prop · GE0382 · 1990-12-31 00:00:00 — Och det ärenligt LR angeläget alt varje skolstyrelseledamot kan engagera sig för denenskilda skolans behov och utveckling. SFHL, TCO, LR och SFEF, lärarrådet vid m.fl. kräver också att varje skola liksom nu skall ha förordningsreglera-delärarråd och kursråd som garantier för lärarnas och kursdeltagarnas medinfiytande.SFHL framhåller i sitt svar all lärarrådets kollektiva ansvar för denpedagogiska planeringen varit ett uttryck för skolformens identitet. Rektorerhar kommit och gått, men lärarkollektivet har stått för den pedagogiskakontinuiteten och förnyelsen. Lärarnas engagemang är livsviktigt och börenligt SFHL därför även i fortsättningen tas till vara och poängteras genom alllärarrådet alltfort ges det pedagogiska ledningsansvaret. SFHL:s uppfattning ären polemik mot förslaget att rektor ensam skall ha del pedagogiskaledningsansvaret. Uppfattningen delas av , , och som anser att det inte är nödvändigt all reglera fråganom vem eller vilka som har att utöva det pedagogiska ledningsansvaret - del böri stället för framtiden vara möjligt för skolorna själva att besluta alt denpedagogiska ledningen skall utövas av rektor och lärare tillsammans eller av ensärskild pedagogisk ledningsgrupp. Nuvarande bidrag till studieförbundens Pp. verksamhet och anslagsframställning för ''''' studieförbunden /92 samt vissa statisktiskauppgifter över studieförbundens verksamhet 1 Nuvarande bidrag till studieförbunden m.m. 1980/81:127, (UbU 36, KrU 6y, rskr. 386) omfolkbildning m.m. genomfördes /82 omfattande förändringar avdåvarande statsbidrag till studiecirkelverksamhet, kulturverksamhet m.m. samtbidraget till studieförbunden. Från att har redovisats under fleraolika anslag fördes det sammanlagda statsbidraget till studieförbunden ochderas verksamhet med studiecirklar och kulturverksamhet upp under ett anslagBidrag till studieförbunden m.m. Från nämnda anslag utgår statsbidrag iillstudiecirklar, till kulturverksamhet i studieförbunden, till sludieförbunilensorganisation, pedagogiska verksamhei och verksamhet för handikappade samt tillFolkbildningsförbundet och till länsbildningsförbunden. Bidragen till kulturverksamhetsamt till Folkbildningsförbundel och länsbildningsförbunden disponeras av statenskulturråd. Övriga medel disponeras av (). För /91 beräknas statsbidraget förstudiecirkelverksamheten uppgå till drygt 915 milj.kr. Statsbidraget bestårdels av två olika schablonmässigt beräknade limbidrag dels av ett antal lilläggsbidragsom stöd för särskill angelägen studiecirkelverksamhet. Det högre timbidra-getuppgår /91 till . utgår detlabidrag till sammanlagt 6 . Det lägre bidraget som är 30kr. /91 utgår till övriga studietimmar somuppfyller reglerna för statsbidrag. För studietimmar inom den s.k. fria resursanvändningen,dvs. del särskilda timbidrag som får användas till verksamhet förkorttidsutbildade och andra med motsvarande särskilda behov, utgår etttilläggsbidrag med . Bidrag för delta ändamål får utgåför högst av det fastställda antalet studietimmar med det högreschablonbidraget, dvs. För studiecirklar som har till syfte att utvecklahandikappades färdigheter alt meddela sig eller som syftar till att informeraom olika former av handikapp och dess konsekvenser eller som skall utbildamedlemmar i handikapporganisationer i avsikt alt göra dem bättre skickade atttillvarata sina intressen i samhället utgår ett tilläggsbidrag med . Detta bidrag kan även