prop · GE03115 · 1990-12-31 00:00:00 — Många kommuner bedriver försök och projekt som gällersamverkan mellan förskolan och skolan. Därmed finns också på många håll personalsom är insatt i verksamheten från både skolans och förskolans utgångspunkter.Sådan personal utgör naturligtvis en värdefull resurs både i fortbildning ochsom handledare. Föräldrarnas val kan komma atl grundas på andra faktorerän barnets förutsättningar. En sådan faktor skulle kunna vara rent ekonomisk.På många håll är del billigare atl ha barnen i skola och fritidshem än idaghem, eftersom avgifterna är högre i daghemmen. I och för sig tror jag att dessa farhågor är överdrivna.För mig är det självklart all föräldrarna har barnens bästa för ögonen när defäller av-görandel om tidpunkten för skolstarten. Jag ser del ändå som positivtalt man på kommunalt håll har börjat se över sin avgiflspolitik med anledningav den flexibla skolstarten. Jag bedömer all de praktiska förutsättningarna attgenomföra en flexibel skolstart just nu är goda. Antalet elever på lågstadietär ganska lågt, ungefär 290 000, medan del kommer atl ökasuccessivt framöver för atl, enligt preliminära beräkningar av statistiska centralbyrånfrån kulminera strax 2 000 med ca 375 000 elever. Ocksådel totala antalet elever i är och de närmaste årenlågt. I början på 1980-talel var det stadigt över en miljon, för att nu och denärmaste åren ligga strax under 900000. I slutet av det här decenniet kommerdet totala elevantalet åter atl översliga en miljon. 1 planeringen måste manalltså sett över riket under alla förhållanden kalkylera med ökande elevantal. Denflexibla skolstarten kan sägas innebära all denna elevexpansion läggs tidigare.Självfallet är jag medveten om alt de lokala variationerna är stora. Totaltsett skulle ändå ett uppskjutande av reformen medföra väsentligt försämradeplaneringsförutsättningar. Det nyastyrsystemet för skolan innebär I allt väsentligt ett kommu- Prop. 1990/91:115 naltgenomförandeansvar. Staten skall inte längre detaljstyra och detaljplaneraverksamheten. Däremot skall statens styrning naturligtvis utformas så att denkommunala planeringen inte försvåras onödigtvis. Jag anser atl redanelevutvecklingen visar all förutsättningarna för kommunerna att genomförareformen inte gärna kan vara bättre än . Jag vill också hänvisa lill desatsningar på lärarutbildningen som föreslås i årets budgetproposition. Del somändå enligt min mening utgör det största bidraget lill atl underlätta denkommunala planeringen är att kommunerna själva under en väl tilltagentidsperiod kan avgöra i vilket tempo de vill genomföra reformen.Därmed bör del föreligga förutsättningar för en mjuk och odramatisk övergång lillden ordning där föräldrarna ensamma avgör om skolstarten skall ske vid sjueller . Om inte alla sexåringar vilkas föräldrar så önskar kan få plats iskolan, anser jag alt barnels biologiska ålder bör utgöra den främstaurvalsgrunden för skolstarten. Regeringen har som jag nämnt beslutat omdirektiv för en översyn av skolans läroplaner och barnomsorgens måldokument. Direktiveninnebär alt och motsvarande skolformer och barnomsorgen får ettgemensamt måldokument. En sådan förändring är naturlig med hänsyn lillutvecklingen i skola och barnomsorg, egentligen oavsett tidpunkten förskolstarten. Läroplanen uttrycker samhällets mål för verksamheten. Det återstårsedan för dem som verkar i skolan att omsätta målen i del konkreta arbetet. Vadbeträffar kunskaper och färdigheter skall eleverna lära sig det samma oavsettvid vilken ålder de börjar i skolan. De allmänna riktlinjerna för hur arbetetskall bedrivas, exempelvis i samverkan med hemmen, med demokratiskaarbetsformer, med respekt för individen m.m., är också desamma oavsettelevernas ålder. Sedan är del en annan sak att ulbildningen under allaförhållanden måste anpassas till elevernas individuella förutsättningar, menockså det gäller naturligtvis oavsett elevernas ålder. Kommunerna har framfört önskemål om atl den flexiblaskolstarten skulle hanteras på särskilt sätt i fråga om statsbidragen. Jag villhär erinra om hur statsbidragssystemet är konstruerat. Det bygger på atl kommunernafår ersättningen baserad på antalet elever året före bidragsåret. Delta medföratt bidraget inte ger kostnadsläckning för elevökningar under ettverksamhetsår. Denna fördröjning i beräkningen av statsbidraget innebär åandra sidan att när elevantalet sjunker från till ett annat utgår bidragför en organisation som motsvarar det högre elevantalet året föreverksamhetsåret. På lång sikt bör de kommunala kostnaderna minska om enflexibel skolstart införs. På kort sikt är de ekonomiska konsekvenserna mersvårbedömbara. Föräldrarnas intresse, önskemålen om skolbarnsomsorg ochbehovstäckningen inom förskolebarnomsorgen är några faktorer som inverkar. Alladessa förhållanden varierar från kommun till kommun. 1 och med den långagenomförandetiden och den slopade statliga detaljstyrningen skapas dockmöjligheter för kommunerna att genomfö- 4 1990/91. raförändringen så att några negativa effekter inte uppslår för den kom- Prop.1990/91:115 munala ekonomin. Förslaget avviker därmed inte från vad regeringensagt om den kommunala ekonomin i årets budgetproposition (prop. 1990/91:100,bil. Ett flertal undersökningar, liksom den nationellautvärderingen av skolan, visar all del för elever som uppvisar svårigheter iskolan är viktigt all relevanta åtgärder sätts in . Delta pekar mot altdel är särskilt viktigt för dessa barn alt tidigt komma in i en pedagogiskt medvetenmiljö. Jag vill här peka på atl det finns särskilda bestämmelser i socialtjänstlagensom ger barn med behov av särskilt stöd i sin utveckling en ovillkorlig rält lillplats i förskolan, socialnämnden måste också genom uppsökande verksamhet tareda på vilka barn del gäller. Genom att dessa barn tidigt får stöd ochstimulans i begreppsbildning och språkförståelse underlättas deras inträde iskolan. Jag har stor förståelse för atl del kan la viss lid förkommunerna alt förbereda möjligheter lill flexibel skolstart. Det är för migangeläget atl markera att de förändringar jag nu föreslår måste bli avpedagogiskt hög kvalitet. Genom atl föräldrarna får möjlighet all välja blirdel de som kommer alt avgöra om de anser all verksamheten har hög kvalitet. Förslaget om den flexibla skolstarten får konsekvenserockså för skolbarnsomsorgen genom att antalet barn som skall omfattas av dennaomsorg ökar. Del kan medföra svårigheter för kommunerna all på kort sikttillgodose behovet av ökad skolbarnsomsorg. Jag är väl medveten om delta.Skolbarnsomsorgen är ett viktigt stöd för skolan. Jag ser det därför som angelägelatt de olika verksamheterna i större utsträckning också lokalmässigtintegreras. Jag menar också alt man därigenom kan möta en ökad tillströmningtill skolbarnsomsorgen. Genom atl de organisatoriska hindren för samverkanbarnomsorg, skola och skolbarnsomsorg nu undanröjts öppnas möjligheterna tillökad samverkan mellan de olika verksamheterna. Samverkan mellan skola ochskolbarnsomsorg utreds av skolbarnsomsorgskommittén som väntasavge sittetänkande . En av de viktigaste uppgifterna för ärutvärderingen och uppföljningen. Över huvud taget finner jag det naturligt attdet arbetet bl.a. inriktas på all följa upp större reformer inom skolan. Ettskäl lill delta är givelvis alt studera om förändringarna fått åsyftad verkan.Om så Inte är fallet kommer också utvärderingen att utgöra underlag för deinsatser som behövs för all korrigera utvecklingen. Precis .som beträffandeutvärderingen i allmänhet bör denna avse bl.a. resursanvändningen ochverksamhetsresultaten. Det ligger också ett särskilt värde i, särskilt för denhär reformen, att studera hur personalresurserna används. Det är också en uppgift för alt pröva vilkainsatser som föranleds av reformen, dels i fråga om centralt anordnad fortbildningdels inom ramen för dess utvecklingsansvar. Mittförslag: Elevernas rätt till inflytande markeras i lag. Skälenför mitt förslag: I alla utbildningsformer är ett inflytande för eleverna påutbildningens innehåll och organisation, liksom på del inre arbetet i skolan,väsentligt. Enligt min uppfattning ärfrågan om elevinflytande så väsentlig att jag förordar all den binds i lag. Jagföreslår därför alt det i skollagen las in bestämmelser om att eleverna igrundskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan skall ha inflytande överhur deras undervisning utformas. Omfattningen och utformningen av elevernasinflytande skall anpassas till elevernas ålder och mognad. Jag har ipropositionen (prop. 1990/91:85) Växa med kunskaper föreslagit att motsvarandebör gälla för elever i gymnasieskolan och kommunala utbildningen för vuxna. Utgångspunktenför elevernas inflytande i skolan är skollagens stadgande om att verksamheteninom det offentliga skolväsendet skall utformas i överensstämmelse medgrundläggande demokratiska värderingar. Menskolan måste även i praktiken kunna visa vad demokrati innebär. Ett sätt all lilleleverna förmedla demokratiska värderingar är givetvis all i undervisningenanvända ett demokratiskt arbetssätt. Demokrati i del praktiska arbetet ärenligt min åsikt den i särklass bästa vägen för skolan all få eleverna altomfatta demokratiska värderingar. Skolanskall också förbereda för ett arbetsliv där decentralisering och ökatpersonligt ansvar för arbetet blivit allt vanligare. Del kan inte ske om skolansjälv visar upp en auktoritär undervisning. Härtillkommer atl elevinflytandel över skolarbetet är av avgörande betydelse för en framgångsrikundervisning och en effektiv inlärning. Jaghar också i direktiven lill läroplankommittén framfört att elevernasinflytande över och ansvarslagande för sin egen utbildning måste vara encentral utgångspunkt i uppbyggnaden av läroplan och kursplaner. Sammanfattningsvis anserjag att elevinflytandel har ett värde i sig; skall skolan kunna fostra tillfria och självständiga människor måste skolan själv fungera demokratiskt. Föräldrarsrätt till inflytande i skolan bör ske från delvis andra utgångspunkter. Det ärendast tillsammans med föräldrarna som en bra skola för alla elever kan skapas.Skolan skall stödja hemmen men kan aldrig ersätta eller ta ifrån föräldrarnahuvudansvaret för barns och ungdomars fostran. Föräldrarna kan också ses som slällföreträdrare,särskilt för de yngre eleverna. Underde har frågan om elevers och föräldrars möjligheter tillinflytande i skolan utretts . De gemensamma dragen i dessautredningar har varit kraven på formellt inflytande i olika typer avparissammansatta organ. Så t.ex. föreslog (SOU 1974:53) allvarje rektorsområde inom och varjeskolenhet inom gymnasieskolan skulle ledas av en bestyrelse, Prop.1990/91:115 sammansatt av representanter för skolans personal, elever ochföräldrar. föreslog en arbetsgrupp inomutbildningsdepartementet i promemorian (DsU 1977:20) Medinflytande i skolan alten skolnämnd skulle inrättas med I stort sett samma sammansättning som beslyrelsen. I betänkandet (DsU 1982:5) Konferenser i skolan lämnade skolför-fattningsutredningenförslag på vilka obligatoriska konferenser som borde finnas i skolan, derasuppgifter saml vilka grupper som borde vara representerade. Är lämnade en arbetsgrupp inom demokratiberedningenett betänkande (SOU 1985:30) Skola för delaktighet med en delvis ny inriktning.Arbetsgruppen föreslog att rätten till inflytande skulle slås fast centralt menatt formerna för elevernas inflytande skulle beslutas lokall. Resultatet av bl.a. de ovan nämnda utredningarna harblivit en om-fallande reglering av skolans samverkansformer. Sålunda flnns igrundskoleförordningen föreskrifter om alt arbelsenhelskonferens, klasskonferens,elevvårdskonferens och klassråd skall finnas i . Dessutom finnsföreskrifter bl.a. i arbelsmiljölagen om elevmedverkan i ar-belsmiljöarbelel. ledamöter i arbetsenhelskonferensen är rektor och denpersonal som stadigvarande tjänstgör inom arbetsenheten. Arbetsenhelskonferensenskall handlägga frågor om planering och uppföljning av verksamheten inomarbetsenheten, pedagogiska frågor av allmän karaktär och sådana frågor omskolmiljön som särskilt berör arbetsenheten. I dessa frågor skall ordförandenkalla företrädare för eleverna atl delta i konferensens överläggningar ochbeslut. Vidare handlägger arbetsenhelskonferensen frågor om elevernasskolgång, studiesituation, utveckling, uppförande och ordning, i den månhandläggningen inte är en uppgift för elevvårdskonferensen saml andra frågorsom enligt författning skall handhas av konferensen. Om en fråga endast berör en klass i en arbetsenhet skallfrågan behandlas av en klasskonferens i stället för en arbetsenhetskonferens. skall handlägga elevvårdsfrågor somrör en enskild elev och som med hänsyn till elevens bästa inte kan lösas påannat säll samt andra frågor som enligt författning ankommer på konferensen. skall enligt Läroplan för (Lgr 80) elevvårdskunfe-rensenhöras innan beslut fattas om anpassad studiegång. behandlar frågor som är av gemensamt intresseför klassens elever. För egen del är jag övertygad om att utvecklingen avelevinflytandet måste ske på lokal nivå för att kunna bli framgångsrik. Självautvecklingsprocessen som sådan är väsentlig för att eleverna skall blidelaktiga i ett demokratiskt synsätt. En central reglering av elevinflytandetmed centralt givna institutioner kan ge en bild av att demokratins former ärgivna en gång för alla. Ett elevengagemang också i utvecklingen av formernaför demokratin i skolan kommer att bidra till att elevinflytandefrågorna hållslevande i skolan, som del bidrar till ett praktiskt lärandei hur ett demokratiskt samhällsliv formas och utvecklas. 1 någon Prop.1990/91:115 mening skulle man kunna säga alt varje elevgeneration på så sällsjälv får erövra demokratin. Enligt min mening skall man därför lokalt avgöra vilkaformer elev-och föräldrainflytandet skall ha. Den nuvarande detaljregleringenav skolans samverkansformer bör upphöra. Jag vill för informationmeddela att jag anser all föreskrifterna om arbelsenhelskonferens ochklasskonferens som obligatoriska samverkansformer i skall upphöra.Detsamma gäller reglerna om klasskonferens i gymnasieskolan och vuxenulbildningskonferensi den kommunala vuxenutbildningen. Till elevvårdskonferensen återkommer jagunder avsnitt 2.4 Skolhälsovården. Jag vill dock understryka atl mitt förslag inte fåruppfattas som om samarbelsformer av detta slag inte får förekomma. Jag vet t.ex.alt arbetsenhetskonferensen har haft stor betydelse för alt främja arbetet iarbetslag och för all stimulera den pedagogiska debatten. Mitt förslag skall istället ses som en anpassning lill det nya styrsystemet för skolan; i en skolamed ett decentraliserat verksamhetsansvar kan inte elev- och föräldrainflytandegaranteras av centrala bestämmelser. Enligt min mening bör man emellertid behålla klassrådetsom obligatorisk samverkansform. Klassen är ett naturligt forum för planeringav undervisningen. är därför basen i skolans demokratiska system däreleverna får möjlighet att delta i en demokratisk process och utöva ett reelltinflytande över sin arbetssituation. Därmed läggs grunden för elevernasdelaktighet i skolans beslutsprocesser. Ungdomskom-millén anser i ett nyligenframlagt betänkande Ungdom och makt (SOU 1991:12) atl klassrådet är en viktigarena för alt utöva inflytande över gemensamma angelägenheter. så sent som gavs skolkonferensen igymnasieskolan en ny utformning med angivna beslutsbefogenheter. Dennaförändring bör ges möjligheter att fungera . börsåledes tills vidare finnas kvar. Mitt förslag: Skolhälsovården skall liksom främstvara förebyggande. Den skall omfatta hälsokontroller och enkla sjukvårds! Skolhuvudmännen skall vara skyldiga alt anordna skolhälsovårdför eleverna i , särskolan, specialskolan, sameskolan ochgymnasieskolan. Eleverna skall ha rätt alt anlita skolhälsovården men,till skillnad från vad som gäller för skolpliktiga elever, ingenskyldighet all genomgå hälsokontroller. skall vara tillsynsmyndighet för skolhälsovården. Skälen för mitt förslag: Samhällets insatser under barnetsuppväxtlid syftar till att bidra till en så gynnsam och positiv uppväxt, vårdoch fostran som möjligt. Skolhälsovården är en del av samhällets insatser förbarn, ungdom och familjer och ingår som en integrerad del i samhälletshälsovårdsprogram. Skolhälsovården är ett led i en kontinuerlig hälso-övervakning,som påbörjas i samband med mödra- och barnhälsovård och som sedan följs upp iform av förelagshälsovård och andra former av hälsokontroll. Hälsovården förbarn är av avgörande betydelse för barns hälsa och utveckling. Skolhälsovården är den medicinska delen av skolanselevvård. I den direkta elevvårdspersonalen ingår dels skolläkare ochskolsköterska, dels skolpsykolog och skolkurator. För en väl fungerandeelevvård i vid mening krävs att all personal i skolan, skolledare, lärare, skolhälsovårdspersonal,psykologer, kuratorer, syofunktionärer m.fl., samarbetar för elevens bästa.Delta samarbete sker bl.a. inom ramen för elevvårdskonferensen. Elevvårdspersonalen har kunskaper som är nödvändiga iarbetet med elever med svårigheter. Elewårdspersonalen kan bidra med kunskaperom barns behov och uppväxtvillkor, sociala förhållanden, arbetsmiljöns ochsamhällets betydelse. Kunskaper som i del dagliga arbetet ökar förståelsen förvarför elever kan få svårigheter i skolan. När man drar in på resurser tillelevvårdspersonal minskar möjligheterna all tillgodose elevernas behov utifrånen helhetssyn. Jag vill i detta sammanhang framhålla alt jag ipropositionen (prop. 1990/91:18) om ansvaret för skolan behandlat degrundläggande målen och riktlinjerna för skolan. Jag föreslog bl.a. en särskildmarkering i skollagen av att i ulbildningen ta hänsyn lill elever med särskildabehov. hade inget all erinra (UbU4, rskr. Fn sådan skyldighetfinns nu i 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100). När elever på grund av olika orsaker får svårigheter iskolarbetet söker man i så stor utsträckning som möjligt lösa uppkomna probleminom klassens eller arbetsenhetens ram. De problem som inte kan lösas pådetta säll tas som regel upp i elevvårdskonferensen, som i egenskap Prop.1990/91:115 av samverkansorgan inom elevvårdens område, har all diskutera ochföreslå lämpliga åtgärder. är således ett samverkansorganför atl behandla frågor som rör enskild elev, men också ett forum för atl laupp allmänna insatser som rör eleverna och deras skolmiljö. Den samverkan sompå detta säll sker mellan olika personalgrupper i skolan är av stort värde fören väl fungerande elevvård. Jag har under avsnittet 2.3 Elevinflytande m.m. behandlatskolans samverkansorgan. Vad gäller elevvårdskonferensen som formellt organanser jag all reglerna bör finnas kvar. Skolhälsovårdens organisation har i princip varitoförändrad sedan 1940-lalel. Huvudmannaskapet är knutet till skolhuvudmännen.Under 1970-80-talen har frågan om huvudmannaskapet diskuterats i olika sammanhang.Skolhälsovården bör enligt min uppfattning ses som elevernas förelagshälsovårdoch ges i nära anslutning lill deras arbetsplats och av personal med kännedomom den aktuella arbetsmiljön, dvs. såväl skolans innehåll och verksamhet somden aktuella skolans miljö och inre arbete. Som jag framhållit fyller skolhälsovårdspersonalenockså en viktig funktion för elevvården i en vidare bemärkelse. Enligt min meningbör de regler som gäller om skyldighet atl anordna skolhälsovård gällaäven fortsättningsvis. Jag har därför inte föreslagit någon ändring ilagregleringen på denna punkt. Skolhälsovården är alltså en integrerad del av skolanselevvård. Skolan har ett samlat ansvar för elevvården. Denna uppgift överförs till . Skolhälsovården är emellertid inte bara en del av skolanselevvårdande verksamhet ulan också en rent medicinsk del, som i sin lur är endel av samhällets allmänna medicinska insatser, framför allt med tonvikt påforebyggande åtgärder. Skolhälsovården berör därmed både ochsocialstyrelsen. Det är självfallet viktigt atl de båda myndigheternasamverkar på detta område. Det bör ankomma på myndigheterna själva att avgörai vilken form det bäst kan ske. Skolhälsovården är obligatorisk för eleverna igrundskolan och motsvarande skolformer. Eleverna i gymnasieskolan har rält atlanlita skolhälsovården, men den innebär inte någon skyldighet för eleverna. Framlill var skolhälsovården obligatorisk även för eleverna i gymnasieskolan. Som jag inledningsvis framhållit är skolhälsovården en delav samhällets insatser för barn, ungdom och familjer och ingår som en integreraddel i samhällets hälsovårdsprogram. När det gäller barns hälsa och utvecklingär hemmen de primärt ansvariga. Skolhälsovården bygger på atl samråd sker medelever, föräldrar, lärare och annan elevvårdspersonal. Ett förtroendefulltsamarbete med hemmen är en viktig grund för skolhälsovården. Enligt min meningbör skolhälsovården - liksom barnhälsovård i övrigt - ses som en rättighet ochett erbjudande som samhället ger till barn och deras föräldrar. Samhället har de senastedecennierna genomgått en snabb utveckling. De materiella levnadsvillkoren harförbättrats avsevärt. Sjukdomsbilden har förändrats radikalt så all elevernashälsotillstånd inte längre hotas av smitta från sjuka kamrater utan av psykosocialaförhållanden och miljöfaktorer. Också detta förhållande innebär atl det idagens samhälle inte finns skäl all behålla en för eleverna obligatoriskhälsovård. De allra flesta kommer medall sannolikhet alt delta i hälsokontrollerna även om dessa inte ärobligatoriska. Det kan dock även fortsättningsvis finnas skäl all ha enmöjlighet för skolan alt genomföra en medicinsk undersökning av barn igrundskolan i sådana sällsynta fall där en sådan undersökning bedöms somnödvändig och inte kan komma till stånd på annat sätt. Jag vill betona atl delhär rör sig om mycket sällsynta fall. Orsaken lill atl jag anser alt en sådanmöjlighet bör finnas kvar är atl är obligatorisk och atl det därförav hänsyn till andra elever måste finnas en möjlighet alt t.ex. hindraspridning av smittsamma sjukdomar. 2.5 Övriga ändringar i skollagen 2.5.1 Val av skola Mittförslag: När grundskoleeleverna skall fördelas på olika skolor i hemkommunen,skall utgångspunkten vara att de placeras så alt de får så kort skolväg sommöjligt. Vårdnadshavares önskemål om placering vid viss skola skall beaktas sålångt det är möjligt ulan alt man åsidosätter andra elevers berättigade krav påplacering i en skola nära hemmet. Skälenför mitt forslag: En fråga i samband med barn- och ungdomsskolan som har väcktmyckel debatt gäller reglerna för hur de skolpliktiga barnen skall placeras påolika skolor inom , framför allt i vilken utsträckning föräldrarnasoch barnens önskemål om alt barnen skall få gå i en viss skola skall beaktas. Frågankräver ställningstaganden av såväl principiell som praktisk natur. Atlalla barn och ungdomar i skall ha samma rätt till utbildning av högkvalitet råder det numera stor enighet om. Filt medel att söka uppnå detta målär skollagens krav på atl ulbildningen inom varje skolform skall vara likvärdigvarhelst den anordnas i landet. Jag har i propositionen om ansvaret för skolan (prop.1990/91:18) närmare utvecklat vad jag avser med likvärdig utbildning. Detär således en grundläggande skyldighet för samtliga kommuner -i egenskap avhuvudmän för - att se till att utbildningen i var och en av landetsskolor håller en hög och jämn kvalitet. måluppnås skall kontrolleras genom uppföljning och utvärdering från Prop.1990/91:115 både kommunens och statsmakternas sida. Det saknas därför skäl altanta atl del kommer all uppslå beslående kvalilet.sskillnader av någon betydelsemellan olika skolor. Denna jämna utbildningskvalitet kommer säkert att innebäraatl endast få elever vill gå i en särskild skola på grund av atl utbildningendär skulle vara bättre än i andra skolor. Jag gör i stället den bedömningen alli de allra flesta fall andra faktorer kommer atl vara avgörande för elevernasönskemål. För en överväldigande andel av barnen kommer, efter vad jag harförstått, önskan om en så kort skolväg som möjligt atl vara den viktigastefaktorn.