prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Bil.12 Den som har en betydande nedsättning av arbetsförmågan på grund av enfunktionsnedsättning skall kunna omfattas av ett högre lönebidrag än den somkan göra en större arbetsinsats. Bidragets storlek skall således inte bestämmasav arbetsgivarens ekonomiska möjligheter att svara för lönekostnader utan avden arbetshandikappade sökandens förutsättningar. Lönebidrag bör kunna lämnasmed av lönekostnaden för den arbetshandikappade personen. Ett system med flexibla lönebidrag måste medföraatt arbetsgivare, som får höga lönesubventioner får räkna medgenomsnittligt lägre bidrag. förs fram en oro för att ett flexibeltlönebidrag skulle medföra att de, som är anställda hos myndigheter ochorganisationer med en hög subventionsnivå, riskerar att förlora sina arbeten,därför att arbetsgivarna inte kan betala en större del av lönekostnaden än degör . För egen del utgår jag från att arbetsförmedlingarna kommer att agerapå ett sådant sätt att enskilda människor inte skall behöva råka illa ut.Förmedlingarna har alla förutsättningar att bedöma de arbetsmark-nadsmässigakonsekvenserna för de berörda anställda, när de tar upp överläggningar omflexibla lönebidrag. Det nuvarande förslagsanslaget till lönebidrag börersättas av ett reservationsanslag. Därmed kan de nuvarandevolymbegränsningarna för lönebidrag på högre nivåer upphävas. Med ettflexibelt lönebidrag kommer volymerna i stället att bestämmas avmedelstilldelningen och av arbetsförmedlingens och förmåga att förhandlaom bidragsnivån. Beslut om lönebidrag bör avse en begränsad tid,högst och regelbundet omprövas. AMS har uttalat att man har för avsiktatt ompröva bidraget och vid föriängning av bidragsperioden minstvartannat år. Jag välkomnar detta och bedömer att det medför väsentliga resultatförbättringari form av lägre genomsnittliga kostnader per lönebidrags-plats och flerövergångar till arbete utan bidrag. Enligt nuvarande regler i I0§ 3st. förordningen(1984:519) om introduktions- och lönebidrag får den del av den anställdesmånadslön vid heltidsarbete som överstiger av det enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring gällande basbeloppet inte ligga till grund för bidrag.Enligt min mening bör denna bestämmelse upphävas. Det bör ankomma på regeringenatt lämna närmare föreskrifter om behandlingen av bidragsgrundandelönekostnader. Ett beslut om lönebidrag skall kunna avse såväl enkortare introduktions- eller provanställningsperiod som en längre tidsperiod.Några särskilda bestämmelser om introduktionsbidrag behövs därför inte, varförnuvarande bestämmelser om sådant bidrag bör kunna upphävas. För /92 beräknarjag till anställningmed lönebidrag . (-h . 2.4 LönebidragJör förtidspensionerade Prop. 1990/91: 100 Bidragettillkom /90 i syfte att hävda arbetslinjen och öka utbudet avarbetskraft. Möjligheterna för förtidspensionerade att komma tillbaka tillarbetslivet kan öka väsentligt, om arbetsgivare kan få ett bidrag, somkompenserar för den förtidspensionerades nedsatta arbetsförmåga. Samtidigtbehövs uppsökande verksamhet och information till såväl arbetsgivare som tillde förtidspensionerade om villkor m. m. för att stimulera till arbete fördenna grupp. AMS bör därför kunna använda upp till 10 milj. kr. Jag vill erinra om att harbeslutat (prop. 1990/91:25 bil. 6, AU 15, rskr. 99) att detta bidrag ocksåskall kunna avse personer som uppbär sjukbidrag. Lönebidraget för förtidspensionerade börfortsättningsvis vara flexibelt på samma sätt som det behandladelönebidraget. Jag har beräknat oförändrat 288 milj! tilllönebidrag åt arbetsgivare som anställer personer som uppbär sjukbidrag ellerförtidspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 2.5 Statsbidragtill skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare Bidragetlämnas enligt föreskrifter i förordningen (1985:276) om statsbidrag tillskyddat arbete hos offentliga arbetsgivare. Jag föreslår inga ändringar avdessa regler. Bidraget bör således också i