utgår för vissa cirklar om minst hälften avdeltagarna på grund av sitt handikapp har stora svårigheter attkommunicera med andra människor. Del särskilda bidraget för han- Prop.1990/91:82 dikappcirklar, liksom övriga tilläggsbidrag som beskrivs i detföljande. Bilaga 3 utgår efter behov. /91 beräknastilläggsbidraget för handikappcirklar utgå för 940 000 studielimmar. För studiecirklar som hålls i någon av de kommuner, somenligt tidigare indelning har ingått i stödområde 1 eller 2 för regionalpolitisktföretagsstöd, ulgår med vissa undantag ett tilläggsbidrag med . Innevarande budgetår beräknas detta statsbidrag för 775 000studietimmar. Studiecirklar i annat språk än svenska och där språket ärhemspråk för deltagarna är berättigade till ett lilläggsbidrag med . Detla bidrag beräknas /91 ulgå . För studiecirklar i svenska, matematik eller samhällsinrikladeämnen utgår ett tilläggsbidrag med . /91beräknas bidraget för 2 . För vissa universilelscirklar ulgår traktamenten och resekoslnadser-sättningtill cirkelledaren. För budgelårel 1990/91 har . anslagits förnämnda ändamål. /91 har 130 milj.kr. anslagils förkulturverksamhet, varav 126.3 milj.kr. till sådan verksamhet som anordnas avstudieförbund och 3,7 milj.kr. för verksamhet inom föreläsningsföreningar ochandra ideella föreningar. Detta statsbidrag får, under vissa förutsättningar, ulgå,såväl till kostnader för anordnandet av en kulturverksamhet, som tillkostnader i samband med förberedande av denna verksamhet. Bidrag till studieförbundens centrala kostnader Till studieförbundens cenirala organisaiionskostnaderutgår ett bidrag om sammanlagt 63,3 milj.kr. Varje sludieförbunderhåller ett basbidrag om . Ett studieförbund som bedriver verksamhetmed sjöfolksinstrukiörer får statsbidrag till de kostnader som är förbundna meddenna verksamhet och övriga tillgängliga medel fördelas mellan sludieförbundeni förhållande till den kulturverksamhet och det genomsnittliga anlalel statsbidragsberätiigadesiudieiimmar som förbunden har haft under de tre senasie redovisningsåren. För studieförbundens pedagogiska verksamhet och ulvecklingsarbeieutgår ett bidrag om sammanlagt 31,7 milj.kr. bidrag skall användas tillförsöks -och utvecklingsarbete samt för åtgäriler av pedagogisk natur, såsomutbildning av cirkelledare och ledare av kulturverksamhet, framställning avstudiematerial och pedagogiska hjälpmedel samt anskaffande av apparater förpedagogiskt bruk. Varje sludieföi bund erhåller ett basbidrag om 100 000 kr.och övriga tillgängliga medel fördelas enligt deprinciper som tidigare redovisats för bidragel till cenirala orga- Prop.1990/91:82 nisationskostnader. Ett bidrag om sammanlagt 22,4 milj.kr. utgår förstudieförbundens verksamhet med handikappade. Bidraget skall användas tillkostnader pedagogisk verksamhet för handikappade, produktion av studiematerialsamt tekniska och organisatoriska stödåtgärder för handikappade, utbildning avfunktionärer i sludieförbunden och deras medlemsorganisationer för all ökakunskapen om olika handikapp, assisterande ledare i cirklar med minst femhandikappade deltagare samt tolk för döva, dövblinda, hörselskadade och lalskadailesamt personlig assistans. Tillgängliga medel fördelas mellan sludieförbundenenligt särskilda grunder, vilka SÖ fastställer efter samråd med studieförbunden. och tilllänsbildningsförbunden utgår ett bidrag, som /91 uppgår tillsammanlagt 3,7 milj.kr. Slutligen utgår ett bidrag med . till SÖ förkostnader i samband med konferenser med studieförbunden. 