prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Det innebär en minskning från föregående år med 8 200 resp. 5 300personer. Asyl- och flyktingfrågor Utvecklingen av antalet asylsökande m.m. Antaletasylsökande ökade mycket kraftigt under /90. Totalt sökte underbudgetåret ca 39000 personer asyl i , vilket kan jämföras med 18000-19000 under vart och ett av de närmast föregående budgetåren. Särskilt påtagligvar ökningen 1989, då det kom närmare 14000asylsökande. Mot bakgrund av den exceptionella ökningen avantalet asylsökande och därav följande problem i det statligaförläggningssystemet samt bristen på mottagningsplatser i kommunerna,beslutade regeringen om ändrad asylpraxis med stöd avutlänningslagens bestämmelser om "särskilda skäl". Regeringens beslutinnebär att asyl endast skall beviljas flyktingar enligt 1951 årsGenéve-konvention och personer med särskilt starka skyddsbehov. Efter regeringens beslut om ändrad asylpraxisminskade antalet asylsökande jämfört med . I jämförelse medtidigare år ligger emellertid antalet asylsökande fortfarande på en hög nivå.Under de första tre kvartalen kom det sammanlagt 22 500 asylsökande.Det är drygt 6 500 fler än . Slutsiffran väntas bli ca 30000 asylsökande, dvs. samma som för . Om det inte sker några dramatiska förändringar ivår omvärld bör man kunna räkna med ca 30000 asylsökande även under budgetåret1991/92. Mot bakgrund av rådande osäkerhet om utvecklingen måste det finnas engod beredskap för att möta en förändrad situation. Denstora tillströmningen av asylsökande medförde ett drastiskt ökat behov avplatser vid statens invandrarverks () utredningsslussar och förläggningarunder /90. Den fanns 12 900 personer på förläggning,vid budgetårets utgång 29 800. Den hade antalet ökatytterligare till 30 500. Det genomsnittliga behovet av förläggningsplatserunder /91 beräknades i kompletteringspropositionen 1990 01129000. Under /90 var ett stort problem attasylsökande som beviljats uppehållstillstånd fick vänta mycket på förläggning innan de kunde tas emot i en kommun. fanns det närmare 7000 personer på förläggning som hade uppehållstillstånd. harsituationen i detta avseende förändrats väsentligt. Av de 30 500 perso- Prop.1990/91: 100 ner som var inskrivna på förtäggning var detca 2 800 Bil. 12 som hade uppehållstillstånd. Med nuvarande relation mellanavslag och bifall i asylärenden förväntas kommunerna relativt snabbt kunna taemot dem som beviljas uppehållstillstånd. Den avgörande faktorn för förläggningstidenslängd är i stället hur ärendehandläggningen tar. Förutsättningaroch mål i verksamheten Dimensioneringenav SlVs nya organisation fr.o.m. byggde på antagandet att 15000-20000 asylsökande skulle komma till (prop. 1988/89:105,SfU 17, rskr. Den kraftiga ökningen av antalet asylsökande avspeglar signu trots beslut om viss tillfällig förstärkning av verketsresurser i ett ökat antal icke avgjorda asylärenden hos . Antalet öppnaasylärenden hos växte under /90 från 8000 till 18 700 ochhar fortsatt att växa som en följd av att polisens balans avasylärenden nu i huvudsak har avarbetats. Parallellt med ökningen av asylärendena har ocksåantalet s.k. tillståndsärenden (viseringar, uppehålls- och arbetstillstånd,etc.) Vid dimensioneringen av SIVs nya organisation förutsattejag en volym på ca 150000 ärenden perår. Under /90 var antalettillståndsärenden drygt 200000. Antalet icke avgjorda ärenden nästanfördubblades under budgetåret. För /92 räknar jag med attantalet nya ärenden kommer att uppgå till ca 230000. Antalet medborgarskapsärenden har inte haft sammakraftiga ökningstakt som asyl- och övriga tillståndsärenden. Antalet ickeavgjorda ärenden har emellertid ändå ökat genom att ärendena blivit merkomplicerade och genom att resurser omprioriterats till förmån för asylärenden.En ökad ärendemängd kan förväntas . Jag räknar med ca 22500 nya medborgarskapsärenden under /92. Långa handläggningstider i asylärenden får direktakonsekvenser för föriäggningssystemet med åtföljande kostnader