prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — För den som saknar ATP eller har lågt ATP-belopp kompletterasfolkpensionen med ett pensionstillskott som kan uppgå till högst . Mot bakgrund av beräkningaroch med hänsyn till utvecklingen av basbeloppet beräknar jag kostnadema underdetta anslag till 1 765 milj.kr. för budgetaret 1991/92. Jaghemsfåller att regeringen föreslår att till Efterlevandepensioner till vuxna anvisaett förslagsanslag på 1 . Hälso- och sjukvård m.m. pp-1990/91:100 Måletför en utveckling och förnyelse inom hälso- och sjukvärden Hälso-och sjukvården tar i anspråk en betydande del av landets samlade tillgångar.Inom området arbetar ca 450 000 personer eller av samtligayrkesverksamma i landet. Vårdens andel av bmttonationalprodukten (BNP) uppgårtill , inkl. kostnadema för läkemedel och privat meddelad hälso- ochsjukvård, men exkl. kostnadema för omsorgsvården. Inräknas även den del avsocialförsäkringen som avser ersättning vid sjukdom och handikapp samt tillförtidspensionärer, utgör andelen av BNP. Målet för hälso- och sjukvården i är en godhälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Detta gäller för alla,oavsett ålder och kön, sociala förhållanden, inkomst samt bostadsort. Föredragande statsrådet har i budgetpropositionen1990 (bil. 7) bl.a. anfört att arbetet inom hälso- och sjukvården måsteinriktas mot följande, nämligen *att gepatientema, oavsett var de bor, bättre tillgänglighet till en hälso-och sjukvård av god kvalitet och utökademöjligheter att välja var de vill bli behandlade, *attutveckla hälsofrämjande och förebyggande insatser, riktade mot de stora folksjukdomarna, såsom hjärt- ochkärlsjukdomar och cancer, *att ge personalen en godarbetstillfredsstallelse och ett gott utbyte av de insatser den gör för att svara upp mot patientemas behov och önskemål, * att skapa incitament för ett effektivtutnyttjande av tillgängliga ekono miska och personella resurser, * att skapa ett system för kontinuerlig granskningav vårdorganisationen för att kunna upptacka och avlägsna onödiga hindrande faktorer som stoppar upp vårdprocessen, s.k. flaskhalsar, * att ge goda fömtsättningar för en samordning avsamhällets insatser för vård och rehabilitering, * att skapa goda fömtsättningar för en effektivitetinom vård- och social- försäkringssektora som resulterar i en god samhällsekonomi, *attutveckla mål- och resultatstyraing med krav på uppföljning och utvärdering, *att decentralisera ansvar ochbefogenheter genom minskad detaljreglering och införande av friare former förverksamheten på basenhetsnivå. har inte haft något att erinra motuttalandena i denna del. Vad som anförts bör vara vägledande för det fortsattaförnyelsearbetet inom svensk hälso- och sjukvård inom en resursram, som ärförenlig med en samhällsekonomi i balans. I samband med förhandlingaraa om ersättning frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen för slöts en överenskommelsemellan staten ochLandstingsförbundet om inriktningen på förändrings- och Prop. utvecklingsarbetet inomhälso- och sjukvården. Nänmda krav utgjorde Bil. därvid en av utgångspunkteraa. utvecklingsarbetet, somhar ett flerårsperspektiv, ha som mål att säkra ett effektivt utnyttjande avtillgängliga ekonomiska och personella resurser, att kontinuerligtförbättra hälso- och sjukvården och att öka patienteraas möjligheter att frittvälja vårdgivare. fömtsättningar att bättre styra verksamheten och underlätta Iarbetet ingår bl.a. att utveckla former för att mäta och värdera vårdenskvalitet samt att utarbeta kriterier för att sätta upp patienter på väntelistaoch indikationer för intagning för behandling eller operation för ett antaldiagnoser m.m. och harpåbörjat ett gemensamt utredningsarbete i fråga om fömtsättningaraa att gesjukvårdshuvudmännen i stallet för det direktakostnadsansvaret för läkemedlen även inom den öppna hälso- och sjukvården. Enförsta redovisning av detta utredningsarbete skall kunna lämnas i sådan tidatt den kan beaktas