prop · GE0385 · 1990-12-31 00:00:00 — 4.6.2Mål ochinriktning för påbyggnadsulbildning 123 4.6.4Kommunernasskyldigheter och elevernas rättigheter 126 4.8Vuxenutbildningför psykiskl ulvecklingsslörda 128 4.8.2Kommunernasskyldigheter och elevernas rättigheter 130 4.9 Vissagemensamma frågor 132 4.9.1Kommunernasskyldighet alt la emot elever från andra kommuner. 4.9.2Ansökan,mottagande och intagning till vuxenutbildning 134 4.9.3Upphörande avoch återinträde i utbildning 136 4.9.4Avgifter ochkostnader för läromedel 137 4.10 Distansundervisning 138 Gemensamma frågor 143 5.1 Samverkan mm. 5.1.2Cjränsdragning,sfrågor 145 5.2 Kommunernas ansvar för information, vägledning 5.2.2Skyldighet attfrämja vuxenutbildning 151 5.2.3Jämställdhetmellan kvinnor och män 154 5.6.4 Betygsdokument från vuxenutbildningen 166 Prop. 5.7Utbildning av lärare m.m. 167 5.9Vissa övriga frågor 170 5.9.4Kommunerna ochskadeståndsansvaret vid arbetsplatsförlagd utbildning 173 5.9.5Elevernas resormellan bostaden och skolan 176 5.10 Vissa följdändringar i andra lagar 176 8.1Förslag till ändringi skollagen 179 8.2Förslag till lagom ändringi lagen (1981:691) 8.3 Förslag tilllag om uppdragsutbildning i vissa fall 217 10Anslagsfrågor för /92 221 Bilaga 1-7 se separat bilagedel Tfycken, Slockholm 1991 Regeringens proposition 1990/91:85 Växa med kunskaper om gymnasieskolan ochvuxenutbildningen »-♦■4 ».».4 1990/91. I saml Nr 85. Sammanfattningav remissförslagen om Prop. gymnasieskolan "s' 1 (SÖs) förslag till studievägsstrukturför yrkesutbildningen SÖsförslag innebär att de nuvarande ca 130 ingångarna i den yrkesförberedandedelen av gymnasieskolan ersätts med 18 linjer grupperade i sju block: 18linjer med successiv differentiering till ca 90 utgångar. 5linjer: Industriteknisk, Processteknisk, Textil- och beklädnadsleknisk.Träteknisk, Grafisk. 3linjer: El-teleteknisk, Fordonsteknisk, Energiteknisk. 3linjer: Bygg- och anläggningsteknisk. Måleriteknisk, Byggnadsplåt ochventilation. 3linjer: Hantverksteknisk, Livsmedelsleknisk; Frisör. 5 utgångar + individuelluppläggning (många små yrkesområden). 2linjer: Handels, Restaurang. 1linje: Omvårdnad. 1linje: Naturbruk. Förförsöksverksamheten med treåriga yrkesinriktade studievägar finns en timplanmed de allmänna ämnena svenska, samhällskunskap, engelska, idrott ochtillvalsämne. SÖ föreslår att de allmänna ämnena utökas med matematik ochdatakunskap. Plats för dessa ökningar kan skapas genom en minskning av denarbetsplatsförlagda ulbildningen i årskurs 3. 2 SÖs förslag till studievägsstruktur och timplaner förstudieförberedande utbildning söföreslår att det skall finnas två treåriga studieförberedande studievägar igymnasieskolan, nämligen humanistisk-samhällsvetenskaplig-ekonomisk linje(HSE-linjen) och naturvetenskaplig-teknisk linje (NT-linjen) HSE-linjendelas i årskurs 2 i en ekonomisk, en humanistisk och en samhällsvetenskapliggren. NT- linjen delas i årskurs 3 i en naturvetenskaplig och en teknisk gren(figur 1). Söföreslår alt timplanerna byggs upp med basämnen, som alla elever på destudieförberedande linjerna läser med samma lektionsvolym och kursplan,karaktärsämnen samt ämnen som eleverna väljer som individuella val (figur 2). 