prop · GE0334 · 1990-12-31 00:00:00 — I frånvaro av en sådananalys saknas egentiig gmnd för att bedöma om skuldutveckUngsgarantin kanantas utgöra etl betryggande skydd för fastighelsägamas investeringar. Entreprenörföreningenkan inte finna atl den föreslagna skulduppbygg-nadsgarantin ger egnahemsägareett rimligt eller betryggande skydd. I frånvaron av ett betryggande skydd ärrisken stor att räntelänesyslemet inle kan upprätthållas under någon längreperiod. Förhyresfastigheter leder inte utredningens förslag till en sådan ökad förräntningatt fastighetsvärdet kan antas överstiga ränteläneskulden, eftersom differensenmellan hyror och kostnader snarare minskar i förhållande till nuvarande regler.Till följd därav kan fastighetsprisema komma atl sjunka realt i en snabbaretakt än den totala skulden. För att säkerstäUa att fastighetsvärdena minst motsvararden skuldökning som systemet fömtsätter måste således bruksvärdesystetmetsutformning och funktionssätt ses över. Även för bostadshyreshus kan del därförbli nödvändigt att förstärka skuldutvecklingsgarantin om en tillräckUgnyproduktion skaU komma tiff stånd. mäste därför, om investeringsviljan skall vidmakthållas,åtgärder som begränsar en framtida avkasming kompenseras med åtgärder som ökaravkastningen i del inledande invesleringsskedet ByggnadsdelegationenframhåUer an statsmaktemas beredvffUghet an tiffskjuia medel föratt betala skuIdutveckUngsgarantier är en annan osäkerhetsfaktor inom systemetsom kan medföra vanskUgheter. Förbundetframhåller att del är angeläget att man hittar ett system som är långsiktigtoch inle blir föremål för kortsiktiga förändringar pä grund av andra poUtiskabeslut och kommuner Se 4.1 Ränielån - allmänt Utredningenföreslår att gmndlänel jämle evenmeUa räntelån skall sjunka . Itider av stark inflation har del emellertid ofta förekommit atl löniagama fåttvidkännas en realinkomstminskning som är störte än sä. Det fmns därför skäl anöverväga ominte lånet bör sjunka ytterligare. 1990/91: 34 anser att en konsekvens av att för nya egnahem ersätta räntebidragmed ränlelän torde bli, all de stora skillnadema som föreligger meffan prisemaför helt nya hus och Ute äldre hus kommer atl minska, särskilt i de delar av landeidär vUlaprisema är förhåUandevis låga. Detta kan medföra svårigheter att - ivarje fall - bygga nya hus i önskvärd omfatming isådana områden. Även om dessa svårigheter inte bör överdrivas, understryks dockgenom detta behovei av den föreslagna skuldutveckUngsgarantin. EnUgtfuUmäktiges bedömning är det inte lämpUgt för vare sig etl statUgt effer privatbosiadsinstitul all gå utöver dagens gränser i förmänsrättsligl hänseende ochlämna ränlelän mol väsendigt sämre kreditsäkerheter. Boendekost-nadsutredningensfinansieringsmodeff fömtsätter därför tillgäng tffl en statiig kreditgarantiför all skuldökning som gär av beståndets marknadsvärden. Statenövertar därmed de mest uttalade kreditriskerna, en risk-avtäckning varskostnader i sin helhet vidareförs lill låntagaren via höjda marginaler och utiåningsräntor. EnUgtriksgäidskontoret har frågan om avgiftsbeläggning av statliga kreditgarantiertidigare anmälts för . Vid ett sådant tillfälle (prop. 1982/83: 100bil. 1, s. 55-59) uttalade föredragande statsrådet bl. a. att siatiigakreditgarantier i princip inte borde innehälla något subventions-moment och atlen garantiavgift motsvarande kosmader för förluster och administration m. m.borde tas ul för sädana garantier som lämnas framgent. Med stadigakreditgarantier avsägs i delta sammanhang även garantier som utfärdas för lånsom upptagits av enskilda personer. RUcsdagen hade inte någon erinran mot vadstatsrådet anförde i detta sammanhang (FiU 1982/83: 30, rskr. Principenall garantiavgiftema skall täcka kostnadema för förluster och administrationskosmaderkommer också tiff uttryck i förordningen (1988: 764) om stadigt stöd tillnäringslivet Riksgäldskontoretanser att uttedningens överväganden i vad avser fastställandet avgarantiavgiftens storlek synes strida mol