prop · GE0378 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:78 Regeringenförelägger vad som tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden för den åtgärd och det ändamål som framgår avföredragandens hemställan. Ipropositionen redovisas regeringens förslag och bedömningar för att främja ochunderlätta det internationella ungdomsutbytet. Regeringenföreslår att ungdomsutbyte anvisas medel /92 för att bl.a. kunna ta ett visst centralt samordnings- ochinformationsansvar för det intemationella ungdomsutbytet. Regeringengör bedömningen att ungdomsutbytet måste breddas till fler ungdomsgmpper ochsådana geografiska områden som har litet utbyte med . Vidaregörs bedömningen att det förenklade säsongsarbetstillståndet som införs tillsommarsäsongen 1991 kommer att underlätta för utländska ungdomar att feriearbetaeller praktisera i . Enligtpropositionen bör konsumentskyddet i samband med ungdomars resor i utlandetförstärkas. Åtgärder bör också vidtas för att bättre kunna ta om hand desvenska ungdomar som har utsatts för brott i utlandet. I 1990/91. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , R. , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , ,, Proposition om internationellt ungdomsutbyte Efterregeringens bemyndigande tillkallade jag en kommitté (C 1989:06)för att utreda ungdomars villkor . Kommittén skulle utreda hursvenska ungdomars möjligheter att delta i det internationella undomsutbytetkunde förbättras (Dir. 1989:48). Frågor rörande studerandeutbyte innefattadesdock inte i direktiven. 1delbetänkandet (SOU 1990:42) Internationellt ungdomsutbyte redovisadekommittén sina förslag. Kommittén arbetade öppet och kontaktade olika organisationer och institutionerunder utredningsarbetet, vilket resulterat i att flera av kommitténs förslagredan har beaktats i det arbete som fram till har gjorts inom ungdomsutbytesområdet.Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga iärendet (dnr FU 974/90). En förteckning av remissinstanserna bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga I. Pågrundval av kommitténs förslag och remissbehandlingen tar jag i det följandeupp frågor för att bredda och underlätta ungdomsutbytet. I avsnitt 2.2föreslår jag att anslag anvisas under /92 som innebär att olikaåtgärder för att bredda ungdomsutbytet och undanröja hinder för ungdomsutbytekan genomföras. I avsnitt 2.3 behandlas olika tillståndsfrågor och i avsnitt2.4 tar jag upp olika frågor om socialt och rättsligt skydd för ungdomar vidutlandsvistelser. 2 Föredraganden 2.1 Bakgrund Itakt med den ökande internationaliseringen får ungdomars kontakter med andraländer en allt större betydelse. De omvälvande händelserna i Öst- ochCentraleuropa ställer krav på att ungdomar får möjlighet attknyta vänskapsbandoch utbyta erfarenheter över gränserna. lingeninom EG och ett eventuellt Europeiskt Ekonomiskt Samarbetsom- Prop. 1990/91:78 radegör att ungdomars rörlighet mellan länderna bör uppmuntras. Kontakter mellanungdomar i och har självfallet också stor betydelse.Ungdomar som t.ex. får möjlighet att arbeta eller studera i ett land i tredjevärlden får en ökad förståelse för det vi kallar för nord-sydrelationerna. Ettinternationellt utbyte har betydelse för en ung människa både personligt ochsocialt. Värdet av att ungdomar vid ett utbyte lär sig språk och blir mera själsvständigasom individer bör inte underskattas. Inte minst har ungdomars kontakter medandra länder betydelse för samhället i stort. Det är viktigt att människortidigt i sitt liv får lära sig om olika kulturer och traditioner. Detta haräven betydelse för kontaktema här i landet mellan invandrar- ochflyktingungdomar samt svenska ungdomar. Ett erfarenhetsutbyte mellan människorfrån olika länder kan alltså rent allmänt sägas bidra till fred ochavspänning. Medungdomsutbyte avser jag att en individ eller en grupp ungdomar i organiseradform reser till ett annat land i annat syfte än enbart turism. Ungdomsutbytekan ingå som en del i en annan resa. Utbytet skall