prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — NO biträds av en ställföreträdare.Verksamheten är uppdelad i rotlar, med inriktning på olika branscher inäringslivet. Ökadekrav ställs på NO till följd av den pågående avregleringen inom flera avsamhällets sektorer samt det faktum att ärendena har blivit svårare än tidigareatt spåra, analysera och bedöma. Utvecklingen på det intemationella områdetsamt en hög likviditet i storföretagen skapar möjligheter tillföretagsförvärv som i allt högre omfattning kräver insatser från NO. Det arbetesom pågår inom EFTA-EG på konkurrensområdet ställer också kravpå NO. NOhar klarat den ökade belastningen genom betydandeomprioriteringar och har koncentrerat sitt arbete på ärenden som har storbetydelse för välfärden. Att möta ytterligare resursanspråk med omprioriteringarär inte möjligt med hänsyn till de intressen konkurrenslagen skall skydda. NOanför i sin anslagsframställning bl. a. följande. Tillämpning av huvudförslaget9210000 kr. innebär att vissa viktigareärenden inte kan inom rimlig tid. Ytterligare rationaliseringar ochomprioriteringar är inte möjliga. NO yrkar medel ( + 2600000kr.) för ökade förvaltningskostnader. Ökade lokalkostnader ( +388000 kr.) Prop.1990/91:100 Bil. Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (7785500) ( + 2295000) Detär viktigt att konkurrensen i den svenska ekonomin fungerar och skärps. Behovetav utredningar och ingripanden på konkurrensområdet tillsammans med deninternationella utvecklingen ställer ökade krav på de konkurrensfrämjandemyndigheterna. Jag delar NOs uppfattning att det är viktigt med omedelbarainsatser för att de välfärdsvinster som uppkommer genom den pågåendeavregleringen kommer konsumenterna till del. Jag föreslår därför attytterligare medel om . tillförs NO för ökade insatser inomkonkurrensvården. Jagkommer att också föreslå förstärkningar av resursema hos statenspris- och konkurrensverk (SPK). Som jag redan har redovisat avser jag att iavvaktan på konkurrensutredningens slutbetänkande ta initiativ till ensamordnad användning av det resurstillskott jag har beräknat förkonkurrensområdet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Statens pris- och konkurrensverk Prop. 1989/90Utgift 55 887000 ''- 1990/91Anslag 49 804000 1991/92 Förslag 56 523000 Inkomster vid statens pris- och konkurrensverk (SPK)uppskattas till . under /92. Inkomsterna härrörfrämst från försäljning av publikationer samt från uppdrag åt utomståendemyndigheter och departement. SPK får utöver föreslagna medel /92räkna sig tillgodo inkomstema i sin verksamhet. SPK är central förvaltningsmyndighet för frågor ompris- och konkurrensbevakning med uppgift att främja en från allmän synpunktönskvärd konkurrens inom näringsliv och offentlig verksamhet (med undantag avbank- och försäkringsväsendet). SPK skall bevaka och analysera konkurrensförhållanden,prisbildning och konsumentprisutveckling, och belysa den inhemska utvecklingeni ett internationellt perspektiv. SPK skall vidare utreda frågor som kan varaav betydelse för och vidtillämpning av konkurrenslagen (1982:729) och för konsumentombudsmannen vidtillämpning av lagen (1971:112) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden.Vidare skall SPK belysa hur offentliga regleringar påverkar pris- och konkurrensförhållandensamt föra kartellregister. SPK skall underrätta regeringen om förändringar ifråga om pris- och andra konkurrensförhållanden som kan komma i konflikt medövergripande samhällsekonomiska mål. Bestämmelser om organisation m.m. finns i förordningen(1988:980) med instmktion för SPK. SPK har genomfört en fördjupad verksamhetsprövninginom ramen för treårsbudgeteringen. SPK har därvid till regeringen lämnat ensärskild rapport och en fördjupad anslagsframställning för perioden /92 1993/94. I anslagsframställningen framhålls att konkurrensfrågorna blivitalltmer centrala såväl i den nationella som i den internationella utvecklingen.Bl. a. det arbete som pågår inom EFTA-EG på konkurrensområdetställer krav på