prop · GE03142 · 1990-12-31 00:00:00 — Deregler som finns i insiderlagen om anmälningsskyldighet avser främsl atlkomplettera och effektivisera förbudet mot insiderhandel. Reglerna avses inlegenerellt träffa anställda m.fl. hos fondkommissionärer. Av della skäl bör inleheller specialregler om anmälningsskyldighet las med i den nya lagen omvärdepappersrörelse. Den slora vikt som bör fästas vid allmänhetens förtroendeför verksamhelen gör emellertid alt elt åläggande av anmälningsskyldighet genomfrivillig överenskommelse inom branchen enligt min mening bör övervägas. 6.11 Utländska värdepappersföretags etablering i Mitt förslag:Utländska företag får efter lillslånd av bankinspektionen drivavärdepappersrörelse från filial i . För verksamheten skall lagen omvärdepappersrörelse gälla i tillämpliga delar. Kommitténs förslag:Kommittén föreslår ett anmälningsförfarande för ulländska förelag som vill varaverksamma på den svenska värdepappersmarknaden. Remissinstanserna:Bankinspektionen förordar elt system med en formell ansökan om tillstånd.Inspektionen hänvisar lill den ordning som finns i lagen om värdepappersfonder. Skälen för mitt förslag:Del lidigare förbudel för utlänningar att förvärva aktier i svenskafondkommissionsbolag upphävdes . är det möjligtför ulländska förelag atl etablera sig i genom dotterbolag. Samtidigtöppnades möjlighet för ulländska banker att etablera filialer iSverige. För dessa filialer skall bankrörelselagens regler Prop. 1990/91:142 gälla i tillämpliga delar. En bankfilial skall bl. a. kunna få lillslåndatt driva fondkommissionsrörelse här i landet. De skäl som framförts för dennaöppning är främsl en anpassning lill de regler som gäller inom EG. Sammaskäl har nalurliglvis bärkraft beträffande ulländska värdepappersföretagsmöjlighet att etablera filialer i . Frågan berördes också i del ovannämnda lagstiftningsärendet (prop. 1989/90:116 s.64) ulan att någol förslaglades fram. Kommilténföreslår elt anmälningsförfarande för ulländska förelag som vill etablerafilial i . Som skäl härför har kommittén anförl all principen omhemlandsauklorisation skall gälla för del ulländska bolaget varför etttillståndsförfarande inte är aktuellt. Efterelt (se avsnilt 3.5) skall anpassa sin lagstiftning så överensstämmer med i avtalet ingående EG-direkliv. På detta områdeföreligger ett förslag till invesleringstjänsle-direkliv som, när det ärantaget, sannolikt kommer all ingå i avtalet. Alll pekar på atl EG i ell sådanldirektiv kommer alt hålla fasl vid principen som redan är införd påbankområdel, atl lillslånd och lillsyn över utländska elableringar skall skegenom hemlandsauklorisation och hemlandskonlroll. 1 avvaktan på en svenskanslutning till denna princip bör emellertid enligt min mening elllillståndsförfarande tillämpas. Ett lillståndsförfarande kommer för övriglunder alla omständigheter all behövas för förelag från länder som saknartillfredsställande regler om auklorisalion och tillsyn. Till frågan hur desvenska reglerna skall utformas efler del all en anslulning uppnålls avser jagatt återkomma . Delfinns inte heller anledning alt avvika från principen all engrundläggande förutsättning för tillstånd måste vara atl en utländskfilialelablering skall ha i huvudsak samma verksamhelsregler som molsvarandesvenska verksamhel. För en utländsk filial bör därför bestämmelserna i lagenom värdepappersrörelse gälla i tillämpliga delar. Den ulländska verksamhetenmåsle också stå under bankinspektionens tillsyn på samma sätt som gäller förulländska bankfilialer. Filialelablering förutsätter också att inspektionen skallha möjlighet att samarbeta med tillsynsmyndighelen i värdepappersförelagetshemland. Ensärskild provning bör således göras av den tilltänkta rörelsen innan tillståndges. Tillståndet bör avse en räll för del utländska företaget all över huvudtaget öppna en filial med den tilltänkta verksamhelen i . Om foretagetvill öppna fler än ett avdelningskontor bör ingel yllerligare tillståndkrävas. Någol hinder för ell utländskt förelag alt etablera sig