inför den överenskommelse som parteraa fömtsätts träffaunder för tiden . Min avsikt är att sjukvårdshuvudmännenskall kurma överta det direkta kostnadsansvaret för läkemedel i den öppnahälso- och sjukvården fr.o.m. . Hälso-och sjukvården är en av gmndstenama i den svenska välfårds-politiken. Dettainnebär, utöver att den skall vara tillgänglig för alla på samma villkor, attden skall finansieras solidariskt. Den svenska hälso- och sjukvården håller en högstandard. Den är i ett interaationellt perspektiv av hög klass och har störreresurser, personellt och ekonomiskt, till sitt förfogande än tidigare.Personalens kunnighet, tjänstvillighet, varsamhet och omtanke omnämns ofta i positivatermer. Generellt sett har hälsoläget i befolkningensuccessivt förbättrats i takt med höjningen av den allmänna levnadsstandarden.Svenskaraas hälsa är en av de bästa i . Medellivslängden är bland dehögsta och späd-bamsdödligheten är bland de lägsta i världen. Den medicinskaoch tekniska utvecklingen bidrar till att allt fler och allt äldre patienterkan behandlas och rehabiliteras. Trots denna generellt sett mycket positivahälsoutveckling i är skillnadema i hälsoläge mellan olika socialagmpper emellertid fortfarande alltför stora och förefaller därtill att förvissa av dessa vara växande. Att utjämna dessa skillnader staller särskildakrav på de förebyggande och hälsofrämjande insatsema. Dessa bör omfatta -fömtom åtgärder som riktas mot de stora folksjukdomama hjärt- ochkärlsjukdomar, cancer, psykisk ohälsa, olycksfallsskador och allergier - ocksåinsatser mot tobaksbmket och mot alkoholnuissbmk. Skillnadema i vårdresurser och vårdkonsumtionmellan olika delar av landet och mellan olika delar av befolkningen är ocksåbetydande. nadema varierade år 1989mellan . per invånare och år mellanolika sjukvårdshuvudmän. Dessa och andra Bil. skillnader vad gällervårdens omfattning och inriktning mellan landets sjukvårdsområden tycksinte motiverade av skillnader i hälsosituation eller av demografiska ellerepidemiologiska förhållanden. problem med bristandetillgänglighet och service inom vissa verksamheter och inom vissa områden ilandet. På samma gång bidrar en bristande samordning mellan olikasamhällssektorer till såväl ökande problem som som hälso- och sjukvården och desshuvudmän brottas med frågan om hur man skall få resurseraa att räcka till denvård som efterfrågas ökar utgifteraa för sjukpenning, arbetsskadeersättningoch förtidspension kontinuerligt. Inom den offentliga sektom behövs en störreflexibilitet i fråga om verksamhetsformer och arbetssätt. Styming, ledning ochorganisation av den offentliga verksamheten behöver successivt ses över ochrevideras. Ett viktigt inslag i förändringsarbetet är att ta bort desektorsgränser som inverkar negativt på resursanvändningen och som försvårar enanpassning av den offentliga sektoms resurser till medborgaraas behov. En viktig fömtsättning för att skapa likvärdigavillkor för olika huvudmän i fråga om att upprätthålla en god kvalitet isjukvårdsservicen är att resursema är fördelade över landet efter vårdbehov hosbefolkningen. Jag vill i detta sammanhang också peka på att de stora vinstema -humanifårt och ekonomiskt - sannolikt inte kan uppnås enbart genom rationaliseringarinom ramen för ett strikt sjukvårdsperspektiv. Dagens splittring av de totalasjukvårdsresursema för vård, rehabilitering och försäkring innebär attmöjlighetema till samordning och effektiv resursanvändning inte utnyttjas fulltut. För att åstadkomma en bättre hushållning med resursema krävs en bättresamordning av ansvaret för hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. Hälso-och sjukvården befinner sig i ett intensivt utvecklings- ochfömyelsearbete. An svaret för att utveckla vården ligger, mednuvarande kompetensfördelning i samhället, på sjukvårdshuvudmännen. Under detvå-tre har dessa skisserat och i några fall beslutat om relativtbetydande ändringar av organisation, stmktur och ekonomiadministrativa system.Detta gäller