fortsättningen kunna lämnas medhögst av lönekostnaden för den anställde. Jag föreslår heller ingaförändringar beträffande målgruppen. Eftersom AMS har förfogat över stora reservationerpå anslaget har detta inte räknats upp efter löneutvecklingen.Med de förändringar av anslagsstruktur m. m. som jag nu förordar bör dock ensådan uppräkning ske. För /92 har jag beräknat medelsbehovettill . (-H ). Jag vill erinra om att den härföreslagna anslagskonstruktionen ger arbetsmarknadsverket stora möjligheteratt omfördela resurser mellan de olika slagen av lönebidrag. Statsbidragtill byggsektorn lämnas enligt förordningen (1986:412) om strukturstöd inom byggarbetsmarknaden. Bidraget utgör stöd för anställ ning och rehabilitering av arbetshandikappade, äldre och svårplacerade byggnadsarbetare inom . Målet för verksamheten är att genom särskilda rehabiliteringsinsatser och yrkesverksamhet återföra den enskilde till den ordinarie arbetsmarknaden. Av AMS artiga uppföljning av verksamheten framgår att målet att av de anställda skulle återgå till den ordinarie arbetsmarknaden uppnåddes . Strukturstödet för byggarbetsmarknaden är en försöksverksamhet av sedd att gälla för en begränsad tid och upphöra med utgången av budget /91. Verksamheten tillkom mot bakgrund av att branschen tidi gare tillämpade projektanställningar i stället för tillsvidareanställningar, vilket medförde att äldre och arbetshandikappade byggnadsarbetare hade 120 svårigheterattfå nytt arbete, när ett projekt var avslutat. 1990/91:100 pas dock inom byggbranschen tillsvidareanställningar liksom inom andra Bil. 12 delar av arbetsmarknaden. I likhet med AMS anser jag att stödet bör fortsättaäven under /92. Dock anser jag att den verksamhet inom Galaxensom stöds med statsbidrag inte bör öka i omfattning under /92,jämfört med innevarande budgetår. Enligt AMS omfattas ca 1 000 byggnadsarbetarehösten . Fortsättningsvis bör endast arbetslösabyggnadsarbetare kunna komma i fråga för arbete, som stöds med statsbidrag tiliGalaxen. AMS och Galaxen har gemensamt tagit initiativ utvärdering av verksamheten. Som underlag för bedömningar om den framtidautformningen av denna verksamhet avser jag att föreslå regeringen att ge AMS iuppdrag att på grundval av utvärderingen lägga fram förslag om hur eneventuellt fortsatt verksamhet kan inordnas i det ordinarie arbetsmarknadspolitiskaåtgärdssystemet. Jag har beräknat oförändrat 93 milj. kr. tillverksamheten för /92. Eventuella reserverade medel vid utgången avinnevarande budgetår på de nuvarande anslagen C 7. Lönebidrag förförtidspensionerade och C 8. Statsbidrag till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare bör under nästa budgetår få användas under det nyareservationsanslaget C 7. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Detsammabör gälla eventuella reserverade medel på anslaget B 5.Sysselsättningsskapande åtgärder, som har anvisats till strukturstöd förbyggarbetsmarknaden. 2.7Medel till särskilda åtgärder JÖr arbetshandikappade Sammantagetberäknarjag för /92 till anslaget C 7. Särskilda åtgärder förarbetshandikappade . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har anfört om ändraderegler för arbetshjälp medel åt handikappade (avsnitt 2.2), 2. godkänna vad jag har anfört om ändrade regler förlönebidrag (avsnitt 2.3), 3. till Särskildaåtgärder jor arbetshandikappade för /92 anvisa ettreservationsanslag på . 1989/90 Utgift 3 672 525 000 1990/91 Anslag 4 023 000 0001991/92 Förslag 4 557 000 000 Från anslaget utgår bidrag till Stiftelsen för täckande av merkostnaderna i verksamheten vid verkstäderna för skyddat arbete, dels till företagsgruppens fastighetsförvaltning. ' 1990/91 Beräknadändring 1991/92 1990/91:100 Bil. Driftbidrag 3 640 000 000 + 525 000 000 Bidrag till fastighetsfonden 383 000 000 + 9 000 000 4 023 000 000 + 534 000 000 Samhallgruppensverksamhetsidé är att ge meningsfullt och utvecklande arbete tillarbetshandikappade. Detta skall ske genom produktion av varor och tjänster.Lokalisering