SPK. SPK har funnit att verket behöver göra ytterligaresatsningar på intemationella frågor inom konkurrensområdet. Ökade resurserbehövs även för undersökningar rörande bl. a. effektiviteten inom denoffentliga sektorn och för uppföljning av vad som händer på olika marknaderefter en avreglering. SPK betonar vidare vikten av att i en förstärktkonkurrenspolitik även intensifiera informationen om hur konkurrensfrämjandeåtgärder kan bidra till en bättre samhällsekonomisk utveckling. SPK kommerinför sina förändrade arbetsuppgifter att satsa på kompetensförsörjning, välfungerande styr- och ledningssystem, nya och effektivare arbetsformer samt attutveckla sitt teknikstöd. SPK föreslår i sin anslagsframställning att verkettilldelas ett pris- och löneomräknat anslag utan tillämpning av huvudförslagetoch att verket hämtöver tillförs medel ( + .) för ökade insatser inomde områden som ovan prioriterats. Verksamhetenskall inriktas på bevakning och analys av konkurrensförhållandena inom olikasektorer av ekonomin och att främja konkurrens och effektivitet i såväl privatsom offentlig verksamhet. Särskild prioritet skall ges intemationella frågorinom konkurrensområdet, avregleringsfrågor samt frågor om den offenliga sektornseffektivitet. 1990/91:100 BiL15 Resurser m. m.Förslagsanslag 1991/92 SPKsverksamhet har genomgått stora förändringar . Från att istor utsträckning ha varit inriktad på en detaljgranskning av kostnader ochpriser har verksamheten inriktats på åtgärder som främjar en effektivkonkurrens och att klarlägga orsakssamband av betydelse för konkurrensen påolika delmarknader. SPKprövar regelmässigt vilka verksamheter som bäst gynnar en effektiv konkurrens.Den löpande marknadsbevakningen har inriktats mot områden av större betydelseför ekonomin samt att påvisa hinder för en fungerande konkurrens. En viktigdel av SPKs verksamhet är inriktad på att ta fram underlag för tillämpning avkonkurrenslagen. Betydelsefullt för den nya verksamhetsinriktningen är alt görautredningsverksamheten mer målinriktad och att i större utsträckning se tillatt mekanismer av betydelse för en effektiv konkurrens i samhället klarläggs. del av utredningarna görs på uppdrag av regeringen och offentligautredningar. har SPK avrapporterat regeringsuppdrag som berörområden där konkurrensen är begränsad eller där marknaden är föremål föroffentliga regleringar. SPK har även belyst effekterna av avregleringar. har SPK genomfört ett stort antal branschstudier i syfteatt kartlägga de hinder som föreligger mot en effektiv konkurrens på olikamarknader. Informationsverksamhetenhar stor betydelse i SPKs konkurrensfrämjande verksamhet. Denna bedrivs genompublicering av utredningsrapporter, periodiska publikationer, promemorior,remissyttranden, artiklar, pressmeddelanden och annat informationsmaterialm.m. SPK har redovisat första steget i sin resultatanalys i syfte att preciseradelmål för verksamheten och finna ett i praktiken fungerande syslem för alt fördelaresurser. Jag anser det viktigt att SPK fortsätter arbetet med att utveckla ochförfina olika resultatmått som kan användas vid utvärdering av verksamheten isyfte att visa de praktiska resultat som SPKs verksamhet leder till. SPKbör även verka för att i högre grad genomföra avgiftsfinansierade uppdrag samtatt få en högre kostnadstäckning för sina uppdrag. Måletför SPKs verksamhet är att främja en från allmän synpunkt önskvärd konkurrensinom näringsliv och offentlig verksamhet. Åtgärder av detta slag främjareffektiviteten i ekonomin och bidrar långsiktigt till en bättresamhällsekonomisk utveckling. Utredningsverksamheten skall inriktas på attklarlägga samband av betydelse för konkurrensen i samhällsekonomin samt attanalysera hinder för en effektiv konkurrens på olika delmarknader. Frågor sombör prioriteras är utredningar om effekter av marknadsregleringar, deninternationella konkurrensens betydelse för svenskt näringsliv samtmöjligheterna att öka effektiviteten inom den offentliga sektom t. ex. genomalternativa verksamhetsformer i