t.ex. i , , Malmöhusläns landsting m.fl. Gemensamt för dessa och flera andra pågående projekt äratt man, inom det offenfliga huvudmannaskapets ram, vill ta till sig depositiva elementen i marknadens sätt att fungera, såsom t.ex. att skapapositiva incitament för att effektivisera verksamheten utan att göra avkall pådess kvalitativa nivå samt att skilja på politikemas roller som konsument-resp. producentföreträdare. Härtill kommer en gemensam strävan att ökapatientemas valfrihet och att öka personalens engagemang m.m. 6 1990/91. På det ekonomiadministrativa området pågår enutveckling som syftar Prop. 1990/91:100 till att fördela landstingens totalaekonomiska resurser för hälso- och Bil. 7 sjukvård från centralt tillprimärvårdsdistrikt eller nämnder. Enligt rapport 1990:2 från Institutet förHälsoekonomi i (IHE) angående Ekonomistyrsystem i sjukvården haråtminstone 14 av de 26 sj ukvårdshuvudmännen utvecklat en modell förbefolkningsbaserad resurstilldelning; Ambitionen är att fördela anslagen irelation till befolkningsunderlaget med justering för vissa socioekonomiskavariabler. På flera håll i landet pågår ett intensivt arbeteför att effektivisera hälso-och sjukvården, minska vårdköer och förbättra tillgänglighetentill vården. I västsvenska regionen har beslut fattats om att patientema frittfår välja vårdgivare inom hela regionen. Ett motsvarande beslut har ävenfattats i den södra regionen. Utvecklingsarbetet har av naturliga skäl ihuvudsak utgått från den uppgifts- och ansvarsfördelning som finns mellanprimärkommuner, landsting och staten. Vissa möjligheter att pröva en annanfördelning finns emellertid enligt lagen (1985:1089)om försöksverksamhet inomhälso-och sjukvårdens område. Mot bakgmnd av vad jag framfiållit i det föregåendeföreligger det starka skäl att granska hur förändringar kan göras för attåstadkomma en nödvändig samordning över nuvarande sektorsgränser och vilkakonsekvenser sådana förändringar medför ur såväl ett befolkningsperspektiv somett samhällsekonomiskt perspektiv. En sådan ansats har det översynsarbete somnu pågår inom projekt , i vilket socialdepartementetoch deltar. När det gäller hälso- och sjukvården i relation tillsåväl som socialförsäkringen är det angeläget att verksamheteraautformas så att en helhetssyn på medborgamas situation främjas och atttillgängligheten förbättras. Möjlighetema att bedöma effektema enbart med hjälpav teoretiska analyser är begränsade. Det är därför angeläget med en brettupplagd försöksverksamhet, där skilda vägar att samordna berörda sektorerprövas. Härvid behöver försök även göras där ansvaret för produktionen och förfinansieringen skiljs åt. Regeringen har i skrivelse till i oktober1990 (skr. 1990/91:50) redovisat att regeringen avser att lägga fram enproposition om försöksverksamhet, som skall göra det möjligt att inledaförsök i några primärvårdsoinråden metl befolkningsbaserad resurstilldelningoch totalkostnadsansvar. I ett sådant ansvar skall ansvaret för de samlade ekonomiskaresursema för befolkningens hälso- och sjukvård, läkemedel, sjukresor, sjuk-ocharbetsskadeförsäkring samt förtidspension kunna ingå. I skrivelsen diskuteras två skilda modeller för ensådan försöksverksamhet. I den ena modellen läggs det samordnadekostnadsansvaret hos den landstingskommunala primärvården och i den andra hosprimärkommunal primärvård. Enligt skrivelsen bör vidare försök övervägas, därnågon eller några försäkringskassor har totalkostnadsansvaret. Väsentligamål för försöksverksamheten är att utnyttja resursema inom hälso- och sjukvård ochsocialförsäkring totalt sett på ett mer effektivt sätt Prop. 1990/91:100samt att minska de samhällsekonomiska kostnadema för socialförsäkringen Bil.7 genom en reduktion av det s.k. ohälsotalet. Avsikten är att en proposition med förslag om denhär skisserade försöksverksamheten skall framläggas till under våren1991. Försöksverksamheten bör inledas så snart sommöjligt, dock . Föratt underlätta för kliniker och sjukvårdshuvudmän att