och dimensionering av arbetsplatserna sker i samråd med arbetsmarknadsverket.Arbetsförmedlingen disponerar arbetstillfällen hos företagsgruppen och anvisarde personer som är i behov av arbete inom gruppen. Verksamheten är en del av arbetsmarknadspolitikenoch en av de åtgärder som vidtas för att uppfylla allas rätt till arbete. FörSamhalls del gäller det grupper som på grund av arbetshandikapp inte kan fåarbete på den övriga arbetsmarknaden. skall verksamheten bedrivasaffärsmässigt och effektivt samt vara en del av det svenska näringslivet. Detinnebär att företagsgruppen också skall iaktta de regler och principer somnormalt tillämpas i näringslivet. Företagsgruppensresultat mäts främst inom följande tre målområden: 1. att handikappade får ett meningsfullt ochutvecklande arbete i avsedd omfattning, 2. att de arbetshandikappades förutsättningar att fåarbete hos annan arbetsgivare förbättras, 3. att behovet av statligersättning begränsas genom en god ekonomisk resultatutveckling. Företagsgruppen omfattar den centrala StiftelsenSamhall, de 24 regionala länsvisa företagen, samt ett antalmarknadsföringsbolag. Såväl som de regionala företagen drivs istiftelseform. svarar för moderföretagsfunktionerna i gruppen och hargentemot staten ansvaret för att företagsgruppens verksamhet bedrivs i enlighetmed av och regering angivna riktlinjer. äger och förvaltarhela företagsgruppens fastighetsbestånd. De regionala företagen är juridiskt friståenderörelsedrivande företag med ansvar inför för verksamheten inom resp.län. Vid utgången av /90 hade företagsgruppen ca 35000anställda, varav ca 30400 arbetshandikappade och ca 4800 direktanställda(tjänstemän, arbetsledare, instruktörer m.fl.). Av de arbetshandikappadearbetar ca 600 i 40 s. k. inbyggda verkstäder och ca 200 i 30entreprenadåtaganden. Härtill kommer ca ett hundratal arbetshandikappade vid detre verkstäder som drivs av enskilda organisationer och som utövartillsyn över och lämnar bidrag till enligt särskilda avtal. För att åstadkomma en samordnad och effektivförsäljningsorganisation kan bilda försäljningsaktiebolag, antingen egna bolag eller bolag 122 somsamägs med andra företag från övrigt näringsliv. För treårsperioden /89-1990/91 har fastställtsen total timram om Prop. 1990/91:100 . För att bättre svara mot de behov som finnsföreslår i samräd med AMS en sysselsättningsökning till 32,6miljoner arbetstimmar /92. Med beaktande av beräknadpersonalomsättning skulle detta innebära att ca 5000 arbetshandikappade kannyanställas under budgetåret. målsättning är att av den totalarekryteringen skall avse gravt handikappade sökande ur grupperna psykisktsjuka, psykiskt utvecklingsstörda och flerhandikappade. Ett av tre övergripande mål är att allaanställda i produktionen som vill och kan skall ges möjlighet att gå över tillett arbete hos andra arbetsgivare. /90 har ca I 340 anställdafått annat arbete, vilket motsvarar ca 4,av antalet arbetshandikappadeanställda. Det är ca 250 färre än under /88. Med nuvarande anslagsteknik kan avvika med1,från den timram, som reglerar beställning av arbetstillfällen.Sådana avvikelser skall dock balanseras . Erfarenheternavisar att möjligheterna att bereda handikappade arbete beskärs, om Samhalllyckas förbättra närvaron. En procents förbättring av närvaron motsvarar påårsbasis 400-450 arbetstillfällen. För att smidigare klara sådana svängningaroch smärre förändringar av antalet övergångar mellan åren föreslår attföretagsgruppen får avvika från den fastställda timra-men med -1+ 1,. Med anledning bl.a. av arbetslivsfondernastillkomst avser att fr. o. m. /91 sälja dels tilltalligaarbetsplatser för arbetsträning, dels kunskapsstöd inompersonalutvecklings-och rehabiliteringsområdet till försäkringskassor ochandra intressenter, t. ex. externa företag. Möjligheten att erbjuda tillfälligaarbetsplatser inom beräknas under /91 ligga omkring 1000 platser . Det innebär att ca 5000 personer kan bli berörda, eftersomvarje person tar en tillfällig arbetsplats