prop · GE0325 · 1990-12-31 00:00:00 — Enligl de nämnda bidragsreglerna kan bidraget lämnas Bilaga 6 lillnågon annan än arbetsgivaren, om det är den andre som haft utgiften förbiträdel. Bestämmelsen tillkom med anledning av all handikappade skolungdomar,som fullgjorde praktisk arbetslivsorientering, ofta hade med sig en personligassistent från skolan till praklikplatsen. AMSpåpekar att detsamma gäller när gravt handikappade personer har en egenpersonlig assistent, som också fungerar som arbetsbiträde på arbetsplatsen. 1de fallen är det kommunen eller den handikappade personen själv som harkostnaderna för assistenten/arbetsbiträdet. AMS vill ha en ändring av reglerna,så att bidraget skall kunna lämnas till någon annan än arbetsgivaren inle barai samband med praktisk arbetslivsorienlering utan också i samband med arbete. Enligtmin mening skulle den ordning som AMS förordar innebära en smidigare hanteringav bidragen. Del innebär onödigt krångel om bidraget måste passeraarbetsgivaren innan det kan nå den som faktiskt har betalat kostnaden förarbetsbiträdet. Regelsystemet bör därför justeras på det sätt som AMS harföreslagit. Regeländringen medför inga ökade kostnader. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har anfört om ändring av reglerna för bidrag tillarbetsbiträde. [5] C 7. Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ettreservationsanslag på . Ienlighet med beslut (prop. 1989/90:62, SfU 12, rskr. 185, AU 23, rskr.244) inrättades under /90 ett nytt anslag lill lönebidrag förförtidspensionerade. Bidraget får lämnas till arbetsgivare, som anställer någonsom uppbär förtidspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring med upp till50% av lönekostnaden. För /91 har 288 milj.kr. anvisats tilllönebidrag för förtidspensionerade. Syftet med bidraget var alt öka utbudet avarbetskraft genom att den arbetsförmåga som den förtidspensionerade ändå kan hakvar, kommer till användning i produktivt arbete. AMShar föreslagit atl bidraget också skall kunna avse anställning av personer somuppbär sjukbidrag. Jag tillstyrker AMSförslag. Lönebidragel för förtidspensionerade bör också kunna användas vid anställning av personer som uppbär sjukbidrag enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Eftersom en förtidspensio nering ofta föregås av något eller med sjukbidrag, har den förtids pensionerade som regel varit borta från arbetslivet under lång lid. Möjlig heterna för den enskilde atl återgå i arbete är sannolikt avsevärt större om bortovaron inte varit så långvarig. skall nå dessa personer, som har förtidspen- Prop. 1990/91:25sion eller sjukbidrag krävs insatser i form av information Bilaga6 och uppsökande verksamhet. Jag vill därför erinra om att särskilda medel haravsatts för sådan verksamhet. Del är angeläget att insatserna för all få tillbakapersoner med sjukbidrag och förtidspension blir kraftfulla. Erfarenheternafrån projektet ål unga handikappade visar att det går att hjälpaförtidspensionerade att bli aktiva i arbetslivet. De positiva erfarenheternafrån projektet bör las tillvara i arbetet med atl få personer med sjukbidrageller förtidspension tillbaka i arbete. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har anfört om användningen av medel på anslaget. Invandring m. m. [6] D 1. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för /91 anvisats ettförslagsanslag av . Vidare finns i statsbudgeten under rubriken ett förslagsanslag av . Ändasedan budgetåret 1983/84 har antalet asylsökande ökat, under det senastebudgetåret mycket kraftigt. /88-1989/90 har antaletasylsökande noterats till 18 150 respektive 18900 och 39000. Ökningen mellande två senaste budgetåren var alltså minst sagt dramatisk. Den arbetsmängd somskilda delar av statens invandrarverk har haft atl hantera, har blivitdrastiskt större än vad som kunde förutses vid dimensioneringen av verkets nyaorganisation fr.o.m. (prop. 1988/89:105, SfU 17, rskr. 225).Verkels anslag för hantering av asylärenden