de av godkända principemaför garantigivningen. Kontoretframhåller vidare att det till följd av dels garantiavgiftens kost-nadsövervältringpä låntagaren, dels den svårb)edömbara kreditrisken med län som automatisktväxer under , torde finnas all anledning att anta an bostadsinstimteti hög grad utnyttjar möjligheten till kreditgaranti. Antas t ex. atl bostadsinstituleninte önskar större kreditrisk kommer iprincip all skuldökning i räntelänesyslemet att garanteras av staten med Prop.1990/91: 34 borgen pä toppen. befinner sig bostadsinstitulen i viss män i motsvarande läge genom atl deerbjuder sig all lämna ytterligare län i samband med t. ex. fastighetsöverlåtelse,givet att fastighetens värde stigit. Detta sker dock först sedan delsfastigheten, dels låntagaren befunnits motsvara kraven på säkerhet och kreditvärdighetMotsvarande kreditprövning torde, enligt det nu skisserade förslaget inteinrymmas i erbjudandet om räntelän. Kontoret fmner detta vara en allvarlignackdel utifrån allmänna överväganden att ett köp av en fastighet bör föregåsav noggrann analys. Delta förhållande, och övriga synpunkter som kontoret fört ftmavseende den stadiga kreditgarantin, måste unedas närmare innan systemet träderi kraft. Delbör anses som en osund utveckling att stimulera bostadsinstitulen till ökadekreditrisker. EnUgt inspektionens mening bör det därför övervägas om det inteskall vara obligatoriskt för bostadsinstituten att förvärva en statligkreditgaranti sä snart skuldbeloppen överstiger av fastigheiemas uppskattademarknadsvärden. Åtminstone bör detta gälla när beläningsvärdena överstigermarknadsvärdena. Staten övertar därmed de mest uttalade kredil-riskema och bostadsinstiiutenskostnader härför fär i slutändan betalas av läniagama via högre marginaler och uffäningsränior. 1detta sammanhang vill inspektionen nämna atl enligl de nya föreslagna kapitaltäckningskravenblir kapitalkravel noll om statiig kreditgaranti finns, medan kapitalkravelannars är upp tiff del uppskattade marknadsvärdet och ältaprocent dämtöver. Totalt sett kan därför låntagarens kosmader för den stadigakreditgarantin reduceras eftersom kreditinstimten inle behöver höja marginalemaberoende pä de högre kapitaltäckningskraven. Allmännapensionsfonden, första, andra och tredje fondstyrelserna Enlångvarig stagnation av fastighetsprisema skulle allvarligt påverka ränielånesysiemeisstabilitet Fondstyrelserna framhåUer att man skulle ha önskat alt utredningennärmare t)elysl dessa frågor. De invändningar, som i remissen i dessastycken gjordes mot räntelänesyslemet, synes fortfarande vara giltiga. "Detär kanske särskilt den viktiga säkerhetsfrågan, som måste tas upp till meringående prövning än vad utredningen gjort. Sannolikt måste statUgagarantier till marknaden lämnas i nya former för att reducera osäkerheten omskuldbördan i relation tffl fastighetsvärdena". EnUgtfondstyrelsema framstår utredningens förslag att de icke-statliga bostadsinstiiutionema skall erbjudas tiUgäng tiU statiig kreditgaranti som en närmast nödvändig åtgärd med hänsyn tiff de risker som Ugger inbyggda i räntelånekonstmktionen. Enbart borgen är sannolikt inte tilUäck- ligt för att instimten skaU släUa upp med de över en läng period kontinuerUgt växande lånebeloppen. Bosiadsinstimien måste kunna köpa en kreditgaranti o. för att eUminera denkreditrisk, som instituten anser att de inle bör bära. 1990/91: 34Därigenom kan de - inom ramen för räntelänesyslemet - della i en kon- Bilaga 1 kurrens om toialfinansiering av bostäder dvs. inle bara som ombotten-länen. Kassaslyrelsenanser att ett stadigt garanrisystem är en väsentiig del av helaboendekostnadsutredningens förslag. Kassaslyrelsen vill därför framföraföljande: - För att möjliggöra konkurrens om helafinansieringen måste möjligheter till stadig kreditgaranti finnas för alla bosiadsinstitul,oavsett om ränlelän införs. Det skulle möjliggöra införande av rationella och kosmadst>esparandeenhetslån tUl nytta för låntagarna och de boende. - Vid räntelän är