genom bådedotterbolag och en filial bör inte heller finnas. Utlänningarsoch utländska förelags rätt att driva näringsverksamhet regleras av lagen(1968:555) om rält för utlänning och utländskt företag att idka näring här iriket. a. gäller för ulländska förelagsfilialer i allmänhet att de skall ståunder ledning av en verkställande direktör och att därjämte en viceverkställande direktör kan utses. För dessa båda gäller att de skall varamyndiga och bosatta här i landel. Verkslällande direktören är ansvarig förfilialens verksamhet. Någon särskild slyrelse behövs inle. modellbör också kunna tillämpas på filialer som omfattas av lagen omvärdepappersrörelse. I likhel med den lösningsom valls beträffande bankfilialer anser jag alt del inle bör slällas krav påell särskilt avskilt kapital för de i etablerade filialerna.Kapitalbasen bör i stället utgöras av koncernens kapitalbas. Liksom beträffandebankerna bör kapitaltäckningsreglerna följas upp av hemlandets myndighet.Tillstånd bör ges bara till företag som har belryggande kapilalläckningsreglereller något annat regelsystem som ger väsentligen samma garantier förföretagels soliditet som de svenska reglerna. Förutländska förelags förvärv av fasl egendom krävs enligt lagen (1982:618) omulländska förvärv av fast egendom m. m. särskilt tillstånd. Sådanl tillståndbör enligt min mening regelmässigt ges för fastighets-förvärv som har sambandmed den verksamhel som ryms inom ramen för den föreslagna lagen omvärdepappersrörelse. Mittförslag: Slorieken på den provision (courtage) som den som har lillslånd altdriva värdepappersrörelse får uppbära med anledning av elt uppdrag som avseren affär med finansiella instrument regleras inte i lag. Kommitténsförslag: Kommittén föreslår en oförändrad möjlighet för regeringen eller, efterregeringens bemyndigande bankinspektionen, all om det behövs med hänsyn tillallmänhetens intresse meddela föreskrifter om del courtage som får uppbäras vidvärdepappersaffärer om högst . Remissinstanserna:Remissinstanserna framför inga invändningar mol kommitténs förslag. Skälen för mitt förslag: Inuvarande 42 § fondkommissionslagen anges all regeringen eller den myndighelregeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det courtage som enfondkommissionär får uppbära med anledning av värdepappersaffärer om högst . Regeringen har bemyndigal bankinspektionen all ulfärda sådanaföreskrifter (SFS 1984:437). Bankinspektionen har inte ulnyUjal dennamöjlighet. Bestämmelsen motiveradesmed att en fri prissättning inle skulle få försvåra eller omöjliggöra mindreaktieaffärer (prop. 1983/84:99 s. 6). För egen del har jag svårl att se någraskäl för en prisregel på detta område. Emellertid är det angeläget attbankinspektionen följer utvecklingen, och skulle det visa sig all kostnaden förmindre värdepappersaffärer blir omotiverat hög är jag beredd att ompröva minståndpunkt. Således bör några regler om courtage inle nu las in i den nyalagen. Prop.1990/91: 142 Mittförslag: Kungörelsen (nr 208) med vissa bestämmelser angåendeförsäljning av Svenska statens premieobligationer upphävs. Bakgrundentill mitt förslag: Kungörelsen (nr 208) med vissa bestämmelserangående försäljning av Svenska statens premieobligationer förbjuderyrkesmässig verksamhel som består i försäljning av andelar ipremieobligationer eller atl annan tillförsäkras rätt lill utfallande vinst.Andra än riksgäldskonloret är också förbjudna atl sälja premieobligationer påavbetalning eller all vid köp av sådana la dessa som säkerhel för köpesumman.Inle heller får andel i bolag eller annan sammanslutning med huvudsakligt syfteall förvärva eller förvalta slalens premieobligationer utbjudas lill ellertillhandahållas allmänhelen. Överträdelser av förbuden i kungörelsen ärstraflbelagda. Enligtplaceringsreglerna i lagen om värdepappersfonder kan en fonds tillgångar tillväsentlig del placeras i premieobligationer. Skälenför mitt förslag: har meddelat vissa dispenser från förbudeni kungörelsen. Varken riksgäldskonloret, bankinspektionen eller harnågol all erinra mot atl kungörelsen upphävs. Kungörelsen synes inle längrefylla någon funktion och bör enligt min mening därför upphävas. 