byggde på anlagandel atl ca 20000asylsökande skulle komma till . Detta förhållande avspeglar sig nu iinvandrarverkets balans (kö) av icke avgjorda asylärenden, som under budgetåret1989/90 växte från 8 000 till 18 700. Del bör emellertid framhållas att verketunder avgjorde väsentligt fler ärenden än under budgetåret innan nära 37400 jämfört med knappt 29000. Invandrarverketsulredningsslussar och förläggningar har i motsvarande mån tvingats ökakapaciteten. Vid ingången av /90 fanns 12 900 personer på föriäggning,vid budgetårets utgång 29 800. Det innebär alt föriäggningarna genomsnittligthar behövt tillhandahålla mer än 21 000 platser. Verkets anslag för denna delav verksamheten var i prop. 1988/89:105 beräknat för drygt 12000 platser. Ävenantalet tillståndsärenden (viseringar, uppehålls- och arbetstill stånd etc.) har ökat kraftigt, från 130800 /88 till 202 100 38 utvecklingen av antalet asylsökande antal 1990/91:25 Bilaga 6 1981* 1983 .1985 1987 1989 1982 1984 1986 1988 Fr o m maj. budgetåret1989/90. anslag för /90 utgick från ca 150000tillståndsärenden. Antalet icke avgjorda ärenden växte under budgetåret från 22100 till 43 200 trots att verket, bl.a. med ökad produktivitet, avgjorde över20% fler ärenden än under budgetåret innan. Ökningenav ärendebalanserna har alltså, skett trots att verket fattat fler beslut ännågonsin och fler än som fömtsattes när den nya organisationen dimensionerades.Produktiviteten har ökat, men arbetsmängden har blivit så mycket större. Antaletnya medborgarskapsärenden har inte haft samma kraftiga ökningstakt som asyl-och tillståndsärendena, men genom att utrednings- och beslutsresurserna omprioriteratstill förmån för dessa senare ärenden, har kön av icke avgjordamedborgarskapsärenden vuxit från 11 800 till 15 600 under /90.Produktiviteten har också blivit lidande. börjadeden arbeta i en ny decentraliserad organisation och under delvisnya fömtsättningar. En ny utlänningslagstiftning skulle bl.a. börja tillämpas.De resursberäkningar som gjordes inför ikraftträdandet utgick från vissa målför handläggningstiderna i utlänningsärenden. Som riktlinje gällde att polisenskulle hinna utreda asylansökningarna och att invandrarverketomedelbart därefter skulle kunna fatta beslut i klara fall. I andra ärendenskulle invandrarverket normalt kunna falla beslut efter det attpolisutredningen utförts. De ärenden som genom överklagande fördes vidare lillregeringen skulle i normalfallet kunna vara avslutade efterdet att handläggningen påbörjades hos polisen. Jämfört med dessa mål är hand-, läggningstidernaidag längre i alla led av ärendeprocessen till följd av den stora och hastigaökningen i antalet asylansökningar. /90 blev afftså en annan än vad som kunde förutses vid beslutetom invandrarverkets nya organisation eller vid tiden årsbudgetproposition. Då fömtskickades alt det kunde bli nöd- vändigt alt senare underår 1990 återkomma med en reviderad bedömning Prop. 1990/91:25 av resursbehoven. Regeringenhar tidigare vidtagit åtgärder för att komma till rätta med de stora problemoch obalanser som den stora inströmningen av asylsökande ledde tillför mottagningssystemet så väl. på den statliga sidan som i kommunema. Jagtänker då närmast på besluten om åtgärder mot dokumentlöshet m.m.och om en skärpning av praxis i asylärenden. Utvecklingenunder vintern/90 tyder,på en viss nedgång i antalet asylsökande.Under det första halvåret 1990 sökte i genomsnitt drygt 2 600 personer permånad asyl här i landet. Den siffran skall jämföras med de 1 600 1 700 somlåg lill gmnd för resursbedömningen för den nya organisationen. Månadssiffrornavar successivt fallande. har man på nytt kunnatnotera en viss uppgång av antalet asylsökande. Det är emellertid svårt att vetaom denna uppgång-utgör en säsongsmässig variation eller beror på andraomständigheter. Det finns för dagen ingen gmnd alt tro annat än attinströmningen av asylsökande kommer att ligga på ungefär den nivå som kunnatnoteras . Den skulle därmed