prop · GE0318 · 1990-12-31 00:00:00 — Skolledare och lärare tycker sig sakna möjligheter ;ill påverkasin arbetssituation. Föräldrar känner sig maktlösa införproblem som deras barn mö-ler i skolan. De förändringar somjag föreslår i del följande medför givelvis inte att problem av detta slag inomskolan omedelb;irl går att lösa. Det ärdock min övertygelse att skolan genom förändringarnakommer att förses med bättre redskap och bättre metoder alt förbättra verksamheten. Alla berörda kommer ;iit kunna ges större inflytande. Men kommer större insikt och förståelse samt ävenansvar att fordras av dem som är bereddaalt la del i detta inflytande. En mål- och resultatorienterad styrningav skolan Mitt förslag:Riksdagen och regeringen skall slyra skolverksjim heten genom alt angenationella mål. (Jruiulläggande målskall anges i lag. Övriga mål och såd;mariktlinjer för utbildningen som skall varagenerellt giltiga sk;ill anges i läiopl;iiicrn;i.I,ärar utbildningen samtlorlbildningcn :iv läiaic och skollcdinc iii andrastatliga medel att slyr;i skokm. Staten skall ge bidrag lill skolverksamhc.leii. Uidiagelskall ha karaktären av finansiellt stöd och .siilciks inte reglera verksam heten. Kommun eller annan huvudman för skolan sk;ill ansvara lör att verksamheten genomförs inom de ramar som och regeringen lagtfast. Skolans verksamhet skall följas och utvärderas. Uppföljningen och utvärderingenskall ge underkig lör alt bedöma om åtgärder behövervidtas eller korrigeringar göras för all nationella mål och riktlinjer skall kunna upprätthållas och resultaten förbättras. Skälen för mitt förslag: De grundläggande principer för styrning av skolan som jag nu redovisar följer den utvecklingsstrategi som tidigareställt sig bakom. Mina förslag innebäratt ytterligare steg tas på vägen till en mer;i utpräglad målstyrning med ett lokalt ansvar för verksamhetens genomförande. En mål- och resultatorienterad styrning av skolan innebär enligt mitt sättatt se att staten anger nationellt giltiga måloch rikllinjer för arbetet i skolan. Allas rätt till likvärdigutbildning är grundläggande förskolpolitiken. Det innebär att samma mål och riktlinjer skall gälla för allaskolor i kmdel. Dessamål och rikllinjer sk;ill slås last i lag och andra lorfall- l*iop.I')')0/MI:I8 ningar. Läroplanerna är de lorlaltningai där målen och riktlinjernaför skolan huvudsakligen kommer till ulliyck. Läiopkmcrna skall vara klara ochlydlig;i. Inomde ramar och rikllinjer som riksd;igcn och regeringen lägger fast skallkommunerna eller andra huvudmiin för skokm ha stor frihet att avgöra hurverksamheten skall genomföras. Kommunerna skall besluta om hur skolan skallorg;miscras och administreras samt hur resurserna skall fördelas ochdisponeras. Till grund för dessa beslut skall givelvis ligga de mål ochriktlinjer som anges i läroplanerna. Denkunskap och kompelens som lärarna lepiesenleiai är ;iv-görande för att målenför skolan skall kunna nås. Att verks;iinhc-ten bedrivs av lärare som ärutbildade för sin uppgift är därför grundläggande för atl en nationelltlikvärdig skola med hög kvalitet skall kunna upprätthållas. Jag kommer därföratt föreslå en lagfäst skyldighet för kommunerna att använda ulbildade lärare. Dengrundläggande lärarutbildningen sk;ill ge blivande lärare en gemensam grund attslå på och ge dem den utbildning som de behöver för att fullgöra sina undervisningsuppgifter.Utbildningen skall lägga grunden för deras professionalism. Fortbildningenskall vidm;iklhåll;i och ulvcckki ileniia piolcs-sionalism. Därmed är ocksålorlbildningcn cll viktigt incilcl för en likvärdig skola. Detta blir särskiltpåtagligt i s:iinband med stora och genomgripande nationella reformer, näi nyatich löiäiidia-de krav på kunskaper och kompetens ställs på lärarna. Men ilclär också viktigt atl del finns tillgång till rorlbiklniiig ;iv hög kv;ililcl ialla delar av landei för all lorllöpandc höj;i kv;iliiclen i skolan. Statsbidragettill skokm skall i foilsättningcn enbart vara cll finansiellt stöd