7 Ekonomiska efFekter av mitt förslag Minahär framlagda förslag innebär all nuvarande ansvarsregler ersätts med ellviiesförfarande som ger bankinspektionen rätl att förelägga värdepappersbolagvite. Sådant vite döms ul av länsrätt. Vidare föreslås atl bankinspektionensbeslut skall kunna överklagas till kammarrätt istället för som enligt gällanderätl lill regeringen. Dessa lagändringar torde medföra endast ringa ökning idomstolarnas arbetsbelastning varför inga ytterligare resurser erfordras. Bankinspektionenåläggs enligt propositionens förslag nya och utökade uppgifter. Frågan i vadmån detta skall föranleda att inspektionen skall tillföras yllerligare resurserfår prövas i budgetprocessen. Ienlighet med del anförda har inom upprättats förslag till 1. lagom handel med finansiella instrumenl, 2.lag om värdepappersrörelse, 3.lagom ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 4.lag om ändring i lagen(1949:722) om panllånerörelse. 5.lagom ändring i lagen (1968:555)om räll för utlänning och utländskt Prop. 1990/91: 142 förelag all idkanäring här i riket, 6.lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpoliliska medel, 7.lagom ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), 8.lagom ändring i lagen(1979:749) om , 9.lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 10.lag om ändring ihemförsäljningslagen (1981:1361), 11.lag om ändring i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska förelag m. m., 12.lag om ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713), 13.lagom ändring i lagen(1983:890) om allemanssparande, 14.lag om ändring i lagen(1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper, 15.lag om ändring i lagen(1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden, 16.lag om ändring i lagen(1985:277) om vissa bulvanförhållanden, 17.lag om ändring i lagen(1987:464) om vissa riktade emissioner i akliemarknadsbolag, m.m., 18.lag om ändring ibankrörelselagen (1987:617), 19.lagom ändring ibankakliebolagslagen (1987:618), 20.lag om ändring i sparbankslagen(1987:619), 21.lagom ändring i föreningsbankslagen(1987:620), 22.lag om ändring i konkurslagen(1987:672), 23.lagom ändring i lagen(1987:813) om homosexuella sambor, 24.lag om ändring i lagen(1988:1385) om riksbank, 25.lagom ändring i lagen(1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, 26.lag om ändring i lagen(1990:655) om återföring av obeskattade reserver, 27.lag om ändring i lagen(1990:750) om betalningar till och från utlandet m.m., 28.lagom ändring i insideriagen(1990:1342), 29.lag om upphävande avkungörelsen (nr 208) med vissa bestämmelser angåendeförsäljning av svenska statens premieobligationer. Samrådhar skett med chefen för belräffande lagförslag 7, 9,10, 16, 17, 22 och 23, med chefen för industridepartementet beträffandelagförslag 5 och 11 saml med chefen för belräffandelagförslag 4. i990/9i: 142 9.1 Förslaget till lag om handel med finansiellainstrument 1 kap. Inledandebestämmelser (Jfr2 § i kommitténs förslag samt 2 § i kommitténs förslag till lag om börs-ochclearingverksamhet) Eftersomden föreslagna lagen innehåller grundläggande bestämmelser om handel medfondpapper och andra finansiella instrument har valls att i den la in dessabåda begrepp. Någon definition av begreppel blankning erfordras inte eftersom 3kap. 1 § gäller generellt för alla slag av förfogande över annan tillhörigafinansiella instrument. Definitionernaav finansiellt instrument, fondpapper, option och termin har ingåendebehandlats i avsnitt 5.2. Enligtdefinitionen skall ett finansiellt instnimetn vara avsett för handel påvärdepappersmarknaden. I 2§ 1 insiderlagen (1990:1342) definieras vad i denlagen avses med begreppel handel på värdepappersmarknaden. Förevarande lag ärsom utvecklats i avsnitt 5.2 inte begränsad på samma sätt som insideriagen Gfr1 och 2 §§ insideriagen). Sådana tillgångar som råvaror och valutor utgör i ochför