offentligt styrd verksamhet samt vidupphandling och entreprenad. SPK bör även prioritera information om resultatav sin verksamhet. Jaghar föreslagit förstärkningar av resurserna hos () och i det sammanhanget informerat om att jag avser att ta initiativ samordnad användning av det resurstillskott som beräknats förkonkurrensområdet. Med hänsyn till att konkurrenskommittén förnärvarande gör en översyn av konkurrenspolitiken och myndighetsstmkturen på områdetföreslårjag inte någon treårig budgetram för SPK. 1990/91:100 Bil.15 Beräknadändring 1991/92 (däravlönekostnader) Lokalkostnader (37 214000) +6136000 ( + 3922000) + 583000 6719000 Jaghemställer att regeringen föreslär 1. att godkänna att denhuvudsakliga inriktningen för verksamheten inom Statens pris- och konkurrensverks ansvarsområdeskall vara ienlighet med vad jag förordat i avsnittet Förslag 2. att till för /92 anvisa ettförslagsanslag på . 1989/90Utgift 72939000 '- * 1990/91Anslag 70200000 1991/92 Förslag 75 645000 är central förvaltningsmyndighetför konsumentfrågor med uppgift att stödja hushållen i deras strävan atteffektivt utnyttja sina resurser samt att stärka konsumentemas ställning påmarknaden. I anslutning till detta fullgörs de uppgifter som tillkommerkonsumentombudsmannen (KO) enligt marknadsföringslagen (1975:1418), produktsäkerhetslagen(1988:1604) och lagen (1984:292) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden.Verket fullgör vidare uppgifter enligt konsumentkreditlagen (1977:981),konsumentförsäkringslagen (1980:38), lagen (1971:1081) om bestämning av volymoch vikt samt förordningen (1990:643) om glesbygdsstöd. Verkets organisation m.m. framgår av förordningen(1988:61) med instmktion för . leds av en generaldirektör somdessutom är konsumentombudsman. Generaldirektören är ordförande ikonsumentverkets styrelse. En särskild nämnd, glesbygdsnämnden, är knuten tillverket som rådgivande organ i frågor som rör distribution och vamförsörjning iglesbygd. Vidare är en konsumentteknisk nämnd knuten till verket med uppgiftatt verka för att bmkarkrav beaktas vid utveckling och upphandling avprodukter. Konsumentverketanför i sin anslagsframställning bl. a. följande. Huvudförslaget för budgetåret1991/. Verket föreslår att nedskämingen på 1,fördelas jämntmellan löner och övriga kostnader. föreslår ingaväsentliga tyngdpunktsförskjutningar i verksamheten. Den inriktas i hög grad påhushållsekonomiska frågor. Budgetrådgivning, skuldsanering, kredit- och prisfrågor är fortsattmycket viktiga. Energifrågorna väger också tungt i det hushållsekonomiska perspektivet. Det västeuropeiskaintegrationsarbetet kräver stora insatser för att utvecklingen skall kunnapåverkas i en riktning som tillgodoser de svenska konsumenternas intressen. En fortsatt aktivmarknadsbevakning kommer att bedrivas med inriktning på hushållsekonomiskttunga områden och på produktsäkerhet. Dämtöver kräver den växande internationella TV-reklamenoch den snabbautvecklingen av elektroniska betalningssystem ökade insatser. Beräknadändring 1991/92 Prop.1990/91:100 BiL 15 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Varuprovningar m. m. ( + 4151000) anser jag att verksamheten på konsumentområdet i hög grad börinriktas på de hushållsekonomiska frågoma. Regeringen förbereder reformer föratt öka konkurrensen på livsmedelsområdet och för att förbättraprisinformationen. Det västeuropeiska standardiseringsarbetet ställerfortsättningsvis stora krav på . Arbetet med att utforma deteuropeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) fortsätter. Under budgetåret1991/92 kommer att krävas insatser för den anpassning till EG-regler påkonsumentområdet som torde följa av ett kommande avtal. harvisat att kraftfulla och professionella insatser ger resultat i det europeiskastandardiseringsarbetet. Verket bör fortsatt aktivt bevaka och delta i dettastandardiseringsarbete. Många kommuner har aviserat att man avser att görainskränkningar i den kommunala konsumentverksamheten. Jag finner utvecklingen oroandeom detta blir