prop · GE03162 · 1990-12-31 00:00:00 — Medanledning av domen har LO och TCO krävt ändringar i den svenska lagstiftningen bl.a.så att del inle ska föreligga hinder mol att vidta stridsålgärder på densvenska arbelsmarknaden av det skälet att den berörde arbetsgivaren har träffatkollektivavtal ulomlands. Ipromemorian föreslås att elt tillägg görs till medbeslämmandelagen så atl debbestämmelserna i 42 § inte blir tillämpliga på stridsålgärder som eljest skulleanses som olovliga på grund av att de strider mot fredsplikl som följer av etl ulländsktkollektivavtal eller en utländsk lagregel, dels sådana stridsålgärder inteskall beakias vid bedömningen av giltigheten av ell koUektivavtal som har iräffalsunder inverkan av sådana åtgärder. 1 Lagförslag Prop. Bilaga 1 Förslag till Lagom ändringi lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet Härigenomföreskrivs att del i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet skallinföras en ny paragraf, 42 a §, av följande lydelse. 42a § Bestämmelserna i 42 § gäller inle stridsålgärder som är att anse somolovliga enbart lill följd av all de a)strider mot fredspliktföreskriven i annat lands lag, eller b)utgör ett angrepp på ettutländskt kollektivavtal. Vidbedömningen av fråga om giltigheten av ell kollektivavtal som har träffatsunder inverkan av sådana stridsåtgärder som avses i första stycket skallåtgärderna lämnas ulan avseende. Dennalag träder i kraft . 2 Bakgrund Prop. Bilaga 1 2.1 Britannia-domen Den1 meddelade arbetsdomstolen (AD) dom i del s.k. Britannia-målel.Målet i AD gällde lovligheten av fackliga stridsålgärder som vidtagits mot ettfartyg i hamn. FartygetM/S JSS ägdes av elt västtyskt rederi, men var registrerat i del cypriotiskafartygsregislret och seglade alltså under flagga. Under år 1988tidsbefraktades fartyget av elt svenskt förelag och gick i linjelrafik mellanEuropa och den . Fartyget anlöpte enligt sin tidtabell Göleborgvar sextiolredje dag. Britanniavar bemannat med en filippinsk besättning för vilka gällde etl filippinsktkollektivavtal. var slutet mellan en filippinsk fackföreningoch ell filippinskt bemanningsföretag som anlitats för all i enlighel medfilippinsk lag skaffa besättning till fartyget. NärBritannia anlöpte hamn krävde Svenska Sjöfolksförbundeioch Internationella Transporlarbetarefederalionen (ITF) atl etl s. k. ITF-avtaloch nya anställningsavtal skulle tecknas i ställel för de befintliga avtalenför fartygets besättning. När rederiet vägrade atl gå med på kraven förklaradesjöfolksförbundet fartyget i blockad. Somen sympatiåtgärd beslutade sjöfolksförbundet även om blockad av visst hamnservicearbete,dvs. Irossföring och bogserbålsarbete med avseende på . För dessa arbelengällde kollektivavtal mellan och sjöfolksförbundei. Somen yllerligare sympatiåtgärd beslulade omblockad av arbetet med lastning och lossning av . Detta arbeleomfattades av del s. k. stuveriavtalel mellan och . Rederietoch sluvareförbundel gjorde gällande atl blockadålgärderna var olovliga. ADfann i etl interimistiskt beslut atl Iransporlarbetareför-bundels blockadomedelbart skulle hävas, men lämnade ell yrkande om interimistiskt beslul omsjöfolksförbundets inledningsvis vidtagna blockad utan bifall. sedermera meddelade domen har AD funnit att de vidtagna blockadåtgärdernavar olovliga enligt medbeslämmandelagen (MBL). Arbetsdomstolenhar i domen funnit all fackliga stridsålgärder är olovliga enligt MBL om desyftar lill att framtvinga elt undanröjande eller en ändring av ett beslåendekollektivavtal mellan en arbelsgivare och en annan arbetstagarorganisation. Dellagäller såväl när slridsålgärderna riklar sig direkt mot arbetsgivarparlen idet kollektivavtalet (42 § MBL) som när de ulgör sympatiåtgärder mol en motparti den angripandes egel kollektivavtal (41 § försia stycket 4 MBL). Arbetsdomstolenfann också alt dessa regler även gäller stridsålgärder som vidias i i syfleatt undanröja eller åsladkomma ändring i ell kollektivavtal mellan utländskaparter för en utländsk arbetsplats och som enligt tillämplig utländsk lag ärolovliga i förhållandel mellan avtalsparterna. AD framhåller dock alt del isådana fall måsle göras undantag för fall där det uppenbarligenskulle strida mol grunderna för den svenska rätts- Prop. 1990/91: 162ordningen all lillämpa den ulländska lagen på frågan om lovlighelen av Bilaga 1 stridsålgärder i förhållandel mellan parlerna i det ulländska avtalet. 