stadig kreditgaranti, som minskar bostadsinstiiutensrisker, en absolut fömisätming. Annars kan tx)stadsinstimtens obligationer inlesäljas varken tiU svenska eller udändska placerare. Sladshypotekfär inte enligt sin nuvarande förfaiming lämna län av fastighetensmarknadsvärde. Även om denna gräns tas bort, vilket kredit-marknadskommitténföreslagit kommer i normalfallet läne-policy vara att inte gäöver 85-procenigränsen utan att komplettera med annan säkerhet, t ex. stadigeller garanti. Sladshypotekär berett att finansiera alla typer av fastigheter var helst de Ugger i Sverigeunder fömtsättning att Sladshypotek kan få eller köpa stai-Ug/garantiför länebelopp av det värde fastigheten kan förväntas ha om densåldes pä marknaden utan stadiga subventioner. Ivälbelägna områden överstiger marknadsvärdet ibland produktionskostnaden. Sladshypotekkan då lämna lån tiff hela produktionskosmaden ulan att köpa någon statUggaranti. Inommånga områden är marknadsvärdet dock lägre än produktionskostnaden. Ommarknadsvärdet pä en nybyggd fastighet uppgår till exempelvis hälften av produktionskosmadenkommer Sladshypotek köpa stadig garanti för den del av lånet som ligger över ca40 % av fastighetens produktionskostnad. Det är således angeläget att statenär beredd att fördjupa garantin ner till den nivä som ofta krävs för att enbostadsbygge skaU komma till stånd. Självfallettvingas det stadiga garantiorganet att kritiskt bedöma sädana byggen meduppenbar förlustrisk. Man kan därför förmoda att sädana byggen blir mindrevanliga. Sladshypotekkommer att övervältra garantiavgiften pä låntagaren. Det kommer därför blihögre finansieringskosmader för txjstadshus som byggs i områden med lågrelation marknadsvärde/produktionskosmad. Kassastyrelsenunderstryker också att Sladshypotek måste slå vakt om säkerheten för obUgationsköpamaför att behåUa högsta rating som låntagare. Därför är stadiga toppgarantier en ovilUcorligdel av ett nytt hwstadsfmansie-ringssysiem. Bilaga1 anser atl denna fråga inrymmer mänga aspekter som behöver övervägasingående. a. l)ör frågan ställas vilka regionalpolitiska konsekvenser delskulle bli av ett sådant system. Risken för att utlåningsräntorna i biff-regionall differentierade med hänsyn till krediöisk är t. ex. överhängande.Den nuvarande modellen, atl lån till bostäder är tillgängliga i hela landet pälika villkor, skulle alltså kunna spoUeras. OmSBAB skulle vara skyldigt att lämna ränielån, krävs det att staten tar förluslansvareiför den enorma skuldökning som systemet genererar. Statlig garanti förskuldökningen är nödvändig också för att undvika mycket stora kapitaltillskotttill till följd av de nya kapitaltäckningsregler, som är under införande. BankföreningenframhåUer att om räntelän ändå införs, mäste de kombineras med stadigakreditgarantier, så att systemet blir tillgängligt för alla bostads-institutVidare anser föreningen all även om ränlelän inte införs, bör möjUghet tillstadig kreditgaranti införas för län över betryggande säkerhet, sä att allabostadsinstitut kan konkurrera om hela finansieringen och därmed erbjudaenhetslån. Delta skulle underlätta flexibla lånekonsniiktioner i enlighet med låniagamasönskemål - dvs. marknadsmassiga altemativ tiU boendekosmadsutredningensförslag om räntelån. Möjlighetenatt fä statiig kreditgaranti för viss del av finansieringen och kostnaden fördenna garanti mäste av konkurrensneutraliietsskäl vara lika för allabostadsinstitut kan stadiga kreditgarantier för osäkra räntelän medföra stora belasmingarpå statsbudgeten vissa år. Garantiavgiften kommer staten till hända ,men kreditförluslema kan komma klumpvis. Det är svårt att bedöma om avgiftentäcker framtida förluster. De siatsfinansiella kosmadema för statensgarantiåtagande för osäkra ränlelän är svårbedömbara. Detta problem är givetvisav mindre t)etydelse om statens garantiåtaganden avser krediter med panträttinom fastighetens värde än om garantin avser ränlelän med luftsäkerhet. Föreningenanser att det vara viktigt att ett nytt finansieringssystem tar hänsyn till deregionala effekterna. En stadig garanti kommer bU nödvändig för attnyproduktion av fastigheter skaU bU möjUg i aUa delar av landet. Verketanser - om en system med räntelån skall införas - att det bör över vägas att inrätta ett statUgt bostadskreditgarantiinstimt. Vidare börstatsanslag utgå till viss subvention av kreditrisken tiUs rätta riskpremienivån hunnit etableras. Statsanslag bör också utgå tUl twstadsmyndigheter för alt subven- q donerakreditrisk där del av regionalpoUtiska, fördehiingspoUtiska eller andra Prop.1990/91: 34 skäl anses erforderligt. FörbundetframhäUer att eftersom statens åtaganden i form av räntebidrag reduceras medmycket stora belopp bör del ankomma på staten an skapa sädana garantier förlångivare och obligationsköpare att räntehöjningar pä grund av omläggningen kanförhindras. SABOanser an en stadig kreditriskgaranti bör knytas tiff det föreslagna ränielånesysiemetDet är viktigt att garantin utformas så an eventuella regionala obalanserundviks. anser vidare an det är ett oeftergivligt krav alt statengaranterar, genom eller något annal kreditinstimt, atl krediter finns att tiiUgåför räntelänen, under räntelänens hela livstid. Del är viktigt alt låntagare idelar av landei där kreditrisken är större, inte ska fä sämre kreditmöjligheteroch väsendigt sämre villkor än låntagare i expanderande och därmed mindre kredioiskbenägnaområden. Fastighetskontoretpekar på an kommunemas och kreditgivarnas riskexponering i egnahemsbyggandet iglesbygd kommer att medföra avsevärda svårigheter för dem som önskar bygga anfå skäligt låneutrymme i relation till produktionskosmader. De egna kontanta insatsemamåste höjas avsevärt och endast länesökande med myckel siabff ekonomi kan erhäffakommunal borgen såvitt icke staten tar en utökad borgensrisk. Riksförbundethävdar bestämt att stadiga garantier är en helt nödvändig förutsättning föratt en system med räntelän skall kunna finansieras pä kapiial-markanden.Särskilt med tanke på de ovannämnda riskema för en låneutveckling som intemotsvaras av betryggande säkerhet i fastighetens värde framstår krav pä stadigagarantier som oeftergivliga. De obligationer som bosiadsinstimien skuUe utgeför an fä medel för att tillhandahålla ränielån skuUe annars inte kuimaplaceras pä marknaden. Med hänsyn tUl konkurrens-neutraUieien meUan olffca bostadsinstimtbör den stadiga kreditgarantin vara lika utformad och betinga samma kosmad föralla instimt 4.6 Annan säkerhet för lån Riksbanksfullmäktigeframhåller att tiU bUden hör även att ränielånesysiemet fömtsätteratt tillräckligt inteckningsutrymme reserveras för pantsättning i o varje enskild fastighet,vilket torde kunna skapa vissa störningar inom pant- Prop. 1990/91: 34 sättningssyslemet.Den växande skuldsättningen i omfördelningssyfle påver- Bilaga 1 karsjälvfallet ocksä utrymmet för annan toppbelåning, bl. a. för reparationer ochunderhäll. Enligtkassastyrelsen är del nödvändigt att närmare precisera avvägningen meffankommunens och statens garantiutfästelser. Sannolikt kommer kommuner iglesbygden knappast våga ikläda sig ett så omfattande åtagande som utredningenutgår ifrån. SBABpåtalar all utredningen inte behandlar hur inteckningssäkerhetema skafffördelas mellan bottenlångivare och när bottenlångivama viff lämnaräntelån som motsvarar bottenlänei. SBABhar en förhållandevis bra säkerhetssituation på gmnd av kommunalaborgensåtaganden för aUmännyttiga förelag (av länet) och för egnahem(obligatorisk txjrgen av länet). Utredningens förslag om hur denkommunala garantin skall behandlas i ränielånesammanhang innebär en ytterUgareförsämring av säkerhetssituation. Ävenför nya bostadslån och ränielån blir del en begränsning av kommunemasborgensåtagande enligt unedningens förslag. Borgensåtagandet skall nämligen"lämnas med etl belopp som är oförändrat över tiden men som i förmänsrättsliglhänseende följer skuldökningen". För egnahem bör krävas alt kommunensborgen täcker av hela del urspmngUga lånet Bankföreningenframhåller att uttagande och reservering av panträtt för ränielänets ökningmedför betydande problem som boendekosmadsuo-edningen underskattar eller intebeaktar: - Svårigheter uppkommer att vid nyproduktion erhällafinansiering över gränsen för stadigt bostadslån. Detta skuffe allvarUgiförsvåra nyproduktionen av bostäder. - Svårigheter uppkommer att erhålla finansiering vidombyggnader, tillbyggnader, störte reparationer m. m. som behöver genomförasunder ränte-läneperioden; denna typ av verksamhet försväras således. - Svårigheter uppkommer att erhållatilläggsfinansiering vid köp av äldre fastigheter. - Vid uttagande av pantbrev för ränielänet och dettaskommande ökning måste man gissa sig till den erforderliga storleken avpantbrevet; systemet medför ökade kosmader för uttagande av pantbrev "långti förväg" och för onödiga överhypoiek. - ökad arbetsbelasming uppslär vid tingsrättensinskrivningsavdelningar och vid kreditinstimtens läneavdelningar. Bilaga1 De administtutiva följderna av det föreslagna systemet blir avsevärda och med mycket stora kosmader förlåntagaren, långivaren och inskrivningsmyndig- anser att en utredning om kosmadema och vem som slutiigenbetalar dem vore på sin plats. bör även kommunemas roll utredas närmare eftersom de enligtförslagen fär en betydligt större och mer riskbeionad roll än Verketanser att staten av tre är bör gå i borgen för räntelånsom upptas för län som finns i beståndet och som hittUls varit ränte-bidragsberättigade.Vidare bör reglema för panträtt i fastighet för ränlelänens säkerhet inteutformas pä sådanl sän alt eventuell nödvändig säkerhet för län till störreunderhållsåtgärd omöjUgggörs. Även reglema för stämpelskatt bör ses över. EnligtHSB:s mening bör del övervägas att i fastigheter med ränielån föreskriva attpantbrev inte får tas ut för andra ändamål än att täcka skuldökningen. Därmedgaranteras att fastighetens hela värdeökning ställs som säkerhet förräntelänen. Först när amortering på skulden sker frigörs utrymme för rebeläningi fastigheten. Pantbrevför ränielån kommer all sammanlagt omfatta avsevärt större belopp än de somidag är akmeffa. Panibrevskosmaden - dvs. av inieck-nat belopp - skullestiga kraftigt. Del är därför motiverat att procentsatsen reduceras vid dennatyp av inteckningar. SABOanser att det inte ska utgå nägon stämpelskatt för pantbrevsförskrivningar somär föranledda av skuldökningen i räntelänesyslemet Förbundetframhåller att en detalj som kostar pengar är kravet om atl pantbrev bör lämnasfrån början med ett belopp som täcker skiUduppbyggnaden inom den första femårsperioden.Det innebär an pantbreven måste tas ut för ett l)elopp högre ännormalt, vilket innebär ytterUgare en kosmad för stämpelskatt att lägga pä byggherrekosmadema.Pä ett eUer annat sän bör man enligt förbundet kunna befrias från denna merkosmad,eventueUl genom höjning av investeringsbidraget 1990/91: 34 Bilaga1 Enligl Kommunförbundets uppfattning medför uttedningsförslaget att det kommunalaförluslansvarei utökas och atl förmänslägel försämras. Kommunema kan enUgistyrelsen inle la pä sig etl ökat förluslansvar tffl följd av ändringar i denstadiga twstadspolitiken. Staten txir i stället ta en större del av ansvaret Styrelsenifrågasätter vidare starkt den beräkningsgmnd som utredningen föreslär för alträkna fram borgensbeloppet Del räknas således pä hela läneskulden, dvs. ävenpå de län som inte omfattas av kommunens borgensåtagande. Delta främstår som ologiskl.Det är vidare svårt att nu överblicka konsekvensema av lO-procentsregeln. Ocksådelta bör uttedas närmare. Enstort antal kommuner - , , , , ,, , , , , , ,, och kommuner - tar också upp utredningens förslag om txjr-genoch påtalar att risken blU väsentligt större än . nerialet kommuner anser atldetta inte kan accepteras. Mänga menar att staten borde ta över hela risken förskuldökningen i räntelänesyslemet. Nägra kommuner, bl. a. ,och kommuner påtalar ocksä atl förslaget leder tiU ökadkommunal restriktivitet vid behandling av låneansökningar för bostäder iglesbygd. och kommuner nämner särskilt det storarisktagandet i fräga om förvärvslän. För att inle höja bygghertekosmadema bör, enliglStockholms kommun, stämpelskatten på säkerheter för eventuella ränlelänavskaffas. Det är i linje med utredningens förslag att minska de konttaproduktivainslagen i bostadspolitiken. torde kravet pä säkerhet i form av pantttt medföra svårigheteratt uppskatta viUcen storlek pantbreven bör ha för att garantera att kommandeutveckling av ränielänet täcks. Det mäste ocksä bli svårt att fä ytterligarelän utöver räntelånen dä gränsen för säkerheten för dessa är ob)e-stämd. Störrereparationer m. m. som kan behöva göras kan därvid blisvära att finansiera. fömtsätter boendekosmadsutredningen att avdrag medges för tmittoränta.Förslaget om räntelän innebär följdakdigen en högre redovisad ränta, varför räntetaketnås snabbare. 97 7 1990191. Förslagetinnebär vidare en skuldökning hos en bostadsrättsförening. 1990/91:34 innebär att skuldökningcn päverkar realisationsvinsten i sambandmed Bilaga I att en medlem avyttrar sin andel i föreningen. Riksskatteverketframhåller ocksä att uö-edningen fömtsätter an avdrag medges för hela bmttoränian,dvs. även till den del den anses erlagd genom skuldökning av ett räntelän. Föratt det inte skall föreligga tveksamhet om avdragsränen under inkomst avkapital, bör - med hänsyn till koniaktprinci-pen - detta klart anges i lag. Om skuldutvecklingsgarantinutiöses t)ör enligl verket efterskänkt belopp återföras till beskaiming tillden del ränteavdrag har medgetts. Entreprenörföreningenanser att ett avdragstak för underskott, motsvarande högst ICWOOO kr. per vuxenhushällsmedlem, i inkomstslaget kapital inte utan vidare är förenligt med elt räntelänesystem.Avdragstakel bör därför avskaffas eller höjas pä betryggande sätt bör även reglema för realisationsvinsibeskaimingen ses över sä allskatt inle behöver erläggas på belopp som motsvaras av räntelån. Föreningenbetonar vikten av att den föreslagna utredningen om räntelånens inverkan pärealisationsvinstbeskattningen kommer tiU stånd. Bankföreningenvill påpeka att unedningens förslag om räntelän skulle medföra storaredovisningsproblem för låntagare/fastighetsägare som är bokföringsskyldiga.För att inte de ökade räntelänen pä balansräkningens skuldsida skallframtvinga likvidiation av vissa bostadsföretag, måste sannolikt tillgripas specieUaredovisningsmetoder - på liknande sätt som i paritetslåne-syslemet Dåföreskrevs, alt som en tillgångspost fick upptas en post som i själva verketvar en skuld. anser att etl lånesysiem, som nödvändiggör ensådan tvivelaktig redovisningsteknik, inte kan tillstyrkas. HSBanser att frågan om bokföring av skuldökning måste lösas. SABOanser att förslaget angående ränielån ytterligare accenturerar behovet av enförändring av nu gällande bokföringslagstifming så att räntelänen kan behandlaspä i princip samma sätt som äldre ränte- och pariietslän. 1990/91: 34 framhåller att för att undvika negativt kapital och skyldighetatt upprätta likvidationsbalansräkning enligt bokföringslagens regler,måste, som utredningen antyder, en regel införas om en särskild balanspostefter samma mönster som gällde för paritetslån. Enliglföredragande borgarrådet är det viktigt att framhålla att bokförings-reglema mästeändras sä alt ränielänen balanseras. De svårigheter som uppkom vid pariletslånensinförande fär inte upprepas. Fullmäktigei anser att den föreslagna omläggningen ställer stora krav pä bostadsinstiiutenspraktiska och administrativa mtiner. Utredningen presenterar här inte elttillfredsställande underlag för alt de administtativa konsekvensema skall kunnaöverblickas. Unedningens förslag pekar närmast mol all nämnda svårigheterunderskattats. Fullmäktige t)edömer för egen del att en omläggning av denomfattning utredningen föreslär inte är genomförbar inom utsatt tid. Problemenframstår som störst vad gäller ingrepp i del befini-Uga beståndet med stadigbelåning och den nyckelroll som härvid kan komma att spela.