ha ett klart uttalat syfteoch vara förberett innan resan startar. Dessutom skall utbytet innehållasamverkan mellan personer med olika kulturell bakgmnd. Det är alltså skillnadmellan turism och utbyte. Detta utesluter självfallet inte att turistresorockså kan ge värdefulla erfarenheter. Redani dag deltar många svenska ungdomar i ett internationellt ungdomsutbyte. Olikaungdomsorganisationer har internationella erfarenheter. Inom t.ex.idrottsrörelsen sker stora utbyten omfattande tiotusentals ungdomar . Ungdomarfrån familjer med låg inkomst och kort utbildning deltar emellertid iungdomsutbyte i mindre utsträckning än andra. Vissa geografiska områden ärockså underrepresenterade såsom utbyte med tredje världen samt Öst- ochCentraleuropa. Inomramen för det nordiska samarbetet har tillskapats ett antal program däriblandNordjobb och Nordplus, för att underlätta för unga människor att under en tidvistas i ett nordiskt grannland för arbete eller studier. Nordjobb riktar sig tillungdomar mellan och erbjuder arbete, bostad och fritidsprogram.Nordplus står för Nordiskt program för lärare, utbildningssökande ochstuderande och består av två delar, varav Nordplus junior vänder sig till 16l9-åringarunder utbildning. Skolorna/utbildningsinstitutionerna skall själva etablerakontakt med en samarbetsskola. Nordiska ministerrådets ungdomskommitté fördelarbl.a. stöd till ungdomsorganisationer som bedriver nordiskt samarbete.Kommittén fördelade cirka 3,5 milj. danska kr. till nordiskt ungdomsbyte. EGhar satsat mycket på ungdomsutbyte. Ett exempel på detta är programmet Youth for Europé, som vänder sig till gmpper av ungdomar mellan och ger ca 20 000 ungdomar möjlighet att delta i utbyte. har föreslagit att program met skall föriängas och att de ekonomiska bidragen skall ökas. EG har också andra program om ungdomsutbyte, t.ex. de olika studerandepro- 3 fl 1990/91. grammenoch programmet för unga arbetstagare. Svenska ungdomar kan i Prop.1990/91:78 dag dock inte deha i utbytesprogrammet Youth for Europé. har lagt ner ett stort arbete på att skapa fömtsättningarför ett förbättrat och utökat ungdomsutbyte. Vid en ungdomsministerkonferens iPortugal var ungdomsutbyte huvudtemat. I slutdokumentetrekommenderas de stater som skrivit under kulturkonvention att göraungdomsutbyte möjligt för alla ungdomar, oberoende av ekonomisk, social ellergeografisk situation eller utbildningsnivå, samt att erkännaungdomsorganisationernas roll inom detta område, och stödja dem. Dessutomförordas ett ökat samarbete mellan regeringarna i för att undanröjahinder för ungdomsutbyte, och förbättra informationen om ungdomsutbyte. Utdragur slutdokumentet från konferensen bör fogas till protokollet i detta ärendesom bdaga 2. Densvenska regeringen har redan genomfört vissa åtgärder för att underlätta det interaationellaungdomsutbytet. ungdomsutbyte bildades i febmari1990 av staten, för ungdomsorganisationer och . Stiftelsen skall främja internationellt ungdomsutbyte samtinföra och administrera det svenska ungdomskortet. Stiftelseninrättades efter det att för ungdomsorganisationer hadeuppvaktat dåvarande ungdomsminister att en stiftelse för att stödjainternationellt ungdomsutbyte skulle inrättas, samt att skulle delta idet europeiska samarbetet om ungdomskort. Det senare är ett kort som skallfrämja ungdomars resande genom att ge rabatter på resor, hotell, kultur- och sportaktiviterm. Regeringensförslag för verksamhetsområdet internationellt ungdomssamarbete i 1991 årsbudgetproposition (prop. 1991/92:100 bil 15, s. 110) lämnades i avvaktan pådenna proposition. Jag vill därför nu återkomma till den frågan och redovisa mina förslagi fråga om medel under anslaget H3. Stöd tid internationeUt ungdomssamarbete. H. Folkrörelse- och ungdomsfrågor, kooperativa frågor m.m. Stöd till internationellt ungdomssamarbete Frånanslaget utgår bidrag till för ungdomsorganisationer (LSU) där ingår ett 70-tal medlems-och observatörsorganisationer för deninternationella verksamhet som landsrådet