2.2 Reaktioner med anledning av domen Medanledning av ADs dom i Brilannia-målet har i (LO)och () gemensaml vänt sig tillarbetsmarknadsdepartementet med en anhållan om översyn av bestämmelserna i för organisationernas anhållan är farhågor om allvarligainskränkningar i svenska fackliga organisationers möjligheter alt agera i inlernalionellasammanhang. Närmarebesläml gäller det möjligheterna för svenska fackliga organisationer att delspå uppmaning av vederbörande inlemational della i internationella solidaritelsaktioner,dels kunna tvinga fram svenska kollektivavtal för ulländskaentreprenadarbetare i . Organisationernahar åberopat vad departemenischefen uttalade i samband med MBLs tillkomst (prop.1975/76:105 s. 275) om svenska arbetstagarorganisationers dellagande iinternationellt organiserade sympatiåtgärder till stöd förbroderorganisationer utomlands eller för att uttrycka solidaritet med dem somutsätts för politiskt förtryck eller eljest är i behov av inlernalionellt stöd.Departemenischefen uttalade då atl del inle kan vara rimligt att resa rättsligahinder mot att en svensk medlemsorganisation på begäran av en facklig internaiionalansluter sig till en internationell aktion. Detkan i detta sammanhang anmärkas all åtminstone LO anser atl det för arbete iSverige skall anses råda kolleklivavtalslöst tillstånd även om arbetet utförsav en utländsk entreprenör med utländsk arbetskraft som står i kollektivavtalsförhållandetill varandra. Tillslöd för sin uppfattning åberopar ett uttalande av departementschefen i enproposition med riktlinjer för utlänningspolitiken m. m. 1968:142 s. 111).Departementschefen uttalade där att principen om arbetsmarknadsparternasautonomi bl. a. innebär att svensk arbetstagarorganisation kan med hot om stridsålgärdsom påtryckningsmedel söka påverka löne- och anställningsvillkoren för ulländskamontagearbetare som sysselsätts i . Han uttalade vidare att ett sådanlförfarande får anses vara att uppfatta som en tillåten åtgärd för att bringaett från svensk synpunkt kolleklivavtalslöst förhållande under svensktkollektivavtal. EnligtLO och TCO kan problemen lösas genom ändringar i MBL. Dels bör genom ändring iI § MBL klargöras alt lovligheten av fackliga stridsålgärder skall bedömasenligt de regler som gäller i del land där de vidtas. Deb bör 42 § MBL ändraseller avskaffas så att den frihet att vidla fackliga stridsåtgärder med inlernalionellbakgrund som före Britannia-domen tillämpats på svensk arbetsmarknadåterställs. Frånarbetsgivarhåll har framförts atl man inle kan dra alltför långtgåen de slutsatser av Britannia-domen och att det är givet att rättsgrundsatsen atl stridsåtgärder inte får vidtas för all tvinga fram ett upphävande eller en 22 ändring av ett gällandekollektivavtal måste gälla även i inlernationella Prop. 1990/91; 162 förhållanden. Frånarbetsgivarhåll har det inte vitsordals atl det skulle vara en allmänt omfattaduppfattning att kollektivavtal endast gäller för det land i vilket det ärträffat. Arbetsgivarsidan delar alltså inte LOs uppfattning att elt utiändskikollektivavtal är alt belrakla som en nullitet vid arbete som bedrivs iSverige. Ifördraget angående upprättandet av den Europeiska Ekonomiska Gemenskapen(Rom-fördraget) finns i artikel 7 följande bestämmelser: InomFördragets tillämpningsområde och med beaktande av de särskilda bestämmelsersom fömtses i Fördraget är varje diskriminering av nationalitetsskälförbjuden. Rådetmå, på förslag av Kommissionen och efter att ha hört Församlingen, medkvalificerad majoritet beslula om bestämmelser om förbud mot sådan