prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Mot bakgrandav ärendeulvecklingen bedömer jag alt nämnden behöver tillföras medel för tretjänster. 1 enlighet med ett förslag i översynen har jag beräknalmedel för en förändring av kanslichefsljänsten till byråchef. Jag har vidareberäknat för den ADB-utbyggnad som nämnden har föreslagit. Denåterstående kostnaden för utbyggnaden bör finansieras genom derationaliseringsvinster som beräknas uppkomma. De åtgärder som jag har föreslagit kräver enanslagsförstärknmg med . Denna finansieras med medel som frigörsgenom rationaliseringar under justiUedepartementets huvudUtel. Jaghemställer att regeringen föreslår alt till : Förvaltningskostnaderför /92 anvisa ett förslagsanslag pä . : Ersättning för skador på grund avbrott 1989/90 Utgift 14 221 095 1990/91 Anslag , 12 000 000 1991/92 Förslag 18 500 000 94 Från anslaget betalasersättning av statsmedel enligt brotisskadelagen Prop. (1978:413) för skador pä grand av brott. Brottsskadenämndenyrkar en höjning av anslaget med 6 milj. kr. Jaghar under anslaget beräknat . Med hänsyn till utgiftsutvecklingen /90 beräknar jag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Ersättning för skadorpå grund av brott för /92 anvisa ett förslagsanslag pä . Fränanslaget betalas kostnaderaa för bl.a. tryckning och distribution av Svenskförfattningssamling. Medhänsyn till den beräknade anslagsbelastningen under /91 böranslagsbeloppet för nästa budgetår vara oförändrat. Jag hemställer attregeringen föreslår atttill för /92 anvisa ettförslagsanslag på . Bidrag till vissa internationella sammanslutningarm.m.' 'anslaget H 3. Bidrag till vissa internationella sammanslutningar m.m. Frånanslaget utgår bidrag till för den intellektuellaäganderätten. internationella institutet i för unifiering avprivaträtten och till permanenta byrån för för internationellprivaträtt. Från anslaget utgår vidare medel till Sverigesbidrag kostnaderaa för Nordiska samarbetsrädet för kriminologi samt medeltill ett svenskt bidrag till det FN-anknulna kriminalpoUtiska institutet iHelsingfors (HEUNI) och till vissa andra interaationella sammanslumingar medanknytning till justiiiedepartementets ansvarsområde. Anslagsbeloppet bör under nästa budgetår beräknastill . Jag har därvid beaktat all kostnader med anledningav FN:s konvention om avskaffande av rasdiskriminering betalas från anslagunder tredje huvudtiteln (utrikesdepartemenet). Jaghemställer all regeringen föreslår atttill Bidrag till vissa internationella sammanslutningar m.m. för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Stödtill politiska partier' 1989/90Utgift 131 830 948 1990/91 Anslag 132 200 000 1991/92 Förslag 132 200 000 'anslaget H 4. Stöd till politiska partier. Medelstilldelning sker enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till Prop. Jag hemställer att regeringen föreslår Bilaga 4 alt till Stöd till politiskapartier för /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 5 204 529 1990/91 Anslag 35 500 000 1991/92 Förslag 143 800 000 -' anslaget H 5. Från anslaget betalas statsverkets del av kostnaderaa förvalsedlar, valkuvert och andra valtillbehör samt betalas ersätming till vissamyndigheter och verk för biträde i samband med allmänna val. , som är centralvalmyndighet, föreslår att anslaget för /92 las upp med . Beloppet avser kostnader allmänna val. Jag biträder riksskatteverketsförslag till anslagsberäkning för nästa budgetär. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Allmänna val /92 anvisa ett förslags anslag pä . Bidrag till av god redovisningssed' 1989/90 Utgift . 