prop · GE03130 · 1990-12-31 00:00:00 — Om densom är intagen pä sjukvårdsinrättning för vård av en psykisk störning innehareller kan länkas inneha skjutvapen och det kan antas an han inte bör inneha ensådanl vapen, skad den läkare som är ansvarig för den psykiatriska vårdenomedelbart anmäla förhållandet tid polismyndigheten i den ort där patienten ärkyrkobokförd. om de krav i fråga om skjutskicklighei eller utbildning samt devillkor i övrigl som skad vara uppfyllda för tillstånd enligt denna lagmeddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Regeringeneller den myndighel som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter omde villkor i övrigt som skall vara uppfyllda för tillstånd enligt denna lag. Denna lag nder i kraft . 2.1 fråga om förvaring av vapen och ammunition tillämpasdock äldre bestämmelsertUl utgången avjuni 1992. 3.Innehar nägonvid lagens Ucrafittädande en vapendel som enligt äldre föreskrifter fickinnehas ulan tillstånd fär han inneha vapendelen utan tillståndtill utgången avjuni 1992 eller, om ansökan om tillstånd har gjorts före nämndatidpunkt, till dess ansökan om tillstånd slutiigen har prövats. 4.Har tvä ellerflera personer tiUstånd att inneha samma vapen som gäller vid lagensUaafittädande får tillståndet inte återkallas därför att endast en person kanvara tillsiåndshavare lUl ett och samma vapen. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 5 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse Nuvarande lydelse Skap. Sekretess gäller hospolismyndighet i verksamhet, som avser förande av eller uttag urvapenregister, för uppgift som har tUlförts registtet om del kan antas attröjande av uppgiften skulle medföra fara för att vapen kommer till brottsliganvändning. Sekretess gäller hospolismyndighet i verksamhet, som avser förande av eller uttag urvapenregister, för uppgift som har tUlförts registret, om del inle står klanatl uppgiften kan röjas utan fara för att vapen eller ammunition kommer liUbrottslig användning. Under samma förutsättning gäller sekretess i verksamhetsom avser folkbokföringen för uppgift som hänför sig tdl vapenregister. Denna lag träder ikraft . iLagen omuyckt 1989:713. InledningUtdrag ur protokoU vid regeringssammanträde Närvarande;statsministern , ordförande, och statsråden , ,, R. , , G. , , , , ,, Proposition om ändringar i vapenlagen (1973:1176) m.m. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarande chefen förjustitiedepartementet en särskild uttedare, docenten . W.Persson, med uppdrag att göra en översyn av vapenlagstifiningen m.m.Uttedningen antog namnet vapenuttedning. Utredningenlade fram delbetänkandei (SOU 1987:61) Knivförbud, som innehöllförslag om förbud mol att inneha kniv och andra sädana farliga föremål vid offentligatillställningar och allmänna sammankomster. Vidare föreslogs etl förbud motatt inneha s. k. gaiustridsvapen på aUmän plals. Pä gmndval av uttedningensförslag infördes lagen (1988:254) om förbud mot alt i vissa fall inneha knivaroch andra farliga föremål (knivlagen), som ttädde i kraft (prop. 1987/88:98, JuU40, rskr. Utredningenöverlämnade till regeringen en promemoria om nyaövergångsbestämmelser för start- och signalvapen. Uttedningenöverlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1989:44) Översyn avvapenlagstifuiingen. Belänkandel innehåller en översyn av vapenlagstifiningenoch av knivlagen. Uttedningens förslag lill ändringar i knivlagen harbehandlats och lett lill lagsliflning (prop. 1989/90:129, JuU35, rskr. 287, SFS1990:413-415). Huvuddelen av belänkandet behandlar emellertid frågor medanknyining till vapenlagens (1973:1176) regelsystem. Pä flera punkter föreslåruttedningen skärpningar av vapenlagstifiningen, framför allt när det gällertillgången till skjutvapen och ammunition. Det är min avsikt all nu ta uppdessa frågor samt frågan i promemorian om nya övergångsbestämmelser för stan-och signalvapen. Utredningens sammanfattning av innehållet i sluibetänkandet, lagförslagenoch sammanfattningen av promemorian om