3 Två nya treåriga linjer i gymnasieskolan (SOU 1989:10) Utredningensförslag i korthet: *en ny treårig social linjeersätter tvåårig social linje och tvåårig konsumtionslinje *en treårig estetbk linjeersätter den tvååriga musiklinjen och försöksverksamheten med estetisk-praktisk linje samt påbyggnadsutbildningarna i musik och slöjd. Dennya treåriga sociala linjen förbereder för verksamhet inom samhällsservice ochvänder sig till elever som -vill "arbeta medmänniskor" -vill skaffa sig grund förvidare studier inom kostområdet -vill skaffa sig ytterligarekunskaper och erfarenheter innan de gör sitt slutliga yrkesval eller -vill förvissa sig om sin studieförmåga innan de definitivt bestämmer sig förhögre studier (figur 3-4). Den treåriga estetbkalinjen omfattar grenarna: Bild, , Musik, Slöjd,textil, Slöjd,trä och metallsamt Teater. Linjen är studieförberedande. yrkesutbildningen sker i högskolan.Ungefär veckolimmar kan samläsas mellan grenarna eller medden nya sociala linjen. Inför årskurs 3 kan eleverna välja att fullföljaulbildningen inom linjen, att övergå till alternativ utbildning vid t.ex.folkhögskola eller kanske gå till en yrkesutbildning (figur 5-6). Prop.1990/91:85 Bilaga I 4 Gymnasieskolans lilla ram Utredarensförslag är att, där så är möjligt, minska antalet specialkurser genom attintegrera sådana i treåriga yrkeslinjer och även få en mer rationellfördelning av ansvaret för resterande specialkurser på olika utbildningsanordnare(figur 7). De studieförberedande studievägarnas linjestruktur Prop.1990/91:85 Bilaga I Timplaner i grafisk utformning (3) (3) (4) (4) Svenska Engelska Sprik 2 Historia Matematik(5/6) Datakunskap(3) Naturkunskap (3) Datakunskap(3) Fysik (3) Kemi' (3) -3/4- 33/34 S Svenska (3) Engelska (3) Språk 2 (3) Samhällskunskap (5) Idrott (2) Naturkunskap (3) Historia (2) Psykologi (3) natemat. Foretags-ekon. (6) Näten. (3,5) (3,5) Svenska (3) Engelska (3) alt språk 2 för T Religion, etik, livsåskådning (2) Idrott (2) Teknik (4) Specialarbete (2) Sprik 2 (3) Samhällskunskap(2) HS-fördjupn (6) Filosofi (3) Nateaatik(3) (4+4) . Matematik (2) Fysik (2) Specialarb. (2) 4 Fysik (2) (3) (2) (2) Teknik (4+4) Treårig social linje - strukturskiss Prop.1990/91:85 Bilaga I Karaktärsämnen 10 vtr med arbetslivsstudier Karaktärsämnen10 vtr med arbetslivsstudier Prop.1990/91:85 Bilaga 1 Treåirig social linje, förslag till timplan Årskurs 3 teoretisk variant Totalt antal lekt. Totalt antal lekt. Totalt antal lekt. 1)gäller gren SO 2)gäller gren KN 3)altemativämne; i årskurs 3utgör matematik, ekosofi eller fördjupning i näringskunskap för skolan valbaraalternativämnen 4) tillvalsämnenär B- eller C-språk, estetiska ämnen eller lokala tillval Slöjd, träoch metall 1990/91:85 Bilaga 1 Prop.1990/91:85 Bilaga 1 Treårig estetisk linje, förslag till timplan Totalt antal lekt. Totalt antal lekt. Totalt antal lekt. Grenspecifika estetiska ämnen: Bild (foto, film, video) 1)tillvalsämne är B- eller C-språk, estetiska ämnen (ej karaktärsämnen) eller iårskurs 1+2 naturkunskap (3-5 vtr), i årskurs 3 matematik (5 vtr) eller lokalatillval FIGUR 7.AVVECKLING AV GYMNASIESKOLANS LILLA Gymnasieskolans lilla ram - totalt ca 460 studievägar 319 studievägar med drygt 30 000 årselevplatser organiserade 1988/89 Därav 144 reguljära påbyggnadsutbildningar 61 specialkurser med särskilda inträdeskrav 6 lokala, längre påbyggnadsutbildningar, | De yrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan reformeras Behovet av att ha direkta påbyggnader till linjesystemet En klarare ansvarsfördelning mellan gymnasieskolan, | komvux och högskolan möjliggörs 1 1 2/3 av kurserna 1990/91:85 Bilaga 1 Sammanställningav remissyttranden över