prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Detinteraationella samarbetet är av avgörande betydelse för att få en effektivkemikaliekontroll, Sverigehar i olika interaationella sammanhang drivit krav på och fått gehör för mertillförlitliga analyser av och bättre kunskaper och dokumentation omkemikalier, har också aktivt drivit och fått gehör för frågan om attbegränsa användningen av farliga ämnen. Inomramen för OECDs kemikaliearbete har framgångar uppnåtts. finns t, ex,internationellt erkända regler för god laboratoriesed (Good LaboratoryPractice) vid provning av kemikalier. För att se till att de intemationellakraven uppfylls har styrelsen för teknisk ackreditering utsetts till för kemisidan. Ettantal har tillsammans också identifierat de mest använda 1 400ämnena i världen. Dessa högvolymkemikalier står sammantaget för avden totala kemikalieanvändningen. För av dem saknas gmndläggande uppgifterhelt, för andra är bedömningsunderlaget otillräckligt. Länderaa hartillsammans med industrin påbörjat arbetet med att ta fram de kunskaper somsaknas. För sammanlagt 147 ämnen skall gmndläggande data samt uppgifter ommiljö- och hälsoeffekter ha inhämtats till utgången av , InomOECD har på svenskt initiativ ett projekt satts i gång för att identifieraämnen vilkas användning bör begränsas eller avvecklas samt för att la framförslag till riskbegränsande åtgärder. Fem ämnen/ämnesgmpper har hittillsutpekats; kvicksilver, bly, kadmium, metylenklorid och bromeradeflamskyddsmedel, OECDs miljöministrar har beslutat om att ländernaskall inrätta program för riskbegränsning. Dessutomarbetar med att sammanställa den kun skap som redan finns om kemiska ämnen och det arbete som pågår inom olika länder samt att göra den befintliga kunskapen tillgänglig. Kemikalie inspektionen deltar i detta arbete och förmedlar bl.a. databasen som ger information om i vilka länder arbete pågår kring 234 Klassificering, märkningoch registrering av kemikalier har huvudsakligen omfattat endasthälsofarlighet. I nordiskt samarbete har kriterier tagits fram även förmiljöfarlighet. Inom EG har kriterier utarbetats som väsentligenöverensstämmer med dem som har tagits fram i det nordiska samarbetet. InomNorden har även ett system för klassificering och märkning utarbetats därkriterieraa för miljöfarlighet används. Diskussioner med EG har påbörjats föratt få fram ett harmoniserat syslem. Inom EFTA/EG-samarbetethar en expertgmpp för kemikalier etablerats. on Chemical Safety, IPCS, har med bl, a,kemikalieinspektionens medverkan genomfört en radutvärderingar av olika kemiska ämnen. Regeringensställningstagande: För att förbättra informationen om kemiska ämnen ochprodukter införs ett system med förhandsanmälan av nya kemiska ämnen, ochkemikalieinspektionens produktregister byggs ut. Kemikalieinspektionensförslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens ställningstagande. Kemikalieinspektionen harinhämtat yttranden över förslaget till utbyggnad av produktregistret frånberörda myndigheter och organisationer. De har i allmänhet ställt sig positivatill inspektionens förslag. Branschorganisationeraa har dock, med hänvisningtill en skrivelse till regeringen från Företagens Uppgiftslämnardelegation(FUD), yrkat på dels en särskild produktregisterlag, dels att uppgifteraa iproduktregistret skall omfattas av 9 kap, 5 § sekretesslagen (1980:100) istället för som 8 kap, 6 § samt att produktregistemppgiftemas rättsligastatus utreds. Kemikalieinspektionen har också notifierat förslaget till EFTA,EG och . Några invändningar har inte lämnats. Regeringens överväganden:Bättre uppgifter om kemiska ämnen och produkter är en fömtsättning för eneffektiv kemikaliekontroll. En sådan kontroll är i sin tur nödvändig om detskall bli möjligt att förebygga miljö-och hälsoproblem genom att ingripa motanvändningen av hälso- och miljöskadliga ämnen och produkter. Ett viktigt led iutvecklingen av kemikaliekontrollen är att se till att god information finns omkemiska ämnen och produkter när de