prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Förden kommande perioden kommer verksamhetens huvudsakliga inriktning inte attförändras. har dock pekat på ett antal områden av betydelse förinriktningen av arbetet, nämligen reformering av , översyn avutsädeslagstiftningen, ny växtförädlingsteknologi och omställning avjordbruket. Budgetramen förperioden /92-1993/94 har beräknats till . Växtförädlarrättenssyfte är att stimulera till ett effektivt växtförädlingsarbete som gerförädlaren eller sortinnehavaren avkastning på det nedlagda förädlingsarbetet.Nämndens arbetsinsats på växtförädlarrättens område är helt beroende på antaletårliga ansökningar. Nämndens arbete med prövning av nya växtsorter förstatsplombering innebär att endast växter som i något viktigt avseende innebärett framsteg i förhållande till andra allmänt brukade handelssorter och iövrigt är lämpliga att odla får stats-plomberas och därmed bjudas ut tillförsäljning. Därmed uppnås en kvalitet på urvalet av sorter som innebär ettstöd för en effektiv odling i . kommer detta folkhushållet tilldel och är därmed positivt för samhällsekonomin.Det bör framhållas att obligatorisk stats- Prop. 1990/91:100plombering gäller för flertalet lantbruksväxter inkl. potatis. I övrigt är Bil. 11 statsplombering frivillig. Detövergripande målet för växtsortnämndens verksamhet utöver registrering avväxtsorter för växtförädlarrätt bör även fortsättningsvis vara att medverkatill att växtodlingen i landet har tillgång till växtsorter som gerförutsättningar för en växtodling som är anpassad till såväl de allmänna odlingsförutsättningarnasom önskemålen om god avkastning i förening med begränsad användning av gödsel-och bekämpningsmedel eller tillämpning av alternativa odlingsmetoder. Mitt förslag om verksamhetsinriktning bygger på denförutsättningen att växtförädlarna lägger vikt vid kvalitéer som en efter handalltmer differentierad jordbruksmarknad efterfrågar. Min bedömning av nämndens framtida arbete ger vidhanden att den kompetens som nämnden besitter bör stå väl för att mötade förändringar i t.ex. odlingsinriktning som en ny livsmedelspolitik kaninnebära och därmed krav på nya växtslag och sorter från lantbrukarna. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att den huvudsakliga inriktningen förverksamheten inom statens växtsortnämndsansvarsområde skall vara i enlighet med vad jag har förordat i avsnittetFörslag, 2. till för /92 anvisa ett ramanslag på . Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet 1990/91 Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 Under anslaget tas upp ett formellt belopp av 1 000kr. till uppdragsverksamhet vid statens maskinprovningar. Bidrag till statens maskinprovningar 1989/90Utgift 6 190000 Reservation -673000 1990/91 Anslag 6 567000 1991/92Anslag 7 020000 Under anslaget anvisas medel för att täcka vissakostnader för myndig hetsuppgifter m. m. vid maskinprovningarna. Statensmaskinprovningar har till uppgift att åt allmänheten prova maskiner, fordonoch redskap inom jordbruket, skogsbruket, trädgårdsnäringen och för vården avgrönytor samt publicera resultaten. Maskinprovningarna skall vidare enligtsärskilda föreskrifter utföra obligatorisk kontroll som avses i lagen(1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning.Maskinprovningarna utför också uppdragsprovning på begäran av myndighet ellerenskild. Maskinprovningarna har också att tillhan-dagå aUmänheten och berördamyndigheter med råd och upplysningar inom maskinprovningarnas verksamhetsområdesamt verka för upplysning om en ändamålsenlig maskinanvändning. m. m. framgår av förordningen (1988:858) med instruktion förstatens maskinprovningar. Prop.1990/91:100 Bil. Statensmaskinprovningar föreslår i sin fördjupade anslagsframställning för budgetåren1991/921993/94 en förändrad inriktning av myndighetsverksamheten, vilket delskommer att påskynda den tekniska utvecklingen av främst spridare förkonstgödsel och stallgödsel men även av anläggningsmaskiner, dels sanerautbudet av dåliga spridare för konst- och stallgödsel. Detta skall åstadkommasgenom omprioritering av nuvarande verksamhet till förmån för provning ochredovisning av maskinegenskaper som kan minska påkänningen på naturen frånmaskiner i bl.a. jordbruket, förbättra arbetsmiljön för maskinförare och ge eneffektivare energihushållning i bl. a. jord- och skogsbruket. Beräknad ändring 1991/92 Myndighetsuppgifter, provningsverksamhet, m.m. Riksprovplatsverksamhet -1-1453000 -690 000 Uppdragsverksamhet, m. m. Driftbidrag 4600000 6 567 000 + 1 OOOOOO + 453000 6 1990/91. 