prop · GE03194 · 1990-12-31 00:00:00 — I fall som avses i andra stycket 1 får fängelse ådömas endast om den tilltalade har uteblivit frän ett rättegängstillfälle för huvudförhandling i målet eller dä har inställt sig endast genom ombud. Har åtalet efter det tidigare rättegångstillfället utvidgats till att avse ytterligare gärning, fär fängelse ådömas endast om anledning fanns att döma till fängelse för de gärningar som åtalet avsåg innan det utvidgades. Kan saken utredastillfredsställande, får målet avgöras trots att den tilltalade har inställtsig endast genom ombud eller har uteblivit, om 1.det inte finns anledning att dömatill annan påföljd än böter, fängelse , villkorlig domeller skyddstillsyn eller sådana påföljder i förening, 2.den tilltalade, sedan stämningdelgetts honom, har avvikit eller håller sig undan pä sädant sätt att han intekan hämtas till huvudförhandlingen, eller 3.den tilltalade lider av sinnessjukdomeller sinnesslöhet och hans närvaro på grund därav inte är nödvändig. Kan saken utredastillfredsställande, får målet avgöras trots att den tilltalade har inställtsig endast genom ombud eller har uteblivit, om 1.det inte finns anledning att dömatill annan päföljd än böter, fängelse , villkorlig domeller skyddstillsyn eller sådana påföljder i förening, 2.den tilltalade, sedan stämningdelgetts honom, har avvikit eller håller sig undan pä sådant sätt att han inte kan hämtas tillhuvudförhandlingen eller 3. den tilltalade liderav en allvarlig psykbk stöming och hans närvaro på grund därav inte är Med de påföljder som angesi andra stycket 1 skall likställas förordnan- Prop. 1990/91:194 de enligt 34kap. 1 § första stycket 1 . Detta gäller dock inte. Bilaga 2 om i samband med förordnandet villkorligt medgiven frihet från fängelsestraffskall förklaras förverkad i fräga om en strafftid som överstiger . Ifall som avses i andra stycket 2 fär målet avgöras även om den tilltalade intehar delgetts kallelse till förhandlingen. Rättegängsfrägorfår avgöras trots att den tilltalade har uteblivit. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1924:323) om verkan av avtal, som slutitsunder inflytande av rubbad själsverksamhet Härigenomföreskrivs att rubriken till lagen (1924:323) om verkan av avtal, som slutits underinflytande av rubbad själsverksamhet samt lagen skall ha följande lydelse. 1990/91:194 Bilaga 2 Var den, med vilken avtalet slöts, i god tro, äge han rätt att i den omfattning, som prövas skälig, utbekomma ersättning för den förlust, som föranletts av avtalet. Lagom verkan av avtal, som slutits under inflytande av rubbad sjäbverksamhet Harnågon under inflytande av sinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan mbbning av sjäbverksamheteningått avtal, vare avtalet ogiltigt, och bäre envar åter vad han mottagit ellerutve, om det ej kan ske, ersättning för dess värde. Dock vare, där ej nedan annorlundastadgas, den som ingått avtal i sådant sinnestilbtånd, ej pliktig att utgivaersättning i vidare män än vad han mottagit använts till skäligt underhäll ellereljest finnes hava för honom Lagom verkan av avtal, som slutits under påverkan av psykbk stöming Ettavtal som någon har ingått imder påverkan av psykbk störning är ogiltigt. Varoch en skall då lämna tillbaka vad han har tagit emot eller, om det inte kan ske,betala ersättning för dess värde. Om inte cmnat följer av andra stycket är dockden som har ingått avtal i sådant sinnestilbtånd, inte skyldig att betalaersättning i vidare män än vad han mottagit använts till skäligt underhåll ellerannars befinns ha medfört nytta för honom. Denna lag träder i kraftden . 6 Förslagtill Prop. Bilaga 2 Lag om ändring i lagen (1927:77) omförsäkringsavtal Härigenom föreskrivs att det i lagen (1927:77) omförsäkringsavtal skall införas tvä nya paragrafer, 20 a § och 100 a §, avföljande lydelse. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe 1100 a § finns bestämmeber om förlust av rätt tillersättning från livförsäkring i vbsa fall I den mån dessa bestämmeber ärtillämpliga, gäller de i stället för bestämmelsema i 18-20 §§. Om någon genom brott uppsåtligen har dödat den försäkradeeller en förmånstagare, gäller bestämmebema i 15 kap. om förlustav rätt att ta arv eller testamente för gärningsmannens rätt tillförsäkringsersättningen. Vad som sägs i första stycket gäller även när någon annarshar begått en uppsåtlig gärning som har 1.orsakatden försäkrades eller en förmånstagares död, 2.innefattatvåld på dennes person och 3.utgjortbrott för vilket lindrigare straff än fängebe inte är föreskrivet Vad som sägs i första och andra styckena om den som harbegått ett brott gäller också var och en som har medverkat till brottet såsomsägs i 23 kap. 4 och 5 §§ . Denna lag träder i kraft . försäkrade avlidit före ikraftträdandet, skall äldre bestämmel- Prop.1990/91:194 ser fortfarande tillämpas. 7 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev. Härigenomföreskrivs att 17 § lagen (1936:81) om skuldebrev skall ha följande lydelse. Ävenom en ny borgenär är i god tro, får gäldenären mot honom göra gällande attskuldebrevet är förfalskat, att det pä gäldenärens vägnar har utfärdats avnågon som saknade behörighet till det eller att det är ogiltigt pä grund av attdet har kommit till under sädant tvång som anges i 28 § lagen (1915:218) omavtal och andra rättshandlingar pä förmögenhetsrättens område. Vidarefär gäldenären även Vidare fär gäldenären även moten godtroende borgenär mot en godtroende borgenär göragällande att skuldebrevet göra gällande att skuldebrevet harutfärdats av någon som var har utfärdats av någon som var omyndigeller handlade under omyndig eller handlade under inflytande av mbbad sjäbverk- påverkanav psykbk stöming eller samhet eller inte haderätt att inte hade rätt att utfärda skul- utfärdaskuldebrevet pä grund debrevet pä grund av att en avatt en förvaltare enligt föräl- förvaltare enligt drabalkenvar förordnad för var förordnad för honom, Slutligenfår gäldenären även mot godtroende borgenär åberopa att skuldebrevet har dödatseller att betalning har fullgjorts genom att fordringsbeloppet har satts ned iallmänt förvar eller att borgenären pä grund av preskription eller proklama harförlorat sin talan eller att skuldförhållandet har ändrats genom tvängsackord. Dennalag träder i kraft . *Senastelydelse 1988:1265. Lag om ändring i lagen (1946:805) med särskildabestämmelser angående vittne vid vissa rättshandlingar Härigenomföreskrivs att lagen (1946:805) med särskilda bestämmelser angående vittne vidvissa rättshandlingar* skall ha följande lydelse. Prop.1990/91:194 Bilaga 2 Erfordras enligt lag, att avtal eller annan rättshandling/örc/as eller eljest bekräftas med vittne får som sädant vittne inte godkännas den, mot vilken rättshandlingen skall företas, inte heller den, som är under femton är eller som pä grund av psykisk stöming, saknar insikt om betydelsen av sådan bekräftelse. Vad som sagts nu gäller även när vid köp, byte eller gåva av fast egendom eller tomträtt överlåtarens underskrift pä fängeshandlingen styrks av vittne. Erfordrasenligt lag, att avtal eller annan rättshandling/Öre/a-ges eller eljestbekräftas med vittne må som sådant vittne ej godkännas den, mot vilken rättshandlingenskall företagas, ej heller den, som är under femton är eller som pä grund avsinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan mbbning av sjäbverksamheten saknarinsikt om betydelsen av sådan bekräftelse. Vad som sagts nu gäller även när vidköp, byte eller gåva av fast egendom eller tomträtt överlåtarens underskriftpä fängeshandlingen styrkes av vittne. Hartill vittne tagits någon, som enligt vad nu sagts ej är behörig, vare hans vittensbekräftelseutan verkan. Om testamentsvittne ärsärskilt stadgat. Denna lag träder i kraftden . *Senastelydelse 1970:1014. Lag om ändring i lagen (1946:819) om upptagande av ed förrättighets tillvaratagande i utlandet Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1946:819) om upptagande av ed för rättighetstillvaratagande i utlandet skall ha följande lydelse. 