Piop. skolöverstyrelsensredovisning av två ''agä regeringsuppdrag om gymnasieskolan, endiskussionspromemoria om yrkesutbildningen i ett mer långsiktigt perspektiv,betänkandet (SOU 1989:10) om två nya treåriga linjer i gymnasieskolan samt enöversyn av gymnasieskolans lilla ram. Remissyttrandenhar kommit in från universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (), statskontoret, (), (),, (), länsskolnämnderna iStockholms. , , , , ,, , , , . , , ,, , och . centralastudiestödsnämnden (CSN). statens invandrarverk (), ,länsstyrelserna i , , , , ,och . , , , ,, och , , , ,, , Bodens, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , . , , ,, , . , , ,, . , , Katrineholms.Kiruna. , , , , Lerums. , >Jacka,. , , , . Salems, , , , , ,. , ,, , , , , , , ,, , , , . , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,Ystads, Åmåls, Ange, Åre, , , , /91"85 ,och kommuner, utbildningsnämn- Bilaea 2 ,, , , och länslandstingskommuner samt . i (LO). (), (),. (), (), (). ochSkola (RHS), i , vuxenutbildning (R-VUX), Skola-Arbete-Utredningen (U 1988:11),Småföretagens . (), (), (). UHÄ har bifogat yttranden från 31 högskoleenheter och 6vårdhögskolor. LO har bifogat yttranden från 11 branschorganisationer. SACOhar bifogat yttranden från 8 branschorganisationer. RF har bifogat yttrandefrån . Dessutom har yttianden kommit in från 169sammanslutningar, 84 föreningar och förbund samt 38 enskilda. I I Framtidens krav på gymnasieskolan 1 6 Arbetsplatsförlagd utbildning (APU) 1.8 Samläsning - samverkan I Bransch- eller "resurs"skolor .V 1-3.6 De teoretiska linjerna 1 Allmänna synpunkter Prop. Bilaga 2 Remissinstanserna instämmer överlag med och SÖs bedömningar att det i framtidens gymnasieskolakrävs betydande flexibilitet vad gäller struktur och organisation. Nästan samtliga remissinstanser är positiva tillutredarnas förslag om bredare linjer. De flesta anser också att en treårig gymnasieutbildningskall erbjudas alla ungdomar och att eleverna oavsett ulbildningsväg bör kunnaerhålla allmän behörighet för vidare studier. 1.1 Framtidens krav på gymnasieskolan Flera instanser pekar på att arbetsmarknaden och samhälletkommer att genomgå stora förändringar vad gäller både organisation ocharbetsuppgifternas innehåll samt att den tekniska utvecklingen kommer att accelerera. Många finner det svårt att närmare överblicka hurframtidens arbetsmarknad kommer att se ut, men att det är angeläget att denkommande gymnasieskolan får en utformning som ger tillräcklig flexibilitet föratt anpassas till den arbetsmarknad som väntar dagens ungdom. Bl.a. TCO, SFL och SL anser att tidigare klara gränsermellan olika yrkeskategorier alltmer flyter samman och att skarpa gränsermellan utbildningen för den tjänste- resp. den varuproducerande sektorn därförinte längre är önskvärda vid gymnasieutbildningens framtida organisation. i län konstaterar att den framtidaarbetsmarkna- . den till betydande del väntas bli forsknings- ochkunskapsintensiv och kräva arbetskraft med hög kompetens. påpekar att den pågående strukturomvandlingen i arbetslivetinnebär att kraven på längre och bredare utbildningar kommer att öka.Gymnasieutbildning håller därför på att bli en nödvändighet på arbetsmarknaden,även om den som utbildningsform är frivillig. Nyttan av gymnasieutbildning hävdar också TCO när mankonstaterar att brist på utbildning, framför allt brist på goda grundkunskaper,mer än tidigare innebär risk för skiktning och polarisering i