1 .saml Nr 100. Förbudgetperioden /92-1993/94 bör statens maskinprovningar inriktaverksamheten mot att i första hand prova och redovisa maskinegenskaper som kanminska de negativa effekterna av maskiner och teknisk utrustning på naturen.Arbetsmiljön för maskinförarna och effektivare energihushållning i bl.a.jordbruket är andra angelägna områden dit maskinprovningarnas provningsverksamhetbör koncentreras. Även provning av teknisk utrustning för att skapa enbättre djurmiljö bör prioriteras. Myndigheten bör omprioritera nuvarandeverksamhet till förmån för de nämnda områdena. Myndigheten bör genom provningarfastställa den standard som bör gälla för stall- och handelsgödselspridare ilandet. Vidare bör myndigheten också aktivt delta i svenskt och internationelltstandardiseringsarbete inom de områden som berör den. Statensmaskinprovningar: Uppdragsverksamhet 1991/. Bidrag till statens maskinprovningar /. Prop.1990/91:100 Bil. Budgetramen förperioden /92- 1993/94 har beräknats till , vilket motsvarar enreal minskning av anslaget fördelade med 1,5, 2 och1,. Förde nya prioriteringar somjag har förordat krävs dock vissaförstärkningar . Jag återkommer till denna fråga i den kommandemiljöpropositionen. Verksamhetenvid statens maskinprovningar delas in i två huvudtyper, nämligenmyndighetsverksamhet och uppdragsverksamhet. Myndighetsverksamhetenfinansieras med ett driftbidrag och med avgifter. Operativt definierasmyndighetsverksamheten som allmän provning, metodutveckling ochupplysningsverksamhet. Resultat från allmän provning publiceras alltid imeddelandeserien. Uppdragsverksamheten finansieras helt med avgifter. Operativtdefinieras uppdragsverksamhet som obligatorisk kontroll och uppdragsprovning,som beställs av myndighet eller enskild. Resultatetför verksamhetsområdet obligatorisk kontroll visar en stabil utveckling över desenaste fem åren. Produktivitetsutvecklingen har varit god, vilket bl.a. kanillustreras med att antalet förrättningar per tidsenhet har ökat och attavgifterna för besiktningar har ökat långsammare än maskin- och förarkostnaderför objekten. 1 sitt arbete med att erhålla provningsuppdrag motavgifter som ger full Prop. 1990/91: 100 kostnadstäckning harmaskinprovningarna inte alltid lyckats med detta. 11 Fullkostnadstäckning för all uppdragsverksamhet bör uppnås inom budgetperioden. Beträffande myndighetsverksamheten har inom allmänprovning kunnat noteras en viss svårighet att genomföra och rapportera om serieprovningarmed frivilligt deltagande. Till följd av besparingar på driftbidraget harmöjligheterna till provning på eget initiativ minskat och i växande omfattningersatts av enstaka provningar. Förändrad benägenhet hos maskintillverkare attfrivilligt delta i serieprovningar speglar den strukturomvandling sompåbörjats av det svenska jordbruket. En fortsatt anpassning av myndighetensverksamhet till vad marknaden efterfrågar är av vikt. Myndighetensresultat för den senaste perioden bedömerjag som gott. Underperioden bör statens maskinprovningar inrikta verksamheten mot att i förstahand prova och redovisa maskinegenskaper som kan minska de negativa effekternapå naturen. Andra angelägna områden är arbetsmiljön för maskinförarna och eneffektivare energihushållning i bl. a. jordbruket. Angelägna uppgifter inomramen för myndighetens verksamhetsområde är således att genom provningarfastställa den standard som bör gälla för stall- och handelsgödselspridare ilandet för att