prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — 'Som intäkter redovisas fakturerade belopp och värdet avutförda men ännu inte fakturerade ärenden. I kostnadema ingär beräknadeavsättningar för osäkra fordringar, för realiserade prisförändringar ianläggningstillgångar och för aU tillgodose avkasmingskravel på statskapitalet. Övriga delprogram (2 b-2 f)finansieras helt med anslagsmedel. Utveckling och rådgivning kan till en delfinansieras genom avgifter, men verksamheten redovisas dä under program 1 ellerdelprogram 2 a. Delprogram 2 b omfattar lantmäteriets medverkan ifastighetsdatareformen. Delprogram 2 d innefattar fömtom rådgivning bl.a. ocksåkartkonservering vid lantmäteriets kartvärdscentral i Ange och säkerhetsfiUnningav fastighets-registermyncUghetemas arkiv. Delprogram 2 e omfattar den statligtbedrivna fastighetsregistreringen samt delprogram 2 f slutiigen delantmäteritjänster lantmäteriet svarar för inom länsstyrelsema. föreslär att verksamheten i huvudsakdrivs vidare den kommande treårsperioden såsom . I likhet med vad somgäller för uppdragsverksamheten behöver större uppmärksamhet ägnas åtpersonalens kompetensutveckling och åt förbättring av rekryteringen, bl.a. isyfte att minska den nuvarande personalbristen som inneburit ökadeärendebalanser. Verket vill vidare ha höjda s.k. nedsättningsbelopp enligtlantmäteritaxan samt utökade resurser för utvecklingsverksamhet cx;hsäkerhetsfilmning av fastighetsregistermyncUghetemas arkiv. I syfte attrationalisera fastighetsregistreringen föreslår verket ökad samordning mellanfastighetsbildning cx;h fastighetsregistrering. 6 1990/91. 1990/91:100 Bil.l3 Handläggningstidemainom fastighetsbildningen cx;h fastighetsregistreringen skall minska.Lantmäteriverket skall intensifiera arbetet med att finnarationaUseringsmöjligheter inom fastighetsregistreringen. Resurser m. m. Budgeö-amenför perioden /92-1993/94 har beräknats till . Prcxluktiviteteninom fastighetsbildningsverksamheten har förbättrats /85-1988/89.1början av pericxlen näddes inte kosmads-täckning beroende främst pä minskadefterfrågan och att resursema hos lantmäteriet inte i motsvarande gradminskades. Därefter har efterfrågan ökat samticUgt som tillgängen pä personal ilantmäteriet minskat. Verksamheten täcker sina kostnader men bristen påpersonal medför i stället svårigheter att häUa korta hancUäggningstider.Ärendcbalansen har ökat. Jag finner det tillfredsställande attfasrighetsbUdningsverksamheten nu täcker sina kostnader. Det är dock mindretillfredsställande att handläggningstidema inte har kimnat reduceras och attärendebalansen har ökat. Enligt lantmäteriverket prioriteras förrättningar somavser bostadsbyggande och liknande ändamäl, viUcet inneburit att väntetiderhär inte har behövt uppkomma. Fastighetsregistreringenär en ny verksamhet i lantmäteriet från . svaradelänsstyrelsema för den stadigt bedrivna fastighetsregisterverksamheten.Lantmäteriet har dcx;k även ricUgare svarat för tillsynen avfastighetsrcgisterverksamheten. har inte haft möjUghet att medsiffror närmare belysa ärendesituationen vid de statiigafastighetsregis-termyndighetema men pekar på att handläggningstidema på mångahåU är för långa. Lantmäterietmedverkar i fastighetsdatareformen, bl.a. genom att ansvara för denbeteckningsreform som föregår omläggningsarbetet och genom att ansvara försjälva omläggningen av fastighetsregistret. har redovisat attomläggningstakten är ca 66 fastigheter per persondag vilket innebär enökning med 5 fastigheter den gångna femärsperioden. merresultatet som tiUfredsstäUande. Tidtabellen för reformen har kunnat häl- Prop. 1990/91:100 las. Det är angeläget att hancUäggningstidema kortas nercx;h att balansema minskar inom fastighetsbUdningsverksamheten. Jag viU erinraom att lantmäteriet har en monopolställning i fräga om fastighetsbildningen.Kundema är ofta i den situationen att de mäste anlita fastighetsbildningsmyndighetenoch har som regel inte något altemativ. Av bl.a. det skälet är det väsentiigtmed snabb handläggning