prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Jag vill erinra om attregeringen för innevarande budgetår uppdragit åt verket att beakta vad bostadsutskotteti betänkande (1989/90:BoU14) har anfört om prioritering av samlingslokalprojektsom innefattar samutnyttjande med andra intressenter, t.ex. kommun cx;hlandsring. Jag är inte heller beredd att biträda verketsförslag rill indexuppräkning av maxinubeloppet för bidrag tUlhandikappanpassning av aUmänna sanUingslo-kaler. Jag vill erinra om attmaximibeloppet redan enligt gällande regler fär 1990/91:100 Bil.l3 överskridas om det finnssärskilda skäl. Frägan om högre bidrag prövas av Prop. 1990/91:100 regeringen i varje särskilt faU. Mot bakgmnd av det ekonomiska läget bör enligt minmening stödet för investeringar i samlingslokaler häUas på oförändrad nivå. Jagförordar att ramen för bidrag för allmänna samlingslokaler under budgetåret1991/92 fastställs ull 52 milj.kr. Även ramen för beslut om bidrag för handikappanpassningav folkparksteatrar bör hållas på oförändrad nivä nästa budgetär. Jag förordaratt den fastställs till . för /92. Bidrag för handikappanpassning av allmännasamlingslokaler bör liksom tidigare få lämnas utan rambegränsning. Med hänsyn till den tid som normalt förflyter meUanbeslut om cx;h utbetalning av bidrag beräknar jag medelsbehovet för nästabudgetår till . Jag har därvid beräknat medel även för bidrag tiUriksorganisationema för samlingslokaler med sammanlagt . få användas för sådant tekniskt/ekonomiskt utrednings-och projekteringsarbete som utförs gemensamt av riksorganisationema. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. medge att beslut om bicUag för allmännasamlingslokaler under /92 meddelas inom en ram om , 2. medge att beslut om bidrag förhandikappanpassning av folkparksteatrarunder /92 meddelas inom en ram om , 3. till Bidrag till allmännasamlingslokaler m. m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Stöd till icke-statliga kulturlokalerl 1991/92Nytt anslag (förslag) 25 000 000 TidigareLån lill allmänna samlingslokaler. Under förra beslutade attinföra ett särskilt stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler (1989/90:BoU14,reservarion 8, rskr. Enligt beslutet skall bidrag av statsmedel lämnasför ny- eller ombyggnad -inbegripet standardhöjande repararioner, handikappanpassningsamt utbyte och komplettering av inventarier - av musei-, teater- ochkonsertlokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag lämnas med högst 30procent av kostnadema vid nybyggnad tx;h med högst vid ombyggnad. Närmarebestämmelser för stödet finns i förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statiiga kulturlokaler. Av förordningen framgår bl.a. att ansök ningen om bidrag prövas av samlingslokaldelegation och att 56 ansökningar som inkommittill verket före ett är skall prövas före F*rop.1990/91:100 utgången av juni månadsamma är. För beslut om bidrag har fastställt enram pä 25 milj.kr. för /91. StödtiU aUmänna samlingslokaler i form av län för ny-, ombyggnad och köp avsamUngslokaler slopades den . Enligt behövs inga ytterUgaremedel för detta ändamål. Det imder ticUgare budgetår uppförda anslaget Lånrill allmänna samlingslokaler m.m. behöver inte längre föras upp istatsbudgeten. På gmnd av rådande ekonoiruska situation är det somjag har nämnt nu nödväncUgt med en stram budgetbehancUing. Jagförordar därför att en beslutsram fastställas även för nästa budgetår förstödet tUl vissa icke-statliga kulturlokaler och an den bestäms till 25milj.kr., dvs. samma belopp som . Alla ansökningar som kommit in till verket före den1 april prövas före utgången av juni månad . Med hänsyn härtUloch tUl att den tid som förflyter mellan beslut och utbetalning för närvarandeuppskattas till i genomsnitt meUan ett halvt och beräknarjag behovet avmedel för utbetalning av bidrag under /92 till . JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. medge att ramen för beslut om stöd till vissaicke statiiga kulturlokaler fastställs till . för /92, 2. tUl S0d tdl icke-statliga kulturlokaler /92 anvisa ett förslagsanslag pä . 