bedriver och till Stiftelsen förinternationellt ungdomsutbyte samt övriga interaationella ungdomsaktiviteter. Detnordiska samarbetet utgör en bas i landsrådets verksamhet. Den snabbaeuropeiska och globala integrationsprocessen präglar landsrådets arbete.Svenska ungdomsorganisationer ställer allt större krav på landsrådet attbevaka svenska intressen i den europeiska integrationen. Omvälvningen i Öst-och har därvid inneburit mycket arbete. har arbetetframför allt bestått i att hjälpa svenska ungdomsorganisationer med kontaktertill de nya organisationer som efter hand bildats i de skilda ländema.Landsrådet har också ett omfattande arbete med inriktning mot tredje världen.Sedan landsrådets arbete med SADCC-län-derna () i började, har antalet ungdomsorganisationer somsamarbetar med ungdomsorganisationer i fördubblats. hemställer omen bidragshöjning på , vilket innebär ett anslag på . Jaganser att ungdomsorganisationernas internationella arbete är av mycket storbetydelse. I detta arbete och inom ramen för förEuropa har för ungdomsorganisationer gjort betydandeinsatser. Jagföreslår att medel till för ungdomsorganisationer anvisasmed ett belopp av I . för internationellt ungdomsutbyte skall kunna genomföra de olikaåtgärder i fråga om internationellt ungdomsutbyte som jag i det följande tarupp behövs ett sammanlagt medelstillskott på 5 milj. kr. har /91 avsatt . av anslaget till central och lokalungdomsverksamhet för att deponeras av regeringen för aktiviter inomungdomsområdet i budgetpropositionen (se prop. 1989/90:100 bil. 15, KrU 14, rskr.160). Jag avser att föreslå regeringen att dessa medel får användas förStiftelsens för internationellt ungdomsutbyte verksamhet. Övriga resursbehovbör finansieras inom ramen för anslaget för /92. Jagvill peka på tre mål som bör nås med mitt förslag. Det gäller ett breddatutbyte, bättre information samt ett fortsatt Ungdomskort. Mål1: Utbytet breddas *ungdomsutbyte skall ges ökade att stödja särskilda insatserför att bredda ungdomsutbytet till andra gmpper än dem som traditionelltdeltar, att stimulera utbyte medgeografiska områden som har litet utbyte med. Antaletresande ungdomar har inte tidigare varit så stort som . Den Prop.1990/91:78 del av resandet som utvecklats mest är det individuella ungdomsresandet,t.ex. tågluffning och au-pairvistelser. Men även det organiserade ungdomsutbytethar växt. Detta har i första hand vänt sig till studerande och välutbildade ide äldre ungdomsgmpperaa. Ungdomarfrån familjer med låg inkomst och kort utbildning deltar mer sällan iorganiserat ungdomsutbyte. Det betyder inte att de inte reser, men de får inteden djupare kontakt med ett annat land som ett ungdomsutbyte ger. Föratt nå nya ungdomsgmpper är det lämpligt att använda sig avungdomsorganisationernas egna erfarenheter och arbetsmetoder. Organisationersom möter ungdomar i socialt utsatta miljöer, handikapporganisationerna och invandraraasungdomsorganisationer har både idéer och möjligheter att göra ett bra arbete pådetta område. Någraungdomsorganisationer har föreslagit projekt där ungdomar som själva deltagit iutbyte skall söka upp andra ungdomar och berätta om sina erfarenheter. Dennametod gör det lättare för ungdomar som inte själva söker upp den oftasvåråtkomliga informationen om utbyte eller som känner sig osäkra på om devågar delta. För denna nya verksamhetsform där organisationeraa försöker nå nyagrupper för att intressera dem för att delta i utbytesverksamhet, är detmöjligt att få stöd från allmänna arvsfonden. 