2 Anslagsframställningar avseende Bidrag tillstudieförbunden m.m. utfärdade regeringen myndighetsspecifikadirektiv till SÖ för en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1991/92-1993/94 avseende den verksamhet inom vuxenutbildningen som SÖ är ansvarig för.I enlighel med nämnda direktiv lämnar SÖ i sin anslagsframställning enredovisning över studieförbundens verksamhei 1985/86 - 1988/89. : Bidrag till studieförbunden m.m.; Pris- och löneomräkning . Eftersomdet lägre schablonbidraget avses läcka en väsentlig del av kostnaderna för sådana studiecirklar som anordnas utan att cirkelledararvode ulgår, tillämpar SÖ löneomräkning endast för den del av det högre bidragel som översti ger nivån för det lägre schablonbidragei (72,av ). För reste rande andel av del högre schablonbidragei och för hela del lägre scablonbidraget tillämpar SÖ prisomräkning med 13 procenl. För övri ga anslagsposter som innehåller såväl pris- som löneomräkning tilläm par SÖ genomgående prisomräkning för halva beloppet. Då något nytt avlal ännu inte träffats mellan och cirkelledar nas fackliga organisationer, baseras löneomräkningen på jämförelser med det senaste cirkelledaravtalet samt med de avlal som träffats för SFl-området och för skolområdet. 2.SÖ föreslår attantalet studietimmar med del högre schablonbidragei ökar med 65 000studielimmar /92 (-t- ). 3.SÖ föreslår enökning av antalet studietimmar inom den sk. fria resursanvändningen med enprocent (kr. i-Riksdagen 1990/91. SÖ föreslår att den fria resursen ökar med 50 milj.kr. inför bud- Prop. 1990/91:82 /93 och att detta belopptillsammans med de befintliga med- Bilaga 3 len för detta ändamål ombildastill en utvecklingsresurs utan särskildanknytning till en timkvot. Denna resurs böranvändas för kvalitetshöjandeåtgärder av fördelningspolitisk karaktär. 5.I sin förra anslagsframställningföreslog SÖ att basbidragsdelen av bidraget till studieförbundens centrala organisationskostnader under entreårsperiod skulle öka från 160 000till . För budgetåret1991/92 föreslår SÖ att basbidraget höjs från 200 000till . och för /93 till . Förslagetmedför inte någon kostnadsökning. 6.Även vad gäller bidraget till studieförbundens pedagogiska verksamhet ochutvecklingsarbete föreslår SÖ ändringar av basbidraget till varje studieförbund. Förbudgelårel 1991/92 föreslåsbasbidraget höjas från . och för budgetåret1992/93 till . per studieförbund.Förslaget medför ingen kostnadsökning. 7.Bidraget tillstudieförbundens verksamhet för handikappade föreslås öka med 2 milj.kr.uniler vart och ett av de tre kommande budgetåren, varav 0,5 milj.kr. under respektive budgetår bör avsällas förbidrag till teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och dövblinda. Vidare föreslår SÖ att den del av anslagsposten somavser tekniska och organisatoriska stödåtgärder för handikappade blir förslagsvis betecknad samt att ävendetta bidrag, inom ramen för ovan föreslagna ökningar,räknas upp med 0,5 milj.kr. för vart och ett av budgetåren /92-1992/93. 8.SÖ föreslår all en ny anslagspost. Bidrag till studieförbundens verksamhet för invandrare, uppförs /92. Till dennaanslagspost bör överföras . från anslagsposten Bidrag till studieförbundens pedagogiska verksamhet ochutvecklingsarbete samt 1,3 milj.kr. frånanslaget Undervisning för invandrare i svenska språket m.m. avseende uppsökande verksamhet och barntillsyn. Därutöver föreslår SÖ reformermed 2 milj.kr. budgelårel 1991/92 och med 1 milj. kr.under vardera budgetåren 1992/93 och 1993/94. 