prop · GE03190 · 1990-12-31 00:00:00 — I praktiken kommer styrningen i båda alternativen att utövasav och bli formellt sett lika omfattande. Avgörande för val av regional organisationsform måste varavikten av ett fortsatt regionalt låntagarinflytande samt krav på en effektivoch konkurrenskraftig organisation. Effekten av nya kapitaltäckningsregler böranalyseras. Ett effektivt utnyttjande av kapitalet måste utgöra en viktiggrund vid valet av ny regional organisation. Sammanfattningsvis delar utredarens uppfattning omvikten av en väl definierad ägare, med krav på avkastning och konkurrenskraft. SABO-företagen,som tillsammans utgör största låntagare, vill se somen effektiv och oberoende kreditförniedlare, och som en garant för godkonkurrens. LRF får sammanfattningsvis anföra följande: -LRF instämmer iutredningens slutsats att de nya kapitaltäckningsreglerna för hypoteksinstituteninnebär stora krav pä organisationens kapitalbas. -LRF anser attutredningens förslag till bildande av ett aktiebolag för den samladelånerörelsen kan vara en lämplig lösning på bla kapitalproblemen. Utredningenbrister emellertid i det avseendet, att alternativa lösningar, t ex att prövaen kooperativ organisationsform, inte blivit tillräckligt analyserade. -LRF anser attutredningens förslag till ombildning av landshypoteksföreningarna tillekonomiska föreningar, med huvudsaklig uppgift att inneha och förvalta aktier iett gemensamt ägt aktiebolag, kan ifrågasättas. De föreslagna föreningarnakommer inte att bedriva verksamhet i lagens mening och kan därför sannoliktinte registreras som ekonomiska föreningar. -LRF anser attutredningens förslag, att den i lag bestämda garanti som staten mot avgiftställer för hypoteksinstitutens förbindelser, skall slopas successivt, kommeratt medföra en onödig fördyring av upplåningen och därmed högre räntekostnader för lantbruket. Hållbara motivför att slopa Prop. denna garanti har inte presenterats och förslaget avstyrks. -LRFanseratt detblivande bolagetsnamn bör vara Hypoteksbanken . Bilaga 2 Motivet är attge banken förutsättningar att konkurrera med utländska bankinstitut. -LRF protesterarmot att man i ännu en utredning åsidosätter den kooperativa företagsformen somett alternativ till aktiebolaget. 1.Den betydelsesom har haft och fortfarande, trots en begränsande lagstiftning,har för bostadsfinansieringen i landet, kan inte nog understrykas. De beslutsom fattas om ett framtida måste därför skapa de förutsättningarsom är nödvändiga för att kan bestå som ett starkt, fritt ochoberoende institut på samma villkor som konkurrenterna. 2.I stadshypoteksverksamhet finns ett avsevärt låntagarinflytande såväl centralt somregionalt. Det är väsentligt att detta inflytande garanteras även ifortsättningen samt att lånevolym och -frekvens återspeglas i inflytandet. 3.Stadshypotekssamlade kapital och avkastning måste kunna disponeras på ett sätt som stärkerverksamheten. Beslut om framtida får ej genom ex oönskadeskatteeffekter leda till att kapitalet initialt minskar. Beslut i framtida stadshypotekfår heller ej leda till att avkastning används på ett sätt som ej är förenligtmed verksamhetens inriktning. Om överskott uppstår som ej erfordras förverksamhetens konsolidering bör dessa återgå till låntagarna. Yttrande över utredningens förslag I princip anser vi att verksamhet skall kunnabedrivas i andra associa tionsformer än aktiebolag utan att kravet på konkurrensneutralitet åsi dosattes. De skäl som hypoteksutredningen redovisat talar emellertidstarkt för en omvandling till aktiebolag och en inordning under denlagstiftning som reglerar övriga institut. Vi instämmer därför i utredningensförslag på den punkten. 2.Beträffandeutredningens förslag innebärande fusion av kassan och föreningarna följt av enupplösning av föreningarna, anser vi detta vara en alltför långtgående omdaningsåvida den inte kan genomföras med föreningarnas stöd. Finns inte dennaförutsättning förordar vi i stället en lösning där kassan och föreningarna fåraktier i det nya stadshypoteks-bolaget i förhållande till respektive juridiskpersons tillskjutna behållna förmögenhet. 