övergångsbestämmelser bettäffande start-och signalvapen bör, i de delar som jag nu avser att ta upp, fogas tillprolokollet i detta ärende som bilaga 1,2 och 3. Uttedningensbelänkande har remissbehandlals. En förteckning över re- Prop. 1990/91:130missinstanserna bör fogas tUI protokollet i della ärende som bilaga 4. En Inledning sammanställning av remissyttrandena har upprättats ijustitiedepartementet och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr89-1937). Ävenpromemorian om nya övergångsbestämmelser till ändringama i vapenlagen avseendestart- och signalvapen (SFS 1987:1008) har remissbehandlats. En förteckningöver remissinstansema bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 5.En sammanställning av remissytttandena har upprättats i justitiedepartementetoch finns tiUgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 88-1115). Jagavser all nu ta upp de frågor som berör vapenlagen (1973:1176) ochsekretesslagen (1980:100). Regeringenbeslulade den 21 febmari 1991 all inhämla lagrådets ytttande över förslag som iärendel upprättats inom till lag om ändring i vapenlagen(1973:1176) och lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). De lill lagrådetremitterade lagförslagen bör fogas lill prolokollet i della ärende som bilaga6. Lagrådethar lämnat de remitterade förslagen ulan erinran. Iförhällande till lagrädsremissen har några ändringar av redaktionell karaktärgjorts i laglexten och motiveringen. Lagrådelsytttande bör fogas till prolokollet i delta ärende som bilaga 7. Vapenlagen(1973:1176) ttädde i kraft . Närmare föreskrifter på områdetfinns i den av regeringen utfärdade vapenkungörelsen (1974:123). Vidsidan av reglema i vapenlagen och vapenkungörelsen finns föreskrifter omskjutvapen i andra författningar. Medstöd av bemyndiganden i vapenkungörelsen har utfärdatverkställighetsföreskrifler (jfr 49 § vapenlagen och 60 § vapenkungörelsen). I6 § allmänna ordningsstadgan (1956:617) finns regler om bl.a. skjutning inomsiadsplanelagt område med eldvapen och med luft- eller fjädervapen. Bestämmelserom användning av skjutvapen i samband med jakt finns i jaktiagstiftningen. Av30 § jaktiagen (1987:259) följer bl.a. att endast de vapen som regeringenföreskriver får användas vid jakt Regeringen har i 10 § jaktförordningen(1987:905) föreskrivit att vid jakt endasl sådana skjutvapen får användas somuppfyller de krav som slalens naturvårdsverk föreskriver. Hanteringoch import av explosiva varor regleras frän i Prop.1990/91:130 lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor. För Inledning vapeninnehavare och vapenhandlare bltt reglerna i lagen avinttesse främst vid innehav eller export av krut eller ammunition i sädan mängdatt explosion kan uppstå. Belräffandeammunition som innehåller gift tillämpas även reglema i lagen (1985:426) omkemiska produkter. Andraregler av belydelse i sammanhanget finns i krigsmateriellagsiifi-ningen. Medkrigsmateriel avses bl.a. revolvrar, pistoler och gevär men inle luft- ellerfjädervapen, slätborrade hagelgevär, stan- och signalvapen som är avsedda förpattoner eller sådana skjutvapen som inte är underkastade bestämmelserna ivapenlagen. För tiUverkning och yrkesmässig försäljning av krigsmateriel här ilandet krävs som regel tillstånd av regeringen enligt lagen (1983:1034) omkonttoll över tillverkningen av krigsmateriel m.m. Krigsmateriellagstiftningentar dä över reglema om tillståndsplUci i vapenlagstiftningen (jfr 5 §vapenlagen). Undantag gäller dock i vissa fall, då alltså vapenlagen tillämpasi stället för krigsmateriellagstiftningen. Detta gäller ändring eller ombyggnadbl.a. av revolvrar, pistoler och gevär, tillverkning av enstaka sädana vapen,laddning av jakt- eller sportammunition för eget bruk saml handel med pistolereller gevär (jfr förordningen 1983:1036 om konttoll över tillverkningen avkrigsmateriel, m.m.). Reglerom export av krigsmateriel finns i lagen (1988:558) om förbud mol utförsel avkrigsmateriel, m.m. och i den tidigare nämnda förordningen i samma ämne.Krigsmateriel fär