1989/90 Utgift 167 029 507 Reservation 6 503 900 1990/91 Anslag 179 000 000 1991/92 Förslag 186 600 000 Från anslaget betalas bidrag till forsknings- ochutvecklingsarbete (FoU) inom samhällsplanerings- samt byggnads- och anläggningsområdena.Medlen fördelas av statens råd för byggnadsforskning (BFR). Genom forskningspolitiska beslut våren1990 ligger verksamhetens inriktning och omfattning i huvudsak fast /93 (prop. 1989/90: 90 bil. 20, BoU 19, rskr. Rådets verksamhet finansieras under innevarandebudgetår över följande Prop. 1990/91:100 anslag på statsbudgeten. Under huvudtitel: B 12.Byggnadsforskning B 13. Stöd rill experimentbyggande. Under industridepartementets huvudtitel: H 6.Energiforskning Riksdagenhar genom det forskningspolitiska beslutet lagt fast riktiinjema förBFR:s verksamhet under pericxlen - . Riksdagenhar i samband med beslutet begärt en särskild översyn av möjlighetema tillkompletterande finansiering av byggnadsforskningen från berörda intressentermed sikte på ökade FoU-insatser. Med vissa undantag för BFR fram önskemål somsammanfaller med de riktiinjer som anges i statsmaktemas beslut. BFR angerockså de prioriteringar som bör vara styrande vid en ökning av resursemaenligt den av begärda finansieringsöversynen. I förra årets anslagsframställning anmälde BFR attfrägan om en ny pro-gramindehiing för rädet borde övervägas. Rådet har i samrädmed under /90 genomfört en sådan översyn. Utgångspunkter för den nya programindelningen ärbl.a. pågående förändringar i planerings-, bygg- cx;h förvaltningsprcx;essen.Vidare motiverar både resursskäl och förändringar iforskningsrädsorganisarionen m.m. för BFR:s del en ökad koncentration tillbyggnadsforskningens kämomräden, vilket innebär att en starkare koppling rillbyggnader, byggande, bebyggelse, stads- och samhällsbyggnad bör eftersträvasvid valet av FoU-omräden. bör optimala lösningar i förvalming cx;hbrukande av byggnader och byggd miljö aUöner bli utgångspunkter förFoU-insatsema. En annan strävan har varit att förskjutatyngdpunkten i BFR:s verksamhet mot vissa aktuella problemområden som samticUgtpräglas av att de spänner över hela eller större delar av rådetsverksamhetsfält. Detta ger ökade fömtsättningar att utnyttjabyggnadsforskningens styrka att kunna förena naturvetenskapliga, tekniska, samhällsvetenskapliga,humanistiska och estetiska synsätt. En tredje gmndläggande utgängspunkt är de nyaformema för och den nya inriktningen av stödet riU experiment i den byggdamiljön. Rådets prioriteringar gäller i enlighet medverksamhetsplanen sex områden: -stadsförnyelse,stadsutveckling cx:h social förändring -planerings-,bygg- och förvaltningsprcx;essen -byggnadenbeständighet och livslängd -klimatoch mUjö i bebyggelsen -eleffekriva byggnader. Rädet förordar vidare väsentligt utökadeFoU-insatser inom områdena in- Bil. 13 formarionsteknologi, underhäUsteknUcoch teknisk förvalmmg, materialteknik samt byggd miljö cx;h trafik. Rådet begär - i avvaktan pä den av riksdagenbegärda finansieringsöversynen - att för /92 få meddela beslutom bidrag rill forsknings-och utvecklingsarbete inom en ram om 175,8 milj.kr. Vidare begär rådet att få fatta beslut som innebärekonomiska åtaganden efter /92. Besluten bör enligtrådet få fattas inom årsvisa ramar om 95, 55, 25, 25, resp. 25 milj.kr. Rådet föreslår att ett anslag om 175 milj.kr. skallanvisas för /92. Jagkan inledningsvis konstatera att BFR:s anslagsframställning för /92ligger i linje med intenrionema forskningsproposirion (prop.1989/90: 90 bil, 20). I fråga om prioriteringen av olUca FoU-områden betonadesdär områden av betydelse för livskvaliteten och en god bostads-och arbetsmiljö.Behovet av sädan FoU som medverkar till att hygieniska brister i inomhusmUjönkan undanröjas betonades särskUt Jag noterar att rådet arbetar i denrikmingen. I forskningsproposirionen betonades cx;ksä viktenav att byggsektoms intressenter i väsentiigt större utsträckning än i dagbidrar rill finansieringen av angelägen