3.Beträffande förslagetom styrelsens sammansättning anser vi att låntaga- 85 rinflytandet ej tillgodosetts på ett sätt som återspeglar stadshypotekets Prop. Vi kan därför inte biträda detta förslag. Vi kan heller ej biträda förslaget att avkastningskall destineras till att ° Utgångspunkten måste istället vara attavkastningen återinvesteras i verksamheten. Avslutningsvis delar vi utredningens uppfattning attöverlåta åt framtida att åstadkomma en effektiv, slagkraftigorganisation för att möta marknadens krav. I betänkandet görs en översyn av hypoteksinstitutensorganisation och framtida ställning i den fria kreditmarknad som vuxit framunder senare år Utredningsmannen föreslår att den speciella lagstiftning somgäller för de skilda hypoteksinstituten skall upphävas och att denifrågavarande låneverksamheten skall bedrivas i aktiebolagsform med i principsamma regler som för övriga finansinstitut. Fastighetsägareförbundtillstyrker dessa förändringar. En viktig fråga gäller hypoteksinstitutens rättsligastatus och vem som ska handha förvaltningen av verksamheten. Efter att haredogjort för de olika institutens förhistoria drar utredningen den slutsatsenatt de juridiska personer som ingår i skall anses somsjälvägande, närmast av stiftelsekaraktär, medan låntagarna skall betraktassom delägare till . I enlighet härmed föreslås att låntagarna skall ha ett ägarinflytandeöver och att de också skall tillerkännas den huvudsakhga förvaltar-rollenöver dessa institut. Beträffande Stadshypwtek föreslås däremot att aktierna idet föreslagna skall ägas av en stiftelse som skall ha tilländamål att främja vetenskaplig forskning. Låntagarnas inflytande över Stadshypotekskall begränsas till viss styrelserepresentation i de ideella föreningar som föreslåsingå i den nya organisationen. Eventuellt skall låntagarna medges företrädesrättatt teckna nyemitterade aktier i . anser att den analys, somutredningen gjort i fråga om rättsliga ställning, är klart bristfälligoch därför bör omprövas. Utredningen har enligt förbundets uppfattning fäst alltförstor vikt vid dessa uttalanden som gjorts vid lagstiftning om Stadshypotekskassani stället för att se hur låneverksamheten faktiskt bedrivs. Enligt det ursprungligakommittéförslaget skulle bestämmelserna för Stadshypotekskassan i alltväsentligt överensstämma med de som gäller för hypoteksbanken. En reservant ikommittén pekade dock på att detta kunde få vissa negativa effekter på dendåvarande utländska lånemarknaden, varför man valde en något annorlunda lösningför Stadshypotekskassan. Enligt förbundets uppfattning förelåg inte någon sakliggrund för att be handla och dess låntagare på annat sätt än Landshypoteksins titutionen. I ändamålsbestämmelserna för stadshypoteksföreningarna be- 86 tecknades också låntagarnasom delägare. bör därför anses ha Prop. samma rättsliga statussom och till följd härav 1990/91:190 låntagarebetraktas som ägare till det kapital som byggts upp med lånemedel Bilaga 2 inomdenna institution. Oavsetthur det förhåller sig med rättsliga status så gäller det attbevara hypotekets särart vad gäller bostadskreditgivningen. Det torde varaoomtvistat att utövar en viktig prispressande funktion i dennaviktiga kreditgivning, vilket kommer både fastighetsägare och hyresgäster tillgodo. Enligt förbundets mening skulle förslaget att låta en anonym stiftelsehandha förvaltningen inverka negativt på framtida möjligheter attspela en aktiv roll. Förbundet anser därför att låntagarna under allaomständigheter bör tillerkännas ett betydligt mer långtgående inflytande över Stadshypoteksverksamhet än vad utredningen föreslagit. (Förslag av lagmannen på särskilt uppdragav rege- 1990/91.190 ringen) Bilaga 3 Under mitt uppdrag har jag haft två sammanträden. Ett harhållits tillsammans med (ordf i Stadshypotekskassan) och (VD i Stadshypotekskassan) i . Det andra har hållits i medföljande