som regel inte föras ut ur landel utan tillstånd avregeringen. Vid utförsel av skjutvapen som omfallas av reglema i vapenlagen ärdel dock i många fall en uppgift för polisen all pröva frågan omutförseltillstånd. Skjutvapenoch ammunition har i varit underkastade kontroll från delallmännas sida. Huvudsyftet med denna konttoll är att hindra missbruk ocholyckor med skjutvapen och ammunition. Konttollen har också enbrottsförebyggande betydelse. Vapenlagenbygger pä principen att skjutvapen, med vissa undanlag, får innehas endasl avden som har tillstånd av polismyndigheten (vapen-tillstånd). Också förvärv avammunition, import av skjutvapen eller ammunition samt handel med skjutvapenkräver tillstånd. Meddelade tillstånd kan återkallas, om tillståndshavarenexempelvis missbmkat vapnet eller visal sig olämplig på annat säll. Lageninnehåller också regler för att säkerställa att vapen förvaras på betryggandesätt. Andra regler i vapen-lagstiftningen gäller sådanl som utiåning,reparation och ffansport av vapen. Vidare innehåller vapenlagen bestämmelser omsttaff för överträdelse av reglema i lagen eller kungörelsen eller av villkorsom polismyndigheten kan ha utfärdat för en tillsiåndshavare. Vårnuvarande vapenlagstiftning bygger på principen att endast vuxna ansvarskännande personer som har tillräckliga kunskaper att hantera vapen på ett för sig själva och omgivningen fullt betryggande sätt skall kunna 25 bettos med vapen.Upprätthållandet av denna princip fömtsätter kontroll Prop. 1990/91:130bl.a. av vem som tillåts ha vapen och för vilka ändamål som vapen fär Inledning förvärvas. Del konttollsystem vi nu har genom gällandevapenlagstiftning fyller i huvudsak högt slällda krav och innebär i stort engod avvägning mellan samhällels inttesse av konttoll och berättigade enskildainttessen. 3.1 Utgångspunkterna for mina förslag och överväganden Vapenuttedningen(Ju 1987:04) tillkallades för att se över vapen-lagstifmingen i syfte att bl.a.ästadkomma de förbättringar som behövs för att lagstifmingen skall svara motnutida krav pä skydd mol all skjutvapen och ammunition kommer i orätta händereller används i brottsliga sammanhang. Uttedningenhar i enlighet med sill uppxlrag föreslagit ett anlal ålgärder bl.a. för attnrunska mängden vapen och pä sä sätt även minska antalet brolt där vapen kommertill användning. Uttedningen har bl.a. rekommenderat en minskning av antaletvapen som en nybliven jägare skall kunna få tillstånd på (den s.k.vapengarderoben). Vidare har uttedningen föreslagit restriktioner för innehavav vapen för prydnads- och minnesändamål samt vapen med samlarvärde. Uttedningensförslag har i dessa och vissa andra delar blivit föremål för kritik säväl underremissbehandlingen som i fackpress och frän riksdagshåll. Det har ifrågasattsom del finns tilhäckliga skäl att anta alt den brottsliga användningen av vapenkommer all påverkas av de föreslagna åtgärdema. Vidare har uttrycktsuppfattningen all l.ex jägares behov av flera olika vapen inle tillmättstillräcklig betydelse. Med anledning av tre motioner till förra (mol.1989/90:Ju207, Ju816 och Ju825) uttalade justitieutskoiiei (1989/90:JuU29)efter att ha redovisat huvuddragen av vapenuttedningens förslag angåendevapengarderoben och prydnads- och minnesvapen följande. "Enligt utskottetsmening innebär några av de förslag som presenteras i sluibetänkandet av 1987års vapenutredning stora inskränkningar i rätten all inneha vapen, och delarav uttedningsförslagei har mött kritik som kan ha fog för sig. Utskottetnoterar att uttedningens uppdrag gällt bl.a. att föreslå åtgärder till skyddmot att skjutvapen och ammunition kommer i orätta händer eller används ibrottsliga sammanhang. Utskottet hyser för sin del stark tvekan i fråganhumvida det kan finnas någon beaktansvärd brottsförebyggande effekt i uttedningsförslageiom begränsning av antalet vapen i vapengarderoben." Motbakgmnd av bl.a. de invändningar som riktats mol vissa av utted-ningsförslagenavslår jag frän all lägga fram bl.a. förslag som skulle