genom föreskrifter kunna ställa krav på typgodkännandeav denna typ av lantbruksmaskiner. Ett typgodkännande av stall- ochhandelsgödselspridare bedöms av flera berörda myndigheter som ett verksamt sättatt minska kväveläckaget från åkermarken. Spill av mineraloljor från olikaskogsbruks- och anläggningsmaskiner kan orsaka skador på miljön. Sådana skadorkan i stor utsträckning minimeras om mineraloljor ersätts med vegetabiliskaoljor. Ytterligare insatser behövs dock för att utreda dessa oljors lämplighetoch för att därmed möjliggöra en övergång till vegetabiliska oljor i storskala. Mitt förslag om verksamhetsinriktning innebärväsentliga förändringar genom att i högre grad än tidigare betona vikten av attproducera provningsresultat som kan vara vägledande i arbetet med attnedbringa jordbrukets och skogsbrukets belastning på miljön. Min bedömning av myndighetens framtidaförutsättningar är att de tre verksamhetsformerna allmän provning, obligatoriskkontroll och uppdragsprovning även fortsättningsvis bör ge goda möjligheteratt bedriva verksamhet som kan ge värdefulla bidrag till att möta samhälletskrav inom skogs-, jordbruks-, trädgårds-, grönyte- och anläggningssektorerna. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att den huvudsakliga inriktningen förverksamheten inom statens maskinprovningars ansvarsområde skall vara i enlig het med vad jag har förordat i avsnittet Förslag, 71 2. till Statensmaskinprovningar: Uppdragsverksamhet för budget- Prop. 1990/91: 100 /92 anvisa ett förslagsanslag på 1 000kr.. Bil. 3. till Bidrag tillstatens maskinprovningar för /92 anvisa ettreservationsanslag på . Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Regeringenhar för avsikt att senare detta budgetår förelägga förslag tillåtgärder inom det miljöpolitiska området. 1 avvaktan härpå föreslårjag attdetta anslag förs upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till MiljöJÖrbältrande åtgärder i jordbruket /92 beräkna ett reservationsanslag på . Nyttanslag (förslag) 2 500000 Från anslaget utbetalas ersättningar för kostnadertill följd av åtgärder mot växtskadegörare enligt växtskyddslagen (1972:318)samt för vissa föriuster till följd av sådana åtgärder. Kostnader förberedskapsåtgärder mot karantänsskadegörare betalas också från detta anslag,liksom kostnader för undersökningar av växtprover som av växtinspektionenöverlämnas för laboratoriemässig diagnostisering. Styrelsenföreslår att styrelsen bemyndigas att använda högst . för brådskandeundersökningar i samband med växtinspektion. Jagföreslår att anslaget tas upp med . Jag har därvid räknat med högst350000 kr. för brådskande undersökningar i samband med växtinspektion. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bekämpande av växtsjukdomar för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91: lOO 1989/90Utgift 85 818 315 1990/91 Anslag 84 335000 1991/92Förslag 89 959000 inkomster består i huvudsak av deavgiftsmedel för central tillsyn och kontroll som överförs till verket frånkommunerna i enlighet med beslut om en ny och förstärktlivsmedelskontroll. Verket erhåller också ersättning förbesiktningsveterinärorganisationens administration. organisation m.m. framgår avförordningen (1988:857, ändrad 1990:627) med instruktion för statenslivsmedelsverk. anför i sin anslagsframställningatt ett besparingskrav på över budgetåren 1991/921993/94 skulle försvåradet utvecklings-och förnyelsearbete som är nödvändigt för att genomförastatsmakternas intentioner på livsmedelsområdet. Vidare föreslår verket att 2 milj. kr. anslås för insatserinom området livsmedelshygien, anslås fr.o.m. /93 för uppföljning av det kost- ochhälsaprogram för vilket livsmedelsverket tilldelats medel t.o.m. budgetåret1991/92, 350000kr./år anslås för ytterligare åtgärder inom metalltoxikologin samt att anslås för kunskaps- ochkompetensutveckling inom verket. Som möjlig finansiering av dessa reformer anger livsmedelsverket att i större utsträckning ta ianspråk avgiftsmedel. Täckande av vissa kostnader