1990/91 Anslag 400 000 1991/92 Förslag 400 000 ' anslaget H 6. Bidrag till Stiftelsen förutvecklandet av god redovisningssed. Från anslaget betalas bidrag till Stiftelsen förutvecklande av god redovisningssed. Stiftelsen bildades under hösten 1989gemensamt av staten genom bokföringsnämnden (jfr under anslaget G 3.Bokföringsnämnden), Föreningen och . Stiftelsekapitalet uppgär till . och har betalatsmed en tredjedel av varje stiftare. Stiftelsen har till ändamål alt främja godredovisningssed. , som består av representanter för de trestifiaraa, har utsett ordförande och ätta övriga ledamöter i ett särskilt råd(redovisningsrådet). Rådet utgör ett expertorgan med huvudsaklig uppgift allutarbeta och utfärda rekommendationer om god redovisningssed i börsföretag ochandra större bolag, s.k. publika företag. började sinegentliga verksamhet först . Rådet har organiserat sig i olika projektgrapper med exlera experthjälp 97 och arbetar nu med flerastora redovisningsrekommendationer. Den mest Prop. omfattande behandlarkoncemredovisning, men rådet arbetar också med 1990/91:100 rekommendationerför redovisning av varulager och materiella tillgångar. Bilaga 4 Rådet harockså beslutat att med förtur arbeta fram en rekommendation som behandlarredovisningsfrågor vid leasing. Del statliga bidraget bör för /92beräknas till oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslär att till av god redovisningssedför /92 anvisa ett förslagsanslag på . Statistiska uppgifter om brottsutvecklingen samt om Bilaga 4 verksamheten inom åklagarväsendet, domstolarna ochkriminalvården m.m. Detantal brott mot som har kommit ull polisens kännedom har ökatunder hela efterkrigstiden. uppgick antalet brott mot tilldrygt 698 000 medan antalet uppgick till nästan 1 004 000, d.v.s. enökning . Antalet anmälda brott mot annanlagstiftning har också ökat under större delen av . Av brotten år 1989mot annan lagstifming svarar trafikbrotten för och narkotikabrottenför eller sammantaget drygt 140 000 u-afik- och narkotikabrott. Antalanmälda Antal anmälda brott Summa anmälda brottsbalksbrott mot annan lagstiftning brott 'Värdena har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m. Brott mot har ökat med i genomsnitt medan brott mot annan lagstift ning ökade i början av tioårsperioden för att därefter minska från ett högsta antal på drygt 178 1982 till nästan 141 1989. Förantalet registrerade brott mot lagstifming utanför kan Prop. såledesmycket starka variationer iakttas mellan olika år. Den genomsnitUiga årliga förändringen i antaletanmälda brott mot Bilaga 4 - 1989 resp. 1984 - 1989 är 1989 + 7, därav inbrott i vind, källare () har utarbetat enrapport över brotts-utvecklingen (1990:9). I denna rapport gesbl.a. en översikt över utvecklingen i fråga om olika brott somhar kommit till polisens kännedom. Rapporten innehåller däremot inte någraprognoser över antalet brott som kan väntas komma ull polisens kännedom underde närmaste åren. Hänsyn har tagils till denna rapport i den följanderedogörelsen. Planerings- och budgetsckretariatet inomjustitiedepartementet följer utvecklingstendenserna vad gällerbrottmålsprocessen i vid mening. Resultaten av denna uppföljning har beaktats iframställningen. I det följande kommenteras utvecklingen för olikagrupper av brott, bl.a. brottsbalksbrott samt trafiknykterhetsbrott ochnarkotikabrott. I tabeller Redovisas uppgifter om brott anmälda ochsenare. Siffroma för perioden - 1989 är tagna direkt ur statistiskacentralbyråns (SCB:s) definitiva årsstatistik. De siffror som anges för år 1990är preliminära beräkningar som bygger på SCB:s statistik för tiden . dräp samt misshandel med dödlig utgång 'Värdena har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m. Till våldsbrott räknas, som i den officiellastatistiken, fullb. mord, dråp, misshandel med dödlig utgång, försök till mordoch dråp, bama-dråp, misshandel utan dödlig utgång, rån och våldtäkt. Våldsbrotten har uppvisat en relativt jämnökningstakt . utgjorde dessa nästan 5 procentav de registrerade brottsbalksbrotten. Antalet rån utgör ungefären halv procent av samtliga anmälda brottsbalksbrott. harantalet rån ökat från 3 427 (1980) till 5 211 (1989). Mellan och år1989 har antalet anmälda rån ökat med över 1 000 eller . av rånen är riktade mot privatpersoner. Gaturän är den dominerandeformen av rån. Andelen rån där offret uppfattade att gärningsmannen hade ettskjutvapen var . Bank-och postrånen är få i