare. Dengeologiska information som SGU samlar in och den kunskap verket förfogar över fårallt större användningsområden. En rad olika samhällssektorer är beroende avgeologisk information och efterfrågan ökar. Jag anser att det i huvudsak är enuppgift för samhället att tillhandahålla grundläggande geologisk information.Verksamheten bör orienteras mot de regioner i landet där efterfrågan är störst.Denna verksamhet bör även i fortsättningen finansieras över anslag. Anpassning,bearbetning och vissa kostnader för tillhandhållande av information bör däremotbetalas av användarna. Det bör ankomma på SGU att med effektivaproduktionsmetoder framställa relevant geologisk information samt anpassa ochbearbeta denna information efter olika kunders behov. SGU bör bedriva en aktivmarknadsföring för att ytterligare sprida användningen av den geologiska informationoch de kunskaper verket förfogar över. Med hänsyn till efterfrågeutvecklingen förgrundläggande geologisk inforraation och nuvarande yttäckningsgrad är detenligt min uppfattning angeläget att ett mål läggs fast för den geologiskaundersökningsverksamheten. Målåret bör sättas så att en rimlig balans uppnåsraellan resursbehov och yttäckningsgrad. Om målåret sätts i enlighet med SGUs förslag till2020 och yttäcknings-graden till , krävs en resursökning ora pertreårsperiod. Minskas täckningsgraden till av landets yta blirresursbehovet -per treårsperiod vid oförändrat målår. Jag förordar detsenare alternativet. Det innebär att som mål för den landbaserade systematiskaundersökningsverksamheten bör gälla att skall ha undersökts påett sådant sätt att geologisk information finns tillgänglig för av landetsyta där behoven är störst. Omloppstiden blir härigenom 45 , dvs. i stortsett vad som anses acceptabelt i de flesta andra länder. Ambitionen beträffandeundersökningens noggrannhet får anpassas efter strukturen på den geologiskainformationens efterfrågan, dvs. befolkningstätheten i olika delar av landetblir en viktig styrande faktor. Det bör ankomma på SGU att efter sararåd medberörda intressen fastlägga en plan för karteringens genomförande. 1 enlighet med den plan som har ställtsig bakom bör raålåret för den raaringeologiska karteringen sättas till år2050. Mittförslag ora verksarahetsinriktning innebär att den regionala syste- 69 matiskaundersökningsverksamheten på land och till havs skall prioriieras Prop.1990/91: 100 inom ramen för SGUs anslagsfinansierade verksamhet. Som jag framhöll får den nödvändigaanpassningen och bearbetningen av den geologiska information som tas fram inomramen för den anslagsfinansierade verksamheten för slutanvändarens behov göraspå uppdrag av beställaren. SGUs kostnader för detta betalas av beställaren. Detär enligt min uppfattning angeläget att intäktsfinansieringen ökas. Målsättningenbör vara att den skall ökas . I fråga om inriktningen av bergsstatens verksamhetvill jag framhålla att tagit beslut om en ny minerallag(prop. 1988/89:92, 1990/91:NU7, rskr. Lagen kommer att träda i kraft den Ijuli 1992. Det är därför viktigt att bergsstaten prioriterar förberedelser förinförande av den nya lagstiftningen . Tillsynsverksamheten bör hållas på en fortsatt högnivå. Målet för tillsynen av gruvdriften skall vara att varje gruva inspekterasen gång . Anslagför 1991/92 samt budgetram för perioden /92-1993/94 har beräknats medutgångspunkt i att den regionala systematiska undersökningsverksamheten skallprioriteras och att den tidigare redovisade planen för utökad maringeologiskkartering skall fullföljas. För den maringeologiska karteringen krävs tillgångtill vissa djupdata, vilka SGU erhållit som lån från sjöfartsverketutan kostnad. är affärsdrivande verk och begär därförersättning för dessa uppgifter. Den årliga kostnaden for SGU uppskattas till1,5 milj. kr. De ökade resurser som behövs för att finansiera ellgenomförande av mitt förslag avseende den regionala undersökningsverksamhetenoch för köp av djupdata bör skapas genom en kombination av