prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — /92 startar dessutom särskilda tördjupningskursersom bygger på den specialpedagogiska påbyggnadsutbildningen. Där ges möjlighettill ytterligare fortbildning i att undervisa elever med uttalade läs- ochskrivsvårigheter. Behövs ytterligare fortbildningsinsatser inom detta områdeankommer det i fortsättningen på kommunerna och att som en följd avuppföljningen och utvärderingen vidta åtgärder för att en sådan fortbildningkommer till stånd. TeknikensHus i tillkom . För verksamheten ansvarar en stiftelse bildad av högskolan i och kommuner. Verk samheten har kommit till stånd med hjälp av gåvor och donationer från företag och enskilda. svarar för en del av driftkostnader na. Avsikten med verksamheten är att göra tekniken i verkligheten mera tydlig och åtkomlig tör besökarna. Bland besökarna är barn och personal 68 frånskolor, daghem och fritidshem en mycket stor grupp. En viktig del av Prop.1990/91:100 verksamheten är lärarutbildning och lärarfortbildning. Ettsamarbete sker Bil. 10 med lärarutbildningen vid högskolan i . Genom sininriktning har Teknikens Hus kommit att bli en specialresurs för fortbildningenav lärare och barnomsorgspersonal i hela Norriand avseende teknik ochmatematik. Enligt min mening utgör den verksamhet som Teknikens Hus bedriver enså värdefull resurs för fortbildningen av lärare att särskilda medel fortsättningsvisbör avsättas till stöd för verksamheten. För /92 beräknarjag 2milj.kr. för detta ändamål. Jagförordar att 2,2 milj. kr. av de medel som anvisas för skolledarutbildningenunder nuvarande anslaget B 3. Stöd för utveckling av skolväsendet förs övertill detta anslag. /88 har särskilda medel utgåttför kostnader i samband med utbildning av lärare vid de skolor som skallmedverka i den skolförlagda delen av den nya lärarutbildningen för grundskolan.Medlen har således utgått under fyra budgetår. Enligt min mening börutbildningsbehovet nu vara täckt. Jag beräknar därför inga medel för dettaändamål nästa budgetår. Vidare har /89 särskilda medelberäknats för central och regional planering och information i samband medfortbildningssatsningen i anslutning till den nya grundskollärarutbildningen.För nästa budgetår beräknarjag inga medel för detta ändamål. Av de medel som innevarande budgetår anvisats underanslaget Bil. Bidrag till driften av grundskolor m.m. förkompletteringsfortbildning avser ett visst belopp produktion avutbildningsprogram företersändning. Dessa medel har förts över till dettaanslag (+ 2,9milj. Övriga medel avseende kompletteringsfortbildningeningår i underlaget för beräkning av sektorsbidraget till skolan. För kostnader avseende kompletterandekompetensgivande utbildning för lärare i grundläggande svenskundervisning förinvandrare m. m. beräknar jag 5,55milj. Dessa medel har förts frånnuvarande anslag.U C 5. Undervisning för invandrare i svenska språket m. m.till detta anslag. Jag återkommer till en redovisning av SÖs förslag om detta isamband med den aviserade propositionen om gymnasieskola och vuxenutbildningsom skall föreläggas . 1 övrigt räknar jag för nästa budgetår inte mednågra andra förändringar under detta anslag än sådana som är av automatisknatur. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 7. bemyndiga regeringen attvidta åtgärder för att förbättra tillgången på lärare i enlighet med vad somredovisats under inledningen (avsnitt 5), 8. bemyndiga regeringen attutfärda föreskrifter vad gäller hand- 69 läggningen avstipendieverksamhet, Prop. 9. till Fortbildning m. m. för /92anvisa ett reser- Bil. 10 ationsanslag på . Särskilda insatser på skolområdet 1989/90Utgift 319 425 920 1990/91 Anslag 349180000 1991/92 Förslag 100298000 Från anslaget betalas kostnader för statsbidragenligt förordningen (1987:738) om statsbidrag till särskilda insatser inomskolområdet. () fördelar de medel somanvisats under anslaget mellan länen i huvudsak med utgångspunkt i elevantaleti grund- och gymnasieskolorna i resp. län. Vid fördelningen skall SÖ ävenbeakta