9.AnslagspostenBidrag till studiecirklar är underbudgelerad. Anledningentill detta är dels all verksamheien ökat mer änberäknat, dels att ingen ökning beräknadesi budgetproposition. SÖ beräknar med anleilningav underbudgeleringen en ökning av anslagel med 45 milj.kr. Statens kulturråd:Bidrag till kulturverksamhet i studieförbundenm.m. ; För /92 föreslås en ökning avbidraget till kulturverksamhet med 34,3 milj. kr., varav 20 milj.kr. avser reformmedeloch resterande del kompensation förkoslnad.sökningar. Rådet fötordar en översyn av de nuvaranile bidagsreglerna så att den nuvarande kultur-gruppsverksamheten iframtiden ges möjligheter att på ett välfungerande sätt ingå som en del av den estetiskastudiecirkelverksamheten. Vid en sådanförändring menar råitet dock all den del sominnefattat kulturprogram bör kvarstå. Dock börvissa förändringar göras vad gäller för- delning avbidraget mellan de olika studieförbunden, så att bidraget Prop. 1990/91:82grundas på en sammanvägning av antal arrangemang och andelen redo- Bilaga 3visade statsbidragsberätiigade kostnader för genomförd kulturverksamhet. Vidberäkning av kulturprogram i sludieförbunden bör den totala bidragssumman uppgåtill 100 milj. kr. i ett ingångsskede. och länsbildningsförbundenföreslås för /92 en ökning med , varav 1 milj.kravser förstärkning av verksamheten och återstående del kompensation förprisökningar. 3 Vissa statistiska uppgifter över studieförbundensverksamhet /86 -1988/89 SÖ har i rapporten inför 90-talet belyststudieförbundens förutsättningar och verksamhet utifrån olika aspekter. Rapporienavser perioden /82 - 1986/87. I den fördjupade anslagsframställningen förbudgetåren 1991/92 - 1993/94 ger SÖ en resultatanalys för budgetåren 1985/86 -1988/89. Analysen grundar sig främsl på data ur databasen överstudieförbundens verksamhet (STUV). Fördelning av studietimmar på olika ämnesområden Studieförbundens cirkelverksamhet redovisas på niohuvudämnesgrupper'. Fördelningen av studiecirkeltimmar på de olikaämnesområdena är ojämn. Drygt 40 procenl av samtliga statsbidragsberätiigadestudiecirkeltimmar som anordnades under /89 anordnadesinom det estetiska området. Inom detla område utgör musikcirklar av olika slagden största delen, följt av slöjd och konsthantverk. Cirkeltimmar inom det samhällsvetenskapliga ämnesområdetkommer därnäst med av antalet sludiecirkeltimmar och därefterföljer språkcirklar med 1 . Antalet cirkeltimmar inom den sistnämnda ämnesgruppen har minskat med under den periodresultatanalysen avser. Övriga ämnesområden uppvisar mellan två och nio procentav det totala antalet statsbidragsberätiigade studietimmar under årel 1988/89. Verksamhetens fördelning på ämnesgrupper ser heltannorlunda ut om hänsyn las för den del där lilläggsbidragel för den s.k.friaresursanvändningen har utgått, dvs det tilläggsbidrag som ulgår för verksamheiför korttidsutbildade och för andra grupper med särskilda behov. Störstaandelen studietimmar, , uppvisas inom ämnesområdet samhällsvetenskapmedan motsvarande andel för den estetiska ämnesgruppen utgörs av 24 procenl. ' Beteendevetenskapliga, estetiska, företagsekonomiska,matematik och naturvetenskapliga, medicinska, samhällsvetenskapliga, språk,teknik och övriga ämnesområden. Siudiecirkelverksamhet med tUläggsbidrag Prop. Förutom tilläggsbidraget för den s.k. friaresursanvändningen, som be- ° handlas i föregående avsnilt, utgår skilda lilläggsbidragför särskilt angelägen studiecirkelverksamhet. 