prop · GE03177 · 1990-12-31 00:00:00 — Så länge något entydigt behov av en sammanslagninginte föreligger och några klara effektivitetsvinster inte kan påvisas, finnsdet enligt SAFs bedömning inte några skäl att genomföra en sådan. SACO-och ST-föreningarna vid försäkringsinspektionen Föratt rätt kunna bedöma om bank- och försäkringsinspektionerna bör slås ihop enda myndighet måste man ha full klarhet i också vad som skiljer bank- ochförsäkringsverksamheterna från varandra, och inte bara vad som förenar dem. Manmåste också anlägga ett längre tidsperspektiv vid bedömningen. aktuellafrågor, som t ex branschglidningsfrågan, kan få en mindreframträdande plats och ersättas av andra, kanske mera bank-respektiveförsäkringsspecifika frågor. Detframstår därför som synnerligen olyckligt att försäkringens natur inte fått ennärmare beskrivning och att de skillnader som finns mellan bank- och försäkringsverksamhetinte framhävts. Bland annat följande borde därvid ha klargjorts. -Försäkringsverksamhet har en mycketstor social betydelse. Verksamheten inrymmer inte bara individuellt tecknadekonsument- och andra försäkringar utan också s k arbetsmarknadsförsäkringargrundade på kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter. -Försäkringsområdet är teknisktmycket komplicerat och försäkringstagaren har därigenom ofta svårt att bedömaom han betalar rätt pris för den vara han köper samt om varan verkligen svararmot hans behov. -Ett huvudsyfte med försäkringenär att utjämna risker. För att verksamheten skall kunna bedrivas på ett sättsom är förenligt med lagstiftningen och till gagn för försäkringstagarna måstebolagen bygga upp en stor kompetens och sakkunskap inom skilda områden. Detgäller inte bara i , fråga om produkt- och villkorsutformning, premiesättning,reservsättning och skadereglering. Specialister måste också finnas somfortlöpande håller sig ajour med t ex vad som sker på de internationella direkt-ochåterförsäkringsmarknaderna och som bedömer hur stora riskerna är för storskadoroch, inte minst, globala katastrofskador. För att kunna utöva en effektiv tillsyn över försäkringsbolagen ställs därmedockså stora krav Prop. på den övervakande myndigheten. Man får således inte glömma att försäkringsverksamhet ären i hög grad Bilaga 2 specialiserad verksamhet. Det finns ett mycket stortantal olika försäkringsprodukter med komplicerade försäkringsvillkor.Premierna, som skall vara anpassade till de olika riskerna, måste bestämmaslångt innan facit finns om inträffade försäkringsfall. Skaderegleringen ärdessutom ofta mycket komplicerad. -Speciellalagregler finns beträffande försäkringsbolagens placeringar av tillgångar. Äveni övrigt måste dock vid kapitalförvaltningen hänsyn tas tillförsäkringsåtagandenas längd och riskerför ogynnsamma skadeutfall. Detta harföranlett att aktuarier i många länder har kommit att få ett allt störreinflytande på kapitalförvaltningen. -Merparten av deförsäkringsbolag som finns i kommer inte att äga, eller ägas av,finansinstitut eller på annat sätt integreras i verksamhet på det finansiellatjänsteområdet. -Försäkringsbolagensverksamhet är ofta starkt utlandsorienterad och försäkringsbolagens anseendeinternationellt påverkas också av den tillsyn de står under. En kompetent ochvaken tillsynsmyndighet ökar i hög grad förtroendet för svensk försäkring ochunderlättar därmed för bolagen vid deras internationella affärskontakter. För att en tillsynsmyndighet över försäkringsbolag skallkunna agera effektivt och snabbt krävs dels ett mycket nära samarbete mellande olika expertfunktioner på försäkring som finns inom myndigheten, dels ettgediget försäkringskunnande hos verksledningen. En sammanslutning av tillsynsmyndigheterna kan, omtillsynsintresset fokuseras på de finansiella verksamheterna, kommaatt leda till en utarmning av försäkringskunnandet vid den nya myndigheten -till men inte bara för försäkringstagarintresset utan också förförsäkringsbolagens möjligheter att verka i olika avseenden. Än viktigare blirdenna aspekt vid ett eventuellt svenskt medlemsskap i EG, dä myndighetenåläggs utöva s k hemlandskontroll av svenska försäkringsbolags agenturer ochdotterbolag i , Det kan i detta sammanhang nämnas att i de två europeiskaländer där tillsynsmyndigheterna lagts samman man från försäkringsbranschenssida framfört ganska stark kritik. Det nya tillsynsorganets kompetens