prop · GE03181 · 1990-12-31 00:00:00 — Genom det nya tredje stycket läggs fast att rätt tillsjukpenning inte föreligger på grundval av anställningsförmåner för tid somenligt SjLL ingår i en sjuklöneperiod. Huruvida en arbetstagare enligt SjLLfaktiskt har rätt att uppbära sjuklön för tid som ingår i en sådan periodsaknar i och för sig betydelse för bedömningen av sjukpenningrätten. Definitionav sjuklöneperioden finns i 7§ SjLL. Enligtdefinitionen på sjuklöneperiod förutsätts att arbetsförmågan är nedsatt pågrund av sjukdom eller motsvarande. Eftersom denna förutsättning inte äruppfylld vid frånvaro från arbetet i samband med behandling somsyftar till att förebygga sjukdom och nedsättning av arbetsförmågan, har Prop.arbetstagaren inte rätt till sjuklön enligt SjLL i dessa situationer. 1990/91:181 1990/91:141 föreslås en ny bestämmelse i AFL, 3kap. 7b§, om attsjukpenning under vissa förutsättningar skall kunna utges i sådana fall. Idetta sammanhang bör uppmärksammas följande förhållande. SjLL omfattar endastarbetstagare. Som närmare berörts i avsnitt 7.1, under 1 §, falleruppdragstagare och egenföretagare således utanför den lagens tillämpningsområde.Gränsdragningen mellan arbetstagare å ena sidan och bl.a. uppdragstagare å denandra torde oftast inte vålla några bekymmer i ett sjukpenningärende. Någongång kan emellerfid problem i detta avseende uppstå, bl.a. av det skälet attsjukpenninggrundande inkomst av anställning enligt AFL också kan - på grund avschabloniseringar av arbetstagarbegreppet inom socialförsäkringssystemet -baseras på vissa uppdragsersättningar (jfr 3 kap. 2§ andra stycket). Eftersomden som är att anse som arbetstagare i allmänhet kan få sjukpenning först fr.o.m.den femtonde dagen i sjukperioden - medan en uppdragstagare kan varaberättigad därfill redan från den första sjukdagen - måste ,såsom en preliminärfråga i sjukpenningärendet, ta ställning till vilkenkategori den försäkrade fillhör. Om avgränsningsfrågan är mer svårbedömd kandet inträffa att arbetsgivaren anser den försäkrade vara att anse somuppdragstagare, och alltså inte berättigad till sjuklön, medanförsäkringskassan är tveksam till detta. I en sådan situation kan det finnasskäl för kassan att fillämpa 20kap. 2a§ första meningen AFL. Enligt nämndalagrum skall kassan, om det inte utan betydande dröjsmål kan avgöras om rätt fillersättning enligt AFL föreligger men det finns sannolika skäl för att sådanrätt finns, besluta att ersättning skall betalas ut med ett skäligt belopp omdetta är av väsentlig betydelse för den försäkrade. Förden som jämte inkomst av anställning även har inkomst av annat förvärvsarbetekan både sjuklön enligt SjLL och sjukpenning enligt AFL komma i fråga för sammadag. Som framhållits i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.2.) uppkommer isådana fall behov av att fördela den försäkrades SGI på anställningsinkomstresp. Även i situationer då SGI innefattar enbart inkomst avanställning kan det på grund av bestämmelserna i 3 kap. 2 § andra stycketförekomma uppdragsersättningar som måste särskiljas från egentligaanställningsinkomster. Om sjukdomsfallet inte haravslutats vid utgången av sjuklöneperioden skall den försäkrade för tid därefter kunna få sjukpenning på grundval av sin inkomst av anställningen. Med hänsyn fill den anmälningsskyldighet som föreskrivs för arbetsgivaren i 12 § första stycket SjLL skall den försäkrade inte då behöva göra sjukanmälan hos enligt 14 § i detta kapitel. Vidare avses inte reglerna om timberäkning av sjukpenningen i 10- 10 b §§ skola tillämpas i denna situation, utan sjukpenning skall utges för an ställningsinkomsten efter kalenderdagsberäkning enligt 4§. Inte heller skall det komma i fråga att tillämpa en kompensationsgrad av med sjukpenning efter sjuklöneperiodens slut. Sjuk penningens kompensationsgrad skall i stället vara t.o.m. den nittionde dagen i sjukperioden och därefter , allt såvitt inte sjukpenningen skall minskas till följd av avtalsgrundade sjukersättningar . För att klargörainnebörden i samband med övergång från sjuklön till Prop. sjukpenning hargjorts vissa kompletteringar av lagreglerna. Dessa tillägg 1990/91:181 hartagits in i det nya fjärde stycket i förevarande paragraf och i 14 §. Enligt