behovet av resurser för de regionala undervisningsinsatser somföreslagits av planeringsberedningarna. Länsskolnämnderna fördelar medlen lill delskommuner som lar på sig regionala undervisningsinsatser, dels kommuner som harbehov av resurstillskott för undervisning av handikappade och sjuka elevereller elever med andra särskilda behov. SÖsanslagsframställning för /92 innebär i huvudsak följande; Pris- och löneomräkning 13793000kr. SÖ föreslår att anslagetminskas med , varav I . i engångsanvisningar, för att finansiera kostnader som följer avförslag under anslagen till specialskolorna (B 14 och B 15). 3.SÖ föreslår att för regionalainsatser för elever med handikapp, planeradei samverkan med planeringsberedningarna, avsätts en större del av anslaget äntidigare. För /92 föreslår SÖ att ramen höjs lill 30milj. 4.SÖberäknar medelsbehovet för /92 under anslaget Särskilda insatserinom skolområdet till . Fråndet nuvarande anslaget Särskilda insatser inom skolområdet om ca 349,2 milj.kr. utgår statsbidrag lill kostnader för undervisningsinsatser ochelevvårdsinsalser av regional art och undervisningsinsatser av lokal art somkommuner genomför för elever med handikapp eller andra särskilda behov igrundskolan och gymnasieskolan. Resurser från detta anslag utgår utövervad som avsätts för skolans ordinarie verksamhet. Innevarande budgetår får för de åtgärder för elevermed handikapp som planerats i samverkan med planeringsberedningarna högst 22 milj.kr. användas.Dessa medel kan också användas till bl.a. teckenspråksun- Prop. 1990/91:100 dervisning för hörande barn med döva föräldrar eller syskon. 1 enlighet med beslut med anledning avförslagen i propositionen om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18, UbU4,rskr. 76) skall de medel som avser särskilda insatser på lokal nivå ingå isektorsbidraget för skolan. Den beräknade andelen insatser på lokal nivå uppgårtill av nuvarande anslag. Jag har därför fört över dessa medel till detnya sektorsbidraget under anslaget B 8. Bidrag lill driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet. av anslaget används för insatser på regionalnivå. Dessa insatser är sådana som planerats i samråd med berörda kommuner,länsskolnämnder eller planeringsberedningar och avser undervisningsinsatserför elever med handikapp eller andra särskilda behov, t. ex. elever på sjukhus,skoldaghem eller skolinternat. () och länsskolnämndernaavvecklas den . Vidare kommer ett nytt skolverk och ettskolhandikappinstitut att inrättas. Som jag tidigare redovisat pågårutredningar om organisationen av dessa myndigheter. 1 samband därmed kommerockså planeringsberedningarnas ställning att ses över. Med regionala insatser avses i fortsättningensamordnade utbildningsinsatser för elever med handikapp eller andra särskildabehov, t. ex. särskild undervisning på sjukhus, som i stor utsträckning kommeräven sådana elever till del vilka inte är mantalsskrivna i den kommun somanordnar utbildningen. Medlen bör i princip få användas för samma ändamål somhittills, dvs. för undervisnings- och elevvårdsinsatser av regional art inomgrundskolan och gymnasieskolan samt för elever med flera handikapp inomsärskolan. Dessutom bör medlen, liksom , få användas förteckenspråksundervisning för hörande elever med döva föräldrar eller syskon.Jag vill i sammanhanget även erinra om beslut med anledning avpropositionen om gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar (prop.1989/90:92, SoU20, rskr. Enligt min mening bör medlen under detta anslag ifortsättningen fördelas av skolhandikappinstitutet och utbetalas direkt tillresp. kommun som anordnar undervisningen. För att kommunerna skall få möjlighet att planeraverksamheten för nästa budgetår bör det ankomma på planeringsberedningarna ochlänsskolnämnderna att lämna ett planeringsunderlag till densärskilde utredaren för skolhandikappinstitutet, som gör enpreliminär fördelning av medlen. Det ankommer sedan på den nya myndigheten attefter den Ijuli 1991 fastställa fördelningen. Jag avser att återkomma till