på försäkringsområdetär, menar man, otillräcklig och detta hämmar branschens utveckling. Det närmare samarbete som behöver utvecklas mellan olikafunktioner hos bankinspektionen å ena sidan och försäkringsinspektionen å denandra bör inte tillskapas genom tvång utan bör ges möjlighet att växa fram meranaturligt. Om arbetsplatserna förläggs till gemensamma lokaler bör en sådannaturlig samordning av verksamheterna kunna ske i den takt som är önskvärd medhänsyn till omständigheterna. Ett "samboförhållande" hindrar inte attvissa service- och andra administrativa funktioner blir gemensamma. Om redannu - innan försäkringsutredningen framlagt sitt betänkande - inspektionerna slås samman till en enda myndighet måste det kravet ändå ställas att den nya myndigheten ges namnet FÖRSÄKRINGS- OCH 47 Detta ärnödvändigt för att det klart skall framgå Prop. att tillsyn utövas ocksåöver försäkringsbolag och inte bara över aktörerna 1990/91:177 påden finansiella marknaden. Inte minst viktigt är detta med hänsyn till kon- Bilaga2 sumenternas möjlighet att finna tillsynsmyndigheten på försäkringsområdet. Utdrag ur budgetpropositionen (1990/91:100), bilaga 9 1990/91:177Bilaga 3 Bankinspektionenär en central förvaltningsmyndighet med huvuduppgift att utöva tillsyn överbanker, bankfilialer och representationskontor för banker. Inom bankområdetingår det i inspektionens uppgifter att följa såväl svenska bankers etableringari utlandet som verksamheten vid utländska bankers dotterbolag, filialer ochrepresentationskontor i . Inspektionen är vidare tillsynsmyndighet förfinansbolag, kreditaktiebolag, hypoteksinstitutionerna, , fondkommissionsbolag.Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag, samtför fondbolag, dvs. bolag som förvaltar aktiefonder. Bankinspektionen ärregistreringsmyndighet för bankerna och håller en förteckning över finansbolag.En särskild uppgift för bankinspektionen är att följa utvecklingen av ochfrämja allmän kännedom om pris och konkurrensförhållanden inom tillsynsområdetsamt att föra kartellregister. Inspektionens tillsynsverksamhet omfattar ävenuppgifter inom konsumentskyddsområdet, t.ex. granskning av avtalsvillkor samt tillsynenligt konsumentkreditlagen. Bankinspektionen har uppgifter av övervakande ochutredande karaktär avseende den s.k. insiderhandeln med värdepapper. Vidarehar bankinspektionen ett samordningsansvar rörande kapitalmarknadsstatistiken. Bankinspektionenleds av en generaldirektör som också är ordförande i inspektionens styrelse.Under generaldirektören finns en överdirektör med samordnings ochutvecklingsansvar beträffande främst internationella frågor. finns inom inspektionen trehuvudenheter, kreditinstitutavdelningen, finansmarknadsavdelningen ochadministrativa byrån. Vidare finns en bankinspektör med ett övergripandeansvar för lagstiftning inom inspektionens område. Bankinspektionensverksamhet finansieras genom obligatoriska avgifter från de institut och bolagsom står under tillsyn av inspektionen. Avgifterna tas inte upp påstatsbudgetens inkomstsida utan förs till ett reservationsanslag somuppbördsmedel. För inspektionens verksamhet skall regeringen fastställa enutgiftsstat för varje budgetår. I denpågående omläggningen av budgetprocessen ingår bankinspektionen i budgetcykel2 (1992/93-1994/95), Med hänsyn till den pågående utredningen av omfattningen,inriktningen och orgiinisationen av tillsynen över de finansiella institutenoch marknaderna (Dir, 1990:12) beslutade regeringen attbankinspektionen - i avvaktan på ytterligare direktiv från regeringen Å inteskall påbörja någon fördjupad verksamhetsanalys. 1990/91'177 Bankinspektionens förslag kan sammanfattas enligtföljande. Inspektionen konstaterar att den står inför uppgiften atttillgodose kvali- tetskraven på tillsyn inom finansmarknader som fortlöpandeförändras och växer i omfattning samt att det inte finns någonting som tyder påatt denna utveckling skulle avstanna utan att det tvärtom förefaller som omomvandlingstakten ökar och får nya dimensioner. Den snabba utvecklingen av finansmarknadenmed omfattande strukturförändringar och internationalisering av de finansiellaföretagen medför att kompetens-och resursfrågorna är särskilt angelägna förinspektionen. Enligt inspektionens mening framstår det som oundvikligt atttillsynsverksamheten rustas upp både på kortare och och attgenerella resursminskningar