introduceras på marknaden. Ett system sominnebär obligatorisk förhandsanmälan av nya kemiska ämnen bör införas ochkemikalieinspektionens produktregister bör byggas ut. Systemet medförhandsanmälan innebär att tillverkare och importörer blir skyldiga attförhandsanmäla helt nya kemiska ämnen innan de börjar saluföras i ,Anmälan skall åtföljas av en dokumentation om äm- netshälso- och miljöeffekter. Systemet är i princip detsamma som det system förförhandsanmälan som redan finns inom EG, En anknytning till EGs register överanmälda ämnen fömtsätts ske. Regeringen kommer, genomändring i förordningen (1985:835) om kemiska produkter, att bemyndigakemikalieinspektionen att utarbeta de föreskrifter som krävs för systemet medförhandsanmälan. Dessutom kommerkemikalieinspektionens nuvarande produktregister alt byggas ut.Anmälningsplikten till registret utvidgas genom bl. a. krav på uppgifter ommiljöskadliga produkter och bättre information om cancer-ochallergiframkallande ämnen samt omedelbar anmälningsskyldighet för företag somtillverkar eller importerar kemiska produkter. Vidare skall allahuvudkomponenter i en produkt anges. Därigenom kan information även fås om des, k. Sverigenya ämnena, dvs, ämnen som är nya i men redan säljs iandra länder och därför inte omfattas av den förhandsanmälan som införs.Även kvaliteten på uppgifteraa i produktregistret kommer att förbättras genomatt mängd- och haltuppgifter skall preciseras ytterligare och att informationenom särskilt skadliga produkter utvidgas. För produktregistretsutbyggnad krävs vissa ändringar i förordningen (1985:835) om kemiska produktersamt i kemikalieinspektionens föreskrifter (KIFS 1986:2) om anmälan tillproduktregistret. Med hänvisning till de avbranschorganisationerna framförda synpunkterna bör frågan omsekretessbestämmelseraa för produktregistret utredas. Enligt vad regeringen harerfarit har några konkreta problem inte förevarit i fråga omsekretesskyddet för uppgifter i produktregistret. Näringslivets intresse avatt öka sekretessen måste vägas mot allmänhetens intresse av att uppgifter omhälso- och miljöskadliga ämnen och produkter inte undanhålls. Regeringen återkommer idet följande (kapitel 21, anslaget Bil) med de beräknade resursbehoven förattgenomföra de nu föreslagna förbättringarna i kemikaliekontrollen. 13.2.3Utvidgat bemyndigande för kemikalieinspektionen och Regeringensställningstagande: Kemikalieinspektionen och bemyndigasatt meddela förbud för hantering eller import av en kemisk produkt enligt 12 §lagen (1985:426) om kemiska produkter. Samråd med kommerskollegium skall ske omdet finns risk för handelshindrande verkningar. Samråd skall också ske med denav regeringen föreslagna nya näringspolitiska myndigheten om det finns riskför större industriella konsekvenser. Regeringens överväganden:Kemikalieinspektionen och har redan bemyndigats attföreskriva om särskilda villkor eller tillståndskrav enligt 11 § lagen(1985:426) om kemiska produkter. Förbud enligt 12 § meddelas enbart avregeringen. Idet framtida miljöarbetet blir det allt viktigare att kunna förebygga Prop.1990/91:90 miljöproblem genom att avveckla eller begränsa användningen av hälsoochmiljöfarliga ämnen. Erfarenheten av tidigare delegering till de ansvarigamyndigheteraa av beslut om särskilda villkor eller tillståndskrav för hanteringeller import av en kemisk produkt är god. Det finns skäl att utvidgamyndigheteraas beslutanderätt till att även omfatta beslut om förbud avhantering eller import av kemiska produkter om det är av särskild betydelsefrån hälso- eller miljöskyddssynpunkt. Regeringenanser att det är rationellt att delegera till berörda myndigheter att beslutaom erforderliga föreskrifter, inklusive eventuella förbud, inom ramen för destrategier som regeringen anger för arbetet med hälsooch miljöskadliga ämnen. Regeringenavser att bemyndiga kemikalieinspektionen att meddela förbud för hanteringeller import av en kemisk produkt enligt 12 § lagen (1985:426) om kemiska produkter.Statens naturvårdsverk