begränsavapengarderoben och möjligheten att fä tillstånd atl inneha prydnads- ochminnesvapen. Emellertidanser jag i likhel med slalsrådel som tilUcallade uttedningen atl delär myckel angeläget att ytterligare motverka förekomsten av vapen i brottsligasammanhang. Det är ett obestridligt faktum att skjutvapen ofta kommer tillanvändning i samband med brott Samhället har ell ansvar för all minimerariskema för detta. Uttedningen har pekat på brister i den nuvarandevapenlagstiftningen och för detta syfte lämnai flera förtjänstfulla förslag sombör genomföras. Många av de frågor somuttedningen tagit upp faller inom regeringens kompetensområde. I nägra av dessafrägor redovisar jag mina överväganden för kännedom. Desakliga ändringar som föreslås berör mänga paragrafer i vapenlagen. I dettasammanhang finns det skäl att även göra smärre språkliga och tekniska ändringari paragrafer som inte sakligt ändras. Jagavser att nu ta upp följande frågor: vapenlagens tillämpningsområde(3.2), vapentillstånd (3.3), ammunitionstillstånd (3.4), vapenhandlartillsiånd (3.5), förvaring av vapen (3.6), transpx)rt av vapen ochlångtidsförvaring (3.7), återkallelse av vapentillsiåndoch omhändertagande av vapen (3.8), sekreless för uppgifter ivapenregisier (3.9), instansordningen och praxis ivapenärenden (3.10), vapenaittapper (3.11), vapenamnesti (3.12) och övergångsbestämmelserbeträffande start- och signalvapen (3.13). Jagvill här framhålla atl bakgmnden till de frågor som mina förslag ochöverväganden berör finns utförligt redovisade i vapenuttedningens ovan nämndaslutbetänkande. Innanjag presenterar de överväganden och förslag som tar sikte pä ändringar isvensk vapenlagstiftning skall jag kort beröra förslagens betydelse i delnordiska samarbetet samt EG-aspekten. Närdel gäller frägor av belydelse för polisens verksamhel har jag samrått medchefen för Vidmötet med nordiska ämbeismannakommillén för lagstiftningsfrågor i den9 gjordes en genomgång av rekommendationer och ytttanden från 38:e session. Därvid behandlades bl.a. en rekommendation om ensamnordisk vapenlagstifining. Det konstaterades därvid att det skulle bli svårlatt ylterhgare harmonisera vapenlagstifiningen. Man fann att arbetet inomramen för de s.k. EES-överlägg-ningarna borde avvaktas innan beslul fattades omnågon åtgärd i denna fråga. Inför Nordiska rådetssession i har juridiska utskottet uttalat attdet är ense med ministerrådet om att en harmonisering av den nordiskavapenlagstiftningen bör ske på gmndval av konvention om konttollav enskildas förvärv och innehav av skjutvapen samt den framtida EG-regleringenpå området. InomEG har emellertid någon harmonisering inte uppnåtts. Arbetet pägär fortfarandemed att utarbeta slutliga dttektiv angående införskaffande och innehav avvapen. Mittförslag: Vilka vapen och andra föremål som skall vara tillståndspliktiga skallsom nu uttryckligen regleras i vapenlagen. Möjligheten för regeringen atlföreskriva om tillämpning av vapenlagens regler pä andra föremål som ärsärskill ägnade att användas vid brott mot någons liv, hälsa eller personligasäkerhet behålls dock. Armborstoch tårgasanordningar skall utttyckhgen anges som tillståndspliktiga ivapenlagen. Isyfte att förhindra privat vapentillverkning utanför vapenlagens konttollsystemskall lillslåndsplikien utvidgas till att omfatta även stomme, cmmma och lådatill skjutvapen saml armborslslomme med avfymingsanordning. Utredningensförslag: Skjutvapendefinitionen i vapenlagen skall i stort sett ta upp endastsådana vapen som enligt vanligt språkbmk kallas skjutvapen. Övriga föremål somhelt eller delvis bör omfatlas av vapenlagstifiningen tas in i enkompletterande vapendefinition i vapenkungörelsen. Vapenlagstiflningenstillämpningsområde utvidgas till att omfatta även väsentiigakonstmkiionsdetaljer som tmmmor tUl alla skjutvapen saml beffäf-fande armborsttill stomme med avfymingsanordning. Remissinstanserna:Flertalet remissinslanser som ytttat sig i frågan avslyrker uttedningensförslag att dela upp vapendefinitionen i två olika