påstatsbudgeten. Förstärkning av SIVs resurser för handläggning av asylärendenberäknas dock leda till en minskning av förläggningskostnaderna som är mångagånger större än förstärkningskostnaderna. Mot bl.a. denna bakgrund föreslog regeringen itilläggsbudgeten för /91 en kraftig förstärkning av verkets resurserför ärendehandläggning (prop. 1990/91:25 bil. har fattat besluti enlighet med regeringens förslag. Beslutet innebär att får disponera 62milj.kr. utöver anvisat anslag för förvaltningskostnader. Dessa medel tas frånanslaget för förläggningskostnader vilka under vissa förutsättningar beräknaskunna minska med ca 400 milj. kr. Genom den beslutade resursförstärkningen till SIVför innevarande budgetår, kommer en viss avarbetning av balansen av asylärenden att kunna ske . För att nedbringa balansen till en acceptabel nivå och för att kunna nå de fastlagda målen för handläggnings- 43 tidernai asylärenden måste behålla det resurstillskott man nu fått, Prop. 1990/91:100 även under /92. Jag kommer i det följande därför att Bil. 12föreslå en uppräkning av anslaget D 1. SIVs förvaltningskostnader som i stortsett är en omräkning till helår av den förstärkning som fått föråterstående del av innevarande budgetår. Vid resursberäkningen har jag ocksåräknat med att klarar av att höja sin produktivitet i handläggningen avasyl-, tillstånds- och medborgarskapsärenden , jämfört med innevarandebudgetår. Med de föreslagna resursförstärkningarna anser jagatt skall kunna avgöra ca 65 000 asylärenden under /92 ochdärigenom komma ned till en ärendebalans på 6000 asylärenden. Jag förutsätterdå att antalet nya asylsökande uppgår till ca 30000 och fördelningen mellanbifalls- och avslagsbeslut i första instans är i stort sett oförändrad jämförtmed . Dessutom bör den föreslagna resursförstärkningeninnebära att verket kan avgöra 245000 tillståndsärenden och 30000medborgarskapsärenden under /92. Även här har jag räknat med attverket kan öka produktiviteten i verksamheten. Vid förändringar av ärendetillströmningen eller vidandra väsentligt ändrade förutsättningar är det nödvändigt att gesmöjlighet att snabbt anpassa utrednings- och mottagningskapaciteterna. Förnärvarande är detta möjligt när det gäller förläggningsverksamheten. För att förläggningskostnaderna skall kunnabegränsas krävs emellertid att även utredningskapaciteten kan anpassas till detaktuella behovet utan att först skall behöva invänta en beredningsprocesshos regering och riksdag. Jag kommer därför i det följande att föreslå attregeringen av medges att bemyndiga att vid extraordinärakapacitetsanspråk överskrida anslaget för förvaltningskostnader med högst 25milj. Med de förvaltningsresurser som jag nu beräknar ochunder förutsättning att man även i andra delar av handläggningskedjan nåruppsatta mål under /92 och att kommunerna tar emot ca 23000 flyktingarper år från förläggningar enligt de överenskommelser som träffats med , bördet vara möjligt att minska antalet förläggningsplatser till 14000 vid utgångenav /92. Anslagsbehovet för förläggningsverksamheten bedöms dåkunna minska med 1 737 milj.kr. jämfört med det anslag som finns anvisat iinnevarande års statsbudget. För att detta mål skall kunna nås krävs särskildainsatser även i andra led av asylprocessen. Det gäller såväl inom den enhetinom () som handläggerutlänningsärenden som inom polisorganisationen. Vad gäller kommerdepartementschefen senare att lämna förslag om en tillfällig förstärkning /92 med 4,6 milj. kr. Beträffande polisen kan jag nämna, att regeringengenom beslut har uppdragit åt länsstyrelserna i de län där har utred ningsslussar att sinsemellan och i samråd med och kriminalvårdssty relsen planera och samordna de lokala polismyndigheternas verksamhet beträffande verkställighet av utvisnings/avlägsnandebeslut och asylutred- 44 ningar,så att ärendebalanserna om möjligt är avarbetade till Prop.1990/91: 100 1991. Avsikten är att vid behov vidta ytterligare åtgärder för attförhindra Bil. 12 att nya ärendebalanser uppstår under /92. Överföringav utredningsansvaret i asylärenden från polisen till invandrarverket Statskontorethar på uppdrag av regeringen utrett möjligheterna att överförautredningsansvaret i asylärenden från polisväsendet till . Statskontorethar i en rapport (1990:23) föreslagit följande: övertar ansvaret förutredningar i asylärenden. Polisenbör liksom utföra grundutredning i samband med att en utlänning begär asyl.Grundutredningen bör vara så noggrann att den även fortsättningsvis kan tjäna som underlag för enbedömning om en avvisningmed omedelbar verkställighet kan komma i fråga. SIVövertar ansvaret för förvarslokaler vid utredningsslussarna. Polisensvarar för delgivning och verkställighet av avlägsnandebeslut på samma sätt som . Flexibilitetbyggs in i SIVs tillståndsorganisation. Ansvaret förs över den Ioktober 1992. Rapporten har av statskontoret tillställtsrikspolisstyrelsen (RPS) och för samråd. Båda myndigheterna ansluter sig iprincip till statskontorets förslag. Vad gäller vissa enskildheter framföremellertid de båda samrådsmyndigheterna avvikande mening. 1 fråga omgrundutredningarna anser RPS att de främst skall ha en sorteringsfunktion ochavstyrker en ordning som innebär att polisen skall göra en mera ingåendegrundutredning i de fall då avvisning med omedelbar verkställighet till tredjeland kan bli aktuell. anser att polisen även i fortsättningen skall ansvaraför förvarslokaler, en uppfattning som RPS inte delar. Både och anser att genomförandet bör sketidigare än den . menar att ett övertagande bör kunna ske den1 . RPS anser att det finns anledning att begränsa tiden förförberedelserna . Jag delar statskontorets uppfattning attutredningsansvaret i asylärenden och ansvaret för förvarslokaler vidutredningsslussarna bör föras över från polisen till . Genom en överföringav utredningsansvaret får ett samlat ansvar för tillståndsverksamheten.Verket får därmed ökade möjligheteratt rationellt samordna handläggningen avasylärenden, vilket bl.a. borde skapa bättre förutsättningar att nå upp tillnuvarande mål för handläggningstiderna. Ytterligare ett skäl är att det blir enrenodling av polismyndigheternas uppgifter till andra mer polisiärt inriktade arbetsuppgifter.Jag har i denna fråga samrått med chefen för . Jag avser att återkomma till regeringen med förslagom att ge i uppdrag att i samråd med RPS planera och genomföra överföringen med inriktning på att tar över ansvaret . Denna tidpunkt bedömerjag vara lämplig bl.a. därför att till dess skall ha avarbetat balanserna i asylärenden och med hänsyn till den tid det beräknas ta att 45 rekryteraoch utbilda tillräckligt med personal för den nya uppgiften. Jag Prop.1990/91:100 utgår ifrån att förestående rekrytering av handläggare förtillfällig avarbet- Bil. 12 ning av asylärenden i stor utsträckning sker påsådant sätt att de efter utbildning kan fortsätta inom verket med utredningar iasylärenden. Överföringen av utredningsansvaret i asylärendenväcker en del andra frågor vad gäller gränsdragningen mellan polisen och SIV.Det gäller bl. a. den första grundutredning som görs i samband medgränskontrollen samt delgivning och verkställighet av avlägsnandebeslut. Detfinns enligt min mening skäl som talar för en mer långtgående renodling avresp. myndighets uppgifter än vad statskontoret föreslagit. Jag har mot dennabakgrund för avsikt att efter samråd med chefen för initieraen närmare utredning av dessa frågor. Somjag tidigare nämnt, beräknas kommunerna under /92 ta emot ca23000 flyktingar från SIVs förläggningar enligt överenskommelse med verket.Därutöver omfattas det kommunala flyktingmottagandet av flyktingar som vistasi en kommun asylansökan prövas samt av vissa anhöriga tillflyktingar. Vid anslagsberäkningen för ersättning till kommunerna förflyktingmottagandet har jag utgått från att totalt 28000 personer tas emotunder budgetåret. träder ett nytt system förersättning till kommunerna för flyktingmottagandet i kraft (prop. 1989/90:105,SfU2l, rskr. Det nya ersättningsystemet innebär