dekompletterande föreskrifterna skall sjukperioden enligt AFL (jfr 8§ fjärdestycket) inte börja löpa först när rätten till sjukpenning uppkommer vidsjukperiodens slut. 1 stället skall sjukperioden anses omfatta också sjuklöneperiodennär sjukpenningrätten uppkommer i omedelbar anslutning fill sjuklöneperioden.Vidare har i de nya föreskrifterna gjorts undantag för tilllämpligheten av regeln i 4 § första stycket 1 och för timberäkningsreg-lerna i 10 - 10 b §§.Undantaget för fimberäkningssystemet har dock inte fått avseende på studerandesom avses i 5 § tredje stycket 1 och som enhgt gällande regler har timberäknadsjukpenning även efter den fjortonde dagen i sjukperioden. Tilläggeti paragrafen innebär att havandeskapspenning inte får utges i den mån kvinnanför uppbär sjuklön eller annan ersättning enligt SjLL. Enligtparagrafen kan timberäknad sjukpenning utges vid semester eftersom ledighet försemester jämställs med tid för förvärvsarbete enligt paragrafens första stycke.Som nämnts i kommentaren fill 6§ i förslaget fill lag om sjuklön bör det varaen förutsättning för sådan sjukpenning vid semester att arbetsgivaren inte haratt utge sjuklön enligt SjLL. Avtillägget i tredje stycket 1 följer att sjukpenning enligt paragrafen inteskall komma i fråga för fid under vilken den försäkrade uppbär semesterlön enligtsemesterlagen och, enligt 15 § samma lag, kan begära att dag då han äroförmögen till arbete på grund av sjukdom inte räknas som semesterdag. Förden som jämte inkomst av anställning även har inkomst av annat förvärvsarbete,skall sjukpenning som utges för samma fid som arbetsgivaren svarar för sjuklönenligt SjLL inte omfatta inkomstbortfallet från anställningen. Detta uppnåsgenom föreskrifter i denna nya paragraf om att sjukpenningens storlek skallfastställas på grundval av en sjukpenninggrundande inkomst som inte innefattarinkomst av den ifrågavarande anställningen. fall då det enligt 12 § SjLL åligger arbetsgivare att anmäla sjukdomsfall tillden allmänna , skall sjukpenning på grundval av anställningsinkomstenutges fill den försäkrade utan något krav på sjukanmälan enligt förevarandeparagraf. En undantagsregel som anger detta har införts i ett nytt andrastycke i paragrafen. Skyldigheten för den försäkrade att göra sjukanmälangäller däremot om arbetstagarens anställning har upphört senast vidsjuklöneperiodens utgång (jfr kommentaren till 12 § i förslaget fill lag omsjuklön). 4 kap. Prop. Tillägget i paragrafen innebär att föräldrapenningförmånerinte utges i den mån föräldern uppbär sjuklön eller annanersättning enligt SjLL. Av tillägget i paragrafen följer att ersättning som enallmän försäkringskassa utbetalar enligt 20 § SjLL skall - i likhet med sjuklönsom arbetsgivaren utbetalar - vara pensionsgrundande. Det bör anmärkas att paragrafen föreslås ändrad också i prop.1990/91:141 om rehabilitering och rehabiliteringsersättning m.m. samt i prop.1990/91:166 om särskild löneskatt på vissa pensionskostnader, m.m. I paragrafen har tillfogats att sjukförsäkringenskostnader enligt SjLL skall inräknas i underlaget på vilket statsbidrag skallberäknas. I enhghet med vad som nämnts i avsnitt 5 har gjorts enanpassning fill utformningen av 5 § SjLL beträffande förutsättningarna för attdra in eller sätta ned ersättning. De begränsningar av påföljdsmöjligheternasom ändringarna innebär torde vara av ringa praktisk betydelse. 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring(LAF) Tillägget i denna paragraf har motsvarande innebörd somfillägget i 3 kap. 1 § AFL när det gäller begränsning av sjukpenningrätten för fid som ingår i en sjuklöneperiod samt beträffande bestämningen av sjukperiodens början och tillämpligheten av fimberäkningsreglerna vid övergång från sjuklön fill sjukpenning (se avsnitt 8.2). Behovet av att göra undantag från kravet på sjukanmälan vid övergång från sjuklön fill sjukpenning tillgodoses genom att 8§ andra stycket hänvisar till 3 kap. 14 § AFL, där en komplettering gjorts. Om ett sjukdomsfall bedöms som recidiv av en godkänd arbets skada, skall ny samordningstid enligt 3 kap. 1 § LAF inte börja löpa. Vid recidiv skall enligt 3 kap. 5 § tredje stycket LAF kompensationsgraden fr.o.m. första sjukdagen vara av sjukpenningunderlaget. Det nu före slagna