bemyndigas att, efter samråd med kemikalieinspektionen,meddela förbud för hantering av en kemisk produkt om det föreligger skäl medhänsyn särskilt till skyddet av den yttre miljön. Beslut somkemikalieinspektionen eller meddelar med stöd avbemyndigandet får överklagas till regeringen. Beslutom begränsningar i import och hantering skall även fortsättningsvis fattas inära samråd och kontakt med andra berörda myndigheter, t. ex. kommerskollegium,arbetarskyddsstyrelsen och den nya näringspolitiska myndighet som föreslås ipropositionen (prop. 1990/91:87) om näringspolitik för tillväxt, samt medberörda branschorganisationer. Idetta sammanhang skall vederbörlig hänsyn tas till olika nationella regler, t.ex.begränsningsförordningen (1987:1347), och intemationella regler ochöverenskommelser på handelsområdet, t.ex. förordningen (1990:986) om tekniskaregler (notifikationsförordningen). GATT-regler, och ettframtida är internationella överenskommelser som är särskilt viktigaatt beakta. 13.3 Förhandsgranskning av biologiska bekämpningsmedel Biologiskbekämpning av växtskadegörare med utnyttjande av naturligt förekommandeorganismer förekommer i viss utsträckning i , men användningen avbiologiska bekämpningsmedel är än så länge av begränsad omfattning. Främstsker användningen av biologiska bekämpningsmedel inom trädgårdsnäringen. Underde har emellertid intresset ökat för de biologiska bekämpningsmedlenbl. a. som följd av en ökad miljömedvetenhet hos allmänheten och på gmnd avutvecklingen av genteknik. Biologiskabekämpningsmedel kan vara vims, bakterier, protozoer (ur- djur), mikrosvampar, nematoder (mndmaskar) och insekter som används för att kontrollera skadegörare. Biologisk bekämpning sker typiskt genom 237 varaktigetablering eller upprepad behandling. Metoderna kan närmare Prop,1990/91:90 beskrivas på följande sätt, 1.Varaktig etablering: Enorganism introduceras, eventuellt i massivt överskott, i en miljö där den intehar funnits tidigare. Vid lämpliga förhållanden förökar sig organismen, spridersig och bidrar till en varaktig effekt. På detta sätt kan en skadeorganismunder undertryckas, 2.Upprepad behandling: Biologiskabekämpningsmedel kan användas på samma sätt som kemiska bekämpningsmedel.Mikroorganismeraa appliceras vid upprepade tillfallen när det är nödvändigteftersom de inte överlever i tillräcklig mängd för att ge en varaktigbekämpningseffekt. Detvidare begreppet biologisk kontroll kan också omnämnas i detta sammanhang.Naturlig biologisk kontroll kan utnyttjas genom att främja förhållanden som göratt en identifierad naturligt förekommande organism kontrollerarskadeorganismen. 13.3.2Riskbedömning m. m. Biologiskbekämpning av växtskadegörare sker endast i liten omfattning.Utvecklingen av gentekniken håller emellertid snabbt på att förändra bilden.Med användning av sådan teknik kan det bli möjligt att utveckla stammar medkraftigare verkan än de naturligt förekommande. Patent kan dessutom meddelaspå mikrobiologiskt förfarande och alster av sådant förfarande. Regeringentillsatte genom beslut en parlamentarisk beredning för frågorrörande användning av gentekniken (dir. 1990:16). I direktiven anförs bl. a.att den snabba utvecklingen ökar behovet av samhällelig insyn, prövning ochkontroll. Exempelvis fömtsätter ett frisläppande av genetiskt förändradeorganismer en ingående analys av ekologiska risker. Kunskaperaa om dessa är mycket begränsade. Vidare är det enligt direktiven en grannlaga uppgift attformulera en etiskt godtagbar balans mellan genetisk integritet, ekologi ocholika tillämpningar inom medicin, jordbmk, industri, osv. Översynen bör enligtdirektiven omfatta kunskapsläget beträffande de ekologiska risker som ärförbundna med ett frisläppande av genetiskt förändrade organismer, principerför ekologisk riskvärdering samt behovet av forskning kring de ekologiskariskerna. Idirektiven betonas att tillsättandet av beredningen givetvis inte får utgöranågot hinder för regeringen att fatta de beslut och vidta de åtgärder inombioteknikens område