betydligt överstiga vad som legat tillgmnd för tidigare bedömningar av invandrarverkets resursbehov. Med en sådanarbetsmängd blir det inte möjligt att'utan-resurstillskott nå eller hålla de handläggningstidersom satts som mål. Deåtgärder som regeringen sålundavidtog kan alltså antas ha haft enviss effekt, men inte i den utsträckning att verksamheten vidinvandrarverket och inom flyktingmottagandel i övrigt kunnat bringas i önskvärdbalans. Invandrarverketsre.sursbehov under /91 Invandrarverkethar i en framställning till regeringen redovisat sin bedömningav verksamhetsutvecklingen under /91 och det därmed förknippaderesursbehovet. Verket begär en förstärkning av anslaget Förvaltningskostnadermed sammanlagt 91,6 milj.kr. utöver det belopp som fastställts av medanledning av budgetpropositionen. Verkets skyddsombud och en.avpersonalorganisationerna inom verket har i skilda skrivelser till regeringenuttryckt sin oro över de anställdas arbetsmiljö och resursbristen. Också decentrala fackliga organisationema har påtalat behovet av åtgärder föratt komma till rätta med situationen. Detstår klart att invandrarverket har otillräckliga resurser föratt hantera den nu aktuella arbetsmängden. Detta leder i sin tur till påfrestningarför dem som väntar på besked och till ökade kostnader för staten i andra delarav systemet. Jagbedömer, till att börja med, att invandrarverket måste ha resurser för att kunna hanlera ca 210000 nya tillslåndsärenden under /91. Jag gör den bedömningen mot bakgmnd av att utvecklingen i kan antas leda till en märkbar ökning i resandet västemt och därmed i ett ökat antal besöksviseringar till vårt land. arbetemed att från invandrarverket delegera fler ärenden lill ullandsmyn- Prop.1990/91:25 digheterna, som avses fatta självständiga beslut i väsentligt störreomfatt- Bilaga 6 ning . Jag har räknat med att dessa bådaförändringar, vad beträffar arbetsmängden för verkets del, i stort sett kommeralt la ul varandra. Fömtsättningen härför är dock att utlandsmyndigheternas resurserkan absorbera den ökning av arbetsuppgifterna som blir en följd av delegeringen.Detta kan fastställas först efter viss tids försöksverksamhet. Antaletej avgjorda tillslåndsärenden (balansen) måste bringas ned med minst ca 20000.Då finns det förutsättningar att hålla jämna steg med inströmningen av nyaärenden och att hålla rimliga handläggningstider. Det kan emellertid vara svårtatt uppnå detta under innevarande budgetår, varför jag räknar med att verketkan behöva fortsätta avarbetningen även under nästa budgetår för att nå måletsenast . Jag har då räknat med att verket kan åstadkomma enårlig produktivitetsökning med jämfört med /90. Jagräknar vidare med atl invandrarverket under /91 kommer att få ca20000 nya medborgarskapsärenden. Denna volym måste invandrarverket kunna avgöraunder budgetåret. Verket måste också ges möjlighet att påbörja avarbetningen avärendebalansen. Jag fömtsätter att produktiviteten kan återföras till den nivå(ca 600 ärenden per handläggare och år) som kunde noteras under budgetåren1987/88- 1988/89. Ärendenas komplexitet, t. ex. idenlitetslöshet, kan dockutgöra en begränsning. Asylärendenaär emellertid huvudproblemet. När de inte kan handläggas med tillräckligsnabbhet får det direkt konsekvenser för förläggningssystemet med åtföljandekostnadsökningar på statsbudgeten. Dygnskostnaden för en asylsökandes vistelsevid förläggning ligger på i genomsnitt . Det innebär att etthalvårs vistelse utöver normal väntetid medför en kostnad på statsbudgeten med54000 kr./sökande. Uttryckt på annat sätt är, med nuvarande beläggning, dentotala dygnskostnaden över verkets anslag. Föriäggningskostnader i mnda tal 9milj. Beräkningarsom gjorts av invandrarverket och inom av vilket utbyte manbör kunna få i form av minskade utgifter på förläggningsanslaget av enförstärkning av invandrarverkets resurser för handläggning av asylärendentalar ett tydligt språk. Det är sannolikt att minskningen av föriäggningskostnademablir