förändra ocheffektivisera verksamheten inom hälso- och sjukvården avsattes 50 milj. kr. iförhandlingaraa om ersättning från staten till sjukvårdshuvudmännen från denallmänna försäkringen för - de s.k. Dagmarförhandlingar-na. Medlenskall stödja sådan utvecklings- och försöksverksamhet som syftar till att höjaproduktiviteten, förbättra tillgängligheten och reducera köeraa samt minskaantalet intagna, färdigbehandlade patienter. har ytterligare 29milj.kr. omdisponerats för detta ändamål. Medlen används för olikastimulansåtgärder och för incitament till förändringsarbete, bl.a. genom attlyfta fram exempel på goda lösningar. har 10 milj.kr. avsatts fördessa ändamål samt visst annat utvecklings- och utredningsarbete. Till ca 150 projekt som beviljats medelhör t.ex. sådana som syftar till en effektivisering av operationsverksamheten,utökad poliklinise-ring av kimrgisk verksamhet, samverkan över eller avvecklingav klinikgränser, förbättrade samarbetsformer mellan sjukhus, kliniker ochprimärvård m.m. Socialstyrelsenkoncentrerar fr.o.m. den Ijanuari 1990 de centrala delama av sina insatserkring tillsyn och uppföljning samt kunskapsutveckling och kunskapsförmedling.Socialstyrelsens gmndläggande uppgift är att följa och värdera kommunemas ochlandstingens verksamhet och utveckling samt att därvid bedöma om de mål somfinns uppfylls, vilka problem som orsakar eventuella brister i måluppfyllelsenoch hur effektiv verksamheten är. Denna aktiva tillsyn koinmer att understödjaoch driva på den nödvändiga fömyelsen och omstallningen av hälso- ochsjukvården. Regionala tillsynsenheter knutna tillsocialstyrelsen inrättas . Vid en-heteraa kommer att finnas tillgång tillkvalificerad medicinsk, odontologisk ochjuridisk expertis. handlägga patienfårenden och utöva tillsyn, t.ex. genom besök iförebyggande syfte. De skall vidare följa och stödja lokalt utvecklings- ochförayelsearbete. Den regionala organisationen har också en uppgift att medhänsyn till patientsäkerheten bedriva en "systemtillsyn" genom att följaupp att det finns fungerande kvalitetssäkringssysteminom samtliga vårdenheter. Härigenom bevakas Prop. 1990/91:100 patientsäkerheten och den enskilde patientens behov. Den överenskommelse som slutits mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen m.m. för bygger på att det är ett ansvar försjukvårdshuvudmärmen att kontinuerligt följa upp verksamheten som ett led iegenkontrollen. att sjukvårdshuvudmännen i samverkan medLandstingsförbundet och med stöd från och Sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) inom ramen försin egenkontroll påbörjar arbetet med att utveckla former för att mäta och värderavårdens kvalitet som underlag för att vid behov förbättra denna. Genom dennaöverenskommelse har en tydligare markering skett av huvudmännens eget ansvarför kontroll, uppföljning och utvärdering av sina verksamheter. harstaten och sjukvårdshuvudmännen startat ett gemensamt utvecklingsarbete, somhar som mål dels att säkra ett effektivt utnyttjande av tillgängliga ekonomiskaoch personella resurser, dels att meA utnyttjande av dessa resurser kontinuerligtförbättra hälso- och sjukvården. uppgift att svara för den statligauppföljningen och tillsynen inåste utformas mer tydligt med den ansvars- ochrollfördelning som jag nämnt som utgångspunkt. Det ankommer på socialstyrelsenatt beakta detta. Vid den senaste översynen av socialstyrelsensuppgifter och organisation lämnades beredskapsuppgiftema utanför denna. Jaganser att en översyn av beredskapsuppgiftema nu bör göras. Därvid bör ävenmöjlighetema undersökas att göra effektivitets- och rationaliseringsvinstergenom en samordning av sådana beredskapsuppgifter som helt eller delvis sammanfallervid olika myndigheter, förutom bl.a. de inom försvarsmakten.Jag har i denna fråga samrätt med chefen för försvarsdepartementet. Bekämpningenav HIV/aids Sjukdomstillståndetaids (acquired immune deficiency syndrome) utgör ett allvarligt hot motfolkhälsan. Vid infektion av HIV (Humant