i anspråk . avser att fortsätta att satsa påpersonalutveckling genom bl.a. rationell arbetsorganisation, god arbetsmiljö,möjligheter till kompetensutveckling och ett arbetsklimat där människorsengagemang och kunskaper värdesätts. Ett mål är att av arbetsställenaårligen /91 utvecklar och inför en grupporienterad organisation. Deindividinriktade utvecklingsinsatserna kommer bl.a. att avse individuell tekniskarbetsplatsanpassning. Metoder för analys och utveckling av psykosocialarbetsplatsanpassning är under utarbetande. Insatserna för anställda medinvandrarbakgrund fortsätter. mål för /92 är att avde anställda skall gå över til] annat arbete. Möjligheterna att nå detta målpåverkas bl.a. av det allmänna konjunkturläget och företagsgruppens egenrekryteringsinriktning, men också av vilka resurser som arbetsförmedlingenanser sig kunna ställa till förfogande. beräknar att andelen tjänsteverksamhet inomkoncernen kom mer att öka från till av den samlade sysselsättningen vid '23 mitten av 1990-talet.Områden som förväntas öka är främst hemtjänst, egendomsservice, skogsvård ochkontorsservice. Denna förskjutning av verksamhetsinriktningen från traditionelltillverkningsindustri till tjänstesektorn väntas medföra att affärsområdenamekanisk lego, möbler m. m. och konfektion minskar från till . Prop.1990/91:100 Bil. Driflbidrag.Under år 1989 inleddes en period med, jämfört , mindre gynnsamkonjunktunitveckling, vilket bedöms medföra en dämpad ökningstakt förorderingång och fakturering också 1992. Kostnadsökningarnahar tilltagit och förutses ligga kvar på en hög nivå både budgetåren1990/91 och 1991/92. Företagets försäljning kommer att överstiga 3miljarder kr. Resultatutvecklingen beror i hög grad på de generellaaffärsmässiga förutsättningarna som konjunktur, valutakurser etc. Andra faktorer som påverkar behovet avmerkostnadsersättning är även antalet övergångar till arbete utanför Samhalloch förändringar i handikappsammansättningen bland de anställda. Inriktningenpå svårt handikappade ur vissa prioriterade grupper reducerar möjligheternaatt bibehålla den tidigare höga takten i resultatförbättringarna. Resultatenpåverkas också av arbetsvolymen timramen. En ökning av timvolymen till 32,6miljoner arbetstimmar skulle ge ett behov av statlig merkostnadsersättningmotsvarande 109,av lönekostnaden för arbetshandikappade anställda.Utökningen motsvarar ca 800 arbetstillfällen för en uppskattad merkostnad om ca100 milj.kr. Om nuvarande volym behålls oförändrad beräknasprocentsatsen till 110,6 bl.a. på grund av minskad produktion och fakturering,och därigenom också ett sämre utnyttjande av anläggningstillgångarna.Bidragsbehovet vid ett utökat antal timmar utgår från ett rörelseunderskott om4440 milj.kr. enligt följande specifikation. Jämförelse görs med preliminärtutfall för /90 och prognosen för /91. (milj.kr.) Möjligheternaatt öka förädlingsvärdet påverkas bl. a. av verksamhetsin- Prop. 1990/91:100 riktningen och det allmänna konjunkturläget. Från en åriig genomsnittlig Bil. 12 ökningstakt på för perioden /81 - 1987/88 har skett ensuccessiv reduktion till 9-procentsnivån. Den fortsatta förskjutningen mottjänstesektorn med dess höga förädlingsgrad kan väntas bidra till en vissförbättring. Med förutsedda timvolymer väntas lönekostnadernaöka /91 och /92. Härav svarar de beräknadeeffekterna av nya regler för sjuk- och semesterlön för 3,vardera året samtde nya reglerna från den om pensionssamordning för I å . Posten Övriga driftskostnader beräknas öka med 8-9%per år. Dessa kostnader påverkas främst av handikappsammansättningen, antaletövergångar, diversifieringen totalt och i varje enhet, den allmänna pris- ochlöneutvecklingen, utvecklings- och omstruktureringsprojekt m. m. Trots att interna och externa negativa faktorerdominerar, förutses resul-tatprocentnivån förbättras ned till 110procentsnivån. Samhalläger ca 880000 m lokalyta i 248 egna fastigheter. Av denna yta är ca 180000 mförråds/lageriokaler. Därutöver förhyrs i 90 fastigheter