byggnadsforskning. Mot bakgmnd avövervägandena i proposirio-nen beslöt ge regeringen till känna vadbostadsutskottet anfört om behovet av ytterligare överväganden rörandeansvarsfördelningen inom byggnadsforskningen. I likhet med regeringen ansågbostadsutskottet bl. a. att byggbranschen bör ta ett större ansvar förFoU-verksamheten inom sektom. Regeringen föreslogs ta upp överläggningar medberörda parter för att diskutera formema för ett sädant utökat ansvar vadgäller bl. a. forskningens finansiering (1989/90; BoU19, rskr. Med anledning av tillkännagivande haröverläggningar tagits upp med intressentema inom sektom om huransvarsfördelningen och finansieringen av en utökad byggnadsforskning börlösas. Jag avser att under vären 1991 redovisa resultatet av dessaöverläggningar. Byggnadsforskningens kvalitet och effektivitetberor i hög grad på dess organisation och arbetsformer. Därför är det rimligtatt organisarionen från tid till annan prövas mot bakgmnd av nya fömtsätmingaroch förändringsbehov. SamticUgt som kraven på sektorsorganen växer kommer deekonoiruska ramama för all offentiig verksamhet under överskådlig rid att varastarkt begränsade. Utgiftstrycket måste minska genom direkta besparingar ochinte minst genom struktiu-ella förändringar och produkrivitetsförbätttingar.Det gäller givetvis cx;ksä forskningsadminisö-arionen vid BFR. Mot den bakgmndenhar regeringen gett en särskild uo-edare (Bo 1990:02) i uppdrag att utreda vissa frågor omverksamheten vid rådet. Utredaren skall därvid bl. a. över- Prop. 1990/91:100väga nya organisations- och arbetsformer vid rådet, pröva uppgiftsfördel- Bil.13 ningen mellan rådet och respekrive samt föreslä de organisatoriskacx;h andra åtgärder som kan erfordras. Utredaren skall senast i febmari 1991redovisa resultatet av sitt arbete. Det ankommer i första hand på regeringenatt besluta om organisationen av verksamheten vid rådet. Jag kommer dock att undervären 1991 föreslä regeringen att för redovisa sina överväganden medanledning av översynen av BFR. Även denna översyn ingår som ett led iregeringens program för en omställning och effektivisering av den statUgaadministtationen. Genom beslut med anledning av prop.1989/90: 90 om forskning ligger byggnadsforskningens huvudsakliga inriktningcx;h omfattning fast fram t.o.m. /93. Riksdagensbeslut innebär att de statliga medel som BFR får disponera under innevarandetreårsperiod skall minskas med 12 milj.kr. genom att medel i stället anvisastill det teknikvetenskapliga forskningsrådet. Minskningen fördelas så attrådets beslutsutrymme under /92, efter sedvanlig uppräkning avbeslutsramen, minskas med 4 milj.kr. Mot bakgmnd av vad jag nu har sagt beräknar jagbeslutsramen tUl 190,2 milj.kr. för den allmänna byggnadsforskningen, exkl.stöd till experimentbyggande, under /92. Av ramen bör humaiustisk-samhällsvetenskapUga forskningsrådet() få disponera 4,1 milj.kr. skall vid fördelningen av dessa medel samrådamed BFR. För åtaganden som avser de fem budgetåren /92 anser jag i likhet med rådet att en ram om 95, 55, 25, 25resp. I dessa belopp inkluderas intekanslikostnaderna hos BFR. Medelsbehovetför /92 beräknarjag rill . Investeringsmedel för ADB för /92beräknas uppgå rill , varav . beviljas över anslaget B3.Anskaffning av ADB-utmstning under trettonde huvudtiteln. Resterande kostnader,, bör belasta anslaget Jag hemstäUer attregeringen föreslår att 1. regeringen bemyndigas att medgeatt rädet fär fatta beslut om stöd till byggnadsforskning, exkl. stöd tillexperimentbyggande, inom en ram om . under /92, 2. regeringen bemyncUgas attmedge att rädet får fatta beslut om stöd till byggnadsforskning, exkl. stöd tiUexperimentbyggande, under budgetåren 1992/93, 1993/94, 1994/95, 1995/96 och 1996/97preliminärt inom en ram om 95 000 000kr., , , . 3. rill Byggnadsforskning /92 anvisa ett reservationsanslagpå . 