Immunbrist Vims), som kan leda tillaids, uppkommer risk för smitta på samma sätt som vid de veneriska sjukdomama. Arbetet med att motverka en spridning av HIV i detsvenska samhället har bedrivits mycket intensivt under de senaste åren.Samhället har satt in stora ekonomiska resurser. P'rivilliga organisationerspelar en viktig roll i detta arbete. HIV/aids är emellertid fortfarande ett allvarligtsamhällsproblem. Ännu krävs det speciella insatser i kampen mot HIV/aids.Omfattningen av samhällets insatser för att motverka smittspridningen bör idagsläget inte reduceras. Både den till knutnaAIDS-delegationen och initierar och bedriver med stöd av de avriksdagen anvisade aids- medlen informations- ochutbildningsaktiviteter som syftar till att motverka Prop. Det börvara möjligt att uppnå kostnadsbesparingar i den Bil. centrala organisationengenom rationellare drift och bättre samordning. Viss samordning bör skemellan och resurser i fråga om sådantförebyggande arbete med HIV/Aids, som utgörs av insatser för att uppnåett besfåmt mål, dvs. lade fram sitt slutbetänkande (SOU 1987:20)Läkemedel och hälsa har utvecklingen inom EG och det pågåendeintegrationsarbetet medfört nya fömtsättningar för en reformeradläkemedelslagstiftning. Beredning av utredningens förslag pågår bl.a. mot dennabakgmnd. En proposition planeras bli framlagd med sikte på att enny, med EG harmoniserad lagstiftning skall kunna genomföras fr.o.m. den 1januari 1993. Vissa av läkemedelsutredningens förslag har redangenomförts. Den statliga läkemedelskontrollen har behandlats i regeringens, avriksdagen godtagna proposition om en ny myndighet för kontrollen och tillsynenpå läkemedelsområdet m.m. (prop. 1989/90:99, SoU21, rskr. Den nyamyndigheten, läkemedelsverket, harbörjat sin verksamhet den Ijuli 1990. Andra frågor, särskilt förslag rörandeproducentobunden läkemedelsinformation, har realiserats i samarbete mellansocialstyrelsen, läkemedelsverket, Apoteksbolaget och landstingen. En fråga som uppmärksammats bl.a. vidriksdagsbehandlingen av propositionen om det nya läkemedelsverket m.m., ärbehovet av ökad läkemedelsepidemiologisk kunskap. Regeringen har den 1 november1990 tillsatt en arbetsgmpp med uppgift att utreda fömtsättningama för attbilda ett läkemedelsepidemiologiskt centmm, knutet till läkemedelsverket, meduppgift att verka för en starkt läkemedelsepidemiologisk verksamhet och enutveckling av läkemedelsterapier avseende redan registrerade läkemedel. Igmppens uppdrag ingår att överväga hur en aterföring av förskrivningsdata tillläkaraa bäst skall kunna organiseras. Vidare skall frågan om biverkningar genomberoendeframkallande medel särskilt uppmärksam- - mas. Arbetsgruppen skallvara fårdig med sitt arbete . Läkemedelskostnaderna i har under desenaste åren ökat med . innebar detta enökning med 730 milj.kr. Enbart en mindre del av ökningen () är prishöjning.Äter-stoden, eller 500 - 600 milj.kr. , berodde på övergångfrån billigare till dyrare preparat och i vissa fall på ökad förskrivning. Läkemedelskommittéeraa star för en del avinformationen till läkaraa. För att göra läkarna mer kostnadsmedvetna krävssärskilt anpassat informationsmaterial som ger upplysning om t.ex. billigastepreparat inom de vanligaste gmpperaa av läkemedel. och Apoteksbolaget arbetarkontinuerligt med att Prop. 1990/91:1(X) förse läkemedelskommittéeraa medobunden läkemedelsinformation och Bil. 7 därmed stimulera användningen avprisbilliga generika. Föratt påskynda arbetet me Idet följande vill jag nänrna två viktiga frågor inom folkhälsoområdet. Allergioch annan överkänslighet är så vanlig att den kan betraktas som enfolksjukdom. T.ex. är vart tredje bara drabbat. överlämnadei sitt betänkande (SOU 1989:76) Att förebyggaALLERGI/överkänslighet. Detta har därefter remissbehandlats. Utredningenföreslår åtgärder inom en rad områden. För att skapa bättre möjligheter vadgäller utbildning, information och forskning föreslår allergiutredningen bl.a.att ett särskilt allergicentmm