1990/91:194 Bilaga 2 Ej må ed avläggas av densom är under femton är, eller av den som pä grund av sinnessjukdom, sinnesslöheteller annan mbbning av sjäbverksamheten finnes sakna erforderlig insikt omedens betydelse. Ed får inte avläggas avden som är under femton är, eller av den som pä grund av en psykbk stömingfinnes sakna erforderlig insikt om edens betydelse. Denna lag träder i kraftden . Lagom ändring i skadeståndslagen (1972:207) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 3 § skadeståndslagen (1972:207)* skall ha följandelydelse. 1990/91:194 Biiaga 2 Den som vållar person-eller sakskada under inflytande av sinnessjukdom eller sinnesslöhet skallersätta skadan i den mån det är skäligt med hänsyn till hans sinnestillstånd,handlingens beskaffenhet, föreliggande ansvarsförsäkring och andra ekonomiskaförhållanden samt övriga omständigheter. Detsamma gäller om någon vållar sådanskada under inflytande av annan mbbning av sjäbverksamheten och mbbningen ickeär självförvållad ochtillfällig. Den som vållar person-eller sakskada under påverkan av en allvarlig psykisk stöming skall ersättaskadan i den män det är skäligt med hänsyn till hans sinnestillstånd,handlingens beskaffenhet, föreliggande ansvarsförsäkring och andra ekonomiskaförhållanden samt övriga omständigheter. Detsamma gäller om nägon vållar sådanskada under påverkan av en annan psykisk störning och störningen inte är självförvålladoch tillfällig- Denna lag träder i kraftden . *Lagenomtryckt 1975:404. Lag om ändring i namnlagen (1982:670) Härigenomföreskrivs att 48 § namnlagen(1982:670)* skall ha följande lydelse. 1990/91:194 Bilaga 2 För den som är under 18 ärgörs anmälan eller ansökan i mål eller ärenden enligt denna lag av barnets värdnadshavare.Har barnet fyllt får sådan anmälan eller ansökan göras utan barnetssamtycke endast om barnet är varaktigt förhindrat att lämna samtycke pä grund avpsykisk sjukdom,hämmad förståndsutveckling eller psykbk abnormitet av annatslag eller pä grund av nägot annat liknande förhällande. För den som är under 18 årgörs anmälan eller ansökan i mål eller ärenden enligt denna lag av barnets värdnadshavare.Har barnet fyllt 12 är får sådan anmälan eller ansökan göras utan barnetssamtycke endast om barnet är varaktigt förhindrat att lämna samtycke på grund avpsykbk stöming eller på grund av nägot annat liknande förhållande. Denna lag träder i kraftden . *Lagenomtryckt 1982:1134. 1990/91:194 Bilaga 3 Förteckning över de remissinstanser som har yttrat sigöver departementspromemorian (Ds 1990:75) Förverkande av rätt att ta arv m.m. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av hovrätten över ochBlekinge, . Riksåklagaren, , ,Kammarkollegiet, Juridiska fakultetsstyrelsen vid universitet.Riksdagens ombudsmän (), , Föreningen vidSveriges Allmänna advokatbyråer, , , , Arbetsmarknadens Försäkringsaktiebolag (),Statens löne- och pensionsverk (SPV), Kommunernas Försäkringsaktiebolag (KFA), , Akademikers (), Centerkvinnorna,, samt BegravningsföreningenFonus. Svenska psykiatriska föreningen,i (LO), (),, ,(), () och förSocial och Mental Hälsa (RSMH) har beretts tillfälle att avge yttranden men haravstått frän att yttra sig. 1990/91:194 Bilaga 4 Lag om ändring i Härigenom föreskrivsatt 4 kap. 3, 5 och 5 a §§ och 11 kap. 4 § * skall ha följandelydelse. Makar må ej adoptera annorledesän gemensamt. Dock må ena maken ensam antaga adoptivbarn, där den andre vistaså okänd ort eller är sinnessjuk eller sinnesslö, ävensom eljest med den andressamtycke adoptera dennes barn eller adoptivbarn eller ock eget barn. Makar får inte adopteraannat än gemensamt. Den ena maken får dock ensam anta adoptivbarn, om denandre vistas på okänd ort eller lider av en allvarlig psykisk stöming. Den enamaken får också annars med den andres samtycke adoptera dennes barn elleradoptivbarn eller eget barn. Densom har fyllt tolv är fär inte a Sädant samtycke behövs dock inte, 1.är under sexton är och detskulle tillfrågad, eller 2.