sig inte finansiella instrumenl men en option eller en termin som avservaluta eller en råvara kan utgöra ell finansiellt instrument om optionen ellerterminen är avsedd för handel på värdepappersmarknaden, t. ex. på enorganiserad marknadsplats. Ettannat exempel på elt finansiellt instrument kan vara s. k. inköpsrätter, dvs.en rätl gentemot elt aktiebolag atl av detta bolag förvärva aktie i ell annataktiebolag 9 kap. 1 § 4 aktiekontolagen och prop. 1989/90:160 s. 44-45,53-54). Även en option utfärdad av en enskild aktieägare på egel innehav kanulgöra elt finansiellt instrument. Kommillénsförslag lill definilion av fondpapper har förändrats i några avseenden. Den 1januari 1991 ersattes aktiefondslagen (1974:931) av lagen (1990:1114) omvärdepappersfonder. Detta har medfört att i definitionen av fondpapper andel iaktiefond ersatts med andel i värdepappersfond. Vidare har efter andel ivärdepappersfond lagts till en aktieägares rätt gentemol den som för hansräkning förvarar aktiebrev i ell utländskt bolag. Dessa s. k. depåbevisrepresenterar den rält som en aktieägare har gentemot den bank (depåbank) somför hans räkning förvarar aktier i ell utiändski bolag prop. 1988/89:152 s.76 - 77). Depåbevisen innefattar således äganderätten lill vissa fondpapper menav praktiska och laglekniska skäl riktar sig depåbevisen mot annan än denursprunglige utgivaren. Handel förekommer med depåbevis på likartat säll somaktier och en innehavare av depåbevis kan göra gällande sina rättigheter somdelägare i bolaget. För att klargöra all depåbevisen räknas lill fondpapper ochäven omfattas av insiderlagens bestämmelser har depåbevisen medtagits ifond-pappersdefinilionen. Enligt definitionen finns det två typer av rättigheter som ingår i begreppetfondpapper, dels delägarrätt, dels fordringsräll. I fortsärtningen Prop.1990/91: 142 diskuteras dessa rättigheter utifrån aktiebolagens horisont. Delägarrättsom manifesteras genom ägandet av aktier innefattar ekonomiska och förvaUanderättigheter. Ekonomiska rättigheter innefattar rält till andel i bolagels vinstoch räll lill utdelning ur bolagels behållna tillgångar vid likvidation.Förvallande rättigheter innefattar rätl all rösta på bolagsstämma. Fordringsrättinnebär här främst rätt att få tillbaka utlånade pengar. En sådan fordringsrättär som regel förenad med rätt lill ränta på del utlånade beloppet. Räntan utbetalasnormalt oberoende av resultatet. Borgenärens rätt all få ränta går föreaktieägarens rätt till utdelning. Borgenären har också vid likvidation rättlill betalning före aktieägaren. Etl bolag kan låna pengar på vanligt sätt i t.ex. en bank eller genom all ge ut s. k. marknadslån. Marknadslån kan uppdelasi obligationslån och förlagslån. Obligationslån ger vid likvidation rätt lillbetalning före förlagslånen som i sin lur ger rätt till betalning före aktier. Tillobligations- eller förlagslån kan knytas en konverteringsrätt, en optionsrätt,en vinstandel eller en konvertibel vinstandel. Konverteringsrätten innebär altdet lill skuldebrevet knyts en möjlighet för borgenären att helt eller delvisbyta ut sin fordran mol aktier i det bolag som emitterat lånet. Konvertiblaskuldebrev, skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning samlvinslandelsbevis och konvertibla vinslandelsbevis kan sägas ulgöra mellanformermellan delägarrätt och fordringsräll. Beroende på hur den utnytGas är denafltså anlingen atl belrakla som delägarrätt eller som fordringsräll utgiven aven eminent. Del finns därför inle skäl all i definilionen särskilt ange dessamellanformer. Ettaktiebolag kan efter bolagets bildande och innan aktiebrev utfärdats utge bevisom rätl lill aktier, interimsbevis. Aktieägare som har företrädesrätt alldeltaga i nyemission eller fondemission har rält atl av aktiebolaget få ettbevis på sin rält i emissionen, emissionsbevis (vid nyemissionteckningsrättsbevis och vid fondemission delbevis). Dessa bevis utgör ettförstadium till den delägarrätt en aktie representerar. Eftersom emissionsbevisenoch interimsbevisen ges ut