1dag ges inte stöd ur allmänna arvsfonden till verksamhet utanför Sverigesgränser. En översyn av allmänna arvsfondens ändamålsbestämmelse m.m. skallgenomföras Gfr Skr. 1989/90:131, SoU29, rskr. 1 denna översyn skall bl.a. frågan om interaationellt ungdomsutbyte beaktas. Underlättaför flera att delta i ungdomsutbytet Dethar varit svårt för handikappade ungdomar att delta i ungdomsutbyte. Fleraundersökningar har visat att människor med handikapp ofta har en sämreutbildning och är arbetslösa än andra. En bristfälligutbildning i kombination med osäkerhet om stödinsatser under såväl resan somvistelsen i landet, samt osäkerhet om handikappanpassning är hinder för mångahandikappade ungdomar att delta i ungdomsutbytet. Detär viktigt att invandrar- och flyktingungdomar som bor i kan delta iungdomsutbytet på villkor som är likvärdiga svenska ungdomars. Utbytet kan hastor betydelse för såväl goda etniska relationer som för invandrar- ochflyktingungdomarnas identitetsutveckling, särskilt i de fall där svenska ochinvandrade ungdomar tillsammans deltar i utbytet. Särskilt betydelsefullt ärdet när utbytet sker med invandramngdomarnas urspmngsländer. Ett sådant utbytebör också vara ägnat att öka svenska ungdomars kunskap om dessa länder och kandärmed bidra till ökad förståelse mellan ungdomsgmpperna. Självfalletbör invandrar- och flyktingungdomar få bättre tillfällen att delta iungdomsutbyte på samma sätt som svenska ungdomar. viseringkrävs av medborgare i vissa länder, måste givetvis visum sökas i Prop.1990/91:78 varje enskilt fall. Stiftelsenför internationellt ungdomsutbyte skall kunna stödja projekt för att stimulerautbyte med de grupper av ungdomar som jag i det föregående nämnt och till nyageografiska områden. Jaganser att skolan spelar en viktig roll i att nå de ungdomar som intedeltar i utbytet. Ansvaret för skolan ligger på kommunema. Kommunerna kan, t.ex. inom ramen för vänortsutbytet, initierar försöksverksamhet i skolorna medsyfte att bredda ungdomsutbytet. Iflera kommuner finns redan ett utvecklat arbete med lägerskoleverksamhet. Ettutmärkt sätt att stärka det nordiska samarbetet är t. ex. att låta elever åkapå lägerskola till ett annat nordiskt land. Stimulerautbytet med tredje världen och Öst- och flesta utbytesprogrammen sker utbytet med , , Nordamerikaoch . Med tanke på den betydelse ungdomsutbyte har för förståelsemellan folken är det väsentligt att ungdomsutbytet även sker mellan ochandra geografiska områden. Inordiska ministerrådets arbetsprogram för och som antogs den9 slås fast att stipendier skall inrättas för att låta ungdomarfrån de baltiska republikerna komma till för att studera ellerpraktisera. För /91 finns en ram på 5 milj. danska kronor fördetta andmål. Vidare finns 4,8 milj. danska kronor avsatta för samarbetsprojektmellan , och andra närområden i samt Öst- ochCentraleuropa i övrigt. Nordiska ministerrådets ungdomskommitté har begärt attfå del av dessa medel för att stödja ungdomsutbyte mellan och . Barn-och , där jag är ordförande, har beslutat att avsätta 5milj. ur allmänna arvsfonden för att göra det möjligt för svenskafolkrörelser att bjuda in och ordna lägerverksamhet i förbarn och ungdomar från Öst- och , företrädesvis från områden meddåliga miljöförhållanden. Det kan t. ex. handla om att svenska ungdomar villinspirera till miljöarbete och demokratiskt föreningsarbete. Ungdomarsresande i tredje världen ökar. Från har ett relativt stort antalungdomar genom det svenska biståndet getts möjlighet till studier och praktikhär i landet. Att ungdomsutbytet med tredje världen är så passbegränsat i förhållande till andra områden har flera orsaker. Kostnadema ärhöga eftersom det rör avlägset belägna områden. Kontakterna är färre ochbristen på resurser stor. Utbytet med tredje världen bör alltså stimuleras. ISveriges kontakter med samarbetsländerna inom biståndet bör möjligheter tillungdomsutbyte också tas till vara. Jaganser det viktigt att biståndet till Öst- och liksom det till u-ländernasker i enlighet med de behov och önskemål som finns i de berörda länderna. Ungdomarär naturligtvis en självklar gmpp att satsa på när ett samhälle 7 De svenska ungdomsorganisatio- Prop. 1990/91:78 nernahar många erfarenheter som kan vara till nytta i demokratiseringsprocessen iÖst- och . Likaså har de svenska ungdomsorganisationerna mycketatt lära av ungdomarna i dessa länder. De myndigheter som handlägger biståndettill Öst- och , SIDA och beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete, har