som kan visa sig vara påkallade under arbetets gång. Introduktionav biologiska bekämpningsmedel medför potentiella risker. Ekologiska negativasidoeffekter av biologiska bekämpningsmedel är kända främst efter introduktionav exotiska arter. En avsaknad av naturliga fiender kan t. ex. leda till enöveretablering. Mikroorganismer och andra levande organismer kan dessutom varasvåra att begränsa till ett visst geografiskt område. Från risksynpunkt är detdärför viktigt att känna till överlevnaden av de biologiska bekämpningsmedlensakiiva organismer i miljön och deras inverkan på den ekologiska balansen. Enannan riskfaktor är alt användning av biologiska bekämpningsmedel 238 kan orsaka negativahälsoeffekter på människan. Exponering för mikroor- Prop. 1990/91:90ganismer i bl. a, arbetsmiljön kan t. ex, orsaka luftvägsallergier eller infektioner,om det rör sig om patogena organismer. Deolika typer av risker som är förenade med användningen av biologiskabekämpningsmedel gör del nödvändigt att omgärda spridningen med krav påförsiktighetsmått. Regeringen återkommer i den fortsatta redogörelsen till hursådana försiktighetsmått bör utformas. IDanmark, , , och finns lagstiftning somgäller förhandsgranskning av biologiska bekämpningsmedel. ITyskland förhandsgranskas växtskyddsmedel bestående avmikroorganismer, vims eller feromoner på samma sätt som kemiskabekämpningsmedel. Dokumentationskrav finns publicerade för vims och huvuddrageni dessa tillämpas också på mikroorganismer som bakterier, svampar ochprotozoer. Någotenhetligt system inom EG för förhandsgranskning av bekämpningsmedel finns ännuinte. Ett förslag till direktiv för kontroll av växt-skyddsmedel omfattar ocksåsådana biologiska medel som utgörs av mikroorganismer. Mikrobiologiskabekämpningsmedel skall enligt förslaget underkastas samma prövning som kemiska.De får inte marknadsföras utan att vara godkända. Förslaget omfattar emellertidinte gentekniskt modifierade organismer. Dessa regleras i särskild ordninggenom ett direktiv som innebär förhandsgranskning i resp. medlemsland. Om engentekniskt modifierad organism godkänns för introduktion på marknaden blirgodkännandet gällande även inom övriga medlemsländer. Ett sådant godkännandeföregås därför av information till övriga medlemsländer. Vid eventuell oenighetmellan medlemsländerna finns regler om tvistlösning inom EG, IUSA och förhandsgranskas biologiska bekämpningsmedel på samma sätt somkemiska medel. Särskilda krav gäller för andra än inhemska organismer, IAustralien förhandsgranskas biologiska och kemiska bekämpningsmedel av sammamyndighet, ISverige ökar användningen av biologiska bekämpningsmedel både i växthus ochutomhus. Den totala växthusarealen uppgår till ca 350 ha och uppskattningsvisanvänds biologisk bekämpning på en tredjedel av ytan. Häri landet bedrivs numera också en ökad forskning om biologiska bekämpningsmedel.Vid universiteten bedrivs gmndforskning. Vid ärforskningen dock även inriktad på områden med närmare praktisk tillämpning. Användningenav bekämpningsmedel regleras främst genom kemikalie lagstiftningen och arbetsmiljölagstiftningen. i framställningen följer en närmare redogörelse för den rättsliga regleringen. Det kan i detta sammanhang dock tilläggas att vissa biologiska bekämpningsmedel på 239 gmnd av verkningsmekanismoch beredningsform har kunnat regleras med stöd av kemikalielagstiftningen.Särskilda dokumentationskrav har fastställts för sådana medel och ett medel ärgodkänt med stöd av lagen om kemiska produkter. 