arbetslivet. an.ser att en gymnasial utbildning harblivit ett allmänt kvalifikationskrav på arbetsmarknaden SAF betonar betydelsen av goda kunskaper i allmänhet ochkunskaper inom det tekniska området i synnerhet. SAF tillägger att det behövsprofessionella specialister på dessa områden. Flera remissinstanser bl.a. AMS, länsskolnämnden i Malmöhuslän, Höörs och kommuner samt hävdar att den framtida gymnasieskolanskall ge ungdomen förmåga att se helheter, lösa problem, samarbeta och ge sigi kast med nya arbetsuppgifter sådant som kommer att värderas allt högre iframtidens samhälle. LO hävdar att en utgångspunkt för gymnasieskolansutbildningsinnehåll måste vara att förbereda för en annan arbetsorganisationän dagens. Nya kunskaper behövs som t.ex. förmåga.att kommunicera,analysera /91'85 Många remissinstanser, däribland statskontoret,länsskolnämnderna i och , länsstyreben iStockholms län, , och kommuner,, , TCO samt RHS anser att hänsyn måste tas tillden fortgående internationaliseringen. Oavsett om söker närmare anknytningtill eller ej, påverkar utvecklingen svenskt arbetsliv, svenskkultur och svensk utveckling. 1.2 Översynen i stort Ett antal remissinstanser riktar kritik mot hur översynenhar genomförts. Flera remissinstanser påpekar att det saknas engenomarbetad bakgrunds- och framtidsanalys samt analys av svensk gymnasialutbildning i ett internationellt perspektiv. , ,TCO och LR efterlyser de politiska målen för den nya gymnasieskolan. TCO finner det anmärkningsvärt att det inte framlagts ettfullständigt och politiskt sammanhållet reformförslag till remissbehandlingutan endast fyra sinsemellan disparata delförslag. Ett nytt och heltäckandeförslag måste utarbetas och remissbehandlas innan riksdagsbehandling kan ske. i saknar en redovisning averfarenheter och slutsatser från försöksperioden "Gymnasieskola iutveckling". efterlyser analys av de samhälleliga ochvetenskapliga förutsättningarna för en gymnasiereform. år mycket kritisk tillförslagen och menar att det inte någonstans framgår att timplanerreviderats, sedan gymnasieskolan infördes. tillägger ocksåatt bristerna i hakgrundsanalysen är minst lika uppenbara i fråga om denvetenskapliga utvecklingen och att de är så grava att SÖs förslag inte kanläggas till grund för något beslut utan en genomgripande översyn ochkomplettering. Statskontoret och kommim saknar en analys avskolans plats i samhällel och kopplingen mellan skolan och arbetsmarknaden.Likaså är det svårt att se någon koppling bakåt till högstadium. Flera remissinstanser bl.a. , ,, och kommuner samt läns landsting anseratt materialet ger ett splittrat intryck, vilket gör att det är svårt attöverblicka helheten och därmed också de. lokala konsekvenserna av förändringarna. konstaterar att översynen avden gymnasiala utbildningen har skett genom olika utredare utan störresamverkan. Detta har medfört att någon gemensam syn på det frivilligaskolsystemet och dessframtida organisation inte kommer att ske förrän ett samlat /91'85 förslagföreligger om de olika utredningsförslagen. i anser attutredningsförslagen inte är samordnade och att förslagen i en del fall står istrid med varandra. kommun konstaterar att för de yrkesinriktadeutbildningarna endast finns en diskussionspromemoria och en skiss överstudievägsstrukturen. Man finner det omöjligt att utifrån ett teoretisktresonemang kunna ta ställning i detalj till så omfattande och genomgripandeförslag som dessa. Några remissinstanser