för köttbesiktning m. m. 989/90 Utgift 990/91 Anslag 991/92 Förslag Från detta anslag avlönas personal som utförköttbesiktning vid kontrollslakterierna m. m. Under anslaget tas upp ettformellt belopp av . Statens utgifter för ändamålet täcks enligtsärskild taxa av bl.a. slakteriföretagen. Förden kommande treårsperioden skall den påbörjade förändringen av verksamhetenshuvudsakliga inriktning fortsätta så att verket stärker sin tillsynsrollsamtidigt som livsmedelskontrollen i högre grad bygger på företagensegencillsyn. bör ge ökad tyngd åt arbetet med att utveckla nyametoder för analysverksamhet samt vara återhållsamt med normer och endastfastställa nya föreskrifter om det finns tungt vägande konsumentskäl eller omdet krävs med hänsyn till internationella förpliktelser. Informationsinsatsernagentemot lokal och regional livsmedelskontroll, livsmedelsbranschen,konsumenter etc. bör förstärkas. Täckande av vissa kostnader för köttbesiktning1991/. 1990/91:100 Bil. Budgetramen förperioden /92-1993/94 har beräknats till 257234000kr., vilket motsvarar enreal minskning av anslaget . Riksdagenbeslutade om en skärpt livsmedelskontroll (prop. 1988/89:68, JoU 14,rskr.263). Genomförandet har påbörjats . Beslutet innebär bl. a.att livsmedelsverkets roll som central tillsynsmyndighet förstärks och attverket får det direkta tillsynsansvaret för vissa störrelivsmedelsanläggningar. Företagens egentillsyn skall i ökad utsträckning tastill vara i den offentliga livsmedelskontrollen genom att utgöra grunden förden löpande tillsynen. Den skärpta livsmedelskontrollen finansieras genom atten årlig avgift införs för varje företag som hanterar livsmedel. Livsmedelsverketövertog ansvaret för dricksvattenkontrollen i landet. En nydricksvattenkungörelse trädde i kraft den Ijanuari 1990.Dricksvattenkungörelsen innehåller regler för hanteringen av vattnet i syfteatt konsumenterna skall kunna tillförsäkras ett livsmedel av god kvalitet.Verkets bedömning är att de skärpta krav som ställs i fråga om t.ex. kontrollvid vattenverken ger en förbättrad säkerhet. Skyddet av dricksvattenresursenkommer även att vara ett mycket viktigt ansvarsområde förlivsmedelsverket. Detinternationella arbetet på livsmedelsområdet innefattar bl.a. har- Prop.1990/91:100 monisering av de svenska reglerna med de som gäller inom Nordenoch Bil. Det internationella samarbetet på livsmedelsområdet kommerockså att inriktas på standardiseringsfrågor. har till uppgiftatt svara för detta internationella arbete. Verket bedömer att dessa insatserkommer att ta ökade resurser i anspråk . har genomfört en resultatanalyssom omfattar budgetåren 1984/85-1988/89. Analysen bygger till stor del påkvantitativa mått, som t.ex. produktivitet och nyckeltal. Analysen visar bl.a.att de totala kostnaderna för verket har ökat med 0,och attproduktiviteten, mätt i personalresurser i förhållande till antalet ärenden, ivissa fall minskat. påpekar dock att verksamheten är av sådankaraktär att denna typ av resultatmätning är ett relativt trubbigt instrument.Jag delar denna uppfattning och anser att det för livsmedelsverkets del voremer intressant att undersöka olika effekter av verksamheten, vilket dock är merkomplicerat och tidskrävande. verksamhet har ocksåförändrats i så hög grad att resultatmått för perioden1984/851988/89 knappast kan betraktas som relevanta för en utvärdering av dennuvarande verksamheten. Jag anser därför att verket bör fortsätta arbetet medatt utforma relevanta resultatmått. 