minst fyra gånger större än vad som behöver anslås som budgetförstärkningför förvaltningssidan i invandrarverket. Dessaberäkningar gäller givetvis under den fömtsättningen att utplace-ringen ikommunerna av dem som får tillstånd att stanna motsvarar de överenskommelsermellan invandrarverket och kommunema om ca 23000/år som gäller förtreårsperioden 92. En annan fömtsättning är att relationen mellan bifalloch avslag i asylärenden är i stort oförändrad jämfört med . Motden bakgrund, som redovisats, föreslår jag att invandrarverkels resurser för handläggning av asylärenden förstärks kraftigt. Jag bedömer att verket under /91 skall kunna klara av 55000-60000 asylärenden, inkl. omprövningar efter överklagande och sådana nya an sökningar om uppehållstillstånd, som inlämnas efter det atl ett 41 utvisningsbeslul vunnitlaga kraft. Därvid har jag räknat med att verket Prop. 1990/91:25 kannedbringa antalet balanserade asylärenden i riktning mot den nivå Bilaga 6 somsvarar mol de handläggningslider som lagts fast i beslutet om invandrarverketsnya organisation m. m. Jag har därvid utgått från att invandrarverket klararav att under innevarande budgetår höja sin produktivitet i asylhandläggningenmed . /91 beräknar jag, med hänvisning till vad jag nu har anfört, attinvandrarverket för förvaltningsutgifter bör tillåtas disponera högst 62 milj.kr. från anslaget Föriäggningskostnader. Jag har därvid tagit hänsyn tillbehovet av atl förstärka även de delar av verket som ansvarar föradministration av föriäggningar och för verksgemensamma funktioner. Jaghar däremot inle tagit hänsyn till kostnader för utveckling och drift av ADB-systemoch övrig administration av den nya ordning för ersättningtill kommunerna somträder i kraft den . Dessa kostnader har ännu inte kunnatberäknas med tillräcklig säkerhet. Det ytterligare resursbehov som kan uppståhärvidlag bör kunna tillgodoses genom att regeringen medger att verket fåröverskrida anslaget för detta ändamål. Detbör stå verket fritt att avgöra fördelningen mellan fast och tillfälligt anställdpersonal med hänsynstagande till risken för övertalighet för den händelsearbetsmängden skulle minska drastiskt på kort lid. Somjag redan framhållit kommer en sådan satsning med all sannolikhet att, undervissa fömtsättningar, ge elt positivt utbyte på statsbudgeten. Jag räknar medatt utgifterna över invandrarverkels anslag Förläggningskostnader nu förslagsvisberäknade till . för /91 kommer att kunna bli ca400 milj. kr mindre än vad de annars skulle ha blivit. Invandrarverketbör i anslutning härtill ytterligare utveckla sina metoder för att följa uppinsatta resurser, i syfte att säkerställa att beräknade kostnadsminskningarockså åstadkoms. Under fömtsättning av att tillförlitliga metoder att mätaresultatet av insatserna och verkels förmåga att nå uppställda mål kan tasfram, bör verket enligl min mening kunna få en fortsall frihet att disponeramedel för förvaltningsinsatser, så länge de visar sig medföra störrekostnadsminskningar på förläggningsanslagel. Medde fömtsättningar och den inriktning som gäller för invandrarverkets verksamheti del aktuella avseendet är nämligen den nuvarande ordningen, enligt minuppfattning, inte förenlig med kravet på effektiv medelsförvaltning. Därtill ärberedningsprocessen inom och för propositioner till riksdagenalltför långsam. Som det nu är finns det stora risker för att åtgärder ägnadeatt möta förändrade fömtsättningar kommer . Vadjag nu har anfört gäller alltså resursbehoven vid statens invandrar verk. Verket är emellertid inte ensamt ansvarigt för att handläggningsti derna i utlänningsärenden och därmed statens kostnader för de sökandes uppehälle ligger på en acceptabel nivå. Polisen bistår med utredningar i asylärenden, vilka är nödvändiga för att invandrarverket över huvud taget skall komma igång med sin del av arbetet. Polisen svarar också för att lagakraftvunna utvisningsbeslut verkställs. beslut om utvisning överklagas i många fall näst intill