13.3.5Tillstånd och kontroll av biologiska bekämpningsmedel Regeringensförslag: Innan ett biologiskt bekämpningsmedel får saluhållas eller användasskall medlet granskas och godkännas. Kemikalieinspektionensförslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Deflesta remissinstanseraa har tillstyrkt kemikalieinspektionens förslag. Regeringens överväganden:De kemiska bekämpningsmedlen har varit underkastade en offentligkontroll. En motsvarande kontroll för hanteringen av de biologiskabekämpningsmedlen är , som framgår av vår bakgmndsredogörelse, påkallad. Med biologiskabekämpningsmedel avses i detta sammanhang mikroorganismer som bakterier,protozoer och mikrosvampar samt vims, nematoder och insekter som används föratt bekämpa skadegörare. Intresset för att användabiologisk bekämpning har ökat. Inte minst beror detta på att hälso- ochmiljöproblem kan uppkomma som en följd av svåmedbrytbara rester av kemiska bekämpningsmedel.Många kemiska bekämpningsmedel kan vara allergi- eller cancerframkallande, mån de biologiska bekämpningsmedlen erbjuder fördelar från hälso- och miljösynpunktkan de bli ett viktigt altemativ till de kemiska medlen. Introduktion av biologiskabekämpningsmedel medför dock som nämnts potentiella risker i form avekologisk obalans och andra oönskade effekter. De biologiska bekämpningsmedlenanvänds i samma syfte som de kemiska bekämpningsmedlen, dvs, i syfte attpåverka levande organismer. I fråga om de biologiska medlen tillkommer dockandra faktorer som från hälso- och miljösynpunkt är angelägna att beakta. organismer kan sålunda vara svåra att begränsa till ett visst geografisktområde eller ha en stor förökningskapacitet. Även om biologiskabekämpningsmetoder erbjuder intressanta alteraativ till andrabekämpningsmetoder har de alltså egenskaper som kräver särskilda åtgärder ochförsiktighetsmått. Det finns mot den nubeskrivna bakgmnden och med beaktande av de nya tekniker som håller på attutvecklas ett starkt behov av att de biologiska bekämpningsmedlen föreanvändningen underkastas en noggrann granskning. Regeringen föreslår attförhandsgranskning införs för biologiska bekämpningsmedel. Ett biologisktbekämpningsmedel måste vara godkänt innan det får saluhållas eller användas.Saluhållning och användning bör stå under tillsyn på motsvarande sätt somgäller för kemiska bekämpningsmedel. föreligger brist på kunskap ochstor osäkerhet råder om de risker som är förenade med att i naturen släppa utgentekniskt modifie- Detfinns därför anledning att inta ett restriktivt synsätt vid prövning av enansökan om godkännande. Regeringensställningstaganden: Kemikalieinspektionen blir den myndighet som prövarfrågoraa om godkännande av biologiska bekämpningsmedel. Tillsynenöver användningen av de biologiska bekämpningsmedlen skall utövas av sammamyndigheter som för de kemiska medlen. Kemikalieinspektionenbemyndigas att meddela de föreskrifter om försiktighetsmått som behövs vidframställning, saluhållande och användning av biologiska bekämpningsmedel. Regeringensförslag: Kostnader för förhandsgranskning av biologiska bekämpningsmedel skalltäckas genom avgifter enligt samma principer som gäller för kemiskabekämpningsmedel. Kemikalieinspektionensförslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna:Flertalet av remissinstanseraa har tillstyrkt förslaget. Regeringens överväganden:Kemikalieinspektionen har en central roll i frågor om utnyttjande av kemiskamedel för bekämpning. Genom att det administrativa arbetet, de gmndläggandedokumentationskraven och de bedömningar som behöver göras till största delen blirlikartade när det gäller biologiska bekämpningsmedel framstårkemikalieinspektionen som den lämpligaste prövningsmyndigheten. Avsikten är alltså att gekemikalieinspektionen ett bemyndigande att meddela de föreskrifter som behövs ifråga om försiktighetsmått när det gäller tillverkning, saluhållande ochanvändning. Sådana föreskrifter kan också innefatta regler om märkning ochannan produktinformation till förebyggande av skada. Kemikalieinspektionen börockså ha rätt att mer i detalj fastställa formema för prövningen och dedokumentationskrav som är nödvändiga. Som flera remissinstanser framhållit ärdet i detta sammanhang angeläget att de olikheter som finns mellan kemiska ochbiologiska bekämpningsmedel samt mellan olika biologiska bekämpningsmedel beaktasvid utformandet av dokumentationskrav, tillämpningsföreskrifter m. m. I den månett biologiskt bekämpningsmedel från miljösynpunkt är att föredra framför ettkemiskt bekämpningsmedel bör detta framgå av myndighetens ställningstaganden. Liksomgäller beträffande kemiska bekämpningsmedel bör myndighetskontrollen varaavgiftsfinansierad. Myndigheten bör kunna inhämta de uppgifter som behövs föratt bestämma avgiftens storlek. En motsvarande ändring i lagen (1985:426) omkemiska produkter bör göras. 