yttertigare ca 260000m har i denna och tidigareanslagsframställningar beräknat avskrivningarna på fastighetsbeståndetsåteranskaffningsvärde i enlighet med de principer antog införföretagsgruppens bildande. Företagsgruppen har dock tilldelatsavsevärt lägre belopp än vad som motsvarar avskrivningar beräknade påfastighetsbeståndets återanskaffningsvärde. Detta innebär, enligt stiftelsen,att företagsgruppen ej kan bibehålla fastighetsbeståndet vid nuvarandevolym och standard. Om avskrivningarna också fortsättningsvis reduceras pålikartat sätt blir följden att andelen egna fastigheter måste minskastill förmån för förhyrda lokaler, vilket kommer att innebära högre kostnaderför företagsgruppen. På grund av att tidigare äskanden om särskildainvesteringsmedel för bl.a. åtgärder för den yttre miljön inte beviljats harmedel fått lov att belasta de allmänna fastighetsmedlen. betonar därförnödvändigheten av att avskrivningarna fortsättningsvis beräknas på fastigheternasåteranskaffningsvärde och att medel tilldelas företagsgruppen i enlighetdärmed. Återanskaffningsvärdet, beräknat till /mför verkstads/kontorsytor och till /m-' för lager/förrådsytor, blirdå 4 770 milj. kr. Kostnaderoch intäkter (milj.kr.) för fastighetsförvaltningen beräknas enligt följandeför /92. (hyror, räntor, Investeringarnaavses lånefinansieras med belopp motsvarande amorte- Prop. 1990/91: 100ringarna på tidigare upptagna fastighetslån. Amorteringarna har beräknats Bil. 12 till 80 milj.kr. Låneutrymme som eventuellt inte tas i anspråk underbudgetåret balanseras till efterföljande år för att klara de variationer i deårliga investeringarna, som av olika skäl uppstår. 1.3 Särskiltägartillskott för förbättringar av yttre miljön Verksamhetsåret1991/92 kommer enligt att innebära fortsatt arbete för att minskautsläpp och finna alternativa miljövänliga material och metoder. Målet är attminska buller, ersätta miljöförstörande läcker med sådana som är godtagbara urmiljösynpunkt, så långt möjligt, eller, när så inte kan ske, använda godtagbarareningstekniker, utsläpp av klorerade lösningsmedel skall upphöra helt. Miljöförbättrande åtgärder behöver vidtas vid merän 120 anläggningar. För att åtgärderna skall kunna genomföras äskar Samhallett särskilt ägartillskott med 50 milj. kr. under /92. Förtaxeringen 1991 avseende boksluten per har beslutatom vissa ändringar i reglerna för avsättning till lagerreserv ochresultatutjämningsfond. Härigenom har avsättningsmöjligheterna begränsats. Deändrade reglerna, som gäller såväl aktiebolag som stiftelser, innebär förSamhalls del att nya avsättningar som skulle ha uppgått till ca 100 milj.kr. inte kan göras. Dessutom framtvingas upplösningar av befintliga reserver meddrygt 100 milj.kr. Med skatt ger detta en skattebelastning med 80 milj.kr.Samhall avser att komma in med särskilt äskande om tillskott för att täckadenna tillkommande skattebelastning. För bokslut som blir upprättade den 30 juni 1991och ligger till grund taxering har möjligheterna att göraavsättningar till lagerreserv och resultatutjämningsfond slopats. Befintligaavsättningar skall återföras till beskattning. Samhallgruppens samtligakvarvarande lagerreserver och resultatutjämningsfonder, totalt ca 570 milj.kr.,skall därför upplösas per . Med skattesatsen blirskattebelastningen 170 milj. kr. Inbetalningarna kan dock fördelas över enfyraårsperiod, dvs av de 170 milj. kr. begär därför ettsärskilt kapitaltillskott om 170 milj. kr. för att täcka dennaskattebelastning. framhåller också att en stor del av dennanya beskattning hade kunnat undvikas om Samhallföretagen hade varit aktiebolagi stället för stiftelser och att därför avser att i annan ordning taupp frågan om en förändring av företagsformen. Detär Samhallgruppens tillkomst. Verksamheten har under dessa år utvecklats på ett bra sätt och fått stor betydelse för handi kappades möjligheter till arbete och en egen försörjning. harkunnat ta emot fler arbetshandikappade, som en ökad andel Prop.1990/91:100 kunnat