förhållande till övriga rån. var dessa 162.De förorsakar ofta mycket stora föriuster och är även i övrigt allvarligaeftersom de ofta begås med hjälp av skjutvapen. Särskilt om misshandel Prop. 1990/91:100Antalet misshandelsbrott har ökat . Bilaga 4uppgår den genomsnitUiga ökningen till . De vanligaste formema för misshandel är våld inomfamiljen, våld inom gmpper av kriminellt aktiva och missbrakare samt våld i sambandmed nöjesHvsaktiviteter. Antalet fall av misshandel utomhus där offret intetidigare har träffat eller på annat sätt känt den som utförde misshandeln harökat kraftigt . Den övervägande delen av våld mellan främlingarsker i nöjeslivet. Antalet fall av misshandel utomhus därgämingsmannen är okänd för offret är högst i storstadsregioneraa ,och . Antaletanmälda våldtäktsbrott har ökat kontinuerligt . Serman på utvecklingen för olika kategorier av våldtäkt ,framkommer att det är anmälan av fullbordade våldtäkter inomhus (där denutsatta kvinnan ofta är bekant med förövaren) som förklarar hela ökningen. Antalet anmälda försök till våldtäkt inom- ochutomhus samt fullbordade våldtäkter utomhus har legatpå ungefär samma nivå, dvs pendlat mellan 100 och 200 anmälda brott per år.Under år 1988 var antalet anmälda våldtäkter och väldtäktsför-sök utomhuspåtagligt högt. Under är 1989 har dessa brott utomhus minskat till den tidigarenivån medan brotten inomhus ökat med . 'Värdena har beräknats pä grundval av utvecklingen t.o.m. Tillgreppsbrotten utgör avsamtliga polisanmälda brottsbalksbrott. Fömtom de i tabellen redovisadebrottsgmppema ingår en mängd olika former av stöldbrott som inte mbriceras sominbrott, t.ex. snatteri. Inbrotten uppgår tillknappt en sjundedel av samtiiga registrerade brottsbalksbrott. Fömtom villa-och lägenhetsinbrott och inbrott i vind eller källare ingår i här redovisadesiffror även inbrottsstöld i butiker, kiosker och skolor m.m. Antaletinbrottsstölder uppvisar stora svängningar men har under åren1978 - 1989 legat på en nivå. runt 140 000, bortsett från en topp ochen nedgång för då antalet inbrottsstölder var nere på en nivå runt 130000. Minskningen berodde främst på att antalet anmälda inbrott i kiosk,automat och skyltskåp samt i viss mån källare- och vindsinbrott minskadejämfört med föregående år. Särskiltom motorfordonstillgrepp Prop. 1990/91:100 I tabellen redovisas enbart fullbordade biltillgrepp. , 1987 och anmäldes cirka 67 000.69 000 respektive drygt 69 000 motorfordonstillgrepp eller försök härtill, avvilka försöken utgör . Detta visar på en kraftig ökningjämfört med . Antalet motorfordonstillgrepp har tidigare under1980-talet legat på en nivå strax under 50 000. Antalet tillgrepp räknat per 10000 registrerade motorfordon sjönk något av 1980-ta-let,men har ökat kraftigt . Särskiltom tillgrepp från motordrivet fortskaffningsmedel Tillgreppfrån motordrivet fortskaffningsmedel är mycket vanligare än biltillgrepp. Häringår emellertid även stölder från andra fordon än bilar, exempelvis husvagnaroch släpvagnar. Huvuddelen av brotten riktar sig dock mot personbilar. 'Värdena har beräknats pä gruridval av utvecklingen t.o.m. Av bedrägeribrotten svarar checkbedrägerierna idagför . Särskilt intresse tilldrar sig bedrägerier sombegås med hjälp av Prop. konto- och kreditkort. särredovisasdessa i statistiken. 1990/91:100 Dessa bedrägeribrott u-edubblades från år1979 och utgör Bilaga 4 numera den största enskilda gruppen bland bedrägeribrolten (). Antalet kredit- och kontokorisbedrägerier var 19 678. Det är en marginell sänkningjämfört med föregående år. 1,4Övriga brottsbalksbrott 'Värdenaför har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m. Till övriga brottsbalksbrott räknas fömtomskadegörelsebrott ett stort antal olika grupper av brottsliga beteenden sominte faller inom någon av de tidigare berörda kategoriema. Underår ökade skadegörelsebrotten jämfört med föregående år.Skadegörelsebroiten är den brottskategori, som förutom rån, uppvisar denkraftigaste ökningstakten av samtliga brottsbalksbrott. En mycket stor andelav dem som döms för skadegörelsebrott är tonåringar. av skadegörelsebrotten avserskadegörelse på motorfordon. av de registrerade skadegörelsebrottendrabbar stat, landsting och kommuner. Denna form av skadegörelser orsakar samhället betydande kostnader. 