1989/90Utgift 31491000 Reservation 16 981156 1990/91 Anslag 42 000 000 1991/92 Förslag 21000 000 Frän anslaget betalas bidrag enligt förordningen(1990:818) om stöd till experimentbyggande m. m. Bidrag lämnas rill sådana forskningsinriktadeexperiment som avser planering, byggande, teknisk förvalming ellerenergianvändning och som ingär som ett led i forsknings- ochutvecklingsverksamheten hos statens råd för byggnadsforskning (BFR). Rådetbeslutar om bidrag. Stöd får i vissa fall beviljas med förbehåll,vilket innebär att mottagaren -om experimentet lyckas - förbinder sig attbetala ersättning tiU staten i form av en engångsbelopp eller löpande avgiftVilUcoren för en sådan eventuell ersättning bestäms med särskild hänsyn rillriskema med experimentet cx;h det beräknade ekonomiska utfallet Kostnader för uppföljning cx;h utvärdering m. m. isamband med experimentbyggandet betalas från anslaget B 12. Genomriksdagens beslut har stödet till experimentbyggande omvandlats frånlån till bidrag (1989/90:BoU19, rskr. Detta kommer enligt rådet att ökastödets användbarhet har 2/3 av experimentbyggnadsstödetanvänts för energiexperiment. Enligt BFR bör medlen successivt fördelas om såatt hälften av stödet kan användas för andra typer av experiment. BFR anserdock att stödet till energiexperiment inte bör minska i absoluta tal. Därförbör ytterligare resurser tillföras verksamheten. Rådetbegär an under /92 fä bemyndigande att fatta beslut Prop.1990/91:100 om bidrag till experimentbyggande inom en ram om 40 milj.kr. samtatt ett Bil. 13 reservarionsanslag på 40 milj.kr. Dämtöver villrädet ha bemyncU-gande att för budgetåren 1992/93 cx;h 1993/94 fatta beslutinom en ram om 15 resp. 10 milj.kr. Experimentbyggandei full skala med stöd av bidrag - ricUgare lån - är en för byggnadsforskningen specifikarbetsform. Stödet ger möjlighet till försök även med stora ekonomiska riskeroch är ett värdefullt led i den samlade FoU-kedjan. Genom beslut medanledning av prop. 1989/90: 90 om forskning har rillämpningsområdet vidgats.Experiment i mindre skala i form av pUotprojekt fristående försöksobjekt,liksom experiment i anslutning till befintliga laboratorier eller motsvarandekan nu genomföras. Bidragen medger större flexibUitet än de ridigare lånen.EnUgt min mening kommer den nya stödformen att medverka till att möjlighetentill samverkan med såväl byggsektoms intressenter som högskolan ökar. Jag är inte beredd att tillstyrka rådets förslag omytterligare resurser för experimentbyggnadsverksamheten. Med anledning av omläggningen av stödet från lånriU bidrag har tx;kså m-tinema i fråga om omprövning av ricUgare beviljade lånsetts över. Bestämmelser om sådana län finns i förordningen (1990:916) omvissa län till forskningsinriktat experimentbyggande. För beslut om stöd till experimentbyggande /92 föreslår jag en ram om 34 milj.kr. För åtaganden under budgetåren 1992/93 cx;h 1993/94föreslårjag en ram om 10 resp. 5 milj.kr. Anslagsbehovetför /92 beräknarjag tiU . JaghemstäUer att regeringen föreslär att 1. regeringen bemyndigas att medge att rådetfär fatta beslut om stöd tiU experimentbyggande intiU ett belopp om . under bud /92 och att oumyttjad del av denna ram får utnyttjas även under /93, 2. regeringen bemyndigas attmedge att rädet får fatta beslut om stöd till experimentbyggande under budgetåren 1992/93 och1993/94 preliminärt intill en beloppom . 3. till Stöd tdlexperimentbyggande för budgetaret 1991/92 anvisa ett reservationsanslag på 21 0(X) (X). Bil.l3 1989/9 Utgift 1990/91Anslag 1000 1991/92Förslag 1 000 Under detta anslag redovisas samtliga in- ochutbetalningar för verksamheten vid (). Anslaget tas upp med ett formellt belopp och skall normalt inte fäbelastas. För att täcka svängningar i likviditeten under verksamhetsåretdisponerar institutet en rörlig krecUt SIB är ett sektorsforskningsinstitut inomsamhällsbyggnadsområdet. Institutet svarar för långsiktig kunskaps- ochkompetensuppbyggnad inom ett antal olika områden. Forskningsenheten vid institutet omfattar åttaforskningsavdelningar cx;h en avdelning för mät- och datateknisk service.Institutet har också ett kansli och en informationsavdelning. Verksamheten vid SIB finansieras fr.o.m. budgetåret1984/85 med basanslag under