regeringen med förslagtill de bestämmelser som skall gälla för fördelning av anslaget /92 när de nya myndigheternas organisation och verksamhetfastställts. Det nya sektorsbidraget kommer att utbetalas tillelevernas hemkommuner. Detta innebär att en kommun som tar emot elever frånandra kommuner i sin undervisning måste sluta avtal med resp. elevs hemkommunom den ersättning som skall utgå till värdkommunen för de kostnader som intetäcks via statsbidrag från detta anslag. Jagberäknar anslaget till 100298000kr. inkl. löne- och prisomräkning. Jag har därvid beaktat vadSÖ har föreslagit i sin anslagsframställning om Prop. 1990/91: 100 att 8milj. bör tillföras medlen för regionala insatser för elever med Bil.10 handikapp genom att en minskning sker av de medel som anvisas för lokalainsatser. Jaghemställer att regeringen föreslår 10. all till Särskilda insatser på skolområdetanvisa ett anslag på . i990/9i: lOO 10 B 8. Bidrag till drifl;enav det kommunala offentliga 1991/92 Nytt anslag 30276451000 Från anslaget utgår fr.o.m. den statsbidragtill driften av det kommunala offentliga skolväsendet (gmndskola, gymnasieskolaoch utbildning för vuxna exkl. vuxenutbildningen för psykiskt utvecklingsstörda,särvux) bl. a. enligt beslut med anledning av propositionen omansvaret för skolan (prop. 1990/91; 18, UbU4, rskr. Statsbidraget utbetalas tillprimärkommunerna som ett samlat finansiellt stöd till driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet (sektorsbidrag). Från anslaget utgår vidaresärskilda bidrag för gymnasial utbildning för döva och hörselskadade samt svårtrörelsehindrade elever, ett särskilt verksamhetsstöd till vissa gymnasialautbildningar och vuxenutbildningar, bidrag till vissa gymnasiala utbildningarsom skall överföras till annan utbildningsform, bidrag till vissa kostnader isamband med försök med treåriga yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolansamt ett bidrag av engångskaraktär till driften av gmndskolan. Förslag 1991/92 2.Särskilda bidrag for gymnasial utbildning för döva och hörselskadade samt svårt rörelsehindrade elever 66 100000 Särskilt verksamhetsstöd till vissa gymnasiala utbildningar och alt överföras till annan utbildningsform 14000000 för vissa kostnader i samband med försök med treåriga yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan m. m. Lönekostnadspålägg 2 362 539000 Sektorsbidragel som införs fr.o.m.den utgör ett generellt finansiellt stöd till driften av det kommunala offentliga skolväsendet, dvs. grundskola, gymnasieskola och utbildning för vuxna exkl. sär vux. Statsbidrag till särvux beräknarjag under anslaget B 10. Bidrag till driften av särvux. Mina beräkningar för /92 gmndarsig lill 73 alladelar på de beräkningsmodeller för de tre skolformerna gmndskola, Prop.1990/91: 100 gymnasieskola och vuxenutbildning som ligger till grund förriksdagens Bil. 10 beslut om riktlinjer för statsbidrag till driften av detoffentliga skolväsendet efter förslag i propositionen om ansvaret för skolan(prop. 1990/91:18, UbU4, rskr. Jag delar upp min föredragning av anslaget så attjag först behandlar några allmänna utgångspunkter föir mina beräkningar avsektorsbidraget för /92. Därefter behandlar jag uppbyggnaden avett särskilt skolindex. Som avslutning redovisar jag varje skolforms särskildafrågor och beräkningar enligt det nya sektorsbidraget samt utbetalningsreglerför det nya bidraget. Vidövergången från de nuvarande statsbidragssystemen till ettfinansiellt stöd i form av ett sektorsbidrag till skola och vuxenutbildningskall bidragsnivån i det nya bidragssystemet stämma överens med bidragsnivånframräknad enligt de nuvarande bidragssystemens regler. En utgångspunkt i beräkningarna av sektorsbidragetför /92 är att utbetalning av bidraget skall ske utan ettförfarande med förskott och slutreglering. Detta betyder att sektorsbidragetsolika delar anpassas så att hela bidraget för ett pågående verksamhetsår ocksåbetalas ut under verksamhetsåret. Någon slutreglering kommer inte att göras avstatsbidragen för /91. Vidare har jag, i mina beräkningar avsektorsbidraget /92 förde delar som avser grundskola och gymnasieskola,utgått från slutregleral statsbidrag för /89. Med dettasom gmnd har jag beräknat sektorsbidraget med hänsyn till såvälvolymförändringar som förändringar i organisationen för resp. skolform underbudgetåren 1989/90 och 1990/91. Vidare har jag beaktat de löneförändringar somhar skett under budgetåren 1989/90 och 1990/91 med anledning av slutna avtalunder om löner för skolans personal. Detta innebär att den på dettasätt framräknade kostnaden för verksamheten under /91 utgörbasåret för sektorsbidraget /92. Hämtöver har jag beräknal kostnader, som blirföljden av att undervisningsskyldigheten förändras för lärare i grundskolanoch gymnasieskolan. Mot bakgrund av vad jag har anfört om oförändradbidragsnivå vid övergången till ett nytt bidragssystem, har jag beräknat detotala kostnaderna av sänkt undervisningsskyldighet för gymnasieskolans lärare.För lärare har jag endast beaktat de kostnader som föranleds avförändringar per den Ijuli 1990 En kostnadsberäkning av sänkt undervisningsskyldighetper för gmndskolans lärare avser jag att återkomma tillregeringen med i samband med budgetproposition. Så hade också varitfallet i det hittillsvarande systemet. Hänsyn har också för gymnasieskolans del tagitstill utbyggnaden av försöksverksamheten med treåriga yrkesinriktade studievägar på så sätt att jag har fördelat de särskilda medlen för försöksverksamheten på kommu ner som har sådan försöksverksamhet. För gymnasieskolans del tas under uppbyggnaden avden nya linjestmk- Prop. 1990/91: 100 tur, som jag kommer alt föreslå iannat sammanhang, hänsyn även Bil. 10 till studievägsvalet, dvs.produktionskostnadsfaktorn. För den del av sektorsbidraget som avservuxenutbildningen har jag beräknat kostnaden för timramar /91 ochtagit hänsyn till löneförändringar under budgetåren 1989/90 och 1990/91. Jag har också beaktat att arbetsgivarinträde vidsjukdom inte gäller fr. o. m. för lärare m.fl. De däravminskade kostnaderna beräknarjag till 588,3 milj. kr. I mina beräkningar har jag också tagit hänsyn tillatl kostnaderna för vissa tjänstledigheter och andra förmåner enligt kommunalaavtal är annorlunda än enligt statliga. Bakgrunden till detta är atl detsenaste avtalet om löner för skolans personal () innehöll enlönemässig kompensation för de förändrade allmänna anställningsvillkor lärarnafår på grund av att de går över till kommunala avtal. Dessa allmänna anställningsvillkor,t.ex. bättre sjukförmåner och bättre förmåner vid ledighet, har betalats avkommunerna. Dessa kostnader bortfaller fr.o.m. . Dennaminskning av bidraget för att rättställa kostnadsrelationerna mellan stat ochkommun beräknarjag lill 500 milj. kr. Jag har också, mot bakgrund av vad jag närmareredovisat i inledningen till littera B. Det offentliga skolväsendet (avsnitt 3)om hemspråksundervisningen, minskat sektorsbidraget för /92 med300 milj.kr. Avvecklingen av statligt reglerade tjänster förskolledare och lärare medför att statens ansvar för pensionskostnaderna ochandra trygghetsförmåner upphör. Kommunerna övertar detta ansvar för dem somavgår med pension efter den . Staten har dock ettutbetalningsansvar för dem som avgått med pension senast med utgången avdecember 1990. De successivt minskade pensionskostnaderna för staten motsvarasav en successivt ökad kostnad för kommunerna. Medel härför anvisas på dettaanslag och omförs till inkomsttiteln . Under en övergångstid om fyrabudgetår utgår kompensation för faktisk kostnad genom utbetalning av statenslöne- och pensionsverk till kommunernas pensionsanstalt, varefter en successivöverföring till sektorsbidraget sker. I och med /06 skall överföringentill kommunerna via sektorsbidraget vara helt genomförd. Jag har i denna delsamrått med chefen för . Som sista led har jag justerat mina beräkningar avsektorsbidraget för /92 med hänsyn till föreskrifterna iförordningen (1981:449) om minskning av vissa statsbidrag lill kommunalutbildning. Därmed har dessa föreskrifter om bidrag med 98 resp. lagts inpermanent i systemet. Föreskrifterna kan därefter upphävas. 