verklighet. Den kommunala konsumentverksamheten är enfömtsättning för den konsumentpolitik som statsmaktema harsatsat på. Jag kommer att ha överläggningar med myndigheter och organisationersom företräder konsumentema, med handeln saml med föratt få ytterligare underlag för mina överväganden om vilka åtgärder som kanvidtas för att stötta verksamheten. stödjer den kommunalakonsumentverksamheten med material, fortbildning och råd. Verket stödjer ocksåfrivilliga organisationers arbeie med konsumentfrågor. Konsumentverketsinsatser ökar i betydelse i det läge som den kommunala konsumentverksamheten nubefinner sig i. Motbakgmnd av vad jag nu har sagt föreslårjag att delar av rationaliseringskravetför återförs för arbetet med den västeuropeiska integrationenoch för att ytteriigare stödja konsumentverksamhet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /92anvisa ett förslagsanslag på . F 5.Allmänna reklamationsnämnden Prop. 1989/90Utgift 12404000 ''- ' 1990/91Anslag 11960000 1991/92Förslag 12 808000 har till uppgift attpröva tvister mellan konsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster ochandra nyttigheter som tillhandahållits huvudsakligen för enskilt bmk(konsumenttvister) samt att ge rekommendationer om hur tvisterna bör lösas.Nämnden skall dessutom på begäran av domstol yttra sig i konsumenttvister.Vidare skall nämnden stödja kommunernas medling i sådana tvister genom bl.a.utbildning och rådgivning till konsumentvägledare på lokal nivå. skall också informera konsumenter och näringsidkare omnämndens praxis. Nämndens organisation m.m. framgår av förordningen(1988:1583) med instmktion för . Chef för nämnden är en heltidsanställd ordförande.Till nämnden har knutits ett råd med uppgift att bistå nämnden i viktigarefrågor om verksamhetens omfattning och inriktning. I rådet ingår företrädareför konsumenter, näringsidkare och kommuner. Antalettvister som kommit in till har minskat under fleraår. Under /90 kom det in 6 117 tvister vilket är en minskningmed i förhållande till budgetåret innan. Den gynnsamma utvecklingen berorsannolikt på alt fler tvister klarats upp lokalt och att näringslivets ochkonsumentvägledamas kunskaper om bl. a. nämndens praxis ökat. Nämndens resurser är trots detta hårt ansträngdaoch väntetiderna för partema fortfarande för långa. En förklaring är atttvistema blir alltmer komplicerade. Trots knappa ekonomiska resurser harnämnden valt att inte inskränka sin verksamhet på för konsumentemabetydelsefulla områden. Den inrättades en ny avdelning förprövning av tvister som rör bankers och andra finansinstituts tjänster. anför i sinanslagsframställning bl. a. följande. Huvudförslaget /92 utgör 11584000kr. En minskning av anslaget med 1,5%innebär att väntetiderna ökar. Nämnden skulle således inte kunna leva upp till de gmndläggande kraven på ett enkelt, snabbt och billigt förfarande vid prövningen av konsumenttvister. Huvudförslagetbör därför inte tillämpas. Nämnden tillförs medel ( +400000 kr.) för att undvika att en avdelningläggs ned. Nämnden tillförs medel (+ .) för att täckavissa kostnader för införande av ett nytt datoriserat diarieföringssystemkombinerat med ettsystem för ord- och textbehandling. Beräknad ändring 1991/92 1990/91:100 Bil.15 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning 10 568 300 (8417000) 1 191700 200000 ( + 580000) verksamhet är till största delen styrd av de anmälningarsom kommer in från enskilda konsumenter. Organisationen är liten med fåmöjligheter till omfördelningar. Nämndens resurser är ansträngda. mån den kommunala konsumentverksamheten drabbas av nedskärningar kanbelastningen på nämnden komma att öka ytterligare. Mot bakgmnd av vad jag nu har sagt föreslårjag attdelar av rationaliseringskravet som ställs på nämnden återförs till anslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill för /92 anvisa ettförslagsanslag på . Stöd till konsumentorganisationer' 1990/91 Anslag 2000000' 1991/92 Förslag 2000000 ' Nytt anslag. Under /91 anvisat undernionde huvudtitelns anslag C 3. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. beslut om livsmedelspolitiken (prop.1989/90:146, JoU 25, rskr. 327) innebär att ett särskilt stöd till ideellakonsumentorganisationer inrättats. Syftet med stödet är att stimulera ochstärka konsumentemas möjligheter att utöva inflytande på livsmedelskedjansolika led i frågor som rör livsmedelspolitiken. Medlen bör användas bl. a. somstöd till ideella organisationer som bedriver projekt med anknytning tilllivsmedels- och konsumentpolitiska frågor. Regeringen gav den 21 juni 1990konsumentverket i uppdrag att lämna förslag på hur stödet närmare skall kunnautformas. har redovisat uppdraget i en skrivelse den I oktober1990. Regeringen har beslutat attmedlen skall disponeras av enligt de gmnder som harangivit. Detär viktigt att konsumentema får ut så mycket som möjligt av sina resurser.Livsmedel är en tung post i hushållsbudgeten och möjlighetema att utövainflytande på livsmedelskedjans olika led är därför särskilt angelägna. Det ärvärdefullt att ideella organisationer stimuleras att starta projekt. Jag villsärskilt betona vikten av lokala aktiviteter. Det statliga stödet till konsumentorganisationernahar inrättats. Jag bedömer det rimligt med oförändrade resurser /92. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Stöd till konsumentorganisationer /92 anvisa ett reservationsanslag på . 1990/91Anslag' 2000000 Reservation O 1991/92Förslag 2000000 'Anvisat genom forskningspoliliska beslut våren1990 (prop. 1989/90:90, LU 22, rskr. Genom forskningspolitiska beslut våren1990 anvisades 2 milj.kr. för konsumentpolitisk forskning under budgetåret1990/91. Regeringen har sedermera beslutat att medlen skall disponeras avkonsumentverket. Konsumentforskning bedrivs inom ett brett område.Den är bl. a. inriktad på studier av hushållsekonomi, konsumentteknik,vamdistribution och marknadsrättsliga frågor. Forskningen är under uppbyggnad. Konsumentverketskall stödja såväl gmndläggande som tillämpad forskning och sprida informationom forskningen och dess resultat. I sin anslagsframställning hemställer verket omoförändrat anslag till konsumentforskningen för /92. Ienlighet med beräkningarna i prop. 1989/90:90 om forskning anser jag attkonsumentforskningen bör tilldelas oförändrade resurser under budgetåret1991/92. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Konsumentforskning för /92anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till miljömärkning av produkter' Prop. 1989/90Utgift 1900000 Reservation O ': 1990/91Anslag I 000 000 1991/92Förslag 2 700000 ' F 6. Bidrag lill miljömärkning av produkter. Ett harmoniserat nordiskt system för miljömärkningav produkter infördes . Den frivilliga miljömärkningen leds iSverige av en särskild miljömärkningsstyrelse som är administrativt knuten tillSIS i certifieringsverksamhet. Miljömärkningen skall i huvudsak finansieras genomavgifter och ersättningar från de företag som får sina produkter miljömärkta.1 ett inledningsskede då verksamheten byggs upp bör dock medel tillhandahållasgenom bidrag över statsbudgeten som i särskild ordning betalas tillbaka. Miljömärkningenbefinner sig i ett uppbyggnadsskede. Det nordiskasamordningsorganet har beslutat om utveckling av kriterier förmiljömärkning av ett 15-tal produktgmpper. Miljömärkningsstyrelsen i Sverigeansvarar för nio av dem. Kriteriearbetet för sådana produkter som bedöms varaav störst betydelse från miljö- och konsumentupplysningssynpunkt harprioriterats. Intresset för miljömärkning är stort hos företagenoch konsumenterna. Det är angeläget att verksamheten byggs ut så snabbt sommöjligt. SIS hemställer i sin skrivelse till regeringen omett statsbidrag för miljömärkningsverksamheten under /92 på . Miljömärkningenär under uppbyggnad och ett omfattande arbete pågår med att ta fram kriteriersom skall gälla för miljömärkningen av olika produktgrupper. SIS har begärt ett högre bidrag för budgetåret1991/92 än vad som ursprungligen planerats men inom ramen för det totala bidragsom varit utgångspunkten i avtalet mellan staten och SIS. Jag anser det angeläget att snabbare få framkriterier för miljömärkning och därmed få fler miljömärkta produkter i handeln.Jag föreslår därför att SIS redan under /92 får disponeraresterande del av reservationsanslaget för miljömärkning av produkter. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till miljömärkning av produkter /92 anvisa ett reservationsanslag på . Stöd till trossamfund m. 1990/91: lOO IM > UV BiL 15 1 detta avsnitt behandlas tre anslag till slöd åttrossamfund samt lill ekumenisk verksamhet. Avsnittet hade tidigare mbriken Kyrkliga ändamålmen bör mbriceras om i och med att det bidrag till som tidigarehar utgått under anslaget G 1. Vissa ersättningar till kyrkofonden föreslåsdras in med utgången av innevarande budgetår. De reformer som har skett under 1980-taletbeträffande den organisation har syftat till att ge den störstamöjliga frihet att inom ett bevarat samband med staten råda i sina egnaangelägenheter. Den kyrkliga verksamheten finansieras till största delen genomden kyrkokommunala utdebitering som församlingar, kyrkliga samfälligheter ochnu även de nya stiftssamfälligheterna får besluta om. Genom den allmännakyrkoavgift som pastoraten betalar in till kyrkofonden bidrar de själva tillden kostnadsutjämning mellan pastorat med olika ekonomiska resurser som skervia denna fond. I övrigt täcks av kostnaderna för den kyrkligaverksamheten av avkastningen av kyrkans jord- och skogsbruksfastigheter ocholika ränteinkomster. Gåvor och kollekter bekostar mellan två och tre procentav verksamheten. Statens direkta ekonomiska stöd till svenska kyrkanhar huvudsakligen haft formen av anslag som har beviljats kyrkofonden somersättning för vissa indragna avgifter och för bortfallet av en del tidigareskatteinkomster. Statsanslaget till täcker i dagmindre än en procent av de totala kostnaderna för den kyrkliga verksamheten.Kyrkofondens ekonomiska ställning är nu sådan, att den inte kan anses vara ibehov av statliga medetstillskolt. Däremot är del alltjämt motiverat attstatsbidrag får utgå lill mera genomgripande underhållsarbeten på vissamedeltida domkyrkor och klosterkyrkor. Bevarandet av dessa kyrkobyggnader ärinte enbart en kyrklig fråga utan är av allmänt kulturhistoriskt intresse. Chefen för har redogjortför de ekonomiska effektema för de kyrkliga kommunerna med anledning avfolkbokföringsreformen och skattereformen. Som en del i deneutraliseringsåtgärder som avses genomföras föreslår jag att de tidigare underanslaget Vissa ersättningar till kyrkofonden anvisade medlen, 38 milj. kr.,dras in fr. o. m. /92. För kyrkofonden och de kyrkliga kommunerna sombidragen är avsedda för innebär det en indragning fr. o. m. . Till de fria trossamfunden, som saknarbeskattningsrätt, utgår statsbidrag till den religiösa verksamheten, tillgudstjänstlokaler och till utbildning av präster och pastorer i samfundensegen regi. Medel härför bör nu anvisas under littera G I. Statsbidrag till viss ekumenisk verksamhet som dekristna samfunden i vårt land medverkar i föreslås under littera G 2. Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor m.m.bör anvisas från ett anslag under littera G 3. G 1.Bidrag till trossamfund' 1989/90Utgift 55625000 1990/91 Anslag 57 736000 1991/92 Förslag 67736000 ' G 3. Prop.1990/91:100 BiL 15 Beräknadändring 1991/92 Fråndetta anslag betalas statsbidrag till andra trossamfund än förreligiös verksamhet (verksamhetsbidrag), lokaler för sådan verksamhet(lokalbidrag) och teologiska seminarier m.m. (utbildningsbidrag). Föreskrifterom dessa statsbidrag har meddelats i förordningen (1989:271) om statsbidragtill andra trossamfund än (ändrad 1989:688 och 786). Iförordningen anges vilka trossamfund som har bedömts vara berättigade tillstatsbidrag enligt de gmnder som har beslutat om (prop.1988/89:100bil. 15, KrU 10, rskr. 11 l)och till vilka utbildningar utbildningsbidrag får beviljas.Urspmngligen utgick statsbidrag endast till församlingar som var aTislutnatill frikyrkoråd.