möjlighet att ge stöd till ungdomsprojekt. Hos SIDA kanungdomsorganisationer som samlat in eller sätter av egna medel söka bidrag församarbetsprojekt med ungdomar i eller . Jagutgår ifrån att bra projektförslag från ungdomsorganisationerna kommer att gesen positiv behandling. Jag har i dessa frågor samrått med statsrådet . Mål2: Information och samordning förbättras *skall ges ett samordnande ansvar för information kringungdomsutbyte samt utveckla och stimulera det svenska ungdomsutbytet. *Stiftelsen skall dessutom gesmöjlighet att utveckla ett informationssystem om ungdomsutbyte. Detfinns enligt min bedömning risk för att länder i andra regioner utvecklar olikaprogram för ungdomsutbyte som är av svenskt intresse utan svenskt deltagande iförberedelserna. Det innebär att framtida svenskt deltagande kan blikostnadskrävande. För att minska dessa risker bör man i största möjliga månvara aktiv i ett tidigt skede i olika utbytesprojekt. Ett exempel ärförberedelserna för att skall kunna delta i EGs storaungdomsutbytesprogram Youth for Europé. När fler och fler internationellaorganisationer och institutioner satsar på ungdomsutbyte är det viktigt attnågot organ i tar ett samordnande ansvar. bör därför ges ett sådant ansvar. Detär också viktigt att det finns en samordnande mekanism när staten eller andraintressenter vill samordna medel för att satsa på speciella gmpper ellergeografiska områden inom utbytet. Jagvill betona att en samordnande funktion inte innebär att frivilligorganisationernasungdomsutbyte samordnas. Det fortsätter på samma sätt som . Inrättandet aven samordnande funktion får inte medföra att det centralt byggs upp någonbyråkrati eller stor administration. Jag tror inte att ungdomsutbytet hjälps avdet, snarare tvärtom. Informationenom ungdomsutbyte är spridd på många olika ställen både nationellt ochinternationellt. Den finns bl.a. hos myndigheter, institutioner ochorganisationer. Eftersom inte någon i har en samladtillgång till sådan information är informationen svår att över- blickaoch att nå för enskilda och grupper av ungdomar. En ung människa Prop.1990/91:78 måste alltså vara företagsam och påhittig för att ens hitta enbråkdel av den information som finns . del andra länder har man kommit längre med ett samlat informationsarbete änvad vi har gjort i . Man har använt sig av broschyrer och förteckningar,men också av datorbaserade informationssystem för ungdomsutbyte. Detfinns därför enligt min mening behov av en funktion dit enskilda ungdomar ellergrupper av ungdomar kan vända sig för att få information och hjälp medkontakter. Det är här fråga om att samla ihop information och göra dentillgänglig. Detfinns stora fördelar med att knyta informationen om internationelltungdomsutbyte till Ungdomskortet. ungdomsutbytehar ansvaret för Ungdomskortet i . Jag anser att Stiftelsen förinternationellt ungdomsutbyte skall utveckla ett centralt datoriseratinformationssystem för ungdomsutbyte. Idénmed ett centralt informationssystem är att en ung människa eller en ungdomsorganisationenkelt skall kunna ta fram information inför en resa till ett speciellt land,eller om man vill komma i kontakt med en särskild organisation ellerverksamhet. Det kan vara av betydelse att en eventuell svensk datorbas kankopplas samman med motsvarande datorbaser i andra länder. De svenska ungdomarnakan därmed enkelt se vilka relevanta organ i utlandet som kan hjälpa dem införutbytet samt se vilka evenemang som arrangeras. Till en sådan datorbas bör delokala intressenter som vill kunna ansluta sig. Detta gäller oavsett om det ären , ett bibliotek, en fritidsgård eller någon annanintressent. Inte minst för handikappade ungdomar kan ett sådant system varatill stor nytta. Omett datorbaserat system kan byggas upp i och drivas med god ekonomi,kan ett sådant system troligen ge en mera komplett, aktuell och lättillgängliginformation än andra sätt att sprida informationen. Systemet kan utvecklas somen sambandscentral för bl. a. olika