personer: Per (ordf i ), (ordfStadshypotek ), (ordf ), EskilFerm (ordf ), (ordf )och (VD ). Utöver dessa sammanträden har jag haft ett flertaltelefonsamtal med företrädare för , därutöver har fackligarepresentanter uppvaktat med skrivelse. Av Stadshypotekskassans och flertalet av Stadshypoteksföreningarnasremissyttrande över betänkandet Hypoteksinstituten (SOU 1989:103)framgår att kassan och föreningarna har en gemensam grundsyn om hur en starkoch slagkraftig framtida organisation skall skapas. Emmellertid framgår ocksåatt kassans och föreningarnas syn skiljer sig åt i några väsentliga avseenden.Diskussioner med företrädare för kassan och föreningarna har haft sinutgångspunkt i dessa yttranden (kassans modell A och föreningarnas modell B). Kassan och föreningarna avvisar den av utredningsmannen modellen för ombildning. Enighet råder dock om att övergå tillaktiebolagsformen som en etablerad ägarform. Enighet råder också om att blaföljande förutsättningar skall var uppfyllda för en övergång till ny ägar- ochorganisationsform. -Stadshypotekskall alltjämt vara ett ifrån bankerna fristående institut -Konkurrensneutralitet.Stadshypotek skall drivas under samma legala förutsättningar som andrakreditaktiebolag -Godamöjligheter skall finnas att klara såväl en nationell som internationell kokurrens -Möjlighet skallges att klara kapitaltäckning och extern kapitalanskaffning -somden nya formen skall vara internationellt gångbar skall man i denna kunna värnaden lokala förankringen och låntagarinflytandet. skulle kunna se ut på följandesätt efter ombildningen till aktiebolag. ÄGARE 1990/91:190 Oenigheterna mellan kassan och föreningarna består i 1.Vem skall varaägare till holdingbolaget? 2.Hur skall StadshypotekAB:s verksamhet organiseras? Hur AB:s verksamhet skall organiseras i enframtid blir emellertid en fråga för styrelsen i holdingbolaget att beslutaom. KASSANS LINJE MODELL A 1.Alla föreningarfusioneras in i Kassan. Alla fonder samlas i Kassan. 3.Utlåningenflyttas från Kassan till (). 4.Obligationsskuldenligger kvar i Kassan. 5.Alla fonder somsamlats i Kassan motsvarar aktiekapitalet i . Kassan är initialt100 %-ig ägare. 6.I samband medövergången beslutas om nyemission för att få externa ägare. 7.Ideellaföreningar (regionala låntagarföreningar) bildas med uppgift att utse ombudtill ombudsstämman. a) Kassan/stiftelsen: 7-9 ledamöter 6-7 utses av ombudssstämman Ordf -I- ev 1 ledamot utses avstaten b)(): liten och affärsinriktad c)SHAB: liten ochaffärsinriktad Kassan vidhåller i stort sitt förslag enligt modell A.Kassan kan emmellertid tänka sig ett visst statligt ägande. För att klara kapitaltäckningskravet vid utgången av är 1992 och för att behålla rating krävs en relativt stor nyemission i samband med ombildningen. Nyemissionen bör rikta sig 89 För att få in detta kapitalmåste nyemissionen Prop. ske på förmånliga villkor. Ägarbilden skulle därmed kunna få tex följande utseende Bilaga 3 Låntagarna Kassan Staten30 % Ägarna skall ställa ett marknadsmässigt avkastningskrav påSHHAB. Avkastningen på kassans aktiekapital fonderas i kassan att användas vidandra nyemissioner. aktiekapital låses in. avvecklaskassan, då den nuvarande obligationsstocken inte längre finns kvar pga inlöseneller olika skuldskötselåtgärder KASSANSSAMMANFATTNING OCH SLUTLIGA STÄLLNINGSTAGANDE Det är viktigt att kan göra en stornyemission när statens garantifond för nyemitterade obligationer försvinner.Låntagarna i bör få företräde att teckna av aktiernapå förmånliga villkor. Stiftelsen "Kassan" skall finnas kvar och äga återstoden av aktiekapitalet. Kassanskyddar därmed mot uppköp under omvandligs- ochuppbyggnadsprocessen. Efter är väletableratpå börsen och har anpassat organistionen till vad som krävs för ettbörsnoterat aktiebolag. Staten skall kunna besluta om likvidering avKassan och då bel-suta om att kapitalet skall tillfalla staten eller någonannat ändamål. Skillnader i förhållande till modell A: 1.Någon fusionmellan Kassan och föreningarna skall inte ägar rum. 2.Varje föreningtillskjuter liksom Kassan sina tillgångar till SHAB i utbyte mot aktier ibolaget. 