huvudtitel samt medprojektanslag cx;h uppdragsmedel. Basanslaget skall användas för stöd tiU sådanforskning som bidrar till en långsiktig kunskapsuppbyggnad för sektoms behovsamt för forskning inom områden som statsmaktema har angett som viktiga, mendär särskilda uppdragsgivare saknas. Övrig verksamhet inom institutet finansierasmed uppdragsmedel eUer projektanslag. Genom forskningspolitiska beslut vären1990 har institutets verksamhet i huvudsak lagts fast under treärsperioden1990/91 - 1992/93. Verksamhetens omfatming och utveckling framgår avföljande sammanställning. Ekonomisk plan (1000-tal kr.) Riksdagensforskningspolitiska beslut vären 1990 föranleder ingen ändring vad gällerinrikmingen av verksamheten eller beträffande verksamhetens organisation ambitioner. SIB har ett omfattande samarbete med universitetoch högskolor. Erfarenhetema är mycket goda och det är institutets ambition attutveckla detta ytterligare. Med högskolan i /har t. ex. ettingående samarbete vuxit fram genom högskolans utbildningslinje iföretagsekonomi med fördjupning inom bostads- cx;h fastighetsförvaltning ochinstitutets motsvarande forskning. Institutet har inrättat åtta professurer. En tjänsti strömningsmekanik har tillsatts cx;h en tjänst i företagsekonomi är undertiUsätming. Institutet har inte tUldelats några särskUdastatiiga medel för finansieringen av professurer. Inför den forskningspolitiskapropositionen cx;h i ricUgare anslagsframställningar har institutet ingåenderedovisat möjlighetema till finansiering av professurema genom omdisponeringarinom riUgängligt anslag eller via extema anslag. Institutet menar an det är synnerligen välmotiveratatt tillsätmingen av resterande professurer kan ske snabbt och att dettamöjliggörs genom extra medelstUldelning tUl institutet Den exttamedelstilldelningen kan enligt institutet tidsbegränsas. Institutet hemställerdärför om 2,2 milj.kr. för finansieringen av fem professurer. På samma gmnderhemställer institutet om 1,27 milj.kr. Dessa utgör ettviktigt komplement till professurema cx;h ett medel att öka värdet cx;heffektema av dessa. Det är rimUgt att varje professur motsvaras av minst en doktorand.På sUct bör antalet öka. Institutet verkar inom ett internationellt settlivaktigt område. Det gäUer såväl inom den teknisk-naturvetenskapliga sektomsom inom det samhällsvetenskapliga området Institutets utrymme förfinansiering av gästforskare är helt otillräckligt med hänsyn till vad sombedöms vara önskvärt ur forskningssynpunkt cx;h till intresset från utiandetInstitutet hemställer därför om . för att kunna utöka dennaverksamhet Institutet har numera inga möjligheter att inom ramenför basanslaget bedriva större empiriska undersökningar. ProjektetElhushåUning i bebyggelsen (ELIB) som bedrivs vid institutetutgör exempel på en sådan undersökning och som bedrivs med särskilda anslag. Enannat är det programarbete för en ny bostadsanvändningsstudie som pågår medstöd av särskild finansiering från . Det bör enligtinstitutet vara möjUgt att fmna flera delfmansiärer riU bostadsstudien somkostnadsberäknats till drygt 6,7 milj.kr. För att säkerställa genomförandet avstudien hemställer institutet om 2 milj.kr. som en delfinansiering. Institutet har nyUgen beslutat att avvecklaverksamheten vid det vatten- och avloppstekniska laboratoriet i Studsvik. Deresurser som frigörs kommer institutet att cUsponera för att stärkaforskningsverksamheten i . 1990/91:100 Föredragandens överväganden Bil.13 SIBfår inom ramen för förvalmingsanslaget tillsätta de ätta professurer som harinrättats. Enligt irun uppfatming bidrar detta till att långsiktigt säkerställakvaliteten på den forskning som utförs inom institutet. Genom professuremasformella anknytning till universitet och högskolor öppnas ocksä godamöjligheter för en ökad samverkan mellan SIB och institutioner vid dessa. Tillsättandet av de aktuella professurema kanemellertid inte i dagens StatsfmansieUa situation finansieras med särskildamedel över statsbudgeten. Som anfördes forskningsproposition är detdock