är varaktigt förhindrad attlämna samtycke på grund av psykbk sjukdom, hämmad förståndsutveckling eller psykbkabnormitet av annat slag eller på grund av nägot annat liknande förhållande. dopterasutan eget samtycke, om den som skall adopteras skada honom eller henne att bli 2.är varaktigt förhindrad att lämna samtycke på grund av en psykbk stöming ellerpå grund av något annat liknande förhållande. 'Balkenomtryckt 1990:1526. Prop.1990/91:194 Bilaga 4 Den som inte har fyllt får ej adopteras utan föräldrarnas samtycke. Moderns samtycke skall ha lämnats sedan hon har återhämtat sig tillräckligt efter nedkomsten. Vid adoption av någon annans adoptivbarn skall i stället samtycke inhämtas från barnets adoptivföräldrar eller, om en adoptivförälder är gift med någon av barnets föräldrar, frän båda dessa makar. Samtycke enligt förstastycket behövs ej av den som är sinnessjuk, si/messlö, utan del i vårdnadeneller pä okänd ort. Är detta fallet beträffande var och en av dem som enligtförsta stycket skall samtycka till adoptionen, skall i stället samtyckeinhämtas frän barnets förmyndare. Samtycke enligt förstastycket behövs ej av den som lider av en allvarlig psykbk stöming eller är utandel i vårdnaden eller pä okänd ort. Är detta fallet beträffande var och en avdem som enligt första stycket skall samtycka till adoptionen, skall i ställetsamtycke inhämtas frän barnets förmyndare. Om nägon pä grund av sjukdom,hämmadförståndsutveckling försvagat hälsotillstånd eller liknande förhällandebehöver hjälp med att bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sinperson, skall rätten, om det behövs, förordna god man för honom eller henne.Förordnande får inte meddelas utan samtycke av den för vilken god man skallutses, om inte den enskildes tillstånd hindrar att hans eller hennes mening inhämtas. Om någon pä grund av sjukdom,psykbk stöming försvagat hälsotillstånd eller liknande förhållande behöverhjälp med att bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sin person,skall rätten, om det behövs, förordna god man för honom eller henne.Förordnande får inte meddelas utan samtycke av den för vilken god man skall utses,om inte den enskildes tillstånd hindrar att hans eller hennes mening inhämtas. Denna lag träder ikraft . p,,p, ,,,,. Härigenomföreskrivs att 10 kap. 4 §, 13 kap. 2 § och 15 kap. 1 och 3 §§ ärvdabalkenskall ha följande lydelse. 1990/91:194 Bilaga 4 Tilltestamentsvittne må ej tagas den som är eller pä grund avsinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan mbbning av sjäbverksamheten saknarinsikt om betydelsen av vittnesbekräftelsen, ej heller testators make eller densom med honom är i rätt upp- eller nedstigande skyldskap eller svägerlag ellerär hans syskon. Ejmå någon tagas till vittne vid förordnande till honom själv, hans make ellernågon, vilken med honom är i skyldskap eller svägerlag som är sagt. Förordnandeatt vara testamentsexekutör medför dock ej hinder att vara vittne. Åberopastestamentsvittne till bevis balken är stadgat om sädant bevis. Tilltestamentsvittne får inte tas den som är eller pä grund av en psykbkstörning saknar insikt om betydelsen av vittnesbekräftelsen, inte hellertestators make eller den som 5/i rätt upp- eller nedstigande släktskap eller svägerlagtill honom eller är hans syskon. Ingenfår tas till vittne vid förordnande till honom själv, hans make eller någonsom står i sådant släktskap eller svägerlag r/7/ honom som är sagt. Förordnandeatt vara testamentsexekutör medför dock inte hinder att vara vittne, irättegäng, gäller vad i rättegängs- Balken omtryckt 1981:359. Prop.1990/91:194 Bilaga 4 Testamenteär ej gällande, om det upprättats under inflytande av sinnessjukdom, sinnesslöheteller cmnan mbbning av sjäbverksamheten. Etttestamente gäller inte, om det har upprättats under påverkan av en psykisk stöming. Ej må någon taga arv eller testamente efter den som hangenom brottslig gärning uppsåtligen bragt om livet Dräper hem sålunda någon, som är arvinge eller testamentstagareefter annan, äger han ej bättre rätt till arv eller testamente efter denne änom den dräpte levat Vad nu sagts skall ej gälla, om gämingsmemnen