är helt avvisande till förslagen ochvill ha en ny remissomgång. och kommuner utgår ifrån att ett nytt,mer genomtänkt och bearbetat förslag läggs fram. fordrar en noggrann överarbetning och kompletteringav framför allt förslagen om förändringar i timplanen, innan de kan ligga tillgrund för beslut. Ett 20-tal remissinstanser anser att det fortfarande gåren mycket tydlig gräns mellan de studieförberedande och de yrkesförberedandelinjerna. framhåller det olämpliga iatt göra en uppdelning av gymnasieskolans linjer i studieförberedande resp.yrkesförberedande. Uppdelningen snarare markerar än suddar ut de skillnadersom förslaget säger sig önska minska. i delarden uppfattningen och menar att orsaken är att E- och T- linjernas yrkesförberedandekaraktär kraftigt nedtonats. SFL och SL hävdar att flera av förslagen som presenterasleder till en stramare uppdelning i "studieförberedande" resp."yrkesförberedande" utbildningar och innebär därmed en återgång tilltidigare synsätt med en klart segregerad gymnasieskola som följd. i anser att det finnsstor risk att det gamla systemet permanentas genom att de enskildautredningarna gjorts inom områden som är praktiskt taget identiska med de gamlaskolformerna. fastslår att studievägsstruktureni grunden utgår från den gamla indelningen i yrke.sskola, gymnasium resp. fackskola.Olika strukturer föreslås, men målen prioriteras olika. i konstaterar att denklara gränsen mellan studieförberedande och yrkesförberedande studievägar samtexistensen av ett "mittblock" utan klar inriktning bidrar till attkonservera klyftan mellan två kulturer. Också kommun konstaterar att trots sin målsättninghamnar SÖ i ett förslag till gymnasieskola som innehåller dels ett"treårigt teoretiskt gymnasium" dels en "treårigyrkesskola" och dels en "treårig social/estetisk normalskola". R-VUX anser att en förändring i gymnasieskolansorganisation kräver en motsvarande översyn av komvux organisation, vilket intehar beaktats. R-VUX förutsätter att en sådan översyn görs isamordnande syfte. 1.3 Strukturen Prop. Det stora flertalet remissinstanser har endast fåinvändningar mot den tjnagai föreslagnastrukturen för en ny gymnasieskola. Ett antal remissinstanser föreslår en gymnasieorganisationsom mer tydligt, men ingalunda enhetligt, avviker från förslagens. gäller del linjestrukturen, i några fallutbildningens längd. , , , kommuneroch TCO anser att gymnasiets samtliga utbildningsvägar skall kunna görasfyraåriga, om den enskilde eleven behöver förlängd utbildningstid. Markarycb kommun vill ha kvar alternativet med tvåårigutbildning, både på yrkesförberedande och på social linje, för elever som inteär mogna för att gå och för skoltrötta elever. Statskontoret är tveksam till att utöka samtligayrkesförberedande linjer med . i län framhåller att en treårigstudiegång för alla inte är en självklarhet. Åtskilliga elever skulle föredraen kortare utbildning som de senare kan komplettera inom gymnasieskolan, i arbetsliveteller inom komvux. i lån vill att skolan skallerbjuda eleverna möjlighet både till förlängd studiegång och tilletappavgångar. Flera remissinstanser föreslår både etappavgångar ochförlängd studietid. Bl.a. kommun konstaterar att det skall vara enrättighet och inte en skyldighet för eleven att studera . Kommunenföreslår en form av etapputbildning oberoende om utbildningen är teoretisktinriktad eller yrkesinriktad. kommun föreslår att det skall finnas möjlighettill kortare