diskriminering. Bestämmelsernai denna artikel innebär alltså atl varje diskriminering av nationalitelsskäl ärförbjuden. Några särskilda bestämmelser synes dock inte ha beslutals. Närdet gäller tjänster innehåller Rom-fördraget även vissa bestämmelser i bl. a.artikel 59 och artikel 60. Av dessa framgår att hinder avseende rällen attfritt utföra tjänster inom EG skall avvecklas och att den som skall utföra en tjänsleprestalionhar rätl att tillfälligt bedriva sin verksamhet i den stal där Ijänslen utförspå samma villkor som slatens egna medborgare. Avde nämnda artiklarna framgår atl sirävan inom EG är att diskriminering pågrund av nationalitet inte skall förekomma. Däremot saknas uttryckliga reglerom vad som skall gälla beträffande kollektivavtal i internationellaförhållanden. Någradirektiv som innebär hinder för EGs medlemsländer atl skydda sig mot s.k.social dumping finns alltså inte. har berörts av EG-domsloleni en meddelad dom mellan och franska immigrationsmyndighelen.Domstolen uttalade därvid all elt EG-företag som fått ett entreprenadkontrakl ielt annat har rätt all la med sig sin personal lill del land därarbetet skall ulföras. Men domslolen underströk samtidigl all det land därarbetet utförs kan utsträcka sin lagsliftning eller träffade kollektivavtalall gälla alla som utför avlönat arbete i landet. Även om den närmareinnebörden av vad EG-domslolen ullalat, ålminslone såvitt avser träffade kollektivavtal,inle lorde vara hell klar synes uttalandet dock ge slöd för uppfattningen atl EG-rätteninle hindrar ett medlemsland från all genom l.ex. minimilönelag-stiflning åsladkommaell skydd mol social dumping. Isammanhanget kan nämnas vad EG-domslolen uttalat i samband med atl frågan huruvida kollektivavtal kan användas för atl genomföra elt EG- 23 direktiv varit föremål förprövning. Domstolen har då slagit fasl som en Prop. 1990/91:162utgångspunkt all medlemsstaterna kan överiåla åt arbetsmarknadens par- Bilaga 1 ter atl genomföra etl direktiv, men alt detta inle fritarmedlemsstaterna från förpliktelsen att säkerställa att alla arbetstagare i fullutsträckning faller under direktivels beskydd. Närdet gäller bestämmandet av minimilön uppvisar olika lösningar. Detvanligaste är att del har införts regler om minimilön i lagstiftningen. Sådanaregler finns i , , , och , och bestäms minimilönerna inom vissa sektorer avarbetsmarknaden av löneråd respektive gemensamma kommittéer. Belgienoch tillämpar etl syslem med riksläckande kollektivavtal för att beslämmaminimilöner. ,och tillämpar, på motsvarande säll somSverige, etl syslem med sektorvisa kollektivavtal för lönebildningen. Närdet gäller stridsåtgärder har olika lösningar. Men generellt kansägas all del inom dessa länder är tillåtet atl vidla fackliga stridsålgärder.11, ex. , och är det dockinte tillåtet atl vidla stridsålgärder under löpande avlalsperiod omkollektivavtalet inte tillåter det. Fråganom hur utländska kollektivavtal skall behandlas om det görs gällande att deomfattar arbete som skall utföras i ell annal land synes inte ha fått någonuttrycklig reglering i dessa länder, annat än när del gäller Nederiänderna där eltsådanl avtal kan bli gällande av högsl etl år efterprövning i arbetsminisleriel. MBLsaknar uttryckliga bestämmelser om lagens tillämplighet på arbetsgivar- ocharbetstagarförhållanden med internationell anknyining. I förarbetena lilllagen har emellertid angivils att den frågan får lösas i rättstilllämpningenenligt sedvanliga normer för lagkonflikter (prop. 1975/76:105 Bilaga I s. 327). Påsamma sätt som i annan arbetsrättslig lagsliftning angavs all utgångspunktenbör vara alt MBL blir lillämplig på varje arbetsplats med dominerandeanknytning lill eller svenska förhållanden. Som regel gäller delta omarbetet mera stadigvarande är förlagt lill eller, beträffande arbelesom utförs i etl annal land, om både arbelsgivare och arbelslagare är svenskarättssubjekt. Påsjöfartens område anfördes all MBL bör gälla fartyg som enligt sjölagen är svenskt, oavsell vem som handhar driften ombord. Även belräffande ullandsregistrerade fartyg ansågs lagen böra gälla om fartyget ändå har dominerande anknytning till svenska förhållanden. Som exempel på sådana förhållanden angavs dels alt fartyget går i trafik som regelbundet 24 berör svenska hamnar, delsall de anslällda till övervägande delen är av Prop. 1990/91: 162 svensknationalitet. Vidare angavs att etl riktmärke bör vara om regering- Bilaga1 en med stöd av sjömanslagen har förordnal all den lagen skall gälla ombord. Efteratt ha slagit fast att den fredsplikt som följer med ingångna kollektivavtalär av slor belydelse inle bara för de avlalsslutande parterna ulan också församhället, förklarade föredragande departementschefen att del vore olämpligtall lagreglera såväl frågan om politiska strejker som frågan om strejker medutländsk bakgrund (a. prop. s. 202 203). Ipropositionen har också anföris all det på svensk arbetsmarknad råder utbreddenighet om del berättigade och betydelsefulla i principen om alt etl träffatkollektivavtal skall respekteras under avtalets giltighetstid. Arbetsfredunder löpande avlalsperiod är en förutsättning för all näringsliv och samhälleskall kunna fungera och utvecklas och för alt näringslivet skall kunna bevarasin förmåga all konkurrera med förelag i andra länder. Arbetsfreden är också enutgångspunkt för de fackliga organisationernas lönepolitiska strävanden och förenskildas ekonomiska trygghet (a. prop. s. 270 f). Delbör i delta sammanhang framhållas all det i propositionen också anfördes all fredspliktsreglernautgår från en fri och lika rält för alla all vidta ekonomiska stridsåtgärderför att främja fackliga syften gentemot en molparl. Detta angavs innebära bl.a. alt det slår en facklig organisailon fritt all rikta stridsålgärder även molavtalsområden på vilka kollektivavtal redan träffats mellan arbelsgivaren ochen annan facklig organisation och att sympatiåtgärder får vidias för all stödjaen sådan stridsålgärd (a. prop. s. 276). Närdet gäller strejk och andra stridsålgärder med bakgrund i ulländska förhållandenfann alltså departementschefen inte anledning att utforma regler i lagen: Hanfann det hell naturligt att svenska arbetstagarorganisationer inte skall varaförhindrade all delta i internationellt organiserade sympatiåtgärder lill stödför broderorganisalioner ulomlands eller för all uttrycka solidaritet med demsom utsätts för politiskt förtryck eller eljest är i behov av internationelltstöd. Begär i sådana sammanhang en facklig internaiional all dess svenskamedlemsorganisation skall ansluta sig till en internationell aktion kan del inlevara rimligl alt resa rättsliga hinder häremot. Även om det rättsliga läget intevar till alla delar klart saknades del, enligt departementschefen, anledningalt tro annat än all del av honom uttryckta synsättet i alll väsentligt skullemotsvaras av vad som skulle bli bedömningen vid en rällslig prövning (a. prop. Ifråga om de svenska arbetstagarorganisationernas rätt att delta i inter nationelll organiserade slödaktioner för arbetstagare i andra länder uttala de inrikesulskoUel (InU 1975/76:45 s. 47) aU MBL utan tvivel ger hand lingsutrymme för de svenska organisalionerna. Utskollel framhöll i sam manhanget all del inle var fråga enbarl, eller ens i försia hand, om den rättsliga sidan av saken, utan atl viktigare var atl man kunde räkna med all 25 det i praktikentillämpades etl handlingsmönster som ler sig tillfredssläl- Prop. 1990/91;162 lande för alla berörda parier. Arbetsdomstolensdom bygger på följande rättsgrundsatser. a)Fackliga stridsålgärder får vidiasi syfle atl ulgöra påtryckning på en arbetsgivare att iräffa kollektivavtal meden arbetstagarorganisation. b)Fackliga stridsålgärder fårinte vidtas i syfte att upphäva eller ändra elt gällande kollektivavtal. c)Fackliga stridsåtgärder fårvidtas i syfte att utgöra påtryckning på en arbetsgivare att träffakollektivavtal med en arbetstagarorganisation arbetsgivaren redan ärbunden av kollektivavtal med en annan arbetstagarorganisation för det arbetesom är i fråga. (Här bör framhållas all det förhållandet all avtalen kan komma atlstrida mol varandra eller vara oförenliga med varandra är elt problem som intelöses genom förbud mot stridsåtgärder som vidtas i syfte att få det senareavtalet till stånd utan genom rättsregler om konkurrens mellan kollektivavtal.Rättsläget i fråga om konkurrerande kollektivavtal får anses klarlagt genomarbetsdomstol lens praxis. Huvudregeln är att elt senare avtal får vika för etllidigare avtal.) d) Fackligastridsåtgärder får inle vidias i syfle alt åstadkomma etl kollektivavtal när detta enligt svensk räll inte skulle anses som giltigt. e) Fråganom lovlighelen av fackliga stridsålgärder skall normall avgöras med tillämpning av lagen i del land där åtgärderna vidtas. OFackliga sympatiåtgärder till stöd för lovliga primärkonflikter får vidtas ävennär primärkonfliklen äger rum ulomlands. g)Rättsförhållandet mellan redare och ombordanställda skall i princip bedömasenligt flaggans lag, dvs. rällsordningen i det land där fartyget är registrerat. Molbakgrund av dessa grundsatser och alt det för den filippinska besättningen på etl filippinskt kollektivavtal som, liksom elt kollektivavtal i ,medförde fredsplikt för besättningen fann AD att de vidtagna slridsålgärdernastred mol 41 och 42 §§ MBL. Genomdomen har AD slagit fast all skyldigheten atl respektera träffadekollektivavtal gäller även i förhållande till avtal som ingåtts mellan parter utanförden svenska arbetsmarknaden. Detta lorde få följande belydelse på den svenskaarbetsmarknaden. a)Utländsk arbetsgivare utan kollektivavtal ADsdom medför inle några ändringar i vad som gäller för en utländsk arbetsgivare utan kollektivavtal när denne bedriver verksamhel i . Svenska fackliga organisalioner slår fria all med hjälp av stridsålgärder söka få till stånd etl kollektivavtal för arbetet i fråga. b)Utländsk arbetsgivare med utländskt kollektivavtal Prop.1990/91:162 Dettafall kan delas upp i tre olika lypsilualioner, nämligen deb atl avtalet ° ostridiglär avsett enbart för arbetsmarknaden i del land där det har Iräffals, dels allavtalet enbart av den ena avtalsparten anses gälla även för arbele i samldels alt båda avtalsparterna anser att avtalet gäller även för arbete iSverige. Denförsia situationen, alt avtalet i fråga enbarl gäller för arbele i del land därdet har iräflats, lorde inle bereda några speciella problem. En sådan arbelsgivareär atl jämställa med arbetsgivaren under a) ovan. Denandra typsilualionen, alt t. ex. arbelsgivaren ensidigt påstår alt ell i ett annalland träffat kollektivavtal gäller även för arbele i , lorde inle hellerbereda några speciella svårigheler. Om motparten i avtalet inte delar denuppfattningen, och det inle heller av avtaleli övrigl framgår att ståndpunktenhar fog för sig, torde situationen överensstämma med det här först nämnda fallel.Även en sådan arbetsgivare lorde alltså vara all jämställa med arbelsgivarenunder a) ovan. Dentredje typsituationen, atl en arbetsgivare och en facklig organisation i ellannat land har träffat ell kollektivavtal som helt eller delvis är avsell att lillämpasäven på arbete i t.ex. , kan däremol vålla vissa problem. I elt sådanlfall kan visserligen svenska fackliga organisalioner med hjälp av stridsålgärdersöka åsladkomma ell kollektivavtal för det arbete som ska bedrivas i Sverigevid sidan av det redan träffade ulländska avtalet. Vid konkurrens mellanavtalen gäller då normalt det först träffade avtalet. Däremot är de svenskafackliga organisalionerna förhindrade alt med hjälp av stridsåtgärder sökaersätta det ulländska avtalet med ett svenskt kollektivavtal. Hinder råderockså mot atl med hjälp av stridsålgärder söka åstadkomma ändringar i del ulländskakollektivavtalet. Attdenna typ av situationer hitlills inle har vållat några slörre problem på densvenska arbelsmarknaden hänger samman med del krav på arbetstillstånd förutlänningar som gäller för andra än helt tillfälliga arbeten i Sverige.Arbetstillstånd beslutas av statens invandrarverk, som kan delegerabeslutsrätten till (), länsarbetsnämnd ellerpolismyndighet. AMS skall besluta om riktlinjer för bedömningen av ärenden omarbetstillstånd. Innan rikllinjer utfärdas skall arbetsmarknadens parter fåtillfälle att yttra sig. Sådan yttranderätl föreligger också innan beslul omarbetstillstånd i ärende av principiell betydelse eller annars av större viktfallas. De fackliga organisationerna har i dessa sammanhang regelmässigtavstyrkt ansökningar om arbetstillstånd om inte lön och anställningsvillkor iövrigt motsvarat vad som gäller på den svenska arbetsmarknaden. Vid tillslåndsgivningenhar på delta sätt anställningsvillkoren varit en av de faktorer som beakias.Del inflytande arbetsmarknadens parier härigenom har fått i lillslåndsärendenahar medfört alt del i praktiken inte har varit möjligt för utländska arbetsgivareatl bedriva verksamhet i på villkor som på ett alltför markant säll haravvikit från vad som gäller på den svenska arbetsmarknaden. Denpågående utvecklingen mol ett integrerat kan komma alt få till följd att kravet påarbetstillstånd upphävs. Därmed försvinner den nu föreliggande möjlighelenatt i praktiken se till att svensk standard råder i Prop. 1990/91; 162fråga om villkoren när arbete skall utföras i av utomnordisk Bilaga1 arbelskraft. c)Internationella solidaritetsaktioner Fråganom lovligheten av solidaritelsaktioner av polilisk karaklär berörs inte av ADsdom. Som framgått ovan har del i MBLs förarbeten uttalats som helt naturligt atlsvenska arbetstagarorganisationer inte skall vara förhindrade all della iinternationellt organiserade sympatiåtgärder lill slöd för broderorganisationerulomlands eller för att uttrycka solidaritet med dem som utsätts för politisktförtryck eller eljest är i behov av internationellt stöd. Internationellasolidaritelsaktioner i form av fackliga stridsålgärder i syfte att åstadkommaändring i ett utländskt kollektivavtal torde normalt bli alt anse som olovligaenligt svensk rätt. Detsamma torde även gälla om syftel med stridsålgärden äralt åsladkomma ell kollektivavtal mellan utländska parter om lillämpligutländsk lag betraktar ett avtal som träffats under sådana förhållanden som ogilligl. Detbör i sammanhanget framhållas att en förutsättning för att en svensk domstolkommer alt fästa avseende vid vad som föreskrivs i utländsk lagsliflning eller ulländskakollektivavtal är atl lagsliflningen eller avtalet inle strider molgrundläggande svensk rättsuppfattning. Påden svenska arbetsmarknaden gäller bl. a. följande två rättgrundsalser,nämligen dels alt del inle är lillålet alt med fackliga stridsålgärder försöka åstadkommaändringar i eller att upphäva ett gällande kollektivavtal, dels att fackliga stridsålgärderslovlighel skall prövas enligt rättsordningen i del land där åtgärderna vidtas. Dekrav på ändringar i den svenska lagsliflningen som har rests med anledning av ADsdom är som framgått ovan dels alt 1 § MBL ändras så all lovligheten av fackligastridsåtgärder skall bedömas enligt lagen i det land där de vidtas, dels all 42§ MBL avskaffas eller ändras så all del inte föreligger hinder mot alt vidlafackliga stridsålgärder på den svenska arbetsmarknaden av del skälet atl denberörde arbetsgivaren har träffat kollektivavtal utomlands. Syftetmed de framförda kraven på lagändring är att jämställa utländska arbetsgivare med svenska arbelsgivare som saknar kollektivavtal för arbe te som skall ulföras i . Utgångspunkten är därvid all alla arbelsgiva re som bedriver verksamhel i riskerar atl utsättas för stridsåtgärder från de fackliga organisationernas sida när dessa strävar efler alt få lill Stånd kollektivavtal om de villkor som bör gälla i den aktuella verksamhe ten. Del bör här framhållas all organisationernas rätl all vidla stridsåtgär der är grundlagsskyddad genom bestämmelser i regeringsformen. Har ett kollektivavtal iräffals är del emellertid inle tillåtet att genom stridsålgär- 28 dersöka ändra eller upphäva avtalet.