en stimulans förkommunerna att vidta aktiva åtgärder för att underlätta för flyktingar attsnabbare få en fast förankring i svenskt arbets- och samhällsliv. Bidragen till kommunerna för flyktingmottagandetutbetalas med det nya systemet snabbare . finns särskildaövergångsregler för ersättning av kostnader för personer som tagits emot föreår 1991. Genom omläggningen av ersättningssystemet, med parallella utbetalningarfrån det gamla och det nya systemet (i efterskott resp. i förskott), och enökning av antalet mottagna flyktingar i kommunerna ökar statens kostnaderväsentligt jämfört med innevarande budgetår. Totalt beräknas anslaget till 4464milj.kr. Därav avser 3489 milj.kr. ersättning enligt det nyaersättningssystemet och 970 milj.kr. För utvärderingav det nya ersättningssystemet har avsatts 5 milj. kr. Den införs också ett nytt system medlån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Härigenomkommer det normalt inte att föreligga något behov av socialbidrag tillhemutrustning. Kostnaderna för hemutrustningslånen beräknas för budgetåret1991/92 till 52,5 milj.kr. Överföringen till av s. k. kvotflyktingar Invandrings-och flyktingpolitiken bör förändras och få en starkare tonvikt på åtgärder för att påverka grundorsakerna bakom migration och flykt. En utgångspunkt för denna strävan är att även föra en generös och 46 ansvarskännandeflyktingpolitik, där resurserna kommer dem till del som Prop. 1990/91: 100bäst behöver vår solidaritet. De två särskilda utredare (1990:05) som Bil.12 tillkallats för att utreda förutsättningarna för och inriktningen av ensammanhållen flykting- och immigrationspolitik skall redovisa sinaförslag i dessa frågor. Ett led i en sådan förändring, som måsteåstadkommas i internationell samverkan, är att skapa utrymme för ökadeflyktingkvoter. Det har i olika sammanhang framgått att samladeantal kvotplatser uppgår till 4000 - 5000, vilket är lite i förhållande tillbehoven. Av detta står för . Relativt sett gör alltsåSverige en betydande insats. Regeringen har ambitionen att höja Sverigesflyktingkvot från den nivå - ca 1 250 personer - som har gällt sedan1970-talets slut. När detta kan ske måste bedömas mot bakgrund av omfattningenav invandringen av flyktingar och asylsökande som kommer till vårt land påegen hand. Den skärpning av kriterierna för asyl som regeringen beslutade om idecember 1989 har lett till en nedgång i antalet asylsökande i förhållande tillden mycket stora inströmningen . Det ser utsom om vi är på väg mot en stabilisering. Ännu är mottagningssystemetemellertid inte i balans. Jag avser att återkomma tillregeringen med principförslag om en sammanhållen immigrations- ochflyktingpolitik. I anslutning härtill bör regeringen också slutgiltigt taställning till flyktingkvoten för /92 mot bakgrund av denaktuella situationen vad avser antalet asylsökande, mottagningskapacitet ikommunerna etc. Statsbidragen till invandrarnas riksorganisationer Nuvarandeordning för stöd till invandrarnas riksorganisationer beslutades av riksdagenår 1986. De grundläggande villkoren återfinns i förordningen (1986:472) omstatsbidrag till invandrarnas riksorganisationer. Regeringen fastställer vilkaorganisationer som skall få bidrag under bidragsåret. Därvid beräknasstatsbidragen på basis av organisationernas medlemsantal enligt olikabidragsklasser. Ett grundläggande problem harvarit att medelstilldelningen inte kunnat hållas på den nivå som behövts fören regelrätt tillämpning av förordningens villkor för statsbidrag. Pengarna harinte räckt till. föreslog därför i sin anslagsframställning enmodifiering av nuvarande bidragssystem samt en uppräkning av medlen och enändring av anslagsformen. 