förbättrad produktivitetsamt breddat och ökat avgiftsuttag. Kravet på produktivitetsförbättringen börsättas till 1,. Det ökade avgiftsuttaget bör motsvara resterande delav den resursökning som skall finansieras efter avdrag för bidraget frånproduktivitetsförbättringen. Detta skulle bl.a. kunna ske genom att avgifterinförs för nyttjanderätt till uppgifter ur SGUs databaser efter mönster av vadsom gäller för bl.a. LMV. Jag förordar att regeringenuppdrar åt RRV och SGU att utveckla avgiftsformerna. Härvid böravgiftsstrukturen mot affärsverk särskilt studeras. Avgiftsintäkterna börtillfalla SGU direkt och ej föras över statsbudgeten. Det finns mot dennabakgrund enligt min mening inte skäl att som SGU föreslår införa ett 1 000 kr.anslag för den intäktsfinansierade verksamheten. För att kunna fullfölja den plan för utökadmaringeologisk kartering som ställt sig bakom krävs enligt SGU en nivåhöjning med 6489000kr. 1991/92 och 992000kr. 1992/93. Därmed skulle en fullt utbyggd karteringskapacitet ha nåtts. Jag kan för min del inte ställa raig bakom den uppskrivning av driftskostnaderna för den utökade karteringen som SGU nu redovisar järafört med den ursprungliga kalkylen. kalkylenskulle de åriiga driftskostnaderna öka från 2,6milj.kr. till ca Prop.1990/91:100 6,2milj.kr. (kostnadsläge) vid en fullt utbyggd kartering, dvs. ökning med 3,6 milj. kr. jämfört med en nu redovisad ökning om 7,4milj. Jag anser att den fullt utbyggda utökade karteringen bör kunna genomföras inom ramen för en höjning av driftskostnaderna med SGU får över anslag full täckning för sinalokalkostnader. Den intäktsfinansierade verksamheten bär vidare alla sinakostnader inklusive de för lokaler. Detta innebär att SGU för viss del av sittlokalbestånd har mer än full kostnadstäckning. Principen bör vara att deanslags- och intäktsfinansierade verksamheterna skall bära sina respektivelokalkostnader. SGUs anslag bör därför reduceras med den intäktsfinansieradeverksamhetens lokalkostnader. Jag har beräknat dessa kostnader till 1 720000kr. för /92. SGU har i sitt förordade budgetalternativ redovisatförslag om ett 15-tal nya och utökade verksamheter. Med hänvisning till minuppfattning att en högre takt i den systematiska undersökningsverksamhetenskall prioriteras är jag inte beredd att förorda att dessa projekt startas. Vad gäller svenskt deltagande i Mitlnordenprojektetuttalade näringsutskottet bl. a. (1988/89:NU21) att den svenskafinansieringen av projektet bör ske genom att berörda regionala organ ochforskningsorgan omfördelar sina resurser för deltagande i projektet samt attäven kommuner, organisationer och företag bör kunna bidra till finansieringen.Riksdagen ställde sig bakom detta uttalande (rskr. 1988/89:179). SGU har inleredovisat någon sådan finansiering. Regeringen avser att föreläggariksdagen en proposition om inriktningen av miljöpolitiken. I propositionenavses behandlas bl.a. frågor om sötvatten. Frågor som kommer att tas upp inomdetta område är bl.a. åtgärder för det framtida skyddet av grundvattnet ochåtgärder mot surt grundvatten i enskilda vattentäkter samt myndighetsansvaretför enskild vattenförsörjning. Enligt vad jag erfarit kommer chefen för armén attdirekt med SGU ta upp frågan om finansiering av SGUs merkostnader /92 för att tillhandahålla information om blockmark i den nyatopografiska kartan (T5). En långsiktig lösning av finansieringen bereds förnärvarande. Medlen för bergsstatens verksamhet har jag beräknatmed utgångspunkt i en real minskning ora för /92. Jag harinte beräknat några engångsvisa medel för inköp av utrustning. Enligt minmening bör den utrustning som bergsstaten kan behöva finansieras med den ramför investeringar i utrustning somjag förordar att SGU skall få förfoga över. SGUföreslår att verket bör få bygga upp ett eget kapital för att kunna täckaförluster på grund av snabbt minskad uppdragsefterfrågan som kapaciteten intehinner anpassas till. Genom att SGU föreslås få sina förvaltningsmedel i formav ramanslag och genom de ökade kraven på att tain avgifter bör det enligt min mening vara möjligt att lägga fast en Prop.1990/91: 100 lämplig likvidiletsnivå. Jag anser att detta bör kunna tillgodosebehovet av Bil. 14 att bygga upp ett eget kapital. 