angeläget att institutet noga överväger om professorstjänstema kan rymmasinom den befuitiiga budgeten genom omprioriteringar. Institutet bör i detsammanhanget också pröva möjUgheten att helt eUer delvis fmansiera tjänstemamed extema medel. Jag är inte heUer beredd att tiUföra extra medel förfmansiering av doktorander och gästforskare. Medel har ticUgare anvisats för det pågåendeprogramarbetet för en ny bostadsanvändningsstudie. Enligt vad jag har erfaritär intresset för undersökningen stort. Vad gäller finansieringen av detfortsatta arbetet bör SIB söka få tiU stånd en samfinansiering i första handmed sektoms intressenter. Jag beräknar statens bidrag till institutet /92 till . Investeringsmedel för ADB för /92beräknas uppgå tiU , varav . beviljas över anslaget B3.Anskaffning av ADB-utrustning under trettonde huvudtiteln. Resterandekostnader, , bör belasta anslaget. Jaghemställer att regeringen föreslär att till /92 anvisa ett förslagsanslag pä . 1989/90 Utgift 42 993 000 Reservation O 1990/91 Anslag 47 795 000 1991/92 Förslag 49 062 000 Jag har ovan under anslaget B 14. Statens institutför byggnadsforskning beräknat statens bidrag till institutet till 49 062 000kr. -,..,. Jaghemställer att regermgen föreslår att rill Bidrag till statens institut förbyggnadsforskning för /92 anvisa ett reservarionsanslag pä 49062 (XX) kr. 1989/90 Utgift 1000 000 Reservarion O 1990/91 Anslag I 000 000 1991/92 Förslag 1000 000 Under detta anslag redovisas medel för utmstningtill statens insritut för byggnadsforskning. Detta anslag avser särskUda lånemedel som stäUs tiUinsritutets förfogande för anskaffning av utmstning. De medel som tas i anspräkskall vara ränte-och amorteringsfria . Därefter skalllånet amorteras och förräntas. behöver anvisas för ändamålet. Jaghemställer att regeringen föreslår att rill för /92 anvisa ett reservarionsanslag på 1 000 000kr. Investeringsbidrag för bostadsbyggande 1 1991/92 Nyn anslag (förslag) 5 500 000 000 TidigareBidrag till energibesparande ätgärder inom bostadsbeståndet m.m. Från anslaget betalas investeringsbidrag fört)ostadsbyggande. Frän anslaget har ridigare betalats bidrag förenergibesparande ätgärder i bostadshus enUgt bestämmelsema i förordningen(1983:1112) om statiiga energibidrag för vissa åtgärder i bostadshus. Bestämmelser om investeringsbidrag finns iförordningen (1990:000) om investeringsbidrag för bostadsbyggande. Bidraglämnas fr.o.m. för ny- cx;h ombyggnad av permanenta bostäderi syfte att kompensera bostadsbyggandet för ökade kostnader som följer av deslopade reduceringsreglerna för mervärdesskatten för byggnads- ochanläggningsarbeten. Bidraget lämnas av de beräknade kostnadema inkl.mervärdesskatt för bidragsberätrigade ändamål. Enligtbeslut av regeringen lämnas inte bidrag för energibesparande åtgärder ibostadshus under budgetåren 1987/88-1990/91. Sädana bidrag bör inte heUerlämnas under /92. Jag bedömer att ytterligare medel inte behövsför utbetalningar av ricUgare beviljade bidrag. Reservarionen på det underridigare budgetår uppförda anslaget Bidrag riU energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m.m. kan därför dras in vid utgången av innevarande budgetår. Jag beräknar medelsbehovet för investeringsbidragför bostadsbyggande under /92 riU 5 . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Investeringsbidrag för bostadsbyggande förbudgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 5 . Information och utbildning m.m. 1989/90 Utgift 21748 434 Reservation 25 924 818 1990/91 Anslag 10 700 000 1991/92 Förslag 10 500 000 Från detta anslag betalas utgifter för informationoch utbildning m.m. inom ansvarsområde. Informations- ochutbildningsverksamhet bedrivs av bl.a. . Vidare betalas utgifter försådant utredningsarbete avseende bebyggelsefrägor som inte är inordnat iverksamhet för vilken medel anvisas i annan ordning, exempelvis för informationsförsörjningenför den fysiska planeringen m.m. samt kosmader för tävlingar cx;h annatutvecklingsarbete inom boendet Jagberäknar att under /92 sammanlagt .