och god service i övrigt. Som jag ridigare redovisat ärdet ocksä vikrigt att genom kompetensutveckling m. m. utnyttja personalresursemaväl. I syfte att bidra till att minska kostnadema i verksamheten har regeringenunder den gångna femårsperioden, pä lantmäteriverkets förslag, minskat antaletlantmäteridistrikt tUl 69 jämfört med 86 i böijan av perioden. Därmed minskasframför aUt adminisö-arionskostnadema. Antalet kontor har dock inte minskat har i sin anslagsframställninglämnat en rad förslag om resursförstärkningar som berör fasrighetsbildningen.Verket föreslår sålunda att nedsättningsbeloppen fördubblas, attsäkerhetsfilmningen av fasrighetsre-gistermyndighetemas arkiv ökas, attresursema för utvecklingsarbete inom fastighetsområdet ökas och attlantmäteriverket får medel för att köpa forsknings- och utvecklingsinsatser.Den sammanlagda årliga merkostnaden uppgår rill drygt 20 mUj.kr. Jag är inteberedd att nu ta stäUnuig tUl dessa förslag. Det hänger samman med att cx;ksåfastighetsbildningskostnadsutredningen i sin betänkande (SOU 1990:9) Kosmaderför fasrighetsbildning m.m. lagt fram förslag som berör fastighetsbildningsverksamheten.Betänkandet har remissbehancUats cx;h bereds iregeringskansliet. Jag räknar därför med att senare återkomma riU regeringen omvillkoren cx;h resursema för fasrighetsbildnings- cx;hfasrighetsregisterverksamhetema. Dä har jag för avsikt att cx;ksä pröva omintäktsfinansieringen av lantmäteriverksamheten kan öka. För nästa budgetär ärjag inte beredd att förorda några ytterligare medel enUgt lantmäteriverketsförslag. Som jag tidigare redovisat svarar lantmäterietnumera för den statligt bedrivna fastighetsregistreringen. Enligt minuppfattning är det angeläget att lantmäteriverket intensUierar arbetet med attfmna rarionaUseringsmöjUgheter inom fasrighetsregistreringen. Enligt vad jaghar erfarit är hancUäggningstidema för registerärenden korta i vissa län,medan det i andra rör sig om tider upp till eller mer än . Sådanatider är självfallet inte acceptabla. Fömtom i många fall stora olägenheter förden enskilde leder det bl.a. cx;kså till att samhället kan förlora inkomstergenom senare betalning av stämpelskatt, expeditionsavgifter m. m. Trenden ärdessutom enUgt lanttnäteriverket att handläggningstidema ökar. Jag utgår nufrån att lanttnäteriet ser över resursema pä olika håll så atthancUäggningstidema kan kortas ner i de län där de är längst. SamticUgtbör verket söka rationaUseringsmöjlighe- terinom ramen för den myncUghetsstmktur som gäller. Frägan om en Prop.1990/91:100 mer omfattande reform somlantmäteriverket har aktuaUserat i vilken myndig- Bil. hetsstmkturcn skuUepåverkas har stor räckvidd cx;h fömtsätter ett omfattande Någonsädan reform kan inte bli aktuell att genomföra Detär dcx;k lämpUgt att lantmäteriverket redan nu börjar studera vilka förändringarsom är möjliga cx;h konsekvensema av dessa samt redovisar resultatet avstucUen för regeringen. Fastighetsdatareformen skall vara avslutad är 1995.Målet är att den skall fortgå i oförminskad takt tUl dess. Lantmäteriverketaviserar att det behöver sättas in extta utbildning cx;handra insatser i syfte att ta hand om sådan personal som successivt förlorarsina uppgifter i reformen eller för att garantera att viss personal inteslutar . Efter reformens slut behövs det enligt verket tvä ärsawecklingstid för att utbilda eller omplacera övrig berörd personal. Flertaletav de i reformen sysselsatta berälcnas kunna erbjudas fortsatt anställning ilantmäteriet efter reformen. För personal utan utbildning inomlantmäteriområdet kan det dock enligt verket bli frägan om omplaceringar. Jagdelar lantmäteriverkets bedömnuig i fräga om arbetet medfastighetsdatareformen. Eftersom reformen avslutas synes det inte meningsfulltart lägga ner ytterligare väsentiigt arbete pä att rationalisera reformarbetet.Jag ser det dock som mycket angeläget att reformarbetet kan drivas till sittslut pä planerat sätt. Anslaget för /92 beräknarjag medutgångspunkt i en real minskning med 1,tiU . Därvid har jagberäknat en tillskott med . för arbete med att rationaliserafastighetsregistreringen. Medel för den statiigt bedrivnafastighetsregistreringen och lantmäteriets tilUiandahållande av tjänster inomlänsstyrelsema bör från och med /92 utgå från förevarandeanslag. För detta ändamäl beräknarjag an anslaget bör tillföras 111 926 000 kr.Budgeö-amen för treårsperioden /92-1993/94 beräknarjag till 542 794 000 kr.Jag har därvid tagit hänsyn tUl att medelsbehovet för fastighetsdatareformenminskar nägot . JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. godkänna att den huvudsakligainriktningen för verksamheten inom området plangenomförande skall vara i enUghet medvad jag förordat i avsnittet Förslag, 2. rill Plangenomförande /92 anvisa ett ramanslagpå . Bil.l3 1989/90 Utgift 196 477 188 Anslagssparande 1584 524 1990/91 Anslag 189 851000 1991/92 Förslag 205 609 000 Under anslaget redovisas kostnader för program 3Landskapsinformation. För verksamheten inom programmet riUförs verket /91 dessutom medel från nionde huvudritelns anslag D 5. Programmetbestår av elva delprogram: Topografiska m. fl. Försäljning av aUmänna kartor 3f Medgivanden riU följdprodukrion Programmet omfattar framställning av gmncUäggandelandskapsinformation som skall täcka behov inom olika samhällssektorer.Huvudprtxluktema utgörs av de allmänna kartoma cx;h gmndmaterial till dessa.Verksamheten inom programmet omspänner hela kartläggningsprcx;essen, dvs.gecxietiska, fotogrammetriska cx;h kartografiska arbeten samt utvecklings- ochrådgivningsverksamhet I verksamheten ingär flygfotografering cx;h bildframställ-ningsåväl för den allmänna kartläggningens behov som för att tillgodose efterfråganpå flygbilder, ortofoton m.m. inom olika samhällssektorer. Vidare ingår s. k.geodetiska riksnätsarbeten och särskilda geodetiska projekt, bl. a. i form avintemationeUt forskningssamarbete. I programmet ingår vidare försäljning av deallmänna kartoma och den verksamhet som hänger samman med att lanttnäteriverketskall lämna medg-vanden tUl följdprcxluktion från det aUmänna kartmaterialet Under anslaget reserveras cx;kså medel för imderhåUav riksgräns mot . Arbetet raed en ny svensk nationalatlas ingår ocksåsom ett särskUt delprogram. Det påbörjade arbetet med att bygga uppdigitala databaser med gmndläggande geografisk information om omfattarett delprogram (Geografiska Sverigedata). Slutligen finns ett särskilt delprogram för arbetetmed uppmsming av re- Prop. 1990/91:100 gisterkartor. Inomkartomrädet föreslår lantmäteriverket en mer genomgripande övergång tilldigital teknik i prcxluktionen av landskapsinformation än som tidigareövervägts. Bakgmnden är främst den ökande efterfrågan på databaser medgmndläggande geografiska data om landet för framförallt uppbyggnad av s. k.geografiska inforraationssystera. Betydande sädan efterfrågan finns från bl.a.försvaret cx;h kommunikationssektom. Lantmäteriet föreslår därför attmålsättningen höjs för de digitala databaser som redan böljat byggas upp förkartproduktionen sä att de även kan nyttjas i geografiska informationssystem.Lantmäteriverket kallar denna typ av data för Geografiska Sverigedata ochföreslär att 20 railj.kr. tillförs verket ärligen förändaraå-let, antingen genora ökade anslag eller genom lån. Verket räknardessutom med att omprioritera inom befintiiga anslag för ändamålet Därtillföreslår verket att staten skaU satsa 2 railj.kr. på fortsattstandardiseringsarbete inom området geografiska inforraationssystera. Verketföreslär cx;kså vissa andra förändringar i den gällande kartplanen, bl.a. enytterligare flygfotografering av landet med infraröd färgfilm cxh påböijandeav ett system med cUgi-tal registerkarta. har vidare utarbetatett förslag till handlingsprogram för den gecxietiska verksamheten i landetundet och föreslär nu medel för att skaffa utmstning och påbörjaförsöksverksamhet med lägesbestämning raed hjälp av satelUtteknik. Verket vUlcx;kså ha medel för att köpa forsknings- och utvecklingsinsatser frånuniversitet och högskolor. Slutligen begär lantmäteriverket medel för attkunna svara för underhållet av mot . 