1enlighet med beslut med anledning av förslag i propositionen om ansvaret för skolanskall sektorsbidragel för skola och vuxenutbildning 75 räknas upp med ettsärskilt skolindex. beslut innebär att det Prop. 1990/91: 100ankommer på regeringen att närmare bestämma hur detta index skall Bil. Med stöd av propositionen om ansvaret för skolanhar inom i samråd med ()utarbetats ett förslag till ett skolindex. I förutsättningarna för arbetet ingick att utarbetaett skolindex som består av en lönedel, ett sammanvägt löneindex för samtligaoffentligan-ställda och en varuprisdel, ett konsumentprisindex som fåiigarvaruprisutvecklingen, exkl. de delar som inte kan sägas ha relevans för kommunernasskolverksamhet. Till grund för beräkning av lönedelen i skolindexligger dels lönestatistiken för den offentliga sektorn, dels dentotalundersökning av skolans kostnader och intäkter , somgenomförts av SCB, och (). Enligt totalundersökningen av skolans kostnader ochintäkter utgjorde lönerna, inkl. personalomkostnadspålägg, 64,8%av den totala kostnaden för kommunernas skolverksamhet. Denna löneandel kankallas den ursprungliga löneandelen. Från denna löneandel bör kostnadsposternainterkommunala ersättningar och uppdragsutbildning lyftas ut. Detta bör göraseftersom interkommunala ersättningar på totalnivå uppvägs av motsvarandeintäkter. Uppdragsutbildning bör lyftas ut på grund av att den skall varasjälvfinansierad. Efler dessa reduktioner blir löneandelen 66,(korrigeradlöneandel). Till den korrigerade löneandelen bör också förasöver en större del av kostnadsposten Andra varor och tjänster ikonsumentprisindex (KPI). Skälet till detta är att denna kostnadspost tillbetydande del avser kostnader för tjänster i form av t.ex. inköpt utbildning,där priset sannolikt till största delen motiveras av personalkostnader. På samma sätt bör också förfaras med en del, entredjedel, av kostnader för lokaler. Erfarenheter visar nämligen att mångakommuner inte kan fördela sina lokalkostnader på löner och andra kostnader. Med dessa korrigeringar kan vägningstalet förlönedelen av skolindex beräknas till 75,. Vägningstalet för varor och tjänster,exkl. löner blir följaktligen 24,. Tillgrund för beräkningen av varuprisdelen i skolindex ligger KPI. Ett skolindex med denna utformning bör tillämpasförsta gången vid regeringens beslut om sektorsbidraget till kommuner /93. Iberäkningsunderlaget för den del av sektorsbidraget som avser grundsko lan grundresurs och specialresurs 1 och 2 ingår medel som anvisas under tre olika anslag. Till grundresursen har jag efler pris- och löneomräkning fört huvudde- 76 len,sammanlagt 13 732,3 milj. kr., av nuvarande anslaget B II. 1990/91: 100 driften av gmndskolor m.m. Från detta anslag harjag fört medel för Bil. 10 basresurser, del (75,) avförstärkningsresurser, tilläggsbidrag, skolledningsresurser, kallortstilläggoch finskspråklillägg, lokal skolutveckling, studie- och yrkesorientering samtpraktisk arbetslivsorientering i glesbygd och kompletteringsfortbildning. Jag har också tillfört medel för särskilt bidragtill kommunernas lokala skolutveckling under nuvarande anslag B 3. Stöd förutveckling av skolväsendet (11,9 milj.kr. Vidare har jag till grundresursen fört medel (ca75%) efter pris- och löneomräkning från anslaget B 10. Särskilda insatser inomskolväsendet (267,2 milj. Grundresursenberäknar jag till sammanlagt 14011,4 milj.kr. Till specialresursen 1 har jag efter pris- ochlöneomräkning fört del (24,) av medel för förstärkningsresurser underanslaget Bil. Bidrag till driften av grundskolor m. m. (876,2 milj. Till specialresursen 2 har jag efter pris- ochlöneomräkning fört medel för hemspråksundervisning och studiehandledning påhemspråket samt stödundervisning i svenska under anslaget Bil. Bidrag tilldriften av grundskolor m.m. (911,1 milj.kr.). Jag har därvid beaktat förslagetom minskat bidrag till hemspråksundervisning. Förspecialresurs I och 2 beräknarjag