förskolverksamheten. Det sk;ill inic styra verksamheten så som det hargjort. Detförslag som jag nu piesciitciai iiiiub.ii :i(i stalsbidMi). ',c( utgår som ettenda bidrag till skolsektorn, ett Mkli)isbith;ig. I;tg vill i detta sammanhangerinra om :ill icgciiiig.cn lills;ilt cii kommitté (dir. 1990:20) meduppiliag all utlorma ett nyll syslem för statens bidrag lill kommuner ochkiiulsliiig, Ivnligl iliickiivcii skall kommittén utforma sina förslag sä :iilkommunerna ocksä framöver får förutsättningar att bedriv;i en likvärdigskolverksamhet. Jaghar inledningsvis velat ge denn;i samlade bild av styrningen av skolan och dehuvudkomponenlcr som ingår i den. Hur dessa närmare kommer att utformas skalljag ange i del följande. Jag skall nu på samma övergripande sätl redovisa hurjag ser på ansvarsfördelningen i skolan. Lärareoch skolledare är de som närmast skall ansvara för att verksamheten i skolangenomförs enligt läroplanerna och att utbildningen bedrivs i överensstämmelsemed vetenskap och beprövad erfarenhet. Läroplanerna skall därför primärt riktasig till dem.Härigenom kommer deras professionella ansvar att framgå Prop. I')0()/«>I:I8tydligare. Lärarna skall också kunna utveckla verksamheten i skolan på ettmera självständigt och ansvarsfullt sätt. De erfarenheter som lärarna gör isitt arbete kommer att kunna läggas till grund för förändringar inte bara pålokal nivå utan ocksä, i första hand genom rapporter från utvärderingen, påcentral nivå. Det förhållandet att läroplanerna primärt rikl;u sig tilllärarna innebär inte att lärarna skulle undantas från kommunernas ledning.Skolan skiljer sig i detta avseende inle från ann:in verksamhet. Omen lärare brister i sina åligganden enligt läroplanerna är det sålundakommunens eller annan skolhuvudmans uppgift att, i första hand genom sinskolledning, inskrida för all åstadkomma rättelse. Kommunerna svarar vidare för en ändamålsenlig organisationav skolverksamheten och för att det finns lokaler, utrustning och läromedelsamt personal för olika uppgifter i skolan, hortbildning av personalen är ettkommunalt ansvar. Kommunerna skall se till att skolan får de resurser sombehövs för att skolverksamheten skall uppnå nationella mål och uppfyllanationella riktlinjer. Det är en fråga för politikerna i kommunen och ytterstför väljarna vad skolverksamheten därutöver får kosta. Kommunerna och deras politiska ledning har del samlade ansvaretför genomförandet och utvecklingen av skolverksamheten. De ansvarar också föratt verksamheten följs och utvärderas. och regeringen svarar för utformningen av denationella målen och riktlinjerna. Ett finansiellt stöd i form av etlstatsbidrag skall utgå till primärkommunerna. Delta stöd skall beräknas ochfördelas så att det bidrar till att upprätthålla en likvärdig utbildning iskilda delar av landet. och regeringen skall följa och utvärdera denationella målen och riktlinjerna. De skall sålunda kunna bilda sig enuppfattning om vilka resultat som uppnås i skolan. Kommunerna skall varaskyldiga att redovisa fakta och loi hållanden som är av betydelse för attverksamheten skall kunna bedömas. S:inklionsål-gärder mot kommuner som intefullgör sina skyldigheter skall kunna komma ifråga. De förändrade styrnings- och ansv;irsförliåll;inden somjag nu har redovisat innebär att varje kommun koinmer all kunna la etl mycketstörre ansvar för sina barns, ungilomais och vuxna medborgares utbildning. Deförtroendevakki kan på eU mera u la t och tydligt sätt än visasina medboigaie och sin per.sonal vilken vikt de lägger vid skolverk.samhelen ikommunen och vil ken utveckling de eftersträvar. Del är min övertygelse atldella också kommer att ytterligare öka loiiililiaiiias intie.s.se och personålens engagemang och kreativitet. Det är angeläget att decentraliseringen avbeslutaiulciätlen uch det förändrade ansvarstagandet inte gör hall vid kommungränseneller hos politikerna. Det är i själva skolverksamheten som det tydligtframgår vilka åtgärder som måste vidtas och vilka priorité- Prop. 