1 förra budgetpropositionen (prop. 1989/90:100 bil.2) angavs att avsik ten med statens bidragsgivning generellt sett bör vara tydligare och att effekterna av stödet skall synas. Statskontoret har därefter fått i uppdrag av regeringen att kartlägga det anslagsfinansierade statliga stödet till för eningslivet och att lämna förslag om hur en fördjupad prövning av stödet kan göras. Uppdraget skall redovisas till . En arbetsgrupp inom harsamtidigt gjort Prop. 1990/91: 100 en intern översyn av systemet medstatsbidrag till invandrarnas riksorgani- Bil. 12 sationer och redovisatalternativ till nuvarande ordning. Jag är dock inte beredd att nu lämna förslagom ett nytt statsbidragssystem för invandrarnas riksorganisationer, utan villavvakta avrapporteringen av statskontorets utredningsuppdrag och den fortsattaberedningen inom av principerna för samhällets stöd tillföreningslivet. Jag kommer i det följande att föreslå en betydandeförstärkning under /92 av anslaget för stöd till invandrarnasriksorganisationer. Detta sker inom ramen för det nu gällande systemet och är,enligt min bedömning, tillräckligt för att de olägenheter som uppstått,särskilt under innevarande budgetår, till följd av systemets utformning ihuvudsak kan undanröjas. Det blir därigenom möjligt för att georganisationerna bättre förutsättningar att fylla sin roll som samlingspunktoch kontaktorgan för invandrarna och som företrädare för invandrarintressen. Arbetsmarknadsdepartementetdeltar aktivt i det internationella samarbetet som hör till verksamhetsområdet. I det internationella samarbetet pågår ettintensivt besöks- och informationsutbyte. har kontakterna medCentral- och ökat markant. Det internationella intresset fördepartementets ansvarsområden avspeglas inte minst genom önskemål om svenskmedverkan vid internationella möten och seminarier. Efterfrågan påöversättningar av svensk lagstiftning och annan dokumentation är mycket stor. För att bevaka frågor som rör arbetsmarknads- ochsocialdepartementens verksamhetsområden finns arbetsmarknadsråd vidutlandsmyndigheterna i , , och . Försöksverksamheten med arbetsmiljöattachéer iWashington och pågår. Nordiskaarbetsmarknadsutskotlet (NAUT), är den ämbetsmannakommitté som har tilluppgift att utveckla arbetsmarknads- och sysselsättningsfrågorna. Det nordiskasamarbetet har i hög grad inriktats på frågor som rör och deneuropeiska integrationen. pågår en översyn av organisationen förarbetsmarknadssamarbetet. 1 NAUTs regi pågår en rad projekt inom de olikaunderutskotten och kontaktgrupperna. Projektverksamhet med syfte att analysera arbetsmark nadspolitikens roll och inriktning fortsätter inom ramen för den nordiska ekonomiska handlingsplanen 1992 "Ett starkare Nor- den". I syfte att effektivisera arbetsförmedlingen mellande nordiska länderna Prop. 1990/91: 100 pågår en rad projekt. Möjligheternatill ett vidgat platsutbyte inom ramen Bil. 12 för de befintliga ADB-systemen ide olika länderna undersöks. Ett projekt om flaskhalsproblem på arbetsmarknadenhar påbörjats. Informationsbroschyrer om respektive nordiskt land haruppdaterats och nytryckts . har tidningen börjat publiceras. Tidningen ger information om lediga platser i Sverigeoch och fakta om hur det är att arbeta i resp. land. Den starka arbetskraftsinvandringen till Sverigefrån framför allt och har dämpats. har flera gränsregionala seminarieranordnats där tjänstemän i trakter med stor rörlighet över gränserna mötts föratt diskutera hur samarbetet kan utvecklas och förbättras. Den nordiska arbetsmiljökonventionen, somundertecknades av de nordiska regeringarna , trädde i kraft den 24mars 1990. En syfte med konventionen är att främja en gemensam nordisk hållningi arbetsmiljöfrågor i internationella sammanhang, särskilt med hänsyn tillutvecklingen inom EG. Vid 38:e session mars1990 i antog de nordiska arbetsmiljöministrarna ett nyttsamarbetsprogram för perioden 19901993. Programmet, "En bättrearbetsmiljö i " (NU 1990:6), syftar till att konkretisera detnordiska arbetsmiljösamarbetet . Den komparativa studien av företagshälsovården i denordiska länderna, som påbörjades , har avslutats ochredovisats i rapporten . avser att i samarbete med i arrangera en konferens omkoncernfackligt samarbete . Den jämförande studien av arbetsrätten i denordiska länderna, som inleddes , har resulterat i