1 resultatanalysen redovisar SÖatt för av det totala antalet slalsbidragsberättigadestudietimmar utgick tilläggsbidrag under /89. Det sk.regionalpolitiska til läggsbill råget har inle medtagits eftersom det är av enannan art än övriga tilläggsbidrag. Det bidrag som utgår för cirklar i svenska, matematik ochsamhälls-inriktade ämnen utgör här den största gruppen av samtligastudietimmar med lilläggsbidrag. Därnäsl följer studietimmar inomhandikappområdet lirider /89. Det genomsnittliga antalet deltagare per studiecirkeluppgår till 8,4. En uppdelning av deltagarna efter kön visaratt kvinnorna utgör av antalet deltagare. Studieförbundens andelar i procent av statsbidragsberätiigadestudiecirkeltimmar Summa 100,00 100,00 100,00 100,00 Statsbidragsberätiigade studietimmar /89 Prop. Nedanredovisas antal statsbidragsberätiigade studietimmar enligt sluire- Bilaga 3dovisning budgelårel 1988/89. Studiecirklarnas procentuella fördelning på huvudämnesgrupper Fördelningen anges i procent av dentotala studiecirkelverk.samheten 1990/91:82 Bilaga 3 (konstv, teater. Medicin, hälso- och 100,0 100,0 100,0 100,0 Deltagarnas procentuella fördelning på huvudämnesgrupper Prop.1990/91:82 Fördelningenanges i procent av den totala studiecirkelverksamheten. (konstv, teater. Medicin, hälso- och Summa 100,0 100,0 100,0 100,0 Detgenomsnittliga antalet deltagare i studiecirkelverksamheten redovisas nedan. Totalt 8,5 8,5 8,5 8,4 Studietimmar per län /89 Prop. Nedan redovisas studietimmarnas fördelning per län. 100,00 100,02 9 788 127 Genomsnittligt statsbidrag /89 Prop.1990/91:82 1 1 283 049 Totalt 9 781 192 856 944 690 Bidrag till studieförbundens centralaorganisationskostnader Studie-1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 förbund ABF 16 336 660 16 682 445 17 261864 17 695 866 FS 1762 700 1781840 2 079 602 2 201103 FU 3 970 290 3 947 850 4 000 193 4 065 519 Sfr 4 487 290 4 817 455 5 087 436 5 323 686 KFUK// M 552 920 624 145 696 964 765 468 SV 9802 050 10 056 425 10 015 485 10 207 044 NBV 2 812 210 2 859 510 2 868 287 2 952 998 - 597 470 633 485 778 887 Mbsk 6 084 820 6 081850 5 986 586 6 213 034 SKS 2196 980 2 283 330 2 904 545 3 057 417 TBV 5454 080 5 537 680 5 393 553 5 374 978 53 460 000 55 270 000 56 928 000 58 636 000 Anm: Fr.o.m. budgetåret1987/88 fördelas bidragel på grundval ävenav kulturverksamheten. Tabell 9.Bidrag till studieförbundens pedagogiska verksamhet och Prop. utvecklingsarbete o-i -> Studie- 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 förbund ABF 8 141544 8417 948 8 615 995 8 827 942 FS 814 680 951165 976 238 1036 999 FU 1936 836 1 928 Sfr 2 199 636 2357 194 2 505 909 2 623 450 KFUK/ M 199728 243 545 273 079 307 612 SV 4901220 4 868 849 5 012 129 5104 479 NBV 1348 164 1337403 1377 333 1419 004 - 200 008 240 796 314 430 Mbsk 3011 688 2 929 306 2 963 183 3075 291 SKS 1035 432 1317 779 1 395 773 1472 055 TBV 2691 072 2 608 759 2 661 587 2649 509 26 280 000 27160 000 27 975 000 28 815 000 Anm: Fr.o.m. /87 fördelas bidraget pågrundval även av kulturverksamheten. Nuvarandestatsbidragssystem till P''op- i990/9i:82 och SÖ:s '"'''' anslagsframställning avseende bidrag till driften avfolkhögskolor m.m. /92 samt vissa statistiska uppgifter överfolkhögskolornas verksamhet 1 Nuvarande statsbidrag till folkhögskolorna m.m. Statsbidrag till driften av