3.Eftersomföreningarna förfogar över ca 5/9 av fondkapitalet kommer föreningana att ägaca av SHHAB och Kassan . 4.Föreninganablir kvar som förvaltare av aktiekapitalet liksom Kassan, som också behållerombudsstämma på samma sätt som . Även om staten enligt föreningarna inte har någonäganderätt till har staten "hållit Stashypotek underarmarna". En samförståndslösning bör därför vara att staten kan gå in somdelägare till SHHAB. Föreningana delar även tanken på en riktad nyemission tilllåntagarna. Denna emisison, som bör ske på "mjuka" villkor, bör dock inte vara såstor qq som Kassan förordar. Föreningarnahar då tänkt sig en ägarbild ungefärligen enligt följande: Prop. 1990/91:190 Låntagarna Kassan Staten Bilaga 3 Föreningarnahar understrukit vikten av den lokala förankringen och ett bestående långtagarinflytande.Härigenom skapas känselspröt ut på lokal nivå. Lokalt kommer man att kännaentusiasm och ansvar för verksamheten vilket inte minst i kristider är mycketväsentligt. slagit fast bör den största aktören på en svenska bostadskreditmarknaden,, finnas kvar som en stark och självständig aktör och som engarant för prispressande konkurrens. verksamhet bör drivas iaktiebolagets form samt utan särregler eller under andra förutsättningar än andraliknande institut på marknaden. Ett marknadsmässigt avkastningskrav bör ställaspå aktierna. Självständigheten och därmed en oberoende ställning i förhållandetill bankerna är särskilt viktig för att åstadkomma en effektiv konkurrens påen alltmer koncentrerad inhemsk marknad. Under de väsentligt ändradeförutsättningar som efter avregleringarna nu råder på den svenska marknaden böralltså ges möljlighet att effektivisera sin organisation ochkonkurrera på lika villkor med andra nationella och internationella institut. Underdessa förhållanden är det betydelsefullt att vid en övergång tillaktiebolagsformen ges en stabil och tydlig ägarstruktur Denna bör ocksåbestämmas så att självständiga ställning värnas. Den skärpta kapitalkrävandeverksamheten förutsätter dessutom att möjlighet måste skapas till en effektivriskkapitalanskaffning. I ägarstrukturen bör inte byggas in några motsättningarså att tex nödvändiga förändrinar förhindras. Vemkan då anses vara rättmätig ägare till det kapital som arbetatsupp inom ? Efter att ha studerat olika förarbeten mm finner jag attnågot entydigt svar på denna fråga inte kan ges. Klart är emmellertid attsåväl låntagarna som staten bidragit till att bygga upp egnakapital. Med detta konstaterandefinner jag det mer angeläget att söka skapa en ägarstruktur som bäst värnar framtida roll på kreditmarkna den. Som jag nämnde har låntagarna till icke ringa grad bidragit till uppbygg naden av kapitalet. Föreningarna som låntagarnas företrädare skulle där med kunna anses vara rättmätiga ägare. Fråga är emellertid om den koope rativa plattform som stadshypotekslagstiftningen bygger på skall permanen tas. Med hänsyn till att det kooperativa inslaget i föreningarna - likt hypo teksutredningen påpekat - etter hand har tunnats ut så att det numera i det närmaste är obefintligt anser jag att stadshypoteksföreningarna bör upp höra. Låntagarna bör istället direkt bli ägare till . Detta sker på sätt som både kassan och föreningarna förordat genom en nyemission till gi låntagarna.Genom en företrädesrätt att teckna av aktier till en Prop.kraftig substansutspädning ger möjlighet för att få in ettinte 1990/91:190 oväsentligt belopp som låntagarna därmed kansägas ha fått större Bilaga 3 delen av föreningarnas kapital. Genom dennanyemission förstärks kapitalbasen och uppnås även en mycket god spridning avaktiekapitalet; betydelsefulla effekter för bl a rating och för Stadshypoteksframtida oberoende ställning. Jag ser denna till låntagarna riktade nyemissionsom ett i flera avseende betydelsefullt moment i ombildningsprocessen. Som ettytterligare