1990/91:100 Bilaga 4 'Värdet för 1990har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m. Tabellen avser brott mot narkotikastraffiagen(1968:64), narkotikaförordningen (1962:704) och narkotikabrott enligtvarusmugglingslagen (1960:418). anmälda narkotikabrott har legat på enrelativt stabil nivä . ökade antalet anmälda brottkraftigt. Enligt BRÅ tycks riksåklagarens anvisningar för användnmg avålalsunderlåtelser vid harkoiikabroii samt den ökade serieuppklaringen (antalbrott per misstänkt) vara de faktorer som spelat en avgörande roll för dennaökning. En annan förklaring till ökningen är troligen polisens insatser mot dens.k. Under1986 och 1987 har antalet registrerade narkotikabrott åter ökat efter att haminskat . Däremot har narkotikabrotten under 1988minskat jämfört med för att åter öka är 1989 (15 procentökning jämfört med ). Vad som ligger bakom nedgången är oklart.Minskningen är dock mer markant för överlåtelse än för innehav. 1BRÅs rapport hävdas alt den starka ökningen av antalet anmälda brott mellanåren 1980 och 1982 knappast betyder att narkotikasituationen förvärrades då.Uppgifteraa visar snarare att de rätlsvårdande myndighetema skärpt sinuppmärksamhet och hållning. På samma sätt behöver nedgången inteheller betyda att narkotikasiiua- Ommyndigheteraa skärper sin uppmärksamhet, är Prop. det rimligt att anta attde som är involverade i narkotikatransaktioner 1990/91:100 anpassarsig till de nya förhållandena och försöker sköta narkotika- Bilaga4 hanteringen mindre öppet. 'Värdena har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m oktober 1990.Ändrad lagstiftning . Tabellenavser rattfylleri och rattonykterhet (4 § trafikbrottslagen).Trafiknykterhetbrottslighetens omfattning och utveckling kan studeras på olikasätt. Liksom vid annan brottslighet är man i första hand hänvisad till denbrottslighet som kommit till myndighetemas kännedom. Den verkligabrottsligheten är, med använda metoder, nästan omöjlig att redovisa.Mellan ökade u-afik-nykterhetsbrotten och underen tioårsperiod mellan och . SCBhar i promemorian (1990:6) Modem brottslighet och specialstraffrätt i ljusetav kriminalistiken beskrivit den modema brottslighetens utveckling under1980-talet. En genomgång av samtliga specialsu-affrättsligaförfattningar som redovisas i brottsstatistiken visar enligt SCB att 107 antaletanmälda brott i flertalet fall minskar. Den utvecklingen står Prop. enligtSCB i klar kontrast till den rapporterade utvecklingen av den /91:100traditionella brottsligheten i form av exempelvis stöld- och misshan- Bilaga4 delsbrott. Av tio särskilt redovisade specialstraffrättsligabrottsgrupper har endast narkotikabrotten och brott motvapenlagen/-förordningen ökat . De övriga brottsgrupperaastrender är stabila eller sjunkande. Däremot ökar antalet registrerade brott motbrottsbalkens 9:e, 10:e. ll:e och 14:e kapitel, dvs bedrägeribrott,förskingring m m. brott mot borgenärer samt förfalskningsbrott. Dessastraffbestämmelser avser till viss del brott som kan betecknas som modemaekonomiska brott. BRÅ har behandlat den ekonomiska brottsligheten itre rapporter, nämligen Kampen mot eko-brotten, del I Polisen (BRÅ forskning1986:3), Eko-brott, Eko-lagar och Eko-domstolar (BRÅ forskning 1988:3) samt Denbrottslige företagaren. Myt eller sanning (BRÅ rapport 1990:2). 