folkhögskolorna lämnas i formav allmänt bidrag, tilläggsbidrag och särskilda bidrag. Därutöver utgår vissaandra bidrag. Det allmänna bidraget utgår i form av ett schablonbidragper elevvecka, beräknat genom att talet 0.0036 multipliceras med årskostnadenför en gnomsnittlig lärarlön jämte sociala avgifter. /84har varje folkhögskolas slalbidragsberättigade volym begränsats. Det allmmännabidraget justeras med avseende på två olika förhållanden. Fullt bidrag utgårendast om lärartätheten uppgår per elevvecka.Bidraget justeras även med hänsyn till den faktiska lönekostnaden vid denenskilda skolan. Utöver del allmänna bidraget utgår bidrag för kallorls- och semesterlönelillägg,tjänstledighetslöner saml löneförstärkning för lektorsbehöriga ämneslärare.Skolorna får även ersättning för den nedsättning av rektorsundervisningsskyldig-hel som SÖ har fastställt. För deltagare som är i särskilt behov av stöd iundervisningen utgår ett särskilt bidrag som motsvarar . Det äravsett för åtgärder som underlättar studiesituationen för psykiskt, fysiskt,socialt och språkligt handikappade elever. Åtgärderna kan vara ökadlärartäthet, elevassistans, anskaffande av särskild utrustning etc. Bidag till extra slöd utgår dessutom inom en begränsad ramför mer omfattande musikundervisning 1 den mån handikappresursen inte räcker för all ge slöd åtsärskilt resurskrävande handikappade studerande, kan ett bidrag ulgå till extraförstärkningsåtgärder, t.ex för elevassistenter. Inom en given ram prövasansökningar om della bidrag. För vissa korta kuiser för handikappade - s.k. anpassningskurser- utgår särskilt bidrag. Till Samernas folkhögskola och till Finska folkhögskolanutgår ett statsbidrag, som är avsett att ge skolorna kompensation för uteblivetlandstingsbidrag. För utbildning av tolkar för döva, dövblinda saml vuxendöva/hörsel-skadadesamt även för leckenspråkslärarutbildning utgår särskilda bidrag. Därutöver utgår specificerade bidrag för SÖ:s konferensermed företrädare för folkhögskolan, särskilda åtgärder för folkhögskolans kulturarbete,medel för samrådskretsar, särskilt bidrag till Vårdinge folkhög- Folkhögskolornas informationstjänst, bidrag för att täcka ev. Prop.1990/91:82 driftsunderskott vid Samernas folkhögskola, nordkaloltlinjen vidTorne- Bilaga 4 dalens folkhögskola, föreningen folkhögskola iGeneve saml särskilt statsbidrag för nordiskt elevutbyle. 2 SÖ:s anslagsframställning avseende Bidrag till driftenav folkhögskolor m.m. 2.Den form förbegränsning av folkhögskolans undervisningsvolym, som gäller sedan budgetåret1985/86, innebär alt varje enskild folkhögskola för /92 skallgaranteras statsbidrag för en volym som baseras på genomsnittet avverksamhetens omfattning budgetåren 1988/89 och 1989/90 och att ytterligarestatsbidrag skall utges i den mån folkhögskolornas samlade verksamhei inleöverskrider en fastställd totalvolym. SÖ konstaterar att dennna totalvolym,som en följd av inrättandet av nya skolor , bör ökas med 3 000bidragsveckor , vilket motsvarar enkostnad av ca 2 milj.kr budgelårel 1991/92. SÖ lägger emellertid inget förslagom hur volymproblemet för de små skolorna skall lösas eftersom folkhögskolekommitténhar alt föreslå förändringar av nuvarande statsbidragssystem. SÖ föreslårdärför all den totala volymen för folkhögskolans reguljära verksamhei skallvara oförändrad, dvs för /92. 3.Med hänsyn tillall anslaget är underbudgeieral föreslår SÖ att det allmänna bidraget undervissa delposter räknas upp med . 