1990/91:18 ringar som bör göras för att skolan skall bli bättre. Möjligheternaatt på de enskilda skolenheterna - inomde ramar som dragits upp för det kommunala ansvaret - mera självständigt styraoch ansvara för verksamheten måste bli större.Ansvaret för att sådana förändringar kommer till stånd ligger hos kommunerna. I en skola med ett decentraliserat verksamhetsansvar kan föräldra- ochelevinflyiandet inte garanteras av centrala bestämmelser. Om möjligheten alt påverka inte bara skall bli skenbar och formell måste det finnas ett leclll ulrymme lör cll inflytande. Därför fordras det ställningstaganden bådepä politisk nivå i kom munen och av skolledningen till framför allt innehålleti föräldra-och elevinflytandet. Jag avser alt åleikoinm;i lill dessa frågori samband med kommande översyner av läroplanerna. Ett större lokaltansvarstagande ser j;ig som nödvändigt cflci som det är min övertygelse att kialten i skokmsulveckling nu måste sökas i klassrummen och i den enskikki skolan. Del 'M lärarnas och skolledarnas erraienhctcr ochprofessionalism som måste tas tillvara. De goda exemplensmakt miiste kunna föras vidare till andra skolor. Denlokala utvärderingen av skolan bildar grundenför en sådan process. Den centrala nivånbehöver i mycket större utsträckningän fånga upp lokala utvecklingstendenser och lörändringsbc-hov.Även här kommer utvärderingen alt kunna gebetydel.sefulki bidrag. Tillsammans med resultat från forskning och utvecklingsarbete kan analyser avlokalt och centralt utvärderingsarbete bilda underlag för förändringar i läroplaneroch andra styrmedel lör skolan. I anslutning till den nya statliga budgetprocessen, somutgår från att en fördjupad prövning av verksamheterna skall göras i treårsperioder,skall också underlag och riktlinjer för utvecklingen påskolområdet tas fram. Sådana riktlinjer anser jag bör presenteras i en utvecklingsplan för skolområdet,som i viktiga delar underställsriksdagen. Utvecklingsplanen skall framför allt vara statsmakternas poli-cydokument för skolverksamheten. Som sådant kommer det givetvis också indirekt att vara av betydelse för planeringsarbetet på nivå och för det lokala utvecklingsarbetet. Etl samspel mellanden lokala och den ccnti;ila nivån kan genomiilvär-deringsarbetet ochutvecklingsplanen på så sätl finna sina lonner. Min avsikt är att enutvecklingsplan lör skolväsendet skall kunna upprättas förstagången i anslutning tillbiulgctaibelel lör perioden /95-1997/98. Mina förslag i detföljande omfalkir en ny lydelse av Ioch 2 kap. av skollagen. Denna lag kommer atl omiatta grundläggande bestämmelserför alla skollonnci. Om nu föreliggande lörskiggodkänns, avser jag att återkomm;i med förslaglill ny lydelse av skollagen i övrigt, föreskrifter som lar sikte på de skilda kigbc- stämmelsersom behövs för de olika skollornierna, lörslag i dessa Prop. |99()/')|:ISavseenden ämnar jag lägga fram . Förslagen i det följande kommer i övrigt att innebäraavsevärda förenklingar på författningsområdel. På grund av att kommunernagenom tidigare beslul nu avgör anställningsform och övrigaanställningsvillkor för all personal i skolan kan den omfattande statligaregleringen på personalområdel upphöra . Förslaget tillstatsbidragsbestämmelser innebär att ytterligare betydande förenklingar iförfallningskomplexet kan ske. Även i övrigt medför mina förslag att dencentrala regleringen kommer att minska avsevärt. Jag kommer senare (avsnitt 10) atl redovisa min syn på hurläroplanerna skall utformas för att fungera i ett målslyrl system. Det jag nupresenterar är övergripande rikllinjer för det fortsatta arbetet inom dettaområde. Avsikten är att läroplanerna skall bli både klarare ochtydligare. I samband med att jag lägger fram förslag omgymnasieskolans förändring och om utvecklingen på vuxenutbildningens områdeåterkommer jag till frågan om läroplanerna för dessa skolformer. Jag avser attunder återkomma lill regeringen med förslag om översyn av läroplanenför gruiulskolan. Jag kommer senare (avsnitt 