argument mot ett föreningsinflytande får här tilläggas att det ivissa avseenden kan råda ett motsatsförhållande mellan detta inflytande och detdirekta låntagarinflytandet. Vid sidan av låntagarna bör även staten bli andelägaretill förslagsvis av aktiekapitalet. står inför en genomgripande omdaning med enny associations- och organisationsform, ändrade verksamhetsförutsättningar,ett börsinträde mm. Denna process förväntas ta . Under detta övergångsskedeanser jag att återstoden () av aktiekapitalet bör "låsas in" ochföreträdas av stadshypoteksorganisationen. Syftet med detta är att ge bättregarantier mot uppköp och förutsättningar för att konsolidera och stabilisera Stadshypotektill vad som krävs för ett börsnoterat aktiebolag. Fråga är i vilken juridisk form detta ägande skall ligga.Eftersom problem föreligger med såväl förenings- som stiftelseformen ligger detnärmast till hands att låta Kassan äga detta kapital. Den nuvarandelagstiftningen om att äga och förvalta kapitalet. Den gamla obligationsstockenkan därmed ligga kvar i Kassan och något gäldenärsbyte behöver inte ske. av förslagsvis - då den gamlaobligationsstocken har "värkt ut" - bör Kassan upphöra. Staten skallkunna fatta detta beslut och besluta att kapitalet skall tillfallastaten eller något annat ändamål. Ägarstrukturen skulle därmed få följande utseende och ombildningenske enligt följande: Låntagarna Kassan Staten30 % 1.Alla föreningarfusioneras in i Kassan 3.Kassans rörelsemed undantag för obligationsskulden läggs över till ett för ändamålet bildataktiebolag. 4.Efternyemission i aktiebolaget fördelas aktiekapitalet enligt ovan. 5.Kassan ges enuppgift att enbart äga och förvalta tilldelat aktiekapital. 6.Den statligagarantin ligger kvar i Kassan och trappas av i takt med att utelöpandeobligationslån förfaher. 7.Nyaobligationslån emitteras av aktiebolaget. 8.Föreningarnasom upphör bör dock ersättas med valkretsar som utser ombud till . På aktiekapitalet skall ställas ett marknadsmässigtavkastningskrav. Kassan bör efter avskattning kunna användaavkastningen till att delta i 1990/91:190 nyemissionen i bolaget. Efter en övergångstid upphör Kassan ochdärmed de delar av stadshypotekslagstiftningen som bla avreglerat Kassansverksamhet. Staten beslutar om fördelningen av Kassans kapital. Nämndaförslag utgör endast en grov skiss till hur ombildningsprocessen skulle kunnaske. Flera ytterligare ställningstagande måste naturligtvis göras, bla vadavser olika skattefrågor vid ombildningen. Enombildningsprocess som denna skapar helt naturligt en oro hos de anställda iorganisationen. Motsättningar och organisationsdiskussioner inom Stadshypotekär självklart också negativa för verksamheten. Medhänsyn till centrala roll på kreditmarknaden anser jag det varabetydelsefullt att ombildningen går så snabbt och så smärtfritt som möjligt.Förutsättningarna för ombildningen i form av ändrad lagstiftning bör helst varaklar . bör verksamhetendrivas vidare enligt nu gällande lagstiftning som förberedelser görsför bolagsbildning och nyemission. /92 bör övergången tillaktiebolag ske och den ägarstruktur som ovan nämnts vara gällande. Underandra krävs ett antal beslut om organisation och nyemission idet nybildade aktiebolaget. i detta bolag förordnas denstyrelse som utgör . 1990/91:190Sammanställning av remissyttrandena över lagmannen förslag n-i , Efter remiss har yttrande över promemorian avgetts avKonungariket stadshypotekskassa, stadshypoteksföreningarna,fullmäktige i Riksbank, bankinspektionen och företagsklubbarna -ombuden - personalen vid stadshypoteksföreningarna. Frågan om framtid har tidigare utretts avGunnar . Dennes betänkande sändes på en bred remissomgång.Kassastyrelsens yttrande över detta betänkande kan till sina huvuddragsammanfattas i följande fem punkter omvandlas tillaktiebolag med ett holdingbolag i toppen. Kassan och föreningarna fusioneras. 3.Aktierna skallägas av Kassan som ges status av en stiftelse. Denna stiftelses ändamål är attförvalta aktierna i och hantera avvecklingen av den statligagarantifonden för den redan utelöpande obligationsstocken. 