endelrapport, "Komparativ nordisk arbetsrätt i huvuddrag"(NU 1990:93).Rapporten har tillställts arbetsmarknadens parter för synpunkter. En meromfattande slutrapport beräknas föreligga . har särskilda medel avsatts för ettprojekt i syfte att belysa i vilken utsträckning internationaliseringen avekonomi och näringsliv påverkar arbetsliv och arbetsrätt i . Projektet,som rubricerats "Den nordiska modellens framtid", beräknas varaavslutat . Medel för två projekt har beviljats inom ramen fördet antagna arbetsprogrammet, "i till 1992" (NORD1990:80). Syftet med det ena projektet är att öka det nordiska deltagandet ochinflytandet över det europeiska standardiseringsarbetet på arbetsmiljöområdet.Det andra projektet skall bidra till att främja nordiska strävanden tillgemensamma provnings- och kontrollmetoder för godtagande av produkter iarbetslivet. EFTA:s ramöverenskommelse om ömsesidigt godtagande av provningsresultatoch godkännanden skall därvid följas upp. AMU-center i ombildas svensk stiftel se . Verksamheten vid stiftelsen skall bl.a. grundas på 49 4 Rik.sdagen 1990/91. enöverenskommelse mellan , och . Stiftelsens hu- Prop.1990/91: 100 vuduppgift blir att anordna och utveckla arbetsmarknadsutbildningför i Bil. 12 första hand de nordligaste delarna av de tre länderna.Stiftelsens verksamhet skall finansieras genom intäkter från kursverksamheten. Sedanår 1984 har två samarbetsavtal på arbetsmiljöområdet, varav det ena harträffats med och det andra med . Överläggningar mellan representanter för denamerikanska och den ägde rum i inomramen för avtalet med . Mötesdiskussionerna fokuserades dels påarbetsorgani-satoriska frågor, dels på arbetsmiljöfrågor som ergonomi,utvärdering av effekter, samt storolyckor inom processindustrin. En svensk-amerikansk konferens omarbetsorganisation planeras äga rum i i juni 1992.Arbetsmiljösamarbetet skall drivas vidare i form av tre nya projekt på ovannämnda områden. Arbetarskyddsstyrelsen är ansvarig för projektsamarbetet frånsvensk sida. Verksamhetenhar alltmer kommit att präglas av det intensifieradeförhandlingsarbetet i syfte att uppnå ett . Departementet deltar iförhandlingarna rörande dels personers rörlighet, dels de s.k. angränsandepolitikområdena, där bl. a. samarbete i fråga om arbetsmarknadspolitik ocharbetsmiljö ingår. Arbetsgrupperna för personers rörlighet samtarbetsmiljö- och arbetslivsfrågor har fortsatt genomgången avbefintliga EG-regler. Arbetsgrupperna har bevakat det fortsattaförhandlingsarbetet inte minst inom ramen för den s.k. sociala dimensionen ochEG-kommissionens handlingsprogram för implementering av EG:s "socialastadga". har ett seminarium anordnats om arbetsrätten och EG.Ett seminarium om EG och den sociala dimensionen avses äga rum i februari år1991. 1 syfte att förhindra uppkomsten av tekniskahandelshinder har EG och EFTA ingått ett avtal om en procedurför informationsutbyte inom området tekniska föreskrifter (SFS 1990:966). Den av beslutade nyametoden ("the New Approach") har bl. a. inneburit att de europeiskastandardiseringsorganens verksamhet accelererat kraftigt. har ioktober 1990 publicerat en "grönbok", som innehåller förslag till ettnytt europeiskt standardiseringssystem i syfte att ytterligare driva på deteuropeiska standardiseringsarbetet. Området provning och kontroll, som likaledes utgören väsentlig kom ponent för förverkligandet av den inre marknaden, genomgår stora föränd ringar. beslutade att anta riktlinjer för att fastställa produkters överensstämmelse med föreskrivna krav ("The Global Approach"). En särskild europeisk provnings- och certifieringsor- ganisation (EOTC) har bildats . Aktiviteteravseende Prop.1990/91:100 12 En gemensam arbetsgrupp för arbetsmarknadspolitiskafrågor har upprättats mellan departementet och dess motsvarighet iSovjetunionen. Arbetsmarknadspolitiska seminarier har vidarehållits i bl. a. och . Många förslag till projekt och andra aktiviteter iCentral- och har inkommit till departementet. Dessa bereds nu inomregeringskansliet.