1 detta sammanhang kommer detrapporteringssystem, genom vilket livsmedelsverket skall få information om hurden lokala livsmedelskontrollen bedrivs, att vara ett viktigt underlag. Som ett resultat av de analyser somlivsmedelsverket gjort i samband med den fördjupade anslagsframställningen harverket genomfört en genomgripande omorganisation. Denna innebär bl.a. attarbetet i större utsträckning kommer att ske i projektgrupper. Internaresultatkrav och resultatanalyser skall i stor utsträckning delegeras tilldessa grupper. Övergripandemål för livsmedelsverkets verksamhet skall vara: att utforma reglerna för produktion och hanteringav livsmedel och livsmedelskontroll så, att de livsmedel som saluhålls är avgod kvalitet och konsumenterna skyddas mot hälsorisker och oredligt förfarande, att, genom information och utbildning om sambandenmellan kosten och hälsan, ge konsumenterna de kunskapsmässiga förutsättningarnaatt göra ett totalt sett hälsosamt val av olika livsmedel samt alt underlätta för konsumenterna att väljalivsmedel som tillgodoser deras önskemål. För att uppnå dessa mål bör den redan inleddaförändringen av verksamheten fortsättas så att verket: stärker sin tillsynsroll genom att dels bedriva tillsynav de större livsmedelsanläggningarna,dels ansvara för samordning av den offentliga livsmedelskontrollen som kontrollen i högregrad bygger på företagens egentillsyn, ger ökad tyngd åt arbetet med att utveckla nya metoderför analysverksamhet, 75 - intensifiera arbetet med att förenkla reglernaoch harmonisera det med Prop. 1990/91:100 främst EGs och EFTAs regelsystem så långt detta är möjligt med hänsyn Bil.11 tillvåra egna säkerhetskrav. Normer ocn nya föreskrifter skall endast fastställasom det finns tungt vägande konsumentskäl eller om det krävs med hänsyn tillSveriges internationella förpliktelser, stärker informationsinsatserna gentemotlokal och regional livsmedels kontroll, konsumenter etc. Anslag för /92 samt budgetram förperioden /92 1993/94 har, med beaktande av att vissa engångsbeloppbortfaller, beräknats på följande sätt: Anslag Anvisat 1990/91 Fl 84 335 F2 1 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att den huvudsakliga inriktningen förverksamheten på statens livsmedelsverkskall vara i enlighet med vad jag har förordat i avsnittet Förslag, 2. till för /92 anvisa ett ramanslag på 89 959000kr., 3. till Täckande avvis.sa kostnader för köttbesiktning m.m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift '2 767023 1990/91 Anslag '3 200000 1991/92Förslag 3482000 Livsmedelsekonomiska samarbetsnämndens uppgift äratt göra kalkyler och utredningar rörande den ekonomiska utvecklingen inomlantbruket och de senare leden i livsmedelskedjan. sammansättning framgår avförordningen (1988:862) med instruktion för livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden. Samarbetsnämndenhar begärt att de medel som frigörs genom rationaliseringar /92får disponeras för den förstärkta utredningsverksamhet som förutsätts i detlivsmedelspolitiska beslutet. Beräknad ändring 1991/92 Prop.1990/91:100 Bil. (därav lönekostnader)Lokalkostnader 3 108000 -1-282000 (1346000) (+133000) Lantbruksekonomiska samarbetsnämndens hittillsvarandeuppgift har varit att samordna kalkyler och utredningar rörande den ekonomiskautvecklingen inom lantbruket. En viktig del i arbetet har härvid varit att tafram underlag inför jordbruksprisöverläggningarna. 1 den nya livsmedelspolitiken sätts konsumenten i centrumoch förhållandena i de senare leden i livsmedelskedjan uppmärksam.mas i högreutsträckning. skall en bred uppföljning göras av denlivsmedelspolitiska reformens etTekter på flera områden och utifrån fleraaspekter med statistikinsamling och analyser som inte endast rörjordbrukssektorn. Det blir alltså en förskjutning från rena jordbruksförhållandentill mer konsumentinriktade och samhällsekonomiska analyser. Flera myndigheter har fått iuppdrag att följa reformens effekter inom sina resp. ansvarsområden. Enligtriksdagens beslut kommer lantbruksekonomiska samarbetsnämnden att spela enviktig roll i det här sammanhanget. Mot bakgrund av vad jag har anförthar lantbruksekonomiska samarbetsnämnden getts vidgade arbetsuppgifter ochskall arbeta med hela livsmedelskedjan. Lantbruksekonomiska samarbetsnämndensnamn har mot bakgrund härav ändrats till livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden.Namnet på ifrågavarande anslag bör därmed också ändras till . För att samarbetsnämnden skallkunna möta de vidgade arbetsuppgifterna anser jag att anslaget tillsamarbetsnämnden bör räknas upp med 282000kr. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till for /92 anvisa ett förslagsanslag på 3 482000kr. 7 1990/91. Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring Prop. Kostnader för beredskapslagring av livsmedel ni. 1regeringskansliet förbereds en särskild proposition omtotalförsvarets utveckling under /92. En proposition skallföreläggas . 1 avvaktan härpå föreslårjag attifrågavarande anslag förs upp med oförändrade belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, 1. till Inköp av livstncdel m. m. förberedskapslagring för /92 beräkna ett reservationsanslagpå 103000000kr., 2. till Kostnaderför beredskapslagring av livsmedel m. m. för /92 beräkna ett förslagsanslag på . Industrins råvarukostnadsutjämning, m. m. Nyttanslag (förslag) 183 000 000 Enligtriksdagens beslut om livsmedelspolitiken skall nuvarande system för utjämningav industrins råvarukostnader (RÅK) bibehållas i avvaktan på resultatet av deförhandlingar som pågår mellan EFTA och EG om ett enhetligt system. Livsmedel som i begränsad utsträckning harbearbetats i industrin, s. k. enkla blandningar, bör enligt beslutet inte bliföremål för prisutjämnande åtgärder vid export, eftersom bidrag till dessa äratt jämställa med överskottsfinansiering av råvaror. Produkter från företagsom erhåller råvaror till nedsatt pris genom medel frånregleringsekonomin, i stället för inom ramen för RÅK-systemet, skall inordnas iRÅK. finansieras bidragen inom RÅK till störstadelen genom de avgifter som tas ut på importen och på de produkter inom detinterna systemet som avsätts på hemmamarknaden. Näringen finansierar genomregleringsföreningarna med kollektiva medel kostnader motsvarande ca 200 milj.kr. De avgifter och bidrag som utgår inom RÅK passerar en särskild utjämningskassasom förvaltas av statens jordbruksnämnd. Enligt beslut skall dennautjämningskassa tills vidare finnas kvar och förvaltas av nämnden. De importavgifter och utjämningsavgifter som tas ut inom RÅK skall förbehållas utjämningskassan. Den andel som kollektivt finansieras av näringen bortfaller däremot den Ijuli 1991. ■ Det medelsbehov som krävsutöver inflytande import- och utjämnings avgifter skall i fortsättningen finansieras över statsbudgeten. har i sin anslagsframställning preliminärt beräknat medelsbe hovet till 140 milj.kr. under /92. Nämnden redovisade förslag till närmare utformning och omfattning av RÅK mot bakgrund av beslut. Detta förslag bereds inom . Tills vidare bedömerjag medelsbehovet för RÅK till 140 milj. kr. bör också disponera en rörligkredit på 20 milj. kr. 1990/91: 100 för råvarukostnadsutjämningen. Regeringen har uppdragit åt statens jordbruksnämndatt i anslagsframställningen för /92 och i enlighet medriksdagens beslut om en ny livsmedelspolitik redovisa medelsbehovet för ettbibehållet rabatte-ringssystem av svensktillverkad stärkelse för tekniskt brukunder /92. har beräknat kostnaderna till 39milj. för /92. Nämnden har därvid räknat med ettväridsmarknadspris på 170kr./och en rabatterad mängd stärkelsemotsvarande genomsnittet för perioden /86- 1989/90 ().Kostnaderna bör beräknas i enlighet med nämndens förslag. Under detta anslag bör också anvisas 4 milj. kr.till exportråd för exportfrämjande åtgärder. Under innevarandebudgetår anvisas 8 milj. kr. för detta ändamål varav hälften av medel från dens.k. Lantbrukarnas förhandlingsdelegation har förklarat att näringeninte avser att fortsätta med detta bidrag när regleringsekonomin avskaffas.Statens bidrag bör därför avse stöd till mindre företag med små eller ingamöjligheter att bekosta marknadsföring av svenska livsmedel för export. Sammantaget beräknarjag utgifterna för nästabudgetår till 183 milj. kr. De bör täckas från ett nytt förslagsanslag benämntIndustrins råvarukostnadsutjämning, m.m. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl 1. medge att förråvarukostnadsutjämning under /92 fårdisponera en rörlig kredit på högst 20000000kr. 2. till Industrinsråvarukoslnad.sutjämning.