yrkesutbildning vid sidan av den nya linjestrukturen exempelvisinom den kommunala vuxenutbildningens område. SAF anser att yrkesutbildningen måste kunna avslutas efterantingen fyra, fem eller sex terminer. Det beror på de skilda behoven inomolika yrkesområden, en del elevers önskan att snabbt komma ut i förvärvsarbetesamt kommunernas ekonomi. i lån anser att på vissayrkeslinjer är en ettårig utbildning i skolan tillräcklig varefter näringslivethelt bör ta över den fortsatta yrkesutbildningen. kräver att de tvååriga linjerna medallmänt innehåll får finnas kvar. med möjligheter till studier för ettkompletterande tredje år. De kräver också att beslut ej tas angående detvååriga yrkesutbildande linjernas borttagande, förrän konsekvenserna av delta- ur ett utslagnings- och snedrekryteringsperspektiv - till fullo utretts. 2 1990/91. I saml Nr 85. 1.3.2 Linjestrukturen /91:85 Majoriteten av remissinstanserna har inget att invända motden föreslag- Bilaga 2 Några anser dock att det vore värt att pröva ettkursformat linjesystem. Ett system likt komvux. i län, , SFL, SL,Elevorga- ■ nisationen i och DA KS - och aktiverande skola - föreslår att gymnasiet delas in i fyraeller fem breda sektorer. i och LO anser attyrkeslinjerna skall ha fem breda ingångar. Länsskolnämnderna i , och ,och samt SAF anser att ett modul- eller kursformatsystem är att föredra. i framhåller att det på denteoretiska utbildningen endast behövs två linjer. kommun avstyrker utredningens förslag och förordaratt det nuvarande linjesystemet bibehålls på de studieförberedande linjerna.Motiveringen är att det annars blir svårt att upprätthålla kunskapsnivån påsåväl HSE-linjen som NT-linjen. Av de remissinstanser som yttrat sig om gymnasieskolansarbetsformer saknar några förslag om vad de ser.som angelägna förändringar avgymnasieskolans ämnesmål. arbetsorganisation och arbetssätt. Flera länsskolnämnder bl.a. i , ,, , , och anseratt det är nödvändigt att i en modern gymnasieskola också se över ochmodernisera arbetsformerna. , , , , , ,, och kommuner. , SACOoch SAF är några bland de remissinstanser som konstaterar att SÖs förslag haren teknisk karaktär och menar att gymnasieskolans innehåll och arbetssättborde ges .samma prioritet som den strukturella förnyelsen. och kommimer konstaterar att detorganisatoriska greppet gör att en mycket viktig kritisk granskning och debattuteblir om gymnasieskolans framtida mål, arbetsinnehåll, arbetssätt ocharbetsformer. TCO framhåller att gymnasieskolans arbetsformer måsteanpassas till det nya kunskapsintensiva arbetslivet, och att arbetsformernamoderniseras men med beaktande av vad som sker i form av organisationsförändringari arbetslivet. 1.5 Lärarfortbildning Prop. Ett stort antal remissinstanser påpekar att engrundläggande förutsätt- tJiiaga l ning för en reformering av gymnasieskolan är attlärarkompetensen förstärks med en omfattande fortbildning. Statskontoret anser att en förändring av lärarutbildningensinriktning och uppläggning är nödvändig för att de av statsmakterna fastslagnanya inriktningarna av den gymnasiala utbildningen skall kunna slå igenom fulltut. Statskontoret understryker även behovet av att fortbildningen av lärareprioriteras i detta sammanhang. Det går inte endast att genom tillskott av nyalärare fullfölja den nya inriktningen. Det tar alltför innanförändringarna får genomslag. SÖ anser att det är angeläget att godkända kursplaner kanföreligga för alla tre årskurserna innan utbildning på de nya linjerna startar.Likaså bör viss lärarfortbildning anordnas före införandet av de nya utbildningarna. Många remissinstanser bl.a. UHÄ och SAF konstaterar attlärare och SYO-konsulenter kommer att ställas inför nya och mera krävande uppgifter. Flera remissinstanser anser att det bör inrättasspeciallärartjänster på gymnasieskolan. 