2 Verksamheten inom rättsväsendet Arbetet inom de olika myndighetema inomrättsväsendet hänger mycket intimt samman. I huvudsak går kedjan när det gälleråtgärder mot brott från polis, via åklagare och domstolar till kriminalvård. Antalet brott som anmäls till polisen är drygt 1,1milj. Den siffran omfattar inte brott för vilka polisen direkt utfärdarordningsförelägganden. Antalet sådana förelägganden utgjorde 208 1989. Endast en del av de brott som anmäls till polisenklaras upp. blev drygt 361 000 brott uppklarade. För dessa fall svaradenästan 97 000 misstänkta personer. De allra flesta uppklarade brotten () hade begåtts av en gärningsman. Andelen uppklarade brott varierarmed olika brottstyper. Uppklaringen växlar även mellan skilda delar av landet.För misshandel och andra våldsbrott uppgår andelen uppklarade fall till , medan av inbrotts stölderna upp.Ungefär vart femte rån och tre av fyra bedrägeribrott blir uppklarade. Antalet uppklarade brottsbalksbrott har ökat fråndrygt 160 1974 till över 245 1989. Antalet uppklarade brott motsåväl som specialstraffrättslig lagstifming har ökat från runt 250000 till över 360 000. Det är en ökning . Åklagarna fattar beslut om åtal mot cirka 80 000personer åriigen. Till detta kommer nästan 90 000 su-afförelägganden per år.Åklagama beslutar om ålalsunderlåtelser i cirka 20 OCX) fall . Antaletavskrivna och nedlagda mål är omkring 50 000 . och fram till år 1982ökade antalet per soner dömda till fängelse. Den nedåtgående trend som därefter följde bröts då antalet personer som dömts till fängelse åter började 108 öka.År 1989 dömdes 16 635 personer till fängelse som huvudpåföljd Prop. ochantalet fängelsedömda har därmed ökat med sammanlagt knappt 1990/91:100 2700 personer . Hälften av fängelsedomama omfattar Bilaga 4högst . dömdes omkring 6 400 personer tillskyddstillsyn. För av dessa kombinerades skyddstillsynenmed fängelse-su-aff. Drygt 11 000 personer dömdes till villkorlig dom är1989. Totalt bötfälldes 109 000 personer varav 30 000 dömts tillböter och 79 000 godkänt strafföreläggande. Andelen frihetsstraff varierar starkt mellan olikabrottstyper. Ungefär hälften av dem som dömdes till fängelse dömdes för brottmot . Stöldbrotten utgör merparten. Relativt sett dömdes dock andel för misshandel. Det enskilda brott som dominerar är rattfylleri. var den genomsnitUiga längden av ådömdafrihetsstraff i första instans omkring . Variationerna är dockavsevärda mellan olika slag av brott. De flesta korta fängelsestraff gällertrafikbrott, företrädesvis rattfylleri. av dem som dömdes tillfängelse för trafikbrott ådömdes fängelsestraff på högst en månad. avdem som dömdes till fängelse ådömdes en strafftid ellerlängre. Av dessa dominerar de som dömdes för narkotikabrottslighet, antingenmot narkotikastrafflagen eller varasmugglingslagen. Arbetsbelastningenvid åklagarmyndigheteraa och de allmänna domstolama påverkas av antaletanmälda brott och andelen därav som upp. Den är vidare beroende av bl.a.förändringar i lagstiftningen. Till belysning av arbetsbelastningen hosåklagama anges i följande tabell antalet misstänkta personer i mäl hos åklagareunder . 9 1990/91. Antal mål i utgående balans Som framgår av tabellen harantalet mål i utgående balans ökat stadigt . 2.2 Domstolsväsendet Prop. 1990/91:100 2.2.7 Domstolarnas arbetsläge Bilaga 4 2 139 100 2 206 343 'utom skrifter Hl -06-30 -06-30 Bilaga 4 enligt tingsrättsinstruktionen (1979:572) kan hand läggas av notarie Avtabellen framgår att antalet inkomna brottmål vid tingsrätterna fortsätter attöka. Statistiken för lyder på en fortsatt ökning. Ävenantalet brottmål som kan handläggas av tingsnotarie har ökat något under år1989. Antalet brottmål som fullföljs till hovrätt minskade under åren 1984-1986men visade en ökning . minskade antaletmål något, men för är antalet åter stigande. Antalet intagningar i anstalt ökade kraftigt i början av1980-talet för att därefter plana ut på en högre nivä . Antaletintagningar ligger på samma nivå som . Även när det gällerantalet klienter i frivården har en stabilisering skett under senare delen av1980-talet. Av de 15 467 personer som togs in i fängelse under år 1989var 3 914 dömda för rattfylleri, 3 345 för tillgreppsbrott och 2 725 förvåldsbrott. En jämförelse mellan visar att antalet nyinskrivnai anstalt med rattfylleri som huvudbrott ökat och våldsbrottmed , vilket skall ses mot en total minskning av antaletnyinskrivningar . En fördelning på strafftid avtillsuömningen