av en emittent och liksom aktie och optionsrättenligt 3 kap. 5 och 6 §§ aktiebolagslagen i väsentliga stycken är jämställda medlöpande skuldebrev, bör även sådana presumtiva delägarrätter räknas somfondpapper. Gemensahitför alla dessa rättigheter är all de kan ges ul, emilteras, av ett aktiebolag. De kan också ges ut av andra juridiska personer. Fordrings rätler ges exempelvis ut av staten och bostadsfinansieringsinslitut. Del finns alltså en emittent som anskaffar kapital genom atl ge ul sådana finansiella instrument. En annan gemensam nämnare är atl det för vae tid finns etl av emittenten bestäml.anlal aktier eller elt bestäml nominellt belopp för vilket skuldebrev utfärdats på marknaden. Det är möjligl för en större enskild aktieägare alt t.ex. utfärda optioner på eget aktieinnehav. påverkar dock inte bolagets finansiella ställning eller aktieägarens slällning gentemot bolaget. .Sådana optioner är enligt definitionen inle att anse som fondpapper men väl som finansiella instrumenl. Mot uttrycket fondpapperkan den kritiken riktas att det inte aUlid är så Prop. 1990/91:142 allrättigheten finns manifesterad i etl fysiskt dokument vilket uttrycketfondpapper ger intryck av. Samma kritik kan, i takt med den övergång som skertill mer eller mindre papperslösa system, genom t. ex. dataregistrering avvärdepappersinnehav, riktas mol uttryck såsom värdepapper, värdepappersmarknadoch skuldebrev. Jag har dock inte funnit alt dessa begrepp eller uttrycketfondpapper bör bytas ut av den anledningen. Även "papperslösa"fondpapper är alltså all anse som fondpapper. Gränsenmellan fondpapper och andra rättigheter med vilka handel förekommer påvärdepappersmarknaden bör genom den föreslagna definilionen bli klar. Sådanaandra rättigheter tillskapas av andra än dem som traditionellt är all anse somemittenler på värdepappersmarknaden. Ävenulländska finansiella instrument och fondpapper omfattas av de föreslagnadefinitionerna. Denunderliggande tillgången för en option resp. en termin kan utgöras avfondpapper eller andra finansiella instrument, valutor, råvaror och andratillgångar eller av olika typer av index. Elt exempel på den sistnämndatillgången är när flera fondpappers sammanvägda kurser ultryckls i elt index. Ilaglexien kallas ett sådanl index för kursindex. Oavsett vilken denunderiiggande tillgången är fullgörs optioner eller terminer ofta genom någonform av kontantavräkning. I andra fall sker leverans lill följd av lösen avoptionen resp. av netloposilion i terminen. Det som då levereras är denunderliggande tillgången. Ytterligareen grupp av derivat som omfallas av definitionen är de s. k. syntetiska optionerna och terminerna. I vissa fall vill man skapa en möjlig het att välja vilket finansiellt instrumenl som skall levereras ur en grupp sådana instrument. förekommer framförallt när det finns en grupp av finansiella instrument med likartade men inte identiska egenskaper och där man söker öka totalmängden leveransbara instrument för all molverka s. k. corners på marknaden (kapaciletsbrisl på grund av all någon aklör köpt merparten av en underliggande tillgång). Förfarandet med flera leve ransbara finansiella instrument är snarare regel än undantag på t. ex. de flesta räntelerminsmarknaderna i världen. När flera finansiella instrument är leveransbara måste det underliggande värdet för optionen eller termi nen definieras så alt kontantavräkning eller värdejustering vid leverans av olika finansiella instrumenl möjliggörs. Definitionen kan ske på två sätt. Det första sätlel innebär atl man utser etl av de finansiella instrumenten som ingår i leveransgruppen till alt vara det underliggande värdet..Del andra innebär att man konstruerar ett underliggande värde som inte exakt överensstämmer med någol av de existerande finansieUa instrumenten men vars egenskaper t. ex. ulgör ett medelvärde av egenskaperna för de leveransbara finansieUa instrumenten. Ett på det senare sättet konstruerat finansiellt instrument sägs vara "syntetiskt" och optioner ochterminer baserade på ett sådant finansiellt instrument kallas syntetiska optioner och syntetiska terminer. I förekommer handel med ränteoptioner och ränteterminer där den underiiggande tillgången är en konstruerad obliga tion. Bakom den underiiggande tillgången finns en slor volym leveransba ra fondpapper i form av slatsskuldväxlar och riksobligationer. Terminsavtalen kanuppdelas i två lyper, nämligen forwards och futures. 