skall inrättas. Verksamheten föreslås drivas aven stiftelse med stat och näringsliv som finansiärer. Jag kommer att underförslagsanslaget E 16. Bidrag till allmän sjukvård m.m. föreslå att statentillskjuter 1 milj.kr. till ett sådant allergicentmm som ett engångsvis lämnatstartbidrag. Levnadsvanomahar stor betydelse för risken att drabbas av olika sjukdomar, såsom hjärt- ochkärlsjukdomar samt cancer. Tobaksrökning framstar som en av de viktigasteriskfaktorerna för dessa sjukdomsgmp-per och har även betydelse för många andrasjukdomar. WHO har slagit fast att ingen annan förebyggande åtgärd i deindustrialiserade länderaa kan bidra mer till en förbättrad hälsa än minskadtobaksrökning. avlämnade sitt betänkande i mars1990. Detta behandlar frågor om rökfria miljöer, reklam, prissättningens effekteroch produktkontroll m.m. Betänkandet har remissbehandlats. Särskilda frägor Prop. Sverigehar vid genomförandet av EGs aktionsprogram mot cancer under den medverkat som observatör. Aktionsprogrammets uppgift är iförsta hand att verka för att förebygga cancer, men också för en tidig upptacktav sjukdomen. har för den andra erbjudits möjlighettill ett mer aktivt samarbete. har för ettvart av budgetaren 1989/90 och1990/91 anvisat 1 milj.kr. för medverkan i EGs handlingsprogram motcancer. En formalisering av denna medverkan har skett genom skriftväxling medEG-kommissionen med innebörd att nu skall delta aktivt i helaaktionsprogrammet. Experter från ingår numera i nästan alla dearbetsgmpper som genomför programmet. I den flemationella rådgivandeexpertkommittén, som arbetar direkt med förcancerprogrammet i , representeras av två personer. För att skapa fömtsättningar för en utökad samladaktivitet har cancerfonden beslutat bidra med 1,5 milj.kr. för Sverigesarbete inom ramen för EGs aktionsprogram mot cancer. Överenskommelsen med EGinnebär att ekonomiska bidrag till programmet och kostnadema för vårtdeltagande i olika projekt och delprogram skall administreras från . Föratt samordna detta arbete och skapa en formell kontaktväg tillkansliet för cancerprogrammet i har regeringen beslutetatt inrätta en särskild ledningsgmpp. I denna ingår företrädare förregeringskansliet, cancerfonden, och är knutet till folkhälsogmppen. Ettnytt utbildningssystem för specialistutbildningen av läkare avses att bliinfört . skall senast kommain med förslag till specialitetsförteckning samt målbeskrivningar förallmäntjänstgöringen och för olika specialiteter. Nuvarande system medtidsbesfåmda utbildningsavsnitt ersätts av en målrelaterad utbildning med storflexibilitet och variation i uppläggningen. Systemet med FV-block förspecialistutbildningen avskaffas. skall svara för en övergripande planeringoch administration av specialistkompetenskurser (SK-kurser). Kursema anordnassom uppdragsutbildning vid de högskolor som har läkaratbildning. koinmer att gälla hittillsvarandeordning för specialistutbildningen av läkare. Jag räknar med attsocialstyrelsen skall kunna anordna ca 260 kurser under nästa budgetar förläkare som genomgår utbildning till specialistkompetens. Läkaraas allmäntjänstgöring avslutas med ettsammanhållet s.k. AT-prov . Detsamma gällerför tandläkamas allmän- Avsikten äratt universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) Prop. 1990/91:100 skallorganisera dessa kunskapsprov fr.o.m. budgetaret 1991/92. 7 fördessa prov koinmer därför att beräknas under utbildningsdepartementetshuvudtitel under anslaget D 7. Utbildning för vårdyrken, att disponeras avUHÄ. Jag har i denna fråga samrått med utbildningsministera. Jaghar tidigare under avsnittet D 1. kommenterat utgiftsutvecklingen inom tandvården.Jag har även under detta avsnitt redovisat vissa riktlinjer förförsöksverksamheter inom tandvården i syfte att nå en jämnare resursfördelninginom riket och en bättre hushållning med resurseraa. Försöksverksamheteraainnebär en decentralisering av ansvaret från central statlig nivä till lokalnivå samt en möjlighet till ökad avreglering.