författningar.Riksåklagaren, överåklagaren i åklagardisirikl, hovrätten för NedreNorrland och kammarrätten i anser att tillståndsplikten avprincipiella skäl skall kunna utiäsas direki ur vapenlagen. Överåklagaren iMalmö åklagardistrikt och statens kriminaltekniska laboratorium är positiva ochanser att uttedningens förslag är bra ur effektivitetssynpunkt och visar påfördelen atl enklare kunna komplettera vapendefinitionen för nya lyper avvapen. Utvidgningen avvapenlagens tillämpningsområde till att omfatta även tmmmor tUl andraskjutvapen än revolvrar samt stomme med avfymingsanordning till armborst ökargränsdragningsproblemen enligt polismyndigheten i . Lös luftgevärspipabör enligt Föreningen undantas från kravet påtillsiåndsplikt Statens försvarshistoriska museeranser att kopior av gamla tillslåndsfria vapen skall undantas frän Prop.1990/91:130 tillsiåndsplikt Allmänna Skälenför mitt förslag: Definilionen av skjutvapen anger gränsen '''" " mellanvilka vapen som omfattas av vapenlagens regler om tillsiåndsplikt, förvaring,straff för överträdelser av reglema m.m. och viUca vapen som faller utanför.Föreskriftema i 1 § vapenlagen som reglerar tillämpningsområdet är nu inlehell lättförståeliga. Det är mänga föremål som som anges där och som inietypiskl sett är skjulvapen. Bl.a. är del inte förenligt med vanUgt språkbrukatt tårgasspray kan vara ett skjutvapen. Uttedningenhar föreslagil att vapenlagen skall innehålla endasl vapen som enligt gängsespråkbmk är att anse som skjutvapen medan atypiska vapen skall tas upp ivajenkungörelsen och ändå omfallas av vapenlagen genom ett utsträcktbemyndigande för regeringen atl föreskriva om vapenlagens tillämpning. Fleromständigheter talar emol all dela upp föreskriftema om vapenlagenstillämpningsområde i två olUca förfatmingar, vapenlagen och vapenkungörelsen.Även om reglema i vapenlagen, främsl de som bestämmer lagenstillämpningsområde, nu inte helt kan anses fylla ett högt ställt krav påöverskådUghel, botas inte den bristen av atl i princip samma föreskrifterplaceras i en regeringsförfatming. Visserligen skulle vapenlagen härigenom fåell enklare utseende och mer framstå som en skjurvapenlag. Vapenlagen böremellertid inte ses som en strikt skjutvapenlag ulan bör kunna innehålladefinitioner av såväl skjutvapen som vissa andra vapen och vapendelar vilka itillämpningshänseende skall jämställas med skjutvapen. En sämre överskädlighetskulle bli följden om lagen tillämpningsområde i betydande mån anges i tväförfattningar. Reglemai vapenlagen riktar sig lill en stor gmpp människor med skiftande bakgmnd.Dessa har ett berättigat anspråk pä att reglerna är överskådliga ochlättillgängliga. Jagär således av uppfattningen att vapenlagstifmingens tillämpningsområde sälängt som möjligt skall framgå av vapenlagen. Delkrävs enligt gällande regler inte tillstånd för atl köpa en s.k. låda tillskjutvapen eller tmmmor lill andra skjutvapen än revolvrar. Jag föreslår ilikhel med uttedningen en utvidgning av tillståndsplikien belräffande sädanaväsentiiga konstrukiionsdeialjer i syfle att förhindra privalvapeniill-verkning. I förhållande till gällande bestämmelser bör därförtillstånds-plikten omfatta även en stomme eller en låda till skjutvapen. Vidarebör ttummor även lill annal skjutvapen än revolver omfatlas. De nämndavapendelama är särskilt vitala delar för etl vapens skjulmekanism. Även förarmborststomme med avfymingsanordning bör krävas tillstånd. Bettäffande sädanahar del under remissbehandlingen visserligen framhållits atl det finns en riskför alt en tillsiåndsplikt kan medföra onödigt administrativt krångel. Dennarisk måste dock vägas mol angelägenheten av att förhindra privatvapentillverkning i syfte att undgå vapenlagstifmingens kontroll- system.Gränsdragningsproblem kan minskas genom möjligheten till Prop. 1990/91:130 verkställighetsföreskrifter och allmänna råd som klargör den närmare Allmanna innebörden av tillståndskravet. Närdel gäller uppräkningen av skjutvapen och andra tillståndsplUctiga föremålföreslår jag