1990/91:100 Bil.l3 Den digitalatekniken skall införas inom landskapsinformationsområdet sä snabbt som det ärekonomiskt cx;h praktiskt möjligt Det är också lämpligt att lantmäteriet självteller i samarbete med inö-essenter bygger upp databaser med gmndläggandegeografisk information. Uppmst-ningen av , konventionellaregisterkartor skall avvecklas cx;h resursema omdesrineras rill prcxlukrion avdigitala registerkartor. Den tioåriga kartplanen skaU i övrigt gälla denkommande treärspericxlen. Resurser m. m. Budgett-amenför perioden /92-1993/94 har beräknats ull . Lantmäteriverkethar nu redovisat resultatet av den första hälften av den tioåriga planen förförsörjning med kartor och annan landskapsinformation. Utvärderingen visar attmälen i huvudsak har uppnätts. Nyprcxluktionen av den ekonomiska kartan och dentopografiska kartan i skala 1:50 000 har bUvit nägot lägre än planerat, medanrevideringen av den topografiska kartan, produktionen av den nyavägtopografiska kartan i skala 1:1(X) 000 och fältkartan har skett snabbare änberäknat Höjddatabanken blir klar nägot senare än beräknat. Produktionen avortofoton (geometriskt korrigerade flygbilder) har kunnat ske med hjälp avflygbilder tagna firän högre höjd än planerat varför en tioårig period (s.k.omdrcv) för prcxlukrion av nya ortofoton över landet kunnat införas. Helalandet har vidare fotograferats med infraröd färgfUm. Enligtmin mening fär produktionen anses ha nätt upp rill de uppsatta mälen. Det ärnaturligt att vissa avvikelser sker i ett så längsikrigt projekt som detta. Dentekniska utvecklingen cx;h andra faktorer päverkar ju produktionen.För att diskutera firågor om kartproduktionen finns ett kartråd inomlantmäteriverket raed större avnämare av kartcjr cx;h annan landskapsinformationföreträdda. Mittförslag är att lantmäteriverket fortsätter produktionen av allmänna kartor ochannan landskapsinformation i huvudsak enligt gällande kartplan. Planen bördcx;k modifieras i enUghet med vad jag tar upp i det följande. Jag delar lantmäteriverkets bedömning att det ärnödvändigt med en snar övergång helt digital teknik inomlandskapsinformationsomrädet. Remissbehandlingen av lantmäteriverkets förslagvisar cx:kså att önskemålen om databaser med gmndläggande geografiskinformation är starka. Om inte lantmäteriverket kan tillhandahålla den härtypen av databaser eller bistå med hjälp och samordning i arbetet att bygga uppdem torde intressentema var och en på eget håll komma att bygga upp databaserraed likartat innehäU sora tillgodoser det egna behovet men inte mer. Ettomfattande dubbelarbete och slöseri med samhällets resurser riskeras då.Betydande besparingar torde bli möjUga om lantmäteriverket självt eller medhjälp av intressenter bygger upp behövliga databaser raed kartinforraarion.GmncUäggande är att det sker raed en av alla berörda accepterad standard cx;hatt frågan om ajourhålliung är löst. Endast lantmäteriverket torde kunna ta päsig en sädan uppgift Informationen finns redan i den allmänna kartläggningenoch lantmäteriverket måste ändå övergå tUl digital kartframställnuigsteknik.Uppgiften närmast skulle framför allt bli att digitalisera och stmktiu-erainnehållet i den ekonomiska kartläggningen som är den mest detaljrika cx;hfullständiga prcxlukten i den allmänna kartläggningen. Databaser baserade pådenna karta kan sedan utgöra gmnd för annan produktion av databaser cx;hkartor. En del av det anslag sora lantmäteriverketcUsponerar för allmän kartproduktion har redan genom omprioriteringar börjatanvändas för att bygga upp de nänmda databasema. Problemet är att det komraeratt ta , än vad omvärlden torde vara beredd att vänta. för finansiering som jag anser bör anvisas för databasuppbyggnaden är attden sker med ekonomiskt bidrag från de intressenter som efterfrågarinformationen i databasform. Genora saraverkan mellan lantmäteriet ochintressentema torde kostnadema för var och en bli den lägsta