veir eller handlat under inflytande av sådan sjäblig abnormitet, som avsesi 30 kap. 6 § . Den som genom brott uppsåtligen har dödat någon får inteta arv eller testamente efter denne. Är den dödade arvinge eller testamentstagareefter någon cmnan, fär gämingsmemnen inte bättre rätt till arv eller testamenteefter denne än om den dödade hade levt Vad somsägs i första stycket gäller även när någon annars har orsakat någon annans dödgenoin en uppsåtlig gärning som innefattat våld på dennes person och utgjort brottför vilket lindrigare straff än fängebe inte är föreskrivet Lika medvåld anses att försätta någon i vemmakt eller annat så-demt tilbtånd Vad som sägs i första och andra styckena gäller inte, omgärningsmannen var Vad somsägs i första och andra styckena gäller inte heller, om det föreliggersynnerliga skäl däremot med hänsyn till gärningens beskaffenhet Vidbedömningen skall också beaktas. 1990/91:194 Bilaga4 1. omgärningsmannen begick gärningen under påverkan av en allvarlig psykbk stöming eller 2. om gärningsmannenvar och hans hemdlande stod i samband med uppenbart bris tande utveckling erfarenhet eller omdömesförmåga hos honom. Vad i 1 och 2 §§ ärsagt om förövare av brottslig gärning gäller envar som medverkat till brottet säsomi 23 kap. 4 och 5 §§ sägs. Vad som sägs i 1 och 2 §§om den som har begått ett brott gäller också var och en som har medverkat tillbrottet säsom sägs i 23 kap. 4 och 5 §§ . 1.Denna lag träder i kraft den 1januari 1992. 2.Har garningen begåtts föreikraftträdandet, skall 15 kap. 1 § i dess äldre lydelse fortfarande tillämpas. 3 Förslagtill Prop. Lag om ändring i jordabalken Härigenomföreskrivs att 18 kap. 3 § jordabalken skall ha följande lydelse. Bestämmelsernai 1 och 2 §§ äger ej tillämpning, om 1.handling pä vilken äganderättengrundats är förfalskad eller pä rätte ägarens vägnar utfärdad av någon somsaknade behörighet därtill eller är ogiltig såsom tillkommen under sådant tvångsom avses i 28 § lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar päförmögenhetsrättens område, 2.rätte ägaren, när han utfar- 2.rätte ägaren, när han utfärdade den handling pä vilken dade den handling pävilken äganderätten grundats, var i äganderätten grundats, var i konkurs elleromyndig eller konkurs eller omyndig eller handlade under inflytande av handladeunder påverkan av en mbbad sjäbverksamhet eller inte psykbk stöming eller intehade hade rädighet över den fasta rådighet över den fasta egendo-egendomen pägrund av att en men pä grund av att en förvalförvaltare enligt tareenligt var var förordnad för honom, förordnad för honom, 3.förvärvet enligt lag ärogiltigt, enär det icke skett i föreskriven form eller med iakttagande av andraföreskrivna villkor eller med samtycke av nägon vars rätt beröres eller medstöd av tillstånd eller annan åtgärd av domstol eller annan myndighet. Dennalag träder i kraft . 4 Förslagtill Prop. Bilaga 4 Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att 5 kap. 1 §, 21 kap. 3 §, 36 kap, 4 och 13 §§ samt 46 kap. 15 §rättegångsbalken skall ha följande lydelse. Förhandlingvid domstol skall vara offentlig. Kandet antagas att vid förhandling kommer att förebringas uppgift, för vilken hosdomstolen gäller sekretess som avses i sekretesslagen (1980: 100) mä rätten, omdet bedömes vara av synnerlig vikt att uppgiften ej röjes, förordna attförhandlingen i vad den angår uppgiften skall hällas inom stängda dörrar. Äveni annat fall mä förhandling hällas inom stängda dörrar, om sekretessen gällerenligt 7 kap. 22 §, 8 kap. 17 § eller 9 kap. 15 eller 16 § sekretesslageneller, i vad avser domstolsförhandling under förundersökning i brottmål ellerdärmed likställt mål eller ärende, enligt 5 kap. 1 § eller 9 kap. 17 § sammalag. Förhandling skall alltid hållas inom stängda dörrar, om sekretessen gällerenligt 9 kap. 3 § andra stycket samma lag och det skulle strida mot avtal somavses där att uppgiften röjes vid förhandlingen. Förhörmed den som är under Förhör med den som är under femtonär eller lider av sinnes- femton är