4.SÖ föreslår attanslagsposten Extra förslärkningsåtgärder, utöver pris- och löneomräkning,räknas upp med . /92 och med 4 milj.kr. varderabudgetåren 1992/93 och 1993/94. Syftet med dessa höjningar är alt ökastudieförutsättningarna för studerande med funktionshinder av skilda slag. 5.Utöversedvanlig pris- och löneomräkning föreslås anslagsposten Kostnader för vissaanpassningskurser för synskadade, vuxendöva, afati-ker m.fl. öka med 1 480 000kr. budgelårel 1991/92. För budgetåren 1992/93 - 1993/94 föreslås reform medelmed . Härigenom kan verksamheten för främslsynskadade och vuxendöva utökas. 6.SÖ föreslår attanslagsposten Tolkutbildning, utöver pris- och löneomräkning, ökas med 2,1milj. /92 och med vardera 1 milj.kr. budgetåren 1992/93 och1993/94 i syfte att utöka lolkuibildningen för döva och dövblindas behov. Iplaneringsunderlaget ingår teckenspråksutbildning soni förberedelse för lolkuibildningen,en utvecklingsresurs knuten till och fortbildning förteckenspråkslärare. 3 Vissa statistiska uppgifter över folkhögskolans verksamhet Uppgifterna är hämtade från SÖ:s fördjupadeanslagsframställning för budgetåren 1991/92 - 1993/94. Antalet långa kurser, dvs. kurser längre än , harökat något /87. De långa kurserna utgör ca. av skolornassamlade verksamhetsvolym. Av de långa kurserna utgör den andel som består avallmänna kurser ca. Kortkursverksamhetenexpanderade fram men har sedan minskat. har kortkurserna utgjort ca. en fjärdedel av kursverksamhetenuttryckt i elevveckor. Del är främst kurser, som är kortare än som harminskat i antal. Antal kurser och elevveckor budgetåren 1986/87 - 1988/ 1990/91:82 Bilaga 4 Kortakurser; fördelning efter huvudman. 1986/87 25000 46700 1987/88 24000 43400 1988/89 21500 42000 Deltagarantalet har varit i del närmastekonstant. kommer omkring 18 000 personer till folkhögskolornas långakurser. Antalet kursdeltagare i kurser kortare än har minskat underperioden men är del omkring 190 000 personer som deltar. Antal dellagare i folkhögskolekurser 1986/87 - 1988/89 1990/91:82 Bilaga 4 Antal deltagare på olika kurslyper 1986/87-1988/8 Allmän kurs med särskild inriktning Dellagare på allmänna kurser; ålder och kön 1986/87 -1988/89 Utbildningsbakgrundpå samtliga långa kurser 1985/86 - 1988/89 1990/91:82 Bilaga 4 Utbildningsbakgrundpå allmän kurs 1986/87 - 1988/ 1986/87 24 32 13 1987/88 23 30 16 1988/89 23 28 17 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... ... 1 1Principiella utgångspunkter förförslagen; folkbildningen skall vara fri och frivillig och styra sig själv ... 6 2Mål för statsbidrag tillfolkbildningen ............. ... 12 3Studieförbunden ...................................... ... 17 3.1 Särskilda villkor för statsbidrag till studie förbundens verksamhet......................... ... 17 4 Folkhögskolan .......................................... 20 4.1Särskilda villkor förstatsbidrag till folkhögskolorna 21 4.2Ett enhetligt personalansvarför folkhögskolan 24 4.4Vissa övriga frågor ............................ .. 27 5 Ett nyttstatsbidragssystem för folkbildningen .. 29 5.1Ett samlat statsbidrag tillfolkbildningen . 5.2Statsbidrag för viss utbildningsom inriktas mötpersoner med funktionshinder ........ .. 31 5.3Statsbidrag för samisktinriktad utbildning ... 32 5.4Statsbidrag till kontakttolkutbildning........ 33 5.5Vissa statsbidragsfrågor i övrigi............... 35 6Ett folkbildningsråd bildas ........................... 36