tillägget i förevarande paragraf jämfört med SjLL betyder emellertid att sjukersättningen till arbetstagare också vid sjukfall som utgör recidiv av arbetsskada skall utges i form av sjuklön . denär således att bestämmelserna i om bl.a. kompensationsgraden i Prop. motsvarandeutsträckning saknar tillämplighet i dessa fall. De ytterligare frå- 1990/91:181gor om kompensationen som kan uppkomma till följd härav får lösas i sambandmed den översyn av arbetsskadeförsäkringen som skall ske. Tilläggeti paragrafen har samma innebörd som nämnts under 3 kap. 10 § AFL. Förarbetstagare som är berättigad till sjuklön enligt SjLL för somsjukpenning enligt LAF kommer i fråga, skall sjukpenningens storlek inteberäknas på grundval av ersättning från arbetsgivaren. Detta uppnås genomföreskriften om att sjukpenningens storlek skall fastställas på grundval av ettsjukpenningunderlag som inte innefattar ersättning från arbetsgiva- Avtillägget framgår att de nya förskrifterna i 3 kap. 5 § första stycket andra meningenoch 6 § andra stycket andra meningen om arbetsskadesjukpenning skall tillämpaspå motsvarande sätt i fråga om sjukpenning enligt lagen om yrkesskadeförsäkring. 8.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP) Ikraftträdande-och övergångsbestämmelserna till LSP Enligt10 § LSP har bl.a. 3 kap. 5-6 §§ LAF motsvarande tillämpning beträffandeersättning vid sjukdom enligt LSP, om inte något annat följer av 11 14 §§. Deändringar som föreslagits i LAF (avsnitt 8.3) kommer följaktligen att fåavseende också på sjukpenning och särskild sjukpenning enligt LSP utan attsärskilda regler införs härom. Föratt detta i tillämpliga delar skall komma att gälla också beträffande sjukpenningoch särskild sjukpenning enligt äldre författningar, bl.a. mihtär-ersättningslagen(1950:261) som upphävdes vid tillkomsten av LSP, bör emellertid enkomplettering göras i övergångsbestämmelserna till LSP. Tilllägget i punkt 1tredje stycket har utformats som en hänvisning till vissa av de nyabestämmelserna i 3 kap. 5 och 6 §§ LAF. Dessa skall således tillämpas också ifråga om sjukpenning och särskild sjukpenning som utges med stöd av de äldreförfattningarna. 8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare Tilläggeti paragrafen innebär att smittbärarpenning skall minskas med för 92 sammatid utgående sjuklön eller annan ersättning enligt SjLL. 8.6 Förslagettill lag om ändring i lagen (1988:1465) om Prop. ersättning och ledighet för närståendevård 1990/91:181 Tillägget i paragrafen innebär att ersättning förnärståendevård skall minskas med utgående sjuklön eller annanersättning enligt SjLL. 8.7 Förslaget till ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter () Ändringen i första stycket innebär att arbetsgivaravgiftenfill sjukförsäkringen sätts ned från till . Detta kommer på grundav hänvisningen i 3 § till 3 kap. 2 § andra stycket AFL att gälla också i denmån avgiften grundas på ersättning till uppdragstagare. I andra stycket föreslås en ändring enligt följande. I samband med skattereformen företogs omfattande ändringari reglerna rörande underlaget för uttag av socialavgifter (prop. 1989/90:110, SkU30,rskr 356, SFS 1990:658). Ändringarna syftade bl.a. till en utvidgning av skyldighetenatt betala arbetsgivaravgifter på vissa ersättningar även om någotanställnings- eller uppdragsförhållande inte kunde anses föreligga mellan utbetalarenoch mottagaren av ersättningen. I dessa fall skulle utbetalaren anses somarbetsgivare. Bl.a. med anledning härav företogs ändringar i 3 kap. 2§ AFL. Denya reglerna trädde i kraft . I propositionen om fortsatt reformering av inkomst- ochföretagsbeskattningen (prop. 1990/91:54) togs frågan upp om att göra ettförtydligande i 1 kap. 2 § beträffande vem som skall anses somarbetsgivare. Förslaget avsåg att genom en hänvisning till AFL klarlägga attden som utger ersättning som enligt bestämmelserna i 3 kap. 2§ andra stycketeller 11 kap. 2§ första stycket m, andra stycket och femte stycket AFL är atthänföra till inkomst av anställning skall anses som arbetsgivare, även om ettanställningsförhållande inte föreligger. Ändringen togs in i 1 kap. 2 § andrastycket . följde propositionens förslag i denna del (SkUlO, rskr.106, SFS 1990:1429). Denna ändring trädde i kraft . 