1 budgetproposition anmälde dåvarandechefen för industridepartementet att han hade för avsikt alt i samband med denfördjupade verksamhetsprövningen inför /92 återkomma till fråganom ändrat verksamhetsår för SGU. Jag tar därför nu upp denna fråga. Det finns enligt min mening både för- och nackdelarmed att ha kalenderår som verksamhetsår. Jag anser dock inte atl fördelarnauppväger nackdelarna. Jag är därför inte beredd att för SGU föreslå en övergångfrån budgetår till kalenderår. Med stöd av minerallagstiftningen och motsvarandeäldre lagstiftning tas genom bergsstatens försorg ut vissa avgifter på detgruvrättsliga området. Vidare skall enligt kontinentalsockelförordningen(1966:315) avgift erläggas till SGU för tillstånd till sand-, grus- ellerstentäkt på kontinenlal-sockeln. Saratliga dessa avgifter redovisas påstatsbudgetens inkomstsida under titeln 2528 Avgifter vid bergsstaten.Avgifterna har t.o.m. /86 hell täckt kostnaderna förbergsstatens verksamhet. Avgifterna uppgick /90 till 2,5 milj.kr., vilket gav en täckningsgrad av ca två tredjedelar. Jag förordar att nämndaavgifter helt skall täcka bergsstatens kostnader. Jag avser senare föreslåregeringen justeringar av ifrågavarande avgifter så att full kostnadstäckninguppnås fr. o. m. /92. Jaghemställer att regeringen föreslår 1. att godkänna att den huvudsakligainriktningen för verksamhe ten inom geologiska undersöknings och bergsstalens an svarsområden skall vara i enlighet med vad jag förordat i avsnittet Förslag, 2. att lill geologiska undersökning:Geologisk undersök ningsverksamhet rn. m. för /92 anvisa ett ramanslag på . geologiska undersökning: Utrustning 1989/90Utgift 15 903 920 Reservation 19 953910 1990/91Anslag 5000000 1991/92Förslag IO 000 000 Anslaget är avsett att finansiera SGUs ochbergsstatens investeringar i mer kostnadskrävande utrustning. Ränta och avskrivning på utrustnings kapitalet belastar de program inom vilka utrustningen används. Utrust ning som anskaffas med betalning från anslaget tillförs SGUs utrustnings kapital. Medel motsvarande avskrivning och förräntning av utrustningska pitalet omförs till särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Sverigesgeologiska undersökning Prop. SGUs totala investeringsbehov uppgår till ' 25,8milj. Av beloppet avser 9,0 milj. kr. ADB-utrustning och 8,0 milj. kr.ersättningsinvesteringar. SGU föreslår att verket för finansiering av investeringarfår ta upp lån på kreditmarknaden och att erforderliga säkerheter anvisas försådana lån. Vissamyndigheter har fr.o.m. innevarande budgetår på försök möjlighet att finansieraanskaffning av utrustning genom att ta upp lån i riksgäldskontoret.Försöksverksamheten omfattar ADB- och kom-muniktionsutrustning.I avvaktan på en utvärdering av denna försöksverksamhet är jag inte nu bereddatt förorda att SGU får ta upp lån i för fmansiering av merkostnadskrävande investeringar. Jag beräknar anslaget till lOmilj. För de två följande åren bör anslagsramen också beräknastill 10 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår 1. att till geologiska undersökning:Utrustning för bud /92 anvisa ett reservationsanslag på , 2. att godkänna de riktlinjer förresurstilldelning för budgetåren 1992/93 och 1993/94 som angetts. geologiska undersökning: Geovetenskapligforskning 1990/91Anslag 3000000 1991/92Förslag 4000000 Från anslaget bekostas insatser för att främja ochstödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad geovetenskapligforskning. har vid behandlingen avforskningspropositionen (prop. 1989/90:90, NU40, rskr. 337) lagt fastriktlinjer för resursförstärkningar inom anslaget. Jag beräknar i enlighet meddessa riktlinjer anslaget för /92 till 4 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår