prop · GE0334 · 1990-12-31 00:00:00 — Bl.a. mot dennabakgmnd kan inle föreningen finna atl den föreslagna skuldutvecklingsgarantinger egnahemsägare ett rimligt skydd. I frånvaron av ett sådant är risken storatt räntelänesyslemet inte kan upprätthällas . Förhyreshus konstaterar föreningen att fastighetsvärdena sjunkit realt under längtid. Utredningens förslag kan förstärka denna utveckling. Det är aUtsä tveksamtom hyreshusen kan bära en skuldökning genom ränielån om inte avkastningen kanhöjas genom atl bmksvärdesystemet ses över. , , tillstyrker förslaget om räntelän men anseran ränielån i Ijeständet innebär sä stora förändringar att de bör införas imderen femårig övergångstid. tillstyrker det föreslagna bostadsfinansie ringssystemet men anser att även fastighetsskatten bör användas i bostads politiskt syfte. Förbundet ifrågasätter dock SBABs roll i systemet och vad ,, somskulle följa om bara fär en liten del av udäningen och Prop.1990/91: 34 åläggs att svara för den osäkraste delen. tillstyrker räntelän för nya hus men anser alt det bör skapasaltemativ till ränielån för dem som inte vill ta lån med skuldökning. Räntelänbör även finnas för köpare av begagnade småhus. Förbundet ifrägasäner dock ominle den påtagliga risken for prisstagnation pä småhusmarknaden gör att mant)ör vänta tre till fyra är med alt införa räntelän. Riksbankensom instämmer i utredningens kritik av det nuvarande finansierings- ochsubventionssystemet, anser dock att förslaget innebär att alltför stora delarav kapilalkosmaden skall betalas genom ränlelän. Skuldurveck-ffngsgarantin äralltför komplicerad, svär att förklara och ocksä poUtiskt svårhanterlig.Riksbanken anser ocksä att utredningen underskattat de administrativaproblemen med att genomföra etl nytt system. Riksgäldskontoretmenar atl ett genomförande av utredningens förslag om att ersätta räntebidragmed ränlelän kan fä sä stora effekter pä fastighetspriserna attbostadsinstitulen fär problem med säkerheterna för redan lämnade län. AllmännaPensionsfonden, första, andra och tredje fondstyrelserna, som är 1986 avstyrktbostadskommiiténs förslag om räntelän, anser att boendekostnadsutredningensförslag om skuldutvecklingsgaranti och kreditgaranti samt möjlighetema tilltotalfinansiering av twstadsbyggandet innebär viktiga kompletteringar iförhällande tiff det tidigare förslaget Mänga oun-edda fiigor återstår dockenligl fonden, bl.a. en mer fullständig analys av räntelånesys-temetsstabihlet, övergångsproblem, altemativa läneformer och möjUgheter tiffmodifieringar i nuvarande system. Ett nytt system bör ocksä utformas sä attsparandet främjas i bostadssektorn. Ändringar i nuvarande system bör dock inleforceras fram. Även om en reform av bostadsfinansieringen bör samordnas medskattereformen behöver de båda inte nödvändigtvis sammanfalla i tiden. KonungariketSveriges stadshypotekskassa, Sladshypotek, anser att en räntelängivning bör skei konkurrens pä kreditmarknaden med villkor anpassade till efterfrågan päkrediter. Staten bör erbjuda en stadig skuldulvecklingsgaranti och enmöjffghet för instituten att köpa en statlig kreditgaranti. Enligt Sladshypotekär det fulh möjUgt atl finansiera räntelän pä kapitalmarknaden, antingen genomunderkursobligationer eller genom konventionella obligationer och certifikat. StatensBostadsfinansieringsaknebolag, , anser inte atl bolaget i motsats tillövriga bostadsinstitut skall åläggas en skyldighet att finansiera räntelän.Kredit- och ränterisker skulle bli orimliga och bolagets upplåning försvärasoch fördyras avsevärt. (med ansluming frän ) anser att utredningens förslag om räntelän medför sä stora nack delar och problem för läniagama, bostadsinstituten och obhgarionsmarknaden alt det inte bör genomföras i föreliggande form. Bostadsbyggandet och omsättningen pä fastighetsmarknaden skulle försväras. Bostadsinstitutens udäningsräntor skulle behöva höjas betydligt. Del är tveksamt om systemet ,2 skulle kunna bestå undernägon . Altemativa lösningar måste ut- Prop. 1990/91: 34 redas. anser alt utredningens förslag har egenskaper som gör detintressant och rättar till mänga problem men ocksä egenskaper som gör attriskema för en instabil utveckling är uppenbara. Systemet ger enligtsparbanksföreningen alltför stort utrymme för kortsiktiga och poUtisktbetingade justeringar, som får mycket stor betydelse för låntagarens ekonomiunder mycket läng tid. är i huvudsak positivt till de gmndläggande principema iförslaget tUl nytt lx)stadsfinansieringssystem under fömtsättning dels atlinkomstskaiieutredningens förslag genomförs så atl hushällens disponiblainkomster klarar ökade boendekostnader, dels att kommunemas kosmader inte ökar. EnliglLO bidrar boendekostnadsutredningens förslag till atl lösa mänga problem somfinns i dagens system. LO ifrågasätter om man inte t)ör taytterligare steg i samma riktning. Enligt LO medför utredningens förslag atttxjendekosmadema blir för höga och atl stora förmögenheter kan byggas upp hosfastighetsägarna. I den fortsatta beredningen av förslagen bör man därför prövabl.a. ett system med reala län för hyreshus. TCOtillstyrker boendekosmadsutredningens förslag om att ersätta räntebidrag medränielån men anser att det bl.a. av administrativa skäl kan bli svart attgenomföra omläggningen redan frän är 1991. EnligtSACOISR litar boendekostnadsuö-edningens förslag i alltför Uten utsöckning tiffen fungerande konkurrensmarknad. En risk med förslaget är att systemet ledertill ett fortsatt politiskt detaljansvar för kapitalkosmadema. Systemet kommerdärför att ständigt utsättas för ett tryck att öka subven-tionsnivän. Vidareblir incitamenten till egna kapitalinsatser aUtför svaga. Enligt /SR bör istället olika former av räntelän pä marknadsmassiga villkor skapas somkompletterande altemativ tiff nuvarande hypoiekslän. Skälenför min bedömning: Som framgär av boendekostnadsutredningen ger del nuvaranderäntebidragssystemei inte en tilhäckhg neutralitet i fräga om kapitalutgiftermellan olika upplätelseformer och fastigheisägarkategorier, varken vidproduktionstillfällel eller över tiden. Även i fråga om förmögenhetsbildningbrister neutraliteten. Räntebidragen kan kapitaliseras när egnahem ochbostadsrätter byter ägare och således öka säljarens förmögenhet. Räntebidragssystemeikan inte heUer i tillräcklig omfattning utjämna de skiUnader i kapitalutgiftersom följer av att bostäder byggts eller byggts om vid olika tidpunkter.Skillnaden i kapitalutgifter mellan bostäder av oUka älder är betydande, bädeinom beståndet av hus med räntebidrag och mellan detta bestånd och beståndet avhus utan räntebidrag. Undersenare är har ökande byggpriser i kombination med höga räntor medfört attstatens kosmader for räntebidrag har ökat avsevärt Den kritik som således kanriktas mot dagens räntebidragssystem - en kritik som flertalet remissinstanser ansluter sig tiU - hör enligt min mening medföra att systemet nu omprövas. För detta talar bäde txjstadspoUtiska och ,, förslag om ny bostads- Prop. 1990/91: 34finansiering har avgörande fördelar i detta perspektiv. Förslaget om skattekompenseranderäntebidrag ger-neutralitet i skattehänseende mellan ä ena sidan egnahemsägareoch ä andra sidan ägare av hyreshus och bostadsrättsföreningar. Förslaget omenhetiiga räntelän ger full neutralitet vad avser bostadsutgiftema för olikafastigheisägarkategorier och upplätelseformer. Räntelän kommer inte heller attkunna kapitaUseras pä marknaden. En övergäng leder alltså även till en bätn-eneutralitet frän förmögenhetsbildnings-synpunkt. Allteftersomeffektema av räntelänesyslemet slår igenom förbättras ocksä pariteten i frägaom kapitalutgifter meffan bostäder av ohka ålder. Närkapitalutgifterna omfördelas över tiden genom räntelän och inte genomräntebidrag minskar vidare samhällets subventioner för boendel. Ävenstats-finansiellt medför således ett räntelänesystem betydande fördelar.Systemet medför dock inte nägon fmanspolitisk åtstramning pä kort ellermedellång sikt. Etträntelänesystem har enligt min mening sådana fördelar framfor dagensräniebidragssystem att en omläggning frän räntebidrag till räntelän nu börgöras med utgångspunkt i boendekostnadsutredningens förslag. Vissa invändningarsom har riktats mot utt-edningens förslag bör dock beaktas. En sädan invändninghar gällt utredningens förslag om skuldutvecklingsgaranti. 