11) atl presentera rikllinjer lör vad uppföljningen ochutvärderingen skall innefatta och hur elt system härför skall byggas upp. Flera remissinstanser har hävdat all ett nyll slyisysteminte kan bedömas förrän alla styrfaktorer i systemet har utvecklats och kanpresenteras och tillämpas fullt ul. Jag menar all elt sådant synsätt bygger påföreställningen all en verks:iinhel kan fungera först när alla centrala kravoch funktioner är fullt utbyggda och preciserade. Många försök att förnya verk.samhclcrna inom ilenoflenlliga sektorn har hindrats av krav på utredningar som skall göra fullständigagenomlysningar av frågor och förhållanden innan ställning tas tillförändringar och förenklingar. Sådana krav har fått stöd avintressen som vill förhindra utveckling eller inte vill ha några förändringaralls. De förslag som jag nu lägger fram är en fortsättning på den utveckling avskolan, där det första steget logs i den s.k. slyrpropo,sitionen ochföljdes av den s.k, kommunaliseringspropositionen . Inte heller nutäcker mina förslag alla frågor och problemställningar. 1 flera frågor avserjag att återkomma . Till stora delar måste förändringarna påskolområdet också ses som början av en process där erfarenheter som görs kanläggas till grund för fortlöpande förändringar och förbättringar. Min bestämda uppfattning är att både de politisktansvariga i kommunerna och de som arbetar i skolan har kompetens, vilja ochförmåga att nu ta ett ökat ansvar för verksamheten i skolan. Storaförändringar förestår på skolområdet. Gymnasieulbild-ningen skall reformerassamtidigt som antalet elever i gymnasieålder minskar. Större krav ställssamtidigt på utbildningen lör vuxna. Det ökande antalet barn, födda under deallra , kommer atl öka behovet av utbildning igrundskolan. Jag är övertygail om all förändringar av dcttii slag lättare kanmötas, om det finns slöi re ulrymme lör lokala beslul. På lokalnivå kommer man nu att kunna lalta egna ratiiiiiella beslut omskolorganisationen, beslut som kan skapa utrymiiie lör att höja kvaliteten iverksamheten i en utsträckning som inte varit möjligt tidigare. Det kan gällat.ex. samordning mellan olika skolformer som gymnasieskola och vuxenutbildningoch samverkan mellan barnomsorg och skola. Min;i förslag innefattar genomgripandeförändringar i det svenska skolsystemet. Likväl skapar de endastförutsättningar för de lokalt verksamma i skolan - anställda, politiker,elever och föräldrar - att förändra verksamheten och prioritera insatserna såatt resultaten blir bättre. Det ankommer till slut på dem att ta vara på dessamöjligheter. l'io|),1990/91:18 3 Allmän motivering tilllagförslagen 3.1 Vissa utgångspunkter för förfatlningsförslagcn Mitt förslag: I en gemensam lag samlas de grundläggande bestämmelsernasåväl för barn- och ungdomsskolan som för den kommunala utbildningen för vuxna. I enlighet med principen om en mål- och resultatorienteradstyrning av skolan läggs i lagen vikt vid bestämmelser om vail som skall -eller i vissa fall bör - uppnås. Däremot bcgräns:is föreskrifter om hur deangivna målen skall nås till vad som bedöms nödvändigt för att säkerslälkikvalileten, en nationellt likvärdig skola och den enskildes rättssäkerhet. Lagstiftningen utformas med l;inkc på all uppföljning ochutvärdering blir viktiga instrument för alt utveckla styrningen. Skälen för mitt förslag: De förslag lill ändringar iskollagen som jag här lägger fram bygger på den princip om en mål- ochresultatorienterad styrning av skolan som jag har presenterat. Om den nyaprincipen godtas, är det min avsikt att de nu föreliggande förslagen tillförfattningsändringar skall följas av andra, som förförfattningsarbetet vidare genom de delar av skol-lagstiftningen som inte tasupp till behandling . Ettgenomförande av principen om en mål- och resultatorienterad styrning av skolanhar väsentliga återverkningar på skolförfattningarna. För förståelsen av denya författningarna är det ock- så viktigt att hålla den bakomliggande styrningsprincipeni min- Prop. 1990/91:18 net. En grundläggande tanke bakom styrningsprincipen äratt statsmakterna ställer upp målen för skolväsendet, medan det ankommer påskolhuvudmännen att på bästa sätt genomföra verksamheten så att målen nås.Väsentlig vikt måste sålunda läggas vid att tydligt ange de mål - kvalitativaeller kvantitativa - som skall uppnås. Mindre utrymme skall däremot gesbestämmelser om hur verksamheten skall genomföras. De föreskrifter som skalllämnas på detta område bör sålunda begrän.sas till sådant som är betingat avstatsmakternas ansvar för kvalitet, nationell likvärdighet och den enskildesrättssäkerhet. Som exempel på elt viktigt kvalitetskrav vill jag nämnalärarnas kompetens. Jag sk:ill längre fram utveckla den saken närmare. Uppföljning och utvärdering blir viklig:i instrument löratl ul veckla styrningen av skolan. l"örrallningsbesläninielserna niiislcdärför utformas också med tanke pii :ill ge röiutsiiltningar lör cii godutvärdering och uppföljning av verksamheten. Även om det är önskvärt att de mål som statsmakternaställer upp har formen av absoluta krav som fullt ut skall uppfyllas är detofrånkomligt att ha också vissa mer allmänt formulerade mål för verksamheten.Sådana behövs för alt tjäna som tolkningsbakgrund för andra, konkretabestämmelser. I Ut antal bestämmelser som ger uttryck för grundläggandevärderingar är cll viktigt inslag i de författningsförslag som jag nu läggerfram. Vad jag har utvecklat om styrningen och dess konsekvenserför författningarna gör sig gällande lika mycket för den vuxenutbildning somregleras i vuxenutbildningslagen som för de utbildnings-former som regleras iden nuvarande skollagen. Jag anser tiden nu vara mogen att sammanföra degrundläggande reglerna för båda dessa delar av undervisningsväsendet i ettgemensamt regelsystem, benämnt skollagen. Härigenom skulle klart ocksåmarkeras det nära sambandet mellan dessa delar. Sammanförandet av skollagen och vuxenutbildningslagen geranledning att överväga några terminologiska frågor. Även om det är möjligt atti stor utsträckning göra reglerna enhetliga för sjimi-liga utbildningsformerkommer del ändå att finnas ett behov att emellanåt behandla skolformerna i dennuvarande skollagen resp. utbildningsformerna i vuxenutbildningslagen för sig.För att underlätta detta föreslår jag användningen av följande tre begrepp,vilkas innebörd lämpligen bör regleras i skollagens inledande kapitel: -Det offendigaskolviisendet för barn och ungdom, som består av , .gymnasieskolan,.säi.skolan, specialskolan och sameskolan. -Det offendigaskolväsendet för vittna, som bestiir av grundvux, komvux och särvux.. Det offentligaskolväsendet, vilket är den sammanfattande benämningen på alla de skolformersom den nya regleringen omfattar. Mittförslag: Alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografiskt hemvistsamt sociala och ekonomiska förhålkmden, ha lika tillgång till utbildning. Detoffentliga skolväsciulcis utbildning skall inom varje skolform vara likvärdigvar den än an ordnas i landet. Skälenför mitt förslag: AMas lika räll till en god ulbiklniiig i barn- ochungdomsskolan är en självklar hörnpelare i den svenska utbildningspolitiken. Ingen huvudman får därförutforma sill skolväsende så ;il( inle alla barn och ungdomar har lik:i tillgångtill iilbikliiingen. S.iicdes får inte kön, geografiskt hemvist, sociala ellerekononiisk:i liiihiil-landen utgöra grund för eller rent faktiskt leda tillsärbehandling. Detta är vad jag menar med lika lillgäiig lill utbiUlniiig. Ihiär förhoppningsvis en självklarhet lör alla skolhiivudmäii. Men j;ig vill ändåpåpeka att i dett;i ligger inte enbarl elt löibud mol uttryckligabegränsningar i enskildas rätt till utbildning, utan även ett krav på attutbildningen utformas så alt inte deltagandet i praktiken väsentligt försvårasför någon på grund av en eller flera av de nämnda faktorerna. Allas lika tillgång tillutbildning innebär alltså mer än all alla skall ha samma formella möjligheter attfå utbildning. Det ankommer på huvudmännen att utforma sitt skolväsende ochsin utbildning så att inte något barn eller någon ungdom i realitetenförhindras att få del av utbildning på grund av sitt kön, sin bostadsort ellersina sociala eller ekonomiska förhållanden. Letta kan innebära att elever, somi något av dessa avseenden är missgynnade, måste stödjas särskilt. Principen om allas likatillgång till utbildning i det offenlliga skolväsendet för barn och ungdom börentydigt slås fast i skollagen. Den lagreglering som jag föreslår i denna delfår naturligtvis inte tolkas så att den skulle utgöra ett hinder mot attskolhiivuil-männen vidtar särskilda åtgärder för att få barn och ungdomar alldelta i utbildning, som de annars kan förväntas avstå från på grund av någon avde tidigare nämnda faktorerna. Exempel på en sådan åtgärd är tillfälligaenkönade undervisningsgrupper lör all ge flickor eller pojkar bättrestudieförutsättningar inom etl omiä de, där det egna könet är i starkminoritet. I lagen bör också fästaskravet att utbiklningen inom varje skolform skall vara likvärdig varhelst ilandet den anordnas. I detta sammanhang vill jag framhålla atl likvärdig inteInityder liklor- mig ibetydelsen likadan. Tvärtom skall det, inom de ramar som statsmakterna ger,finnas utrymme för anpassning av undervisningen och organisation avutbildningen lill behov hos olika elever och vid olika skolor. Det väsentligainstrumentet för att nå en likvärdig utbildningskvalitet ligger, enligt minmening, i de för hela landet gemensamma läroplanerna. Utformningen av lärarutbildningenoch de behörighetsregler för lärare som jag kommer att föreslå längre framkommer vidare att bidra till att utbildningen över hela landet sköts av välulbildade lärare. Detta är av stor betydelse för den likvärdiga utbildningenoch också för att denna skall hålla hög kvalitet. Även det statsbidragssystemsom jag kommer att föreslå syftar till att ge skolhuvudmännen förutsättningarför undervisningsinsatser med hög och likvärdig kvalitet. Kontrollenav att alla skolhuvudman lever upp till dessa båda grundläggande principer, denom den lika tillgången till utbildning och den om den likvärdiga utbildningen,kommer all bli etl viktigt inslag i uppföljningen och utvärderingen. 3.3 Grundläggande mäl och rikllinjer för skolan Mitt förslag: Det grundläggande syftet med det offentligaskolväsendet för barn och ungdom skall vara att genom utbildningen ge elevernakunskaper och färdigheter s;mil all i samarbete med hemmen främja derasharmoniska ulveckling lill ansvaiskänn:in de människor och samhällsmedlemmar. Iulbildniiigcii skall hän syn tas till elever med särskikla behov. Motsvarande grundläggande syfte meil det oflenlliga skolväsendet för vuxna skall vara atl vuxna utifrån sina egna önskemål skall fåmöjlighet att komplettera sin utbildning sa atl främst de som tidigare fåttminst utbildning skall kunna stärka sin ställning i arbetslivet och i detkulturella och politiska livet. Verksamheteninom del offenlliga skolväsendet skall utformas i överensstämmelse medgrundläggande demokratiska värderingar. Vidare skall var och en som verkarinom skolväsendet vara skyldig att främja aktning för varje människas egenvärdeoch respekt för vår gemensamma miljö. Skälenför mitt förslag: Självfallet måste de flesta av målen och riktlinjernabeträffande utbildningens innehåll och omfattning finnas i läroplanerna,föreskrifter som inte rimligen bör ges i lagform. Även omsåledes målen för utbildningen och riktlinjerna för arbetet till heltövervägande del kommer att ställas upp i läroplanerna, anser jag att det ärväsentligt att i skollagen slå fast de grundläggande syftena med utbildningen,färdriktningen för verksamheten. Av lätt förståeliga skäl måste dessa formulerasförhållandevis allmänt. Vid sidan om deras symbolvärde kommer de främstatt tjänstgöra som en grundval för tolkningen av andni Prop. 1990/91:18 merkonkret utformade bestämmelser. De vänder sig i lika hög grad tillskolhuvudmännen som till personalen inom del oflenlliga skolväsendet.