gå över till arbete på den reguljära arbetsmarknaden. har också stora förändringar sketti näringslivet och på arbetsmarknaden, som har betydelse för Samhallsverksamhet. Bl.a. kan de dramatiska förändringarna i i en framtidkomma att leda till en hårdare konkurrens om legoarbeten från dessa länderssida och till sämre möjligheter för att kunna tillhandahållaarbetstillfällen av mer traditionellt slag. Också de arbetshandikappade, sombehöver arbetstillfällena, har förändrats i sammansättning, bl.a. som en följdav att de stora institutionerna inom vård och omsorg avvecklas och ersätts meddecentraliserade former av vård och boende. och AMS har mot dennabakgrund beslutat att vissa grupper skall prioriteras särskilt vidrekryteringen till . Vidare har i en skrivelse till regeringen iaugusti 1990 hemställt om att stiftelserna inom koncernen skall få omvandlastill aktiebolag. Regeringen har beslutat atttillsätta en utredare (1990:73) som bl. a. skall överväga om det finnsskäl att ändra eller precisera mål och roll i samhället med hänsyntill de förändringar som inträffat sedan verksamheten startade. Vidare skallutredaren se hur har klarat att uppfylla de mål som ursprungligensattes upp för verksamheten. Också organisationsformen skall övervägas.Utredningsarbetet skall vara avslutat . AMS och har ett gemensamt ansvar förrekryteringen till bl.a. därför att arbetsförmedlingen disponerararbetstillfällena hos . En betydande del av nyrekryteringen böravse de s.k. prioriterade grupperna, dvs. psykiskt arbetshandikappade,utvecklingsstörda och flerhandikappade. Vidare bör AMS och gemensamtverka för att anställda hos kan gå över till arbete på den reguljäraarbetsmarknaden i minst samma omfattning som under innevarande budgetår. 1 den pågående omläggningen av budgetprocessenskall fr.o. m. /94 ingå i budgetcykel 3, dvs. perioden1993/94-1995/96. 1 avvaktan på den pågående utredningen om Samhallsorganisationsform bör f. n. inte ingå i den nämnda budgetcykeln. Bidragsberättigadearbetstimmar /92. Jag är inte beredd att tillstyrka Samhallsförslag om en utökning av antalet bidragsberättigade arbetstimmar /92. I stället föreslårjag en oförändrad timram om 31,45miljoner arbetstimmar. Regeringen bör inhämta bemyndigande att vidbehov utöka antalet arbetstimmar med högst 1,under budgetåret. Vid oförändrat antalbidragsberättigade arbetstimmar 31450000 - har stiftelsen begärt 110,av lönesumman för de arbets handikappade anställda eller 4 400 milj. kr. Det innebär en nägot högre bidragsprocent än den som gäller för innevarande budgetår. 1 likhet med bedömerjag, att den konjunkturdämpning som redan inletts och 127 denåtföljande minskningen av orderingång och fakturering tillsammans Prop.1990/91: 100 medandra faktorer, gör att den föreslagna höjningen av bidragsprocenten Bil. Särskilt för en företagsgrupp som med en stor andel legoarbetenkan konjunkturläget medföra att möjligheter att bidratill finansieringen av verksamheten genom försäljningsintäkter minskar.Till driftbidrag för /92 beräknarjag 4 165 000 000 (-h . Bidrag lill fasllghetsfonden. Samhallgruppensfastighetsbestånd förvaltas av en fond tillhörig den centrala stiftelsen.Kostnaderna för fonden /92 beräknar tili 487,9 milj.kr.efter avräkning av intäkter. har använt det beräknadeåteranskaffningsvärdet av fastighetsbeståndet vid beräkningen avmedelsbehovet. Enligt min mening bör dock bidraget tillfastighetsfonden beräknas på anskaffningsvärdet på samma sätt som sketttidigare år. Jag föreslår därför att 392 milj.kr. tas upp som bidrag tillfastighetsfonden för /92. harSamhall begärt ett särskilt ägartillskott för förbättringar av den yttremiljön. Av samma skäl som den dåvarande arbetsmarknadsministern har angett i1990 års budgetproposition är jag inte beredd att tillstyrka förslaget omsärskilda medel för ändamålet. Vidare har begärt ett särskiltkapitaltillskctt om 170 milj.kr. (uppskattningsvis) som kompensation för ökadskattebelastning till följd av den reformerade företagsbeskattningen.