möjliga. I förstahand räknar jag raed att rayn-digheter m.m. inom försvars-, kommunikations-,skogsbmks- och energi-sektorema bör ha inn-esse av att medverka i en samordnaduppbyggnad av databasema. I syfte att få resurser att bygga upp databaser medden ekonomiska kartans innehåll bör lantmäteriverket dessutom under énövergångstid kunna göra sådana omprioriteringar inom den planeradeekonomiska kartläggningen att prcxluktionen av nya eller reviderade ekonomiskakartblad får stå tiUbaka i viss utstt-äckning. Skälet är att tUlkomsten avdatabasema bör kunna förbättra och förbiUiga den ekonomiska kartproduktionennär de väl är upprättade. har cx;kså tagit upp frägan omövergång till digital registerkarta. Även inom detta område delar jaglanttnäteriets bedömning att en övergång tiU cUgital teknik är nödvändig. Jagär dock inte beredd att nu föreslå några ytterligare medel för ändamålet.Däremot anser jag det rimUgt att de medel som används föruppmsming av registerkartor i så stor Prop. 1990/91:100 utsttäckningsom möjligt används för uppbyggnad av digitala registerkartor. I övrigt räknar jag med att kartplanen skallfuUföljas i huvudsaklig överensstämmelse med vad beslutade om är1984. Jag är inte, såsom lantmäteriverket föreslagit, beredd att föreslå någraytterligare medel för flygfotografering av landet med infraröd färgfilm. Idetta samraanhang vill jag anknyta riU att lantmäteriverket har anmält attverket kan komma att avstå från tryckning av den ekonomiska kartan i skala 1:20000 där efterfrägan är liten och i stället tillhandahälla informationen med nypresentationteknik, som om del var en tryckt karta. Detta har mött viss kritiki remissbehancUingen. För egen del finner jag detta vara en lämplig lösning iområden raed Uten efterfrågan på kartblad. Jag fömtsätter därvid att prisetför kunden blir detsamma som för tryckta kartblad. Chefen för industridepartementet kommer att föreslå att geologiska undersökning (SGU) även budgetåret1991/92 får komma överens med överbefälhavaren om medel för att kunna ta framunderlag åt lantmäteriverket för redovisning av blockraark på den topografiskakanan i skala 1:50 000. Att databasema raed geografisk information byggsupp med en av alla berörda accepterad standard är gmndläggande. Jag har därförunder anslaget B 18. Information och utbildning ra. föreslagit att 1 (X). anslås som ett fortsatt statiigt bidrag till det standartUseringsarbeteinom området geografiska informationssystem som pågår vid Standardiseringskoraraissio-neni (SIS). Jag räknar raed att andra intressenter kommer att bidra medett minst lika stort belopp. har vidare föreslagit att verketfår medel för att anskaffa utt-ustning och bedriva försöksverksamhet medpositionsbestämning med hjälp av satelliter. Det är enligt min mening naturligtatt det är lantmäteriverket sora tar ansvar för att pröva ny teknik inora detgecxietiska området Några särskilda medel för ändamålet är jag emellertid inteberedd att föreslå. Arbetet får ske inom ramen för befintliga resurser. Dettorde cx;kså vara rimligt an lanttnäteriverket samarbetar med andraintressenter om försök raed den nya tekniken. Jag är inte beredd att föreslä några medel för köpav forsknings- cx;h utvecklingsinsatser inom landskapsinformationsomrädet föreslår att en ny mcxiell användsför kart- och nyttjanderättsavgifter. Det bör ankomma pä lanttnäteriverket attom verket bedömer att det finns ett behov av förändringar, redovisa ett förslagrill regeringen om en ny modell. Något avtal med om underhåll av riksgränsenmellan ländema har ännu inte kunnat slutas. Jag anser att behovet av medel förunderhåll får övervägas så snart som ett avtal slutits. Slutiigen delar jag lantmäteriverkets bedömning attdet är lämpUgt att verket under den kommande treärspericxlen påbörjar arbetemed att utforma förslag tUl hur kartproduktionen skall se ut efter utgången avlöpande tioärsplan. /92 beräknarjag ett realt oförändrat anslag pä Prop.1990/91:100 . Budgeframen för tt-eärsperioden /92-1993/94 harjag Bil. 13 beräknat tiU . Vid sidan av medel frän förevarande anslag börlantmäteriverket under /92 tillföras 3 (X). förprogrammet Landskapsinformation från nionde huvudtitelns anslag C 5. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att den huvudsakligainriktningen för verksamheten inom området landskapsinformation skall vara i enUghetmed vad jag har förordat i avsnittetFörslag, 2. tUl Landskapsinformation för /92anvisa ett ramanslag på . 1989/90 Utgift 4 613 867 Anslagskredit 215 058 1990/91 Anslag 3 622 000 1991/92Förslag 4 064 000 Programmetbestar av två delprogram: Programmet omfattar främst sekretessätgärder i formav granskning av kartor och flygbilder. Programmet omfattar dessutom sådanauppgifter som åligger lantmäteriet för att tiUgcxlose totalförsvarets behov avlandskaps- cx;h fastighetsinformation. Uppgiftema gäller främstberedskapsplanläggning tx;h förberedelser för nckning av kartor förtotalförsvaret under beredskap cx;h i krig. Anslagetbör ökas med . för att upprätthälla standarden inom såvälsekretessgranskningen som beredskapsverksamheten. 1990/91:100 Bil.l3 Verksamheten skalli huvudsak fortsätta som . Överlantmätarmyndighetema bör blisamverkande myndigheter med länsstyrelsema i krig tx;h vid krigsfara. Resurser m. m. Budgett-amenför perioden /92-1993/94 har beräknats till . Lantmäteriverketkonstaterar att omfattningen av sekretessgranskningen har ökat kraftigt underpericxlen. Det beror pä den ökade kartproduktionen enligt gäUande kartplan cx;hökad efterfrågan på flygbUder för olika ändamål i samhället anslagetsamtidigt skurits ner har annan säkerhetsverksamhet måst reduceras till ettminimum. I fräga om beredskapsplaneringen har neddragningen av anslagetkombinerat med ökade beredskapskrav och utredningsverksamhet ra. inneburiten hård belastning. Jaghar för egen del förståelse för att arbetssituationen varit besvärlig, menbedömer att resultatet är tillfredsställande. Bland annat har en omfattandefunktionsövning kunnat genomföras. har vidareövats sora planerats. Iverksamheten med försvarsberedskap ingär granskning av kartor och flygbilderfrån sekretessynpunkt Utredningen (Fö 1982:03) om ullträdesskydd har nyligenlämnat förslag om ändrade regler för sekretessgranskningen. Betänkandet (SOU1990:71) Sekretess för landskapsinformation, remissbehandlas för närvarande.En förändrad lagstiftning inom området kan komma att påverka resursbehovet förverksamheten, även om detta inte bedöras kunna ske förrän ett stycke in pä treärspericxlen. Lantraäteriverkethar i totalförsvaret ansvar för funktionen landskaps- cx;hfastighetsinformation. Verket samverkar med de s.k. delfunktionsansvarigamyndighetema , cx;h Sverigesgeologiska undersökning (SGU). Den beredskapsplanering som lantmäteri- verket ansvarar föromfattar övningar, utbildning cx;h andra ätgärder för att Prop. 1990/91:100hälla en hög beredskap. Som regel medverkar dä även de delfunktionsansva- Bil. 13 riga rayncUghetema. En funktionsövning har genomförts med den centralanivån i organisationen under huvudsakligen /90. Lantmäteriet svarar från den 1 juU 1990 för denstadig bedrivna fastighets-registteringen cx;h för lantmäteritjänster inomlänsstyrelsema. Länsstyrelsernas lantmäterienheter kommer därmed inte attfinnas kvar. Förändringen innebär att lantmäteriet inte längre bör ingå ilänsstyrelsemas krigsorganisation. Överlantmätarmyndighetema bör i stäUet blisamverkande myncUgheter med länsstyrelsema på försvarsomrädesnivän. Medel förberedskapslanering bör beräknas under förevarande anslag. Jag har i denna frågasamrått raed che-fema för försvars- cx;h civUdepartementen. För /92 beräknarjag anslaget till 4064 (KK) kr. Jag har då utgått från en real minskning av utgiftema med 1, 5 %.I anslaget har jag vidare beräknat . för den beredskapsplanering somhädanefter bör åvila överlantmätarrayndighetema i stället för länsstyrelsema.För de två senare åren i treårsperioden beräknarjag oförändrat anslag.Budgetramen för tt-eårsperioden /92-1993/94 blir dä . JaghemstäUer att regeringen föreslår att