samtliga lill regeringen, 2 somunder /91 kommer att behöva fatta beslut i ca 5 500 Prop.1990/91:25 asylärenden. Äveni dessa delar av handläggningsprocessen ger förstärkta insatser för alt kortahandläggningstider och föriäggningsboende flerfaldigt utbyte i form av minskadeförläggningskoslnader. Såvittgäller polisväsendet vill jag erinra om att regeringen den 15 februari 1990uppdrog åt länsstyrelserna i de län där invandrarverket har sinautredningsslussar att planera och samordna arbetet inom berörda polisdistriktså, att målsättningen beträlfande polisens utredningar i asylärenden kunde uppfyllas. Enligl vad kunde rapportera tillregeringen , skulle detta regeringens mål vara i huvudsakuppfyllt . Genom beslut har regeringenuppdragit åt de nämnda länsstyrelserna atl vidta sådana åtgärder att dennasituation kan vidmakthållas och atl balanserna av verkslällighetsärenden äravarbetade till senast den 30juni 1991. Närdet slutligen gäller den enhet inom ()som bereder utlänningsärenden för beslut i regeringen, vill jag anmäla attdess kapacitet successivt byggs upp, i syfte att kunna möta den ökning avantalet ärenden som blir resultatet av avarbetningen i de led som ligger före iärendeprocessen. Jag bedömer att de ökade resursbehov som kan förutseshärvidlag bör kunna tillgodoses utan att behöver underställasfrågan. Jaghemställer atl regeringen föreslår atlbemyndiga regeringen alt för /91 medge invandrarverket attdisponera högst . under anslaget Förläggningskoslnader för insatserinom anslaget Statens invandrarverks förvaltningskostnader i enlighet med vadjag förordat i det föregående. [7] D 8. Lån till hemutrustning för flyktingar m. fl. Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1990/91. Förnärvarande får många flyktingar socialbidrag lill hemulruslning vid bosättning i en kommun. I regeringens proposition om samordnat flyk tingmottagande och nytt system för ersättning till kommunerna m.m. (prop. 1989/90:105, Sfu 21, rskr. 281) förordades att medel till hemutrust ning i stället borde tillhandahållas i form av lån. I propositionen redovisa des också atl en närmare utredning om utformning och administration av ett sådant lån påbörjats inom med inriktning på att lån 43 skall kunna erbjudas de ffyklingarsom las emot i kommunerna från den Prop. 1990/91:25 lidpunkt då det nyasystemet för ersättning till kommunerna för flykting- Bilaga 6 mottagandegenomförs, dvs. Vidare aviserades alt regeringen tänkteåterkomma lill i frågan på tilläggsbudget . Jagredovisar i det följande förslag till rikllinjer för ett nytt syslem med låntill hemutrustning till ffyklingar och vissa andra utlänningar. Jag redovisarockså del medelsbehov som krävs för ändamålet under innevarande budgetår. Ettav delmålen i det svenska flyktingmottagandet är att ge flyktingar en god startoch ett fungerande hem. De flyktingar som kommer till har många gångerlämnat sitt land under sådana omständigheter att de inte har kunnat la med sigsina möbler och annat bohag. De saknar ofta pengar till nyanskaffning av hemulruslning.Många måste därför få ekonomisk hjälp. Enligt 6§ socialtjänstlagen (1980:620)kan en enskild få ekonomisk hjälp i form av socialbidrag om behovet inte kantillgodoses på annat sätt. Biståndet skaff tillförsäkra den enskilde en skäliglevnadsnivå. Förnärvarande får flertalet flyktingar socialbidrag till hemulruslning vidbosättning i en kommun. Denna ordning har enligt min mening flera nackdelar. Förden enskilde flyktingen kan dagens system med socialbidrag medföra eltbidragsberoende som kan motverka integrationen i del svenska samhället. Enannan nackdel är att del är betydande skillnader mellan kommunerna ibedömningen av hur stort belopp som behövs för hemulruslning. Dessa skillnaderkan vara svåra att förstå för flyktingarna. Systemet kan också bidra till allskapa negativa attityder mot flyktingar. Delstöd som ges till flyktingar måste syfta till att den enskilde så långt sommöjligt ges förtroende all ta ansvar för den egna