eller lider av en psy- sjukdom,sinnesslöhet eller annan kisk stöming får hällas inom rubbningav sjäbverksamlieten må stängda dörrar, hällasinom stängda dörrar. Äreljest för särskilt fall föreskrivet, att förhandling må hållas inom stängdadörrar, vare det gällande. Vidsin talans förberedande och utförande må den misstänkte biträdas av försvarare. En person får inte vara försvarare, om han har eller har haft uppdrag ät den misstänkte eller ekonomiska förbindelser med denne och omständigheterna är ägnade att minska förtroendet för hans förmåga att iaktta vad som äligger en försvarare enligt 7 § första stycket. Om försvarare gäller i övrigt 12 kap. 2-5 §§ samt 6 § andra stycket. Försvarareutses av den misstänkte. Är den misstänkte under eller sinnessjukeller sinnesslö, utses försvarare av den som har vårdnaden om honom. Har denmisstänkte för sig ställt rättegångsombud, anses ombudet som försvarare. Försvarareutses av den misstänkte. Är den misstänkte under aderton är eller Uder han aven allvarlig psykisk stöming, utses försvarare av den som har vårdnaden omhonom. Har den misstänkte för sig ställt rätte-gängsombud, anses ombudet 1990/91:194 Bilaga 4 Är den som åberopas tillvittne under femton är eller lider han av sinnessjukdom, sinnesslöhet ellerannan mbbning av sjäbverksamheten, pröve rätten med hänsyn till omständigheterna,om han må höras som vittne. Är den som åberopas till vittneunder femton är eller lider han av en psykisk stöming prövar rätten med hänsyn tillomständigheterna, om han får höras som vittne. om betydelsen av ed. Ej heller må i brottmål ed avläggas av nägon den tilltalade närstående, som avses i 3 §. Edmå ej avläggas av 1.den som är under femton är;eller 2.den som pä grund av sinnessjukdom,sinnesslöhet eller annan mbbning av sjäbverksamheten finnes sakna erforderliginsikt Edfår inte avläggas av 1.den som är under femton är;eller 2.den som pä grund av en psykisk stömingbefinns sakna erforderlig insikt om betydelsen av ed. 'senaste lydelse1975:1288. 7 1991/91. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop. Uteblirden tilltalade frän rättegångstillfälle för huvudförhandling eller inställerhan sig genom ombud dä han har förelagts att infinna sig personligen, skallrätten förelägga nytt vite eller förordna, att han skall hämtas till rättenantingen eller till senare dag. Kansaken utredas tillfredsställande, fär mälet avgöras trots att den tilltaladehar inställt sig endast genom ombud eller har uteblivit, om 1.det inte finns anledning attdöma till annan päföljd än böter, fängelse , villkorlig domeller skyddstillsyn eller sådana påföljder i förening, 2.den tilltalade, sedan stämning delgettshonom, har avvikit eller häller sig undan pä sädant sätt att han inte kanhämtas till huvudförhandlingen eller 3. dentilltalade lider av sin- 3. den tilltalade lider av en nessjukdom eller sinnesslöhet och allvarlig psykbk stöming och hans hans närvaro pä grund därav närvaro pä grund därav inte är inte är nödvändig. Ifall som avses i andra stycket 1 fär fängelse ådömas endast om den tilltaladetidigare har uteblivit från ett rättegångstillfälle för huvudförhandling imålet eller då har inställt sig endast genom ombud. Har åtalet efter dettidigare rättegängstillfället utvidgats till att avse ytteriigare gärning, får fängelseådömas endast om anledning fanns att döma till fängelse för de gärningar somåtalet avsäg innan det utvidgades. Medde påföljder som anges i andra stycket 1 skall likställas förordnande enligt34 kap. 1 § första stycket 1 . Detta gäller dock inte, om i sambandmed förordnandet villkorligt medgiven frihet från fängelsestraff skallförklaras förverkad i fräga om en strafftid som överstiger . Ifall som avses i andra stycket 2 får målet avgöras även om den tilltalade intehar delgetts kallelse till förhandlingen. Rättegängsfrägorfär avgöras trots att den tilltalade har uteblivit. Dennalag träder i kraft . "senastelydelse 1987:747. Lagom ändring i lagen (1924:323) om verkan av avtal, som slutits under inflytandeav rubbad själsverksamhet