1förhällande tiU boendekostnadsutredningens förslag anser jag att lån-tagamastrygghet tjehöver förstärkas bl.a. genom att skuldökningar och länetidert)egränsas. Jag anser ocksä att det finns vissa invändningar av kredit-politisknatur mol utredningens förslag. Jag gör därvid följande överväganden i frägaom de utgångspunkter som bör vara vägledande för utformningen av systemet. Iett räntelänesystem krävs det en viss relation mellan Ijetalningskrav och räntaför att inte skuldökningen skall bli för stor effer lånetidema bli alltförlänga. Ett räntelänesystem är i detta hänseende känshgt för höga räntenivåer ikombination med en låg inflationstakt. Om betalningskraven bestäms medutgångspunkt i vad som kan anses vara normala nominella och reala räntor, måstedärför systemet innehälla spärrar som hindrar höga realräntor fiin att fä etlfullt och varaktigt genomslag i låntagarnas kapitalutgifter eller i låneskulderna.Jag kommer därför att förorda att ett särskilt räntebidrag införs för att täckahöga realräntor (reahäntebidrag). Avbetydelse för ett räntelänesystem och dess funktion är vidare sambandet meffanden allmänna prisutvecklingen och prisutvecklingen på fastighetsmarknaden.Över har hittffls utvecklingen av konsumentpriser ochfastighetspriser i stort sett sammanfallit medan avvikelserna har varit påtagliga. tidigare del minskade de realafastighetspriserna, medan de däremot ökade starkt under 1980-taIets senare del.Till dessa omständigheter kommer att utvecklingen av fastighetsprisernaregionalt kan avvika pätagligl frän vad som gäller för riket i genomsnitt. Föratt ett räntelänesystem skall kunna fungera stabilt krävs detdär- förenligt min mening även av dessa skäl att skuldökningen och lånetidema Prop.1990/91: 34 begränsas. Deegenskaper som ett fungerande räntelänesystem enligt min mening måste ha ifräga om anpassning till höga realräntor och prisutvecklingen päfastighetsmarknaden är framför allt egenskaper som är viktiga för låntagarnastrygghet och därmed ocksä för systemets politiska stabilitet. Men räntelänesyslemetmåste ocksä kunna fungera friktionsfritt pä kreditmarknaden. Med anledning avden kritik remissinstansema har riktat mot boendekostnads-utredningens förslagi detta avseenden viff jag efter samråd med chefen för finansdepartementetanföra följande. Boendekostnadsuö-edningensförslag fär toUcas sä att även i fort-sätmingen skall inta en visssärställning i förhällande tiff övriga Ixjstadskredit-instilut Bl.a. fömtsättsatt bolaget i motsats tiff övriga bostadsuistitul skall ha en skyldighet attfinansiera räntelän. En sädan ordning är jag inle beredd att tillstyrka. Ävenom förslaget genomförs utan att utsätts för särskilda krediöisker, t.ex.genom en generell stadig kreditgaranti för sädana län, kan förslaget pä siktleda till svårigheter för bolagets upplåning med bl.a. ökade uppläningskosmadersom följd Långsiktigt finns det enligt min mening bara ett lämpUgt altemativnär det gäller rofffördehimgen meffan bostadsinstitulen i ett räntelänesystem.Det är att i sak jämställs med övriga bostads-institut när del gäller länför bostadsändamål. Det innebär att bolaget inte bör vara skyldigt atlfinansiera ränlelän i vidare män än andra kreditinstitut. Del innebäremellertid att SBABs nuvarande monopol pä viss långivning börupphöra. Villkoren för län för tx)stadsändamäl, inkl. villkoren för räntelån,bör bestämmas i konkurrens på kreditmarknaden. SBABs fortsatta verksamhetbidrar till att upprätthälla konkurrensen pä bostadsfinansieringsmarknaden. Enräntelängivning i konkurrens meffan kreditinstituten fömtsätter att statensåtaganden i systemet kan utformas sä att inget kreditinstittit har skäl attdiskriminera långivning i vissa regioner eller till vissa låntagare. Delta kanlämpligen uppnäs genom att det införs en individueU statlig kreditgaranti avgift relaterad till det garanterade beloppet.Kredit-problem i enskilda fall fär lösas genom frivilliga åtaganden fräninstituten, i huvudsak i samma ordning som har tiUämpats. I en bilaga tillboendekosmadsutredningens l)etänkande redovisas nya uppläningsmetoder, bl.a. underkursobUgationer, för att begränsa de ränte risker för bostadsinstittiten som skulle följa av att räntelän lämnas tillbunden ränta. Vissa remissinstanser ifrågasätter underkursobligationemas lämplighet som uppläningsinsdTiment Enligt min mening finns det inga skäl att kräva att ränlelän alllid skall ha bunden ränta. Det bör alltså finnas möjligheter att lämna nya räntelän till rörlig ränta och sedan omsätta dem tiff län med bunden ränta när den underliggande krediten omsätts eller räntejusteras. Dä elimineras bostadsinsntutens problem med att hantera ränterisker helt och hället. Konventionella obligationer och certifikat kan användas för upplåningen. Även om ränlelängivningen kan ske i former som inte fömtsätter nya upp läningsmetoder kan det naturligtvis inte uteslutas att bostadsmstituten av kon- ,, kurrcnsskäl vffl erbjudanya ränlelän även tiU bunden ränta. 1 sä fall kan de pä eget initiativ anpassasin upplåning sä att ränteriskerna minimeras. Sammanfattningsvis anserjag således atl vägledande för ett räntelänesystem bör vara dels attlåntagarna kan skyddas mot effekter av alltför höga realräntor samt attlänetider och skuldökning även i övrigt begränsas, dels att långivningen fårske i konkurrens meUan kreditinstituten inkl. utan att instituten behöverutsättas för ökade kreditrisker eller ränterisker. Ett räntelänesystem meddessa egenskaper fär enligt min mening den stabilitet som flera remissinstanserhar efterlyst. 3.3Lånefinansiering på den allmänna kreditmarknaden Mittförslag: Systemet med ett stadigt reglerat bostadslän för ny- och ombyggnad avbostäder och vissa lokaler avvecklas . Ny- och ombyggnad avbostäder finansieras efter denna tidpunkt i sin helhet med län pä den allmännalänemarknaden. Regeringeninhämtar i fräga om , , riksdagensbemyndigande att ändra reglema för bolagets verksamhet. Utredningensförslag: Utredningen har i sina resonemang om ränlelän utgätt frän såvälnuvarande ordning med bostadslän och underliggande kredit som en ordning därny- och ombyggnad finansieras i sin helhet pä länemarknaden. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser fär anses stödja tanken pä en övergäng tillfiiUständiga län. Skälen för mitt förslag:Den nuvarande uppdelningen meUan bostadslän och underiiggande kredit gmndas päett riksdagsbeslut är 1946. Bakgrunden var att ett ökat bostadsbyggande efterdel förutsatte statlig medverkan med krediter i högtriskläge. Under hela efteilaigs-tiden fram tiU vartiUgängen pä krediter för bostadsbyggande knapp och en fortsatt statligmedverkan i bostadsbyggandets kredit-försörjning således naturlig. Under tidendärefter har statens medverkan i kreditförsörjningen i första hand gmndats päatt läneprövningen även har styrt de stadiga subventionerna fört»stadsbyggandet. Admiiustrativa skäl harsedan länge talat för en övergäng till fullständiga lån vid ny- och ombyggnadav bostäder. I princip halveras det administrativa arl)etet med långivning ochavisering med en sådan ändring. DärtiU kommer den omläggning frän räntebidragtill räntelän som jag äterkommer tiU i det följande. Om det förslagetgenomförs, kommer tidigare anförda motiv för en uppdelning av länefmansieringeni ett bostadslän och ett tx)ltenlän alt bortfalla. Jag ser inte heller iövrigt några avgörande hinder mot att övergå till att låta ny- och ombyggnad avlx)städer i sin helhet finansieras pä den allmänna länemaiknaden.I det följande använder jag termen investeringslän för sädana Prop. 1990/91:34 lån. Medhänsyn till vad jag har anfört om administrativa t)csparingar anser jag an detär angeläget an övergängen till fuUständiga län pä kreditmaiknaden kan ske säsnart som möjligt. Jag förordar därför att nödvändiga ändringar görs så att dennya långivningen kan starta . För de institut som lämnar underliggande kredit medfören sädan övergäng inte några gmndläggande förändringar. En begränsning är dockatt instituten inte fär lämna län mot säkerhet i form av panträtt avbeläningsvärdet. Jag kommer i det följande an lämna förslag om statligkreditgaranti som kompletterande säkerhet för lån som är så utformad aninstituten får möjlighet att lämna län även i säkerhetsläge . FörSBAB är situationen en annan. finansierar inom ramen för dagensfinansieringssystem ensamt lån i säkerhetsläge meUan 70 och avläneunderlaget. Vad jag nu har förordat i fräga om en övergäng till fullständigalän innebär att bolagets nuvarande särställning pä kreditmarknaden måsteupphöra. I sitt remissyttrande över boendekostnadsutredningens förslag harbolaget förklarat sig berett att ta på sig uppgifter i konkurrens med andrabostadsinstitut. Enligt är viktiga fömtsätmingar för detta att färrätt att lämna även bottenlån och att bolaget f&x rid att bygga uppläneadministrationen och an skaffa sig en egen försäljningsorganisation. Fråganom hur reglema för bolagets verksamhet bör ändras kräver dock ytterligareöverväganden. Efter samråd med statsrådet förordar jag att regeringeninhämtar bemyndigande att ändra reglerna för twlagets verksamhet säan bolaget kan marknadsanpassas. 4 Det statliga stödet för ny- och ombyggnad av bostäder Somjag redovisat i det föregående anser jag att en ny bostadsfinansiering kan byggas upp i huvudsak enligt txiendekostnadsutredningens förslag. innebär i korthet följande. Bostadsbyggandet bör genom ett investerings bidrag kompenseras för den höjning av byggmomsen som har beslutat om (prop. 1989/90: 111, SkU31, rskr. Kvarvarande skatte subventioner för egnahemsägare enligt beslut om en reformerad inkomstbeskattning (prop. 1989/90: 110, SkUSO, rskr. 356) bör för hyres- och bostadsränshus motsvaras av en skattekompenserande räntebidrag pä av räntekostnaden för investeringslän och räntelån. I övrigt bör kapital utgifterna för bostäder utjämnas över tiden med hjälp av räntelän pä kredit marknaden med säkerhet i form av stadig kreditgaranti om längivaren begär det För att begränsa skuldökning och länetider Ixir ett särskilt bidrag införas vid höga realräntor (realräntebidrag). Jag vill i sammanhanget påminna om den utjämiung av kostnader mellan hus av olika älder som följer av riks- .- Rättelse: S. 29 rad 3 Står: omläggningen, 1991.Rättat till: omläggningen. dagensbeslut om statlig fastighetsskatt (prop. 1989/90: 110, SkU30, rskr. Jagäterkommer i det följande till den närmare utformningen av de bostadspolitiskastöden. Vid ombyggnad bör del nyasystemet utformas sä att vissa tröskeleffekter i dagens system elimineras. Detinnebär att systemet bara txjr tUlämpas för åtgärder som har läng livslängdoch dä med i princip samma villkor som vid nybyggnad. För underhällsätgärdermed en kortare varaktighet än 30 är bör för hyres- och bostadsrättshus lämnasskattekompenserande räntebidrag enligt förordningen (1983: 974) om statligträntestöd vid förbättring av bostadshus, oavsett om åtgärdema genomförs för sigeller i samband med mer långfristiga åtgärder. Jag kommer även an lämna förslagom vissa vidgningar av räntestödet för underhäll m.m. med ikraftträdande den 1januari 1991. Förslagen omskattekompenserande räntebidrag för hyres- och bostadsrättshus,realräntebidrag och räntelån bör av administrativa skäl genomföras den 1 juli1992 i fräga om nya hus och i fräga om hus med l)eslut ombostadslän före den 1 juU 1992. 4.2 Investeringsbidrag för bostadsbyggande Mitt förslag: Ettstadigt investeringsbidrag för ny- och ombyggnad av permanenta bostäder införsden i syfte att kompensera bostadsbyggandet för ökade kostnadersom följer av de slopade reduceringsreglema för mervärdeskatten för byggnads-och anläggningsarbeten. Bidraget lämnas av de beräknade kosmademainkl. mervärdeskatt för merväideskattepliktiga åtgärder. Vid ombyggnad lämnasbidrag endast för nyinvesteringar och för underhällsätgärder med en varaktighetpä minst 30 är. En fömisätming för investeringsbidrag är tills vidare atttx)Stadslän lämnas för projektet. Utredningensförslag: Överensstämmer i princip med min förslag. Remissinstanserna: En stormajoritet av remissinstansema anser att ändringar i mervärdebeskatmingen intebör fä leda till ökade kostnader för l)Ostadsproduktionen. Vissaremissinstanser tillstyrker utredningens förslag om investeringsbidrag som ettmedel i detta syfte. Andra remissinstanser anser att det belopp med vilketbyggmomsen ökar bör återbetalas av skattemyndigheterna eller att byggmomseninte bör höjas. Skälen för mitt förslag:Riksdagen har beslutat (prop. 1989/90: 111, SkU31, rskr. 357) an utvidgamervärdeskatten till en generell och enhetlig l>eskattning av i princip allyrkesmässig omsättning av varor och tjänster. Beslutet innebär bl.a att de s.k.reduceringsreglema för bl.a. byggnadsentreprenader slopas vid utgången av år1990. Ett investeringsbidrag för ny- och ombyggnad av permanentbostäder medsyfte att kompensera för de slopade reduktionsreglema hartidigare aviserats (prop. 1989/90: 110). Jag äter- Prop. 1990/91: 34 kommernu tiff frågan om bidragets närmare utformning. Vidnybyggnad bör underlaget för investeringsbidrag motsvara beräknade kosmader förprojektet. En sädan ordning medför betydande fördelar frän kontrollsynpunkt.Beräkningen IxJr för att uppnå största möjliga enhedighet göras i huvudsakenligt de gmnder som gäller för l)eräkning av läneunderlag förIxjstadslän enligt den s.k. schablonmetoden. Metoden innebär att kosmadema förmark och byggnad fastställs med ledning av ett antal schablonbelopp som plan-och bostadsverket bestämmer för olika värdebärare. Summan av schablonbeloppenanpassas till kostnadsförändringar i tiden och till kostnadsskillnader meffanolika regioner med hjälp av speciella tids- och ortskoefficienter. Närmarebestämmelser om detta finns i förordningen (1978: 384) om beräkning avläneunderlag och pantvärde för bostadslån. Metoden reviderades är 1989, varvidbl.a. infördes en särskild reduktionsfaktorför att inte höjningen av schablonbeloppen skuffe medföra ökaderäntebidragsutgifter. När metoden används för att beräkna investeringsbidraganser jag att reduktionsfaktom kan slopas. Med hänsyn till attinvesteringsbidraget avser att täcka ökade kostnader till följd avmervärdeskatt bör endast mervärdeskattepliktiga arbeten beaktas. att vissa markkostnader inte bör inräknas i bidragsunderlaget. Jagförordar således att bidragsunderlaget bestäms med hjälp av den schablonmetodsom används för beräkning av låneunderlaget för bostadslån, dock med denskillnaden att någon generell reduktion av Inloppen för byggnad inte görs ochatt icke momsbelagda kostnader för mark inte beaktas. Endast kostnader förbostäder och sädana lokaler, tex. parkeringsanläggningar, som skall tjetalasav de tx)ende i området bör beaktas. 1 likhet med gällande regler för räntebidragför småhus bör bidrag inte lämnas för större kostnader än som kan beräknas förett hus om 120 m i ett plan och utan källare. Jagvill i sammanhanget också l)eröra frågan om behandlingen av kostnader förpersonalutrymmen m.m. i anslutning till olika typer av gmppbostäder för äldre,handikappade och långvarigt sjuka. får sådana kostnader ingå ilåneunderlaget för bostäder och därmed berättiga till räntebidrag endast vidbyggande av ålderdomshem. påpekade i sin anslagsframställningför /91 att detta medför omotiverade skilhiader ifinansieringsvilUcor mellan olika former av äldre-boende. Verket föreslogdärför att kosmader för personaluöTmmcn i gmpp-tmstäder skall få ingå isubventionsunderlaget. Även bostadsutskottet har (1989/90:BoU13) ifrågasattskillnadema mellan ålderdomshem och annat gmppboende för äldre. I det nyabostadsfinansieringssystemet finns det enligt min mening inte längre skäl attupprätthälla sädana skillnader.