16 1990/91. Regeringensförslag: Biologiska bekämpningsmedel regleras i en särskild lag. Kemikalieinspektionensförslag: Kemikalieinspektionen har föreslagit att lagen (1985:426) om kemiskaprodukter utvidgas till att omfatta även biologiska bekämpningsmedel. Regeringensöverväganden: Lagen om kemiska produkter, LKP, är tilllämplig på import ochhantering av kemiska ämnen och beredningar (kemiska produkter). LKPs syfte äratt förebygga att skador på människors hälsa eller miljön förorsakas av kemiskaämnens inneboende egenskaper. Förordningen (1985:836) om bekämpningsmedel hartillkommit med stöd av LKP, Kemiska bekämpningsmedel får inte importeras,saluhållas, överlåtas eller användas utan att vara godkända avkemikalieinspektionen. Inspektionen får godkänna ett bekämpningsmedel endast omdet är godtagbart från hälso- och miljöskyddssynpunkt och medlet behövs för bekämpningsändamål.Vissa biologiska bekämpningsmedel har på gmnd av verkningsmekanism,beredningsformer m. m. ansetts falla under LKP. De förhandsgranskas alltså påsamma sätt som kemiska bekämpningsmedel. Kemikalieinspektionenhar föreslagit att 1 § LKP komletteras så alt lagen i sin helhet också blirtillämplig på biologiska bekämpningsmedel. Remissinstanseraa har inte haftnågra särskilda synpunkter i fråga om den lagtekniska lösningen. VidLKPs tillkomst var särskilt frågan om lagens tillämpningsområde föremål föringående överväganden (prop, 1984/85:118 s, 16, 39 f, 57), Avsikten med LKP äratt förebygga skador som kan orsakas av ett kemiskt ämnes inneboendeegenskaper. Med hänsyn till att LKP är utformad som en ramlag för kemikalieroch kemiska hälso- och miljörisker och att de förordningar som är knutna till lagenmera i detalj skall reglera olika kemiska produktslag och tydligt anknyter tillresp. produkts kemiska riskegenskaper, är det olämpligt att, somkemikalieinspektionen föreslagit, utvidga lagen till att omfatta annat änkemikalier. Regeringenföreslår mot denna bakgmnd att frågor om biologiska bekämpningsmedel reglerasi en ny lag. Ensärskild fråga i detta sammanhang rör gränsdragningen mellan de olika typema avbekämpningsmedel. Några remissinstanser har sålunda pekat på att det kan varasvårt att dra en klar gräns mellan vad som skall räknas som ett kemiskt resp,ett biologiskt bekämpningsmedel, 1 motiven (prop. 1984/85:118 s. 39) till LKPdefinieras vad som faller inom ramen för begreppet kemisk produkt. Hit räknaskemiska ämnen som gmnd-ämnen och kemiska föreningar och beredningar som t.ex.lösningar och emulsioner. Även vissa naturprodukter som i droger användaväxtdelar anges kunna innefattas i begreppet. Att mot bakgmnd av en sådandefinition dra en skarp gräns mellan en kemisk och en biologisk produkt ärknappast möjligt. För att den nya lagens tillämpningsområde skall bli entydigtbör i lagen som reglerar biologiska bekämpningsmedel klart anges Prop.1990/91:90 vilka organismer som omfattas av lagen. Närdet är fråga om att sprida döda organismer t. ex. i form av avdödade bakterierär avsikten att åstadkomma en kemiskt toxisk effekt. En beredning med avdödadebakterier är en kemisk beredning och faller inom ramen för LKP. Den nya lagenblir därför inte tillämplig i ett sådant fall. Detla synsätt överensstämmerockså med den prövning som har skett av bekämpningsmedel där vissa bakterierhar framkallat kemiska reaktioner. Närdet gäller avgränsningen till övrig lagstiftning är det i första handväxtskyddslagen (1972:318) med tillhörande författningar som är aktuell. Växtskyddslageninnehåller bestämmelser för att skydda växter mot växtskadegörare. Medväxtskadegörare avses i lagen alla organismer ur växt- eller djurriket som kanförorsaka sjukdomar eller andra skador på växter.