4.Låntagarna fårdel av kapitalet genom möjlighet att nyteckna aktier till en förmånlig kurs. 5.Kassastyrelsentillsätts till 2/3 av en ombudsstämma som representerar låntagarna och till 1/3av staten. Härigenom skulle det framgent finnas en återkoppling till etthistoriskt kooperativt inslag i . förslag överensstämmer i väsentligaavseenden med kassastyrelsens tidigare angivna uppfattningar. Det finnssamtidigt också viktiga skillnader. Det är framför allt i två avseenden somNordströms förslag skiljer sig från den modell som kassastyrelsen förordat. För det första föreslår att såväl staten som långagarnaskall få ett direkt ägande. Statens ägarandel föreslås bli och långaranasägande efter nyemission. För det andra skall "stiftelsen" Kassan intevara en permanent lösning utan upphöra efter en övergångsperiod på fem år.Därmed skulle det låntagarkooperativa inflytandet över aktiebolaget upphöra.Bolaget skull efter fem på bli ett renodlat aktiemarknadsbolag. Kassastyrelsen slog i sitt tidigare yttrande fast attvarken staten eller de nuvarande långagarna kunde göra något rättsligt grundatanspråk på det kapital som ackumulerats i . styrelsen att kapitalet skulle läggas in i"stiftelsen" Kassan med ett bevarat Prop. har inte accepterat tanken på tillska- 1990/91:190pandet av en permanent stiftelse utan annat ändamål än att förvalta majori- Bilaga 4 teten av aktierna i . Därför har han löst ägarfrågangenom att ge en väsentlig del av kapitalet direkt till såväl staten somlåntagarna. Givet att staten inte vill tillskapa stiftelser utanbestämda ändamål och att man har förkastat tanke att ge stiftelsen ettbestämt ändamål återstår, som kassastyrelsen sef det, inte heller någon annanlösning än efter den modell som förordar På vissa punkter vill dockkassastyrelsen modifiera och komplettera förslag. En central utgångspurikt för kassastyrelsens övervägandenär att skall kunna bibehålla en oförändrat stark oberoendeställning på kreditmarknaden även eftef ombildningen. Eftersom det framtida StadshypotekAB skall driva sin upplåning utan stöd av den statliga grundfonden måste det dåkunna uppvisa en starkare egen kapitalbas. Enligt de bedömningar som kunnatgöras, bl a med hjälp av investmentbanken , krävs en ökning medåtminstone för att skall komma upp i en kapitalstyrka inivå mcd företag som intenationellt bedöms tillhöra den mest kreditvärdiga kategorin. Kassastyrelsen delar alltså uppfattning att ennyemission är ett avgörande led i ombildning. Det befintligajusterade egen-kapitalet (JEK) i Kassan och föreningarna kan beräknas uppgåtill vid utgången av 1991. En nyemission skullealltså behöva tillföra minst ca . Men om låntagarna skaUställa upp med belopp i denna storleksordning som ett villkor för att komma iåtnjutande av "sin" del i det historiska kapitalet är det enligtstyrelsens mening nödvändigt att tänka sig en viss justering av ägarandelarna iförhållande till den fördelning som skisserats i promemoria. Konkret vill kassastyrelsen föreslå att statens 30-procentigaandel akall beräknas på det befintliga kapitalet före en nyemission tilllåntagarna. Låntagarna bör i utgångsläget anses ha rätt till en lika storandel, medan alltså skall ligga kvar i Kassan. Därefter genomförs ennyemission i vilken låntagarna tecknar aktier motsvarande ökning av JEK.Genom detta skulle ägarfördelningen påverkas enligt följande. Före nyemission Efter nyemission En nyemission till låntagarna kan inte som Nordströmföreslår ske i omedel bar anslutning till konverteringen . En nyemission av den stor- 95 leksordning som krävsmåste förberedas mycket väl och torde tidigast kunna Prop. ske hösten 1992eller kanske hellre när första bokslutet för stads- 1990/91:190 hypoteki aktiebolagsform föreligger. Det är den nya bolagsstyrelsen som Bilaga 4 måsteta ansvar för det emissionsprospekt som krävs, där bl a bolagets affärs-inriktningoch utdelningspolicy skall preciseras.