att även tårgasanordningar och armborst nu uttryckligen förs inbland tillståndspliktiga föremål. Dessa har tidigare i praxis ansetts omfattasav vapenlagen. Idetta sammanhang bör nämnas att flera remissinslanser föreslagil att kraftfullapilbågar av compoundtyp bör likställas med armborst Vissa pilbågar kan utvecklaen mycket stor kraft och orsaka slor skada. I en pilbåge kan dock, tillskillnad från ett armborst, energin aldrig lagras. Au kräva lollstånd för vissakraftfulla pilbågar som till sin konstmktion dock inte visar upp sloraskillnader mol sådana som är mindre kraftfulla, kan medföra att omfattandeprovskjutningar blir nödvändiga. Del kan föra med sig gränsdragningsproblem.Bl.a. med hänsyn lill detta finns det övervägande skäl för att inte införa elltillsiändstväng. Riksdagenhar i gällande vapenlag bemyndigat regeringen all föreskriva att bestämmelsernai vapenlagen eller vissa av dem skall kunna tillämpas även i fräga om andraföremål som är särskilt ägnade att användas vid brott mol nägons liv, hälsaeUer personliga säkerhet (jfr 8 kap. 7 § första styckel regeringsformen).Bemyndigandet har tillkommit för att göra del möjligl att snabbi ingripa medförfattningsändringar när nya myckel farliga föremål uppttäder pä marknaden.Delta bemyndigande har utnyttjats för att föreskriva tillsiåndsplikt tillinförsel av vissa farliga föremål (SFS 1990:417). Även om tillsiåndsplikiensomfattning i princip skall framgå av lagen finns del skäl alt behålla deltabemyndigande. Detta bemyndigande är inte lill sin omfattning sådant attregeringen kan föreskriva att vapenlagen skall tillämpas på andra föremål än desom är särskilt ägnade all användas vid brott av det slag som angivits ovan. Underremissbehandlingen har framförts att kopior av gamla tillslåndsfria vapen ärtillståndsplUctiga därför atl de rent faktiskt tillverkats efler är 1890. Dettaanförs vara tUl nackdel för bl.a. teattar som kan använda kopior av sådanavapen. Mångakopior av gamla vapen har en väl fungerande skjulmekanism och används bl.a. förtävlingsskytte. Delta gäller bl.a. för s.k. svartkmtsvapen. Del finns enligtmin mening inle skäl all slopa kravel på tillstånd för sådana vapen. Vidsidan härav finns del emellertid på marknaden kopior av vapen där originalenhärrör eller tidigare och som är obmkbara redan från Om dessaanvänds ofta beteckningen replika vapen. Dessa vapen anses inte varatillständsplikiiga därför att de aldrig haft en konstmktion som medfört altvapenlagens regler bhr tillämpliga. De kopior som säledes börvara tillslåndsfria är redan det och nägon lagändring behövs därför inle. Mittförslag : Vapen som innehas för prydnads- eller samlarändamål, hksom vapen förvilka tillstånd getts på gmnd av affektionsvärde, skall inie fä användas förskjutning. Tillståndatt inneha skjutvapen skall inle i något fall ges, om del finns skäl att anlaatt ett vajen kommer att missbrukas eller användas för annat ändamål än det somtillståndet avser. Kolsyrevapenskall jämställas med luft- och fjädervapen. Endasten fysisk person skall kunna ha tillstånd för etl och samma vapen. Utredningensförslag: Vapengarderoben, dvs. den mängd vapen som en jägare normall anses habehov av och som han regelmässigt får tiUstånd för minskas för nyblivna jägarefrån sex till två. Vid dokumenterat fortsatt jakiiniresse kan tillstånd lillfull vapengarderob beviljas. Tillstånd lill innehav av vapen som har prydnads-och affektionsvärde skall beviljas bara om det finns särskilda skäl. Tillståndskall kunna ges för vapen som har etl särskill samlarvärde och som skall ingå ien vapensamling. I övrigt överensstämmer uttedningens förslag med milt Remissinstanserna:Endast ett fålal remissinslanser tillstyrker uttedningens förslag ombegränsningar i vapengarderoben. Bland dessa är överåklagaren i Malmöåklagardisirikl, överåklagaren vid regionåklagarmyndigheten i och samt våldskommissionen. Nägra remissinslanser godtar vissabegränsningar i vapen garderoben, nämligen polismyndigheterna i ,, och samt i och FöreningenSveriges polischefer.