för samUiga nyinskriv- Prop. ningar visar att gruppenmed strafftid mer än är 1990/91:100 den enda grapp som ökatmellan . Även mellan åren Bilaga 4 1987 och ökadeantalet inskrivna med en strafftid mer än . Strafftider Antal ny- Absolut Procentuell intagna förändring förändring 1989 1988-1989 1988-1989 -4,8 Mer än två t o Mer än sex t 0 När det gäller personer eller mer har antalet inskrivna ökat mellan den 1 mars 1989och 1990 med 21 och antalet påbörjade verkställigheter i denna strafftidsgrapphar ökat med nio jämfört med är 1988. Jämfört med 1981 harantalet inskrivna eller mer nästan fördubblatsfrån 281 till 1990 medan antalet påbörjade verkställigheter isttafftidsgrappen ökat från 1981 till 128 är 1989. Den genomsnittlliga vistelsetideni anstalt var är 1989. (Räknar man bort rattfyllerister, somvanligtvis döms ull 1 ä 2 månaders fängelse, ökar den genomsnitUigavistelsetiden till ungefär ). Utvecklingen framgår av följandetabell. Genomsnittlig vistelsetid 1965 1970 1975 1980 1985 1989 i månader 4,9 4.5 3.7 3,5 3.2 3.1 Belasmingen på anstalts- ochhäktesorganisationen framgår av för ändringar i medelbeläggningen. Anstalter medelbeläggning årets tio tyngst belastade mänader 1990/91:100 Bilaga 4 och början av 1980-taletökade medelbeläggningen på anstalterna med några hundra . Den 1 juli1983 genomfördes den s.k halvtidsreformen, vilket medförde en minskning avmedelbeläggningen med ca 350 intagna under /84 jämfört medföregående budgetår. Därefter har medelbeläggningen ökat till samma nivå somföre halvtidsreformen. Beläggningen på häktena har ökat under hela1980-talet med en mer markant uppgång mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88 dåmedelbeläggningen ökade . Andelen häktade av deinskrivna i häkte ökade från /89 till 86 /90, en ökning från i medeltal 860 till 893 häktade. påbörjades övervakning för 6 501personer dömda till skyddstillsyn. Motsvarande antal för var 6 544.Antalet villkorligt frigivna med övervakning var 5 563. Under år1988 frigavs 5 592 personer villkorligt med övervalkning. Under /90 dömdes 322 personer tillskyddstillsyn med kontraktsvård som huvudpåföjd. Den "tänkta"fängelsetiden varierade från mellan en månad och , förmajoriteten dömda var den högst . - dömdes42 personer till s k samhällstjänst. 3 Rättsväsendets resurser för åtgärder mot brott 3.1 Olika typerav åtgärder Samhällets åtgärder motbrott kan indelas på olika sätt beroende på syftet med indelningen. För enbeskrivning av hur resursema fördelas mellan olika ändamål kan en grupperinggöras på följande sätt. Förebyggandeåtgärder riktade mot personer som inte är föremål för rättsväsendets åtgärderpå grund av brott. Det är här fråga även om sådanaåtgärder som är avsedda att förbättra miljön i samhället i Prop.förebyggande syfte. Åtgärder av detta slag ankommer främst på andra 1990/91:100 än rättsväsendets myndigheter, bl.a. skolväsendet ochsocialtjänst- Bilaga 4 och arbetsmarknadsmyndigheterna. Övervakning av regelefterlevnaden. Den syftar tillatt dels förhindra brott, dels upptäcka brott. Hit hör polisens övervakandeverksamhet. Gruppen omfattar även exempelvis tull- ochbeskattnings-myndighetemas kontroll av att straffsanktionerade bestämmelserinom deras resp. verksamhetsområden efterlevs. Brottsutredning och andra åtgärder ibrottmålsförfarandet som krävs för att fatta beslut om reaktion mot brott. Verkställandet av påföljder. Åtgärder av detta slaghör hemma i kriminalvården. Även andra organ har uppgifter på området, t.ex.exekutionsväsendet i fråga om böter. Härmed avses åtgärder somsyftar lill att ge personer som har begått brott bättre fömtsätmingar föranpassning i samhället. Åtgärder av detta slag vidtas avkriminalvärdsmyndig-heteraa och av organ inom socialvårds-, arbetsmarknads- ochutbildningsområdena. Utvecklingsarbete som är direkt målinriktat motproblem som rör åtgärder mot brott. Samhället satsar stora belopp på åtgärder motbrott. Det är dock inte möjligt au presentera en fullständig beräkning avkostnadema för åtgärder av detta slag.