livssituationen. Ett lån istället för bidrag till hemulruslning innebär att flyktingen ges elt sådantökat personligt ansvar och förtroende. Möjlighetenatt låna lill hemulruslning bör slå öppen för alla flyktingar som har behovdärav. Någon prövning av flyktingens möjligheter att i framliden återbetalalånet kan självfallet inle bli aktuell med tanke på den situation som en nyanländflykting befinner sig i. Eftersomdet alltid krävs en viss introduklionsperiod innan en flykting kan blisjälvförsörjande och få en fast förankring i arbetslivet, bör lånet vara ränte-och amorteringsfritt . Det bör också finnas möjlighet lillanstånd med lånets återbetalning för flyktingar för vilka inslussningen påarbetsmarknaden tar än normalt och för andra som inte hartillräckliga inkomster för atl kunna betala tillbaka lånet. För personer med långvarigoförmåga alt betala bör i sista hand finnas möjlighet lill avskrivning avlånet. Medde relativt sett förmånliga villkor som gäller för det lån till hemul- 44 rustningför flyktingar m.fl., som jag i det följande kommer atl föreslå, bör detnormalt inte finnas något behov av socialbidrag till hemutmstning. Vad gälleradministrationen av etl nytt lån lill hemutrustning har flera möjligheterundersökts, såväl olika alternativ med en myndighet som administrerar lånet somett system med banklån med statlig eller garanti. () har därvid bedömts ha de bästa lorutsältningarna att administrera låneverksamhelentill en rimlig kostnad. De typer av ärenden som kommer att bli aktuella i detföreslagna lånesystemel är till stor del av samma karaktär som de ärenden som förekommerinom studiestödssystemet. CSN har genomfört betydande effektiviseringarinom sin verksamhet och den stora kompetens vad gäller låneverksamhet somfinns inom CSN bör kunna utnyttjas även för andra lån än studielånen. CSN harockså stor erfarenhet av kontakter med flyktingar och andra invandrare och harett uppbyggt samarbete med statens invandrarverk. Detsystem som jag i det följande kommer all redovisa bygger på ett samarbetemellan CSN, statens invandrarverk och kommunerna. CSN, invandrarverket ochSvenska kommunförbundet har också deltagit i arbetet med utformningen avsystemet. 1990/91:25 Bilaga 6 2.2Förutsättningar och villkor för att få lån Mitt förslag:Flyktingar och andra utlänningar som fyllt och som omfattas av detkommunala flyktingmottagandel skall erbjudas lån till hemulruslning. Regeringenfastställer maximala lånebelopp och de närmare villkoren för att lån skall fåbeviljas. Skälenför mitt förslag: Låntill hemutmstning för flyktingar m.fl. bör kunna beviljas personer som fyllt 18år och som tas emot i en kommun från en förläggning eller som i övrigt omfattasav förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m. m.;dvs. 1. utlänningar somöverförts till med stöd av elt särskilt rege ringsbeslut, 2. utlänningar som fått uppehållstillstånd och som tas emot från enstatlig förläggning för asylsökande, 3. andra utlänningar som fått uppehållstillstånd med tillämpning av 2 kap.3§ och 4§ första stycket 2 utlänningslagen (1989: 529) 4. utlänningar som fått uppehållstillstånd på gmnd av sin anknytning sådan utlänning som avses under 1 3, om den sist anlände utlänningen haransökt om uppehållstillstånd från det att den person som han ellerhon har anknytning till först togs emot i en kommun. Församtliga dessa kategorier gäller att man normalt behöver hjälp och stöd underden i . Invandrare som inletillhör denna personkrets har som regel fått uppehållstillstånd som anknytningtill en person som redan är bosatt i 1 många fall är det fråga om en nära anhörig som ingår Prop.1990/91:25 i samma hushåll. Det finns då normalt inte samma behov av hemutmst- Bilaga 6 ning. Den person som redan har en etablerad kontakt i tordeockså normalt ha lättare än en flykting att få ett vanligt banklån. Jag finnermot denna bakgmnd inte samma motiv att erbjuda ett särskilt lån till hemutmstningför andra än dem som omfattas av flyktingmottagandet.