arrangörer, myndigheter, organisationeroch ungdomar. Iutvecklingen av ett datorbaserat informationsystem bör stiftelsen beakta attett sådant system kan komma att anses som ett personregister i datalagens(1973:289, omtryckt 1982:446) mening om kontaktpersoner vid olikaorganisationer och arrangörer kommer att registreras. Stiftelsen bör därför hanära kontakt med datainspektionen i denna fråga. ungdomskomitté utvecklar ett informationssystemför nordiska iingdomar, som kallas Nordbase. Detta datorbaseradeinformationssystem skall ge ungdomar möjligheter att enkelt ta fram uppgifterom bl. a. nordiskt ungdomsutbyte och organisationer i . Det är givetvisav intresse att uppbyggnaden av ett eventuellt svenskt datorbaseratinformationssystem anpassas till detta. planeras datorbaser och anknytning till datorbaser som inomramen för ett samlat informationsystem om internationellt ungdomsutbyte kanvara av intresse. Även i övriga frågor bör Stiftelsen för internationelltungdomsutbyte ha ett nära samarbete med Svenska institu- Prop. 1990/91:78 tet.Det är av vikt att respektive organs informationssystem samverkar. Omett datorbaserat system kan byggas upp i och drivas med god ekonomi,kan ett sådant system troligen ge en mera komplett, aktuell och lättillgängliginformation än andra sätt att sprida informationen. Systemet kan utvecklas somen sambandscentral för bl.a. olika arrangörer, myndigheter, organisationer ochungdomar. Detär självfallet viktigt att informationen finns tillgänglig på det lokala planet,på en plats dit ungdomar normalt vänder sig. 1 en kommun kan därför biblioteketvara ett bra altemativ, i en annan kommun är kanske skolan ellerkonsumentvägledaren ett bättre alternativ. Enligt min mening är det viktiga attdet är ungdomarna och deras behov som skall vara styrande för både innehåll iett framtida centrah informationssystem och tillgängligheten lokalt. Föratt kunna utveckla lokala modeller har jag genom barn- och ungdomsdelegationenbeslutat att avsätta 2 eller 3 milj. kr. i två eller tillorganisationer i ett par kommuner för att de tillsammans med skall kunna utveckla informationssystem om internationelltungdomsutbyte på lokal nivå. Enligt min mening kommer detta att kunna fungerasom modeller för andra kommuner som är intresserade av att bygga uppinformationssystem om intemationellt ungdomsutbyte. Iett inledningsskede bör uppbyggandet av informationssystemet stödjas medstatliga medel. bör systemet dock bära sina egna kostnader,genom att lokala intressenter betalar för att få ansluta sig. Stiftelsen börsenast lämna en utvärdering till regeringen om huruppbyggnaden och användningen av informationssystemet går, bl. a. för attstatens fortsatta engagemang i frågan skall kunna prövas. Ungdomskommitténhar sammanställt en guide för intemationellt ungdomsutbyte kallad "Faroch Flyg!". Där finns adressuppgifter, ansökningstider,stipendiemöjligheter etc. Informationsguiden har skickats ut till samtligaelever i gymnasieskolans årskurs 1 och gjort stor succé. Stiftelsen förinternationellt ungdomsutbyte bör ansvara för att guiden ges ut även i fortsättningen.Guiden bör själv, genom försäljning och reklam, kunna bära sina kostnader fr.o. m. /94. 1Sverige finns ingen naturlig kontakt till organisationen YouthInformation and (). Dess målsättning är att ökainformationen om ungdomsfrågor och därmed stödja en ökad rörlighet förungdomar. ungdomsutbyte skulle kunnarepresentera i ERYICA. ERYICA har startatutgivningen av en guide för ungdomar som besöker respektive land. I guiden finns uppgifter om olika regler soin gäller vid arbete, studier, sjukdomar etc. I finns ingen motsvarande guide. Jag bedömmer att det finns ett uppenbart behov av en sådan guide. ungdomsutbyte bör ta ansvaret för att denna 10 guide utges i . 1denna fråga bör ske mellan ungdomsutbyte samarbetamed . Mål3: Ungdomskortet behålls *Ungdomskortet skall ges fortsatt stöd under budgetåret 1990/91. Enligtungdomsorganisationernas önskemål anslöt sig till det europeiskaungdomsrabattkortet .