i enlighet med givna budgetdirektiv därför överhuvud inte framstår som realistiska. Inspektionen redovisar i stället ett alternativtbudgetförslag för /92 som nära ansluter till inspektionensmotsvarande förslag i anslagsframställningen för innevarande budgetår. Med hänsyn till kommande lagstiftning och till den iövrigt fortsatt snabba utvecklingen inom tillsynsområdet har såledesinspektionen funnit särskilda skäl att lägga fram ett budgetförslag somomfattar endast det närmaste budgetåret. Förslaget innebär kompensation förpris- och löneomräkningar samt en förstärkning av resurserna med ,varav . Av förstärkningen avser 4 290 000 kr.lönekostnader motsvarande elva nya tjänster. måste en bemanningoch upprustning komma till stånd som gör det möjligt för bankinspektionen attfullgöra sina tillsynsuppgifter inom de områden som förändras snabbast och somär mest komplexa nämligen i första hand penning- och valutamarknaderna,derivatmarknaden och ADB-teknik med anknytning till dessa områden. Inspektionen redovisar uppnådda resultat i den del avverksamheten som låter sig registreras numeriskt, såsom exempelvisklagomålsärenden. Inspektionen pekar emellertid på att huvuddelen av dessverksamhet inte är av den arten att den låter sig mätas på det sättet. Beträffande rationaliserings- och effektivitetseffekter avgjorda ADB-in-vesteringar menar inspektionen att dessa, på grund av attfrigjorda resurser genast måste sättas in för att kompensera brister på andraområden, är svåra att mäta. Inspektionen anmäler att den i samarbete medstatskontoret utvecklar en ADB-strategi men att det redan nustår klart att inspektionen kommer att satsa på ett s.k. öppet system medsamverkan mellan en basdator och persondatorer. Under budgetåret föreliggerdärför behov av medel för att ersätta 10 terminaler med persondatorer samt iövrigt för att upprätthålla nödvändig ADB-standard. Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) LokalkostnaderEngångsanvisning Beräknad ändring 1991/92 Föredraganden 1990/91:177 Bilaga 3 -1- 10 286 000 (21 194 000) 4 462 000 (-h 4 290 000) + 357 000 i-h 550 000) (-1- 130 000) (- 1 120 000) -1- 10 203 000 Jag har idet föregående erinrat om att bankinspektionens verksamhet finansieras genomavgifter från de kreditinstitut m.fl. som står under inspektionens tillsyn. Istatsbudgeten tas upp ett reservationsanslag om . och iregleringsbrevet fastställer regeringen en utgiftsstat för det kommande budgetåret.I likhet skall jag redovisa de ändringar som kan beräknas ifråga om utgiftsstaten. Jag harberäknat pris- och löneomräkningen för innevarande budgetår till . Somövergripande mål för verksamheten gäller att inspektionen skall se till attlaglighet, säkerhet och sundhet råder inom tillsynsområdet och att förtroendetupprätthålls för de finansiella marknadernas stabilitet och funktionsförmåga.Inspektionen skall också se till att en ändamålsenlig struktur och inriktningpå kredit- och värdepappersmarknaden främjas. Enligt min mening är detangeläget att inspektionens tillsynsverksamhet präglas av en hög ambitionsnivåsåväl nationellt som internationellt. Somtidigare översiktligt nämnts präglas tillsynsområdet alltjämt av snabba ochomfattande förändringar. Denna utveckling kräver ändrad eller ny lagstiftningsamt ökade tillsynsinsatser. De lagändringar som genomförts kommer,liksom de olika lagändringar som föranleds av större eller mindre utredningsförslagsom lagts eller kommer att läggas fram, att på olika sätt påverkaarbetsuppgifterna för inspektionen och medföra ökade krav på tillsynsinsatser. Dentilltagande internationaliseringen, bl.a. i form av ett växande antal etableringaroch delägarskap i utlandet från de svenska kreditinstitutens sida och vice versa,samt EG-frågornas ökade vikt ställer också nya krav på insatser fråninspektionens sida. Detsamma gäller konsumentskyddsfrågorna, bl.a. bevakningenav kreditinstitutens avtalsvillkor. Över huvud taget innebär allmänhetensstora intresse för ekonomiska frågor att även massmedierna ställer krav påinspektionens service och insatser i olika avseenden. Det ärangeläget att inspektionens resurser successivt förstärks såväl kvalitativtsom kvantitativt så att organisationen klarar att möta de krav som utvecklingeninom tillsynsområdet ställer. Under det kommande budgetåret bör inspektionendärför förstärka sina resurser i syfte att i första hand bygga ut sin verksamhet för att möta behoven på penning- ochvalutamarknaderna, Prop. derivatmarknaden samt i övrigt för att motade nyaoch ökade krav på tillsyn 1990/91:177 som ställs genom ny lagstiftning. Föratt i första hand möta de behov jag nu Bilaga 3 nämnt bör inspektionentillföras förstärkta resurser, inkl. engångsanvis-ningar netto, med . Det jag nu sagt innebär emellertid inte att inspektionen undantasfrån krav att rationalisera och på ett relevant sätt redovisa uppnåddarationaliseringseffekter. I det här sammanhanget finns anledning att uppmärksammaföljande. Jag kommer i det följande att förorda att inspektionen skalltillföras viss del av de uppgifter som ankommer på spardelegationen. Jag min medelsberäkning för inspektionen tagit hänsyn till detta. Beträffande medel för teknikstöd förordar jag att 948 000kr. beräknas på inspektionens utgiftsstat. I detta belopp ingår dels en engångsanvisningpå , dels en avgift till statskontoret på . för uppgraderingav basdatorn och byte av dataterminaler mot persondatorer. Detta svarar mot eninvesteringskostnad av , vilken bekostas med medel under trettondehuvudtitelns anslag Anskaffning av ADB-utrustning. Bankinspektionen arbetar kontinuerligt med attrationalisera, utvärdera och ompröva sin verksamhet. Som jag nämnt harinspektionen i sin anslagsframställning i en allmänt hållen beskrivningredovisat rationaliserings- och effektivitetseffekter av ADB-investeringar.Inspektionens beskrivningar av rationaliserings- och effektivitetseffekterliksom uppnådda resultat i övrigt måste dock fortsättningsvis konkretiseras ochställas i relation till förbrukningen av de medel som ställs tillinspektionens förfogande. Med hänvisning till sammanställningen och vad jag anförttidigare beräknar jag inspektionens utgifter till . I likhet med föregående år bör anslaget i statsbudgeten föras upp medett belopp om . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bankinspektionen för /92 anvisaett reservationsanslag har som centralförvaltningsmyndighet att utöva tillsyn över det enskilda försäkringsväsendet,inkl. leds av en styrelse. Chef förinspektionen är en generaldirektör, som också är styrelsens ordförande. Under generaldirektö ren finns en chefstjänsteman med samordnings- och utvecklingsansvar inom de verksamheter som inspektionen bestämmer. Inom inspektionen finns en c-y avdelningför allmänna tillsynsärenden och en för försäkringsjuridiska ärenden samt enbyrå för administrativa ärenden. Försäkringsinspektionensverksamhet finansieras genom obligatoriska bidrag från försäkringsbolag,understödsföreningar samt försäkringsmäklare. På samma sätt som gäller förbankinspektionen tas tillsynsbidragen upp som uppbördsmedel under ettreservationsanslag utan att redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Förinspektionens verksamhet fastställer regeringen en stat för varje budgetår. I denpågående omläggningen av budgetprocessen ingår försäkringsinspektionen ibudgetcykel 2 (1992/93-1994/95). Med hänsyn till den pågående utredningenangående omfattningen, inriktningen och organisationen av tillsynen över definansiella instituten och marknaderna (Dir. 1990:12) beslutade regeringen den7 att försäkringsinspektionen -i avvaktan på ytterligare direktivfrån regeringen - inte skall påbörja någon fördjupad verksamhetsanalys. 1990/91:177 Bilaga 3 Inspektionens förslag avseende /92 kansammanfattas enligt följande. Inspektionen har redovisat två alternativa budgetförslag,dels ett s.k. huvudförslag enligt regeringens direktiv, dels ett alternativsom utgör inspektionens budgetförslag. Det första alternativet avserbudgetåren 1991/92 och 1992/93, dvs, fram till övergången till den nyabudgetprocessen, och motsvarar av föregående års anslag. Inspektionenanser att en sådan minskning av resurserna inte är realistisk med hänsyn deökade krav på tillsynsverksamheten som följer av utvecklingen påförsäkringsområdet. Till detta kommer att frågan om inspektionenstillsynsinriktning och organisation är under utredning. Mot denna bakgrundanser inspektionen att resursramen bör läggas fast för endast ett budgetår dvs.för /92. Inspektionen har föreslagit en real resursförstärkning på1 , varav -1 200 000 kr.för personalförstärkningar eller köp av konsulttjänster, samt förövriga förvaltningskostnader, inkl. driftskostnader för ADB. Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning - ADB 18 343 000 (14 793 000) 2 577 000 785 000 Beräknad ändring 1991/92 Föredraganden -I- 3 562 000 (-1-2 978 000) -I- 873 000 - 585000 (-1- 200 000) (- 785 000) + 3 850 000 1 detföregående har jag erinrat om att försäkringsinspektionens verksamhet Prop. finansieras genom avgifter från inspektionens tillsynsobjekt. Istatsbudgeten 1990/91:177 tas upp ett reservationsanslag på . och i regleringsbrev fastställerre- Bilaga 3 geringen en utgiftsstat för det kommande budgetåret. I likhet med vad som harskett skall här redovisas de ändringar som kan beräknas i frågaOm utgiftsstaten. Jag har beräknat pris- och löneomräkningen för innevarandebudgetår till Tillsynsområdetpräglas av snabba och omfattande förändringar. Sedanden s.k. behovsprincipen upphävdes har antalet koncessionsansökningarökat. Mycket talar för att den höga aktiviteten på koncessionsområdet kommeratt fortsätta. Nylagstiftning har medfört ytterligare arbetsuppgifter för försäkringsinspektionen.En lag om försäkringsmäklare trädde i kraft . Varjeförsäkringsmäklare skall vara registrerad hos försäkringsinspektionen och ståunder dess tillsyn. Den1 trädde lagstiftning om en ny försäkringsform, livförsäkringarmed aktiefondsanknytning, i kraft. genomfördes en genomgripandereformering av försäkringsrörelselagens pantsättningsregler. Ävenandra utvecklingstendenser kräver ökad uppmärksamhet och aktivitet frånförsäkringsinspektionens sida. Försäkringsbolagens placeringsverksamhet ochmarknadsföring har blivit alltmer offensiv till följd av ökad konkurrens.Gränserna mellan försäkringsbolag och andra institut på finansmarknadentenderar att luckras upp (branschglidningen). Deninternationella bevakningen - särskilt av utvecklingen inom EG - och kontakternamed tillsynsmyndigheter i andra länder kommer att kräva ökade resurser. Detär angeläget att inspektionen har möjlighet att möta de krav som utvecklingeninom tillsynsområdet ställer. Detsagda innebär att jag anser att resurserna i allt väsentligt skall förstärkasi enlighet med inspektionens yrkande. Vad gäller ökade kostnader för ADB, , är dessa av engångskaraktär. De bör därför behandlas som en engångsanvisning. Vadjag nu sagt innebår inte att inspektionen undantas från kravet att rationaliserasin verksamhet. Det är angeläget att detta arbete fortsätter. Vidare börinspektionens redovisningar av rationaliseringsåtgärder, effekterna av dessaoch uppnådda resultat i övrigt fortsättningsvis konkretiseras, så att en resultatorienteradstyrning och budgetdialog kan komma till stånd. Medhänvisning till sammanställningen och till det anförda beräknar jaginspektionens utgifter till . för nästa budgetår. I likhet med föregåendeår bör anslaget i statsbudgeten föras upp med ett belopp om . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Försäkringsinspektionenför /92 anvisa ett reservationsanslag på . Proposition.................................................................... 1 1990/91:177 Propositionens huvudsakliga innehåll .......................... 1 Propositionens lagförslag.............................................. 2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4 april1991... 4 2Sammanslagningav bankinspektionen och försäkringsinspektionen 5 2.1 Inspektionsmyndigheternas uppgifteroch organisation ., 5 2.2 överväganden.................................................. 6 2.3 Bestämmelser i äldre författningarom bankinspektionen och försäkringsinspektionen............................. II 2.4 Anslagsfrågor................................................... 12 2.5 Samordning av statens resurser påredovisningsområdet. 3 Höjningav Stadshypotekskassans grundfond........ 14 3.1 Bakgrund.......................................................... 14 3.2 överväganden.................................................. ....... 15 5Lagrådetshörande ................................................ ....... 15 6Hemställan.............................................................. ....... 15 Bilaga I Sammanfattning av betänkandet (SOU 1991:2)Finansiell tillsyn............................................................................. ....... 17 Bilaga 2 Sammanställning av remissyttranden över del avbetänkan det (SOU 1991:2) Finansiell tillsyn................................ 21 Bilaga 3 Utdrag ur budgetpropositionen (1990/91:100),bilaga 9 ... 49 0Otah 93414, 1991