1990/91:142 Denviktigaste skillnaden mellan dessa två typer är att del beträffande futuressker en daglig avräkning av vinster och förluster. En annan skillnad mellanforwards och futures är att etl fulure-avlal kan avslutas före löptidens slutmedan elt forward-avtal alltid regleras på slutdagen. Förnärvarande finns inle clearingverksamhet definierad i lag. Clearing innebärenligt vanligt språkbruk uGämning eller kvittning av ömsesidiga fordringarl.ex. mellan stater på grund av handelsavtal eller mellan banker. Clearing kaninom options- och terminshandeln innefatta yllerligare ell moment. Den sombedriver clearingverksamhet påtar sig då ansvaret för all samtliga avtal som ärföremål för clearing uppfylls. åtagande kan uppfyllas genom att enclearingorganisalion inträder som motpart till både köpare och säljare i vaGeoptions- och terminsaffär eller på annal sätt garanterar ell fullgörande avaffären. Begreppet clearing används ibland internationellt för att uteslutande betecknaett system för att fastställa aktörernas förpliktelser all betala ellerleverera Gfr Trettio-gruppens rapport, se avsnilt 3.2). Förslageltill handelslag läggs fram innan förslaget till börs- och clearinglag ärfärdigberett. 1 anledning av den väsentliga funktion en clearingorganisalionhar i handeln med optioner och terminer bör en definilion åtminstone lillsvidare las in i handelslagen. Förnärvarande bedrivs clearingverksamhet av OM inom handeln med optioner ochterminer. PMCs verksamhet kommer all omfatta clearingverksamhet i enlighet meddefinitionen. Även den verksamhel som VPC bedriver när bolaget räknar ul dekonloförande institutens förpliktelser all belala kommer att omfatlas avdefinilionen på clearingverksamhet. OM och VPC slår underbankinspektionens tillsyn. Enligt förslaget till lag omPenningmarknadsCenlralen i proposition 1990/91:106 om elt kontobaseratpenningmarknadssyslem skall PMC slå under bankinspektionens lillsyn. Definitionernaav clearingverksamhet och clearingorganisalion kan komma all omprövas i sambandmed beredningen av kommitténs förslag lill börs- och clearinglag. (Jfr3 § i kommitténs förslag) Paragrafenmolsvarar 1 § andra stycket insiderlagen Gfr prop. 1990/91:42 s. 76) och 2§ lagen(1985:571) om värdepappersmarknaden med följande ändringar. Fondpapper harersalls med finansiella instrumenl. Delta begrepp omfattar, som framgår avdefinilionen i I §, fondpapper. Bestämmelser om hur förvaltning av finansiellainstrument skall bedrivas föreslås i lagen om värdepappersrörelse. Med hänsynhärtill och innehållel i denna lag har paragrafens omfattning begränsats. Somframgår av avsnitt 5.3 utgör paragrafen en måttstock för utform ningen av de finansiella instrumenl som får förekomma på marknaden. Om del skulle uppkomma en handel med finansiella instrumenl som äventyrar allmänhetens förtroende för marknaden får bankinspektionen 144 med slöd av 4 kap. 2 § 1vid vite förelägga den som deltar i handeln att Prop. 1990/91:142 upphöramed detta. Paragrafenutgör också grund för bankinspektionens verksamhet i syfle att övervaka althandeln överensstämmer med god sed på värdepappersmarknaden. Inspektionen bördärvid även i fortsättningen när behov föreligger aktivt medverka till all en självregleringkommer till stånd. Inspektionen kan också påverka utvecklingen genom atl ge utrekommendationer i form av allmänna råd eller vid behov vända sig tillregeringen med begäran om lagsliftning. Särskilda bestämmelser för handel med optioner och terminer (Jfr11 § i kommilléns förslag) Molsvarandeparagraf i kommilléns förslag innehöll en beskrivning av syflel medbestämmelsen. Detta har utelämnats.