1.6 Arbetsplatsförlagd utbildning (APU) Många remissinstanser uttalar farhågor om svårigheten attfå bra arbetsplatsförlagd utbildning. Bl.a. konstaterar länsskolnämnden iSödermanlands län att det inom vissa sektorer av näringslivet kan vara svårtatt hitta erforderligt antal utbildningsplatser. i framhåller attarbetsplatsförlagd utbildningar problematisk särskilt i glesbygd. Flera instanser t.ex. . och Vallentunakommuner anser att utredningstorslaget inte tar ställning till hur kommunermed ett enskligt och svagt utvecklat näringsliv skall klara behovet av denarbetsplatsförlagda utbildningen. i och SAF samt flera andrainstanser l)åpekar att det är angeläget att andelen arbetsplatsförlagdutbildning får variera inorh vissa ramar beroende på lokala förutsättningar. Enligt några kommuner, bl.a. , harföreträdare för arbetslivet framfört oro för att APU tillsammans medgrundskolans prao. gymnasieskolans praktik samt studiebesök skapar en ansträngdsituation för många företag. Flera remissinstanser däribland .AMS och kommunpekar på att finansieringsfrågan för den arbetsplatsförlagda utbildningen inteär löst. vilket medför att det är svårt att engagera små företag. Vidare pekarAMS på svårigheterna med att få bra kvalitet på den arbetsplatsförlagdautbildningen om företagen ser det som en uppoffring att ta emot elever. Riskenblir att den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen får en låg status ochkvalitet. i m.fl.. däribland Solnaoch Stock- /91'85 liolmskommuner framhåller att ansvaret för gymnasieutbildningen vad Bilaea 2 gäller APUbör delas mellan skolan och företagen. konstaterar att för att APU skallfungera fordras att såväl privata som offentliga arbetsgivare känner ansvar förgymnasieskolans yrkesutbildningar. Försöksverksamheten har visat att så intealltid är fallet. i , och Solnakommuner anser att ett oeftergivligt krav från skolans sida måste vara attföretagen avsätter utbildade handledare och att företagens produktions- ochleveranskrav inte negativt påverkar elevernas arbetsplatsförlagda utbildning. Bl.a. Mölndab, Sala, , och Örebrokommuner påpekar att det krävs ett omfattande informationsarbete för attarbetslivets medverkan skall fungera. Översyn av den gymnasialayrkesutbildningen (ÖGY)-försöken har visat att medan arbetslivetsorganisationer varit väl insatta i krav och förväntningar, så har de enskildaarbetsplatserna inte fått mycket information. , och kommuner ser svårighetermed att passa in skolans utbildningsmoment i företagens produktion. Flera instanser påpekar att det är svårt att få företagatt utbilda elever på företagens dyra och moderna utrustning. Från bl.a. och framhålls att företagsom har modern utrustning, är tvingade att använda den fullt ut för att få förräntningpå sina investeringar. Det kan leda till att den företagsförlagdaundervisningen inte får önskad kvalitet. Företagens möjligheter att erbjudaarbetsplatsförlagd utbildning kan också skifta till annat. Höörs kommun påpekar att vissa branscher redan deklareratatt det inte kommer att finnas utrymme för utbildning på arbetsplatserna.