sammanlagt 1 787,3 milj. kr. Bidragen till socialavgifter för grundresursen ochde två specialresurserna har jag beräknal till sammanlagt 3 428,6 milj.kr. Den del av sektorsbidraget som avser driften avgrundskolan beräknar jag, efter justeringar slopat arbetsgivarinträde vidsjukdom och minskade kostnader för vissa tjänstledigheter och andra förmåner som jag har redovisat under punkt I (för del 775,7 milj. )under detta anslag, för /92 till sammanlagt 18451,6 milj.kr. Vid övergången den Ijuli 1991 från de nuvarandestatsbidragssystemen till ett finansiellt stöd i form av ett sektorsbidrag tillskola och vuxenutbildning stämmer, som jag har anfört, bidragsnivån idet nya bidragssystemet överens med bidragsnivån framräknad enligt denuvarande bidragssystemens regler. Jag har också anfört att det inte kommeratt göras någon slutreglering av statsbidragen för /91. Det enda undantaget från denna huvudprincip är attdet under /92 bör ske en engångsvis kompensation för en del avslutregleringen som kan framräknas enligt nuvarande regler för statsbidragtill driften av . Denna del motsvarar en lönedel i slutregleringen,som enligt nuvarande regler skulle ha utgått till kommunerna under budgetåret1991/92. Med denna engångsvisa kostnadskompensation kommer bidragsnivån förgrundskoledelen i det nya bidragssystemet att stämma överens med bidragsnivånframräknad enligt nuvarande bestämmelser för statsbidrag till driften avgrundskolan. Jag beräknar ett medelsbehov av 594,2 milj. kr. fördenna kompensation (anslagsposten 6). Enligtriksdagens beslut med anledning av propositionen om kommunalt huvudmannaskapför lärare, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer (prop.1989/90:41, UbU 9, rskr. 58) skall den statliga regleringen av nämnda tjänsterupphöra att gälla vid utgången av . Inom finns äventjänster som föreståndare och biträdande föreståndare vid elevhem för vilkasektorsavtalet för civila statsförvaltningen (SA-C) gäller. Enligt min meningbör den statliga regleringen upphöra även för dessa tjänster med tillämpningfr. o. m. den . SÖhar i sin anslagsframställning fört fram förslag om utökning av försöksverksamhetenmed treåriga yrkesinriktade linjer med 4000 intagnings-platser fr. o.m. läsåret1991/92. Med denna utökning skulle försöket kunna omfatta allaintagningsplatser inom en utbildningsinriktning vid skolenheter som harbåde försöksverksamhet och reguljär utbildning. SÖ föreslår vidare att 30 nyaklasser får inrättas inom försöket med ettårig tekni-kerulbildning, att deskolhuvudman som så önskar skall få möjlighet att anordna undervisning iengelska som C-språk och i teckenspråk som C-språk, att de finskspråkigalinjerna i gymnasieskolan i får bli reguljära samt att resurser förundervisning för svårt rörelsehindrade elever i och får beräknasenligt samma principer som för i . SÖ bedömeratt ett något högre antal ungdomar kommer att omfattas av ungdomsuppföljningenunder /92 än vad som beräknats för /91. Det nuvarande planeringssystemet avvecklas vidutgången av innevarande läsår. Några statliga beslut om gymnasieorganisationeni kommunerna kommer därmed inte längre att ske. Utökade statsbidrag till årskurs I avförsöksverksamheten med treåriga yrkesinriktade linjer kan jag inte biträda.Som jag har redovisat i inledningen (avsnitt 2) avser jag alt inom kortåterkomma till regeringen med förslag till proposition om bl.a. en nygymnasieskola. Med tanke på den långa planeringstid som är nödvändig för enförändring av den omfattning jag förutser kan en ny linjeslruktur m. m. börjainföras först fr. o. m. /93. 1 avvaktan på dessa förslagföreslårjag nu inte någon utvidgning av försöksverksamheten med treårigayrkesinriktade studievägar. Jag menar dock att intagning till årskurs /92 bör få ske i nuvarande omfattning i de kommuner som harförsökslinjerna. Det bör också vara möjligt för den kommun som vill, att inom ramenför sektorsbidraget utöka sin försöksverksamhet. Regeringen bör inhämtariksdagens bemyndigande om intag till försöksverksamhetens linjer även läsåret1991/92.