1 § andra stycket skall arbetsgivare som avses i 1 kap. 2 § andra stycket nämnda lag inte betala fulla socialavgifter utan endast fill- läggspensionsavgift. Någon ändring i detta stycke gjordes inte med anled ning av nämnda ändringar i 1 kap. 2 § . Begränsningen till filläggs- pensionsavgift i 2 kap. 1 § bör emellertid endast avse vissa av de ersätt ningar som anges i 1 kap. 2 § andra stycket. Enbart tilläggspensions avgift bör, liksom tidigare, tas ut på ersättning som avses i 11 kap. 2§ första stycket m AFL (vissa ersättningar från och konstnärs nämnden). Detsamma bör gälla för ersättning som avses i 11 kap. 2§ femte stycket AFL. Sistnämnda föreskrift avser lön m.m. från vissa arbetsgivare som är bosatta utomlands eller vissa utländska juridiska personer eller från främmande makts beskickning eller lönade konsulat här i riket, om en av 93 riksförsäkringsverketgodtagen förbindelse har lämnats om ansvar för fill- Prop. läggspensionsavgiften.Övriga ersättningar som avses är ersättningar som 1990/91:181 enligt 3 kap. 2 §andra stycket och 11 kap. 2 § andra stycket AFL skall anses som inkomst avanställning även om mottagaren av ersättningen inte är anställd hos den somutger ersättningen. Eftersom sistnämnda ersättningar är sjukpenning- ochpensionsgrundande saknas skäl att inte ta ut fulla socialavgifter på dessa. Andrastycket i förevarande paragraf har justerats i enlighet med det nu anförda.Ändringen i denna del föreslås träda i kraft den 1 juU 1991. Detskall anmärkas att paragrafen föreslås ändrad även i prop. 1990/91:85 Växa medkunskaper - om gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Ersättningsom en arbetsgivare utger till en allmän försäkringskassa fill följd avbestämmelsen i 24 § SjLL skall när det gäller underlaget för beräkning avarbetsgivaravgifter vara att likställa med lön till arbetstagaren. Tillägget i förevarandeparagraf innebär att sådan ersättning skall vara avgiftsgmn-dande i likhet medvad som enligt första stycket gäller beträffande lön, däribland sjuklön, somutges till arbetstagaren. Avfillägget i paragrafen följer att sjukförsäkringsavgifter får användas för atttäcka den allmänna försäkringens kostnader enligt SjLL. 8.8 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Genomändringen i punkt 12 hänförs ersättning som enligt 20 § SjLLutger fill arbetstagare vid tvist om sjuklön till skattepliktig intäkt avtjänst. Det skall nämnas att anvisningspunkten föreslås ändrad också i prop.1990/91:115 om vissa skollagsfrågor m.m. och i prop. 1990/19:141 om rehabiliteringoch rehabiliteringsersättning m.m. 8.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:327) om skatteavdrag från sjukpenning m.m. Iparagrafen anges att preliminär skatt tas ut med olika procentsatser beroendepå om ersättningen i fråga grundas på 80, 90 eller av den sjukpenninggrundandeinkomsten. Tilläggeti paragrafen innebär att ersättning som en allmän försäkringskassa utgerenligt 20 § SjLL skall vid preliminärskattens beräkning anses grundad på 90 %av den sjukpenninggrundande inkomsten. 8.10 Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen Prop. (1973:349) 1990/91:181 18 § och 4 kap. 34 § Ändringarnai paragraferna har samma orsak och innebörd som ändringarna i 20 kap. 3 § AFL(se avsnitt 8.2). Jaghemställer att regeringen föreslår att dels anta förslagen till 1. lag om sjuklön, 2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 4. lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd, 5. lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare, 6. lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, 7. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 8. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 9. lag om ändring i lagen (1990:327) om skatteavdrag från sjukpenning, 10. lagom ändring i studiestödslagen (1973:349), dels 11. underfemte huvudtitelns förslagsanslag Bidrag till sjukförsäkringen för /92 anvisa ett belopp som är . lägre än vad som föreslagits i prop. 1990/91:100 bil. Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenbeslutar att genom proposifion föreslå att anta de förslag som föredragandenhar lagt fram. skiss till utformning av Prop- ett sjuklönesystem 1990/91:181 framlagda skissen till ett sjuklönesystem in- rJOaga1 nebär i sina huvuddrag följande. Underden av sjukfallet svarar arbetsgivaren för sjukersättningen ochdenna utgår i form av sjuklön. Går sjukfallet utöver sjuklöneperioden utgessedan sjukpenning från den allmänna försäkringen. Sjuklönesystemetkan enligt kommitténs uppfattning ej göras heltäckande. I två viktigahänseenden måste begränsningar göras nämligen i fråga om personkretsen och närdet gäller sjuklöneperiodens längd. I det senare hänseendet har kommitténstannat för en sjuklöneperiod av . Skälen därtill är främst å ena sidanatt låta sjuklönesystemet omfatta så stor del av sjukfallen (mednämnda period) att antalet fall som behöver föras över från arbetsgivarna tillförsäkringen vid sjuklöneperiodens slut bUr tämligen begränsat och å andrasidan att sjuklöneperioderna ej blir för långa för arbetsgivarna. Vadåter angår personkretsen anser kommittén att denna måste begränsas till attavse arbetstagare. Därmed får man emellerfid med av denförvärvsarbetande befolkningen. Utanför står de egna företagarna. Den förstaperioden skulle för dem kunna bli en karenstid, dvs. en period utansjukersättning, men eftersom detta skulle bli en försämring för dem i förhållandetill gällande regler anser kommittén att för dem bör finnas en frivilligsjukpenningförsäkring täckande hela eller en del av nämnda period. Andragrupper som kommer att stå utanför sjuklönesystemet är bl.a. hemmamakeförsäkrade,arbetslösa föräldralediga, personer i arbetsmarknadsutbildning ochvuxenstuderande. Vidare märks gruppen uppdragstagare, dvs. personer som utförarbete för annans räkning utan att ett anställningsförhållande föreligger.Uppdragsinkomst jämställes i regel med inkomst av anställning när det gällersjukförsäkringen. Kommittén finner det inte möjligt att låta sjuklönesystemetomfatta uppdragstagare, bl.a. med häsnyn till svårigheterna att beräknainkomstbortfallet vid sjukdom. Detta medför att inkomster av uppdrag måsteredovisas för sig i olika sammanhang. Degrupper som står utanför sjuklönesystemet skall alltjämt omfattas avsjukpenningförsäkringen. För personer som faller såväl inom som utanför sjuklönesystemetmåste olika särregler finnas vilka anges i kommitténs skiss. Det samma gällerför arbetstagare som har mer än en arbetsgivare. Sjuklönesystemetskall omfatta alla arbetstagare, vilket innebär att man i fall av s.k. arbetsgivarinträdeslipper förfarandet med att överföra sjukpenning från försäkringen fillarbetsgivaren. Sjuklönenskall utgöra viss del av den inkomstförlust som arbetstagaren åsamkas på grundav sjukdom . Ett sjuklönesystem ger stora möjligheter attsmidigt anpassa sjuklönen fill inkomstbortfallet. De rutiner som arbetsgivarenhar i fråga om löneuträkning, utbetalningsperioder och källskatteavdrag kantill fullo utnyttjas. Kommitténanser vidare att i och med övergången till sjuklön borde de två regler i AFLkunna slopas som innebar att ersättning inte kan utges för insjuknandedagen och som inföllunder de första sex Prop. dagarna efter insjuknandedagen vid kortasjukfall. (Dessa regler har tagits 1990/91:181 bort i och med införandet avden s.k. timsjukpenningreformen den 1 decem- Bilaga 1 ber 1987.) Sjuklönenskall vidare kunna utges med belopp som motsvarade den valda procentandelen avden faktiska inkomstförlusten. Rätten till sjuklön bör inträda utan någonkvalifikationstid i anställningen sedan väl avtal om anställning träffats ochdenna tillträtts. Rätten skall bestå så länge anställningen varar. Någonbegränsning av sjuklönetiden vid återkommande sjukfall finner kommittén ejböra göras. 1 dessa och många andra sammanhang hänvisar kommittén till attskissen innefattar möjlighet för arbetsgivare att fördela sinasjuklönekostnader genom att teckna en återförsäkring. Vid inträffat sjukdomsfall skall arbetstagaren anmäladetta till sin arbetsgivare. Arbetstagaren behöver därutöver inte göra någonanmälan till . Något avbrott i utbetalningen av lön resp. sjuklön behöverinte förekomma. Om sjukfallet går utöver sjuklöneperioden skall detta anmälastill den försäkringskassa där arbetstagaren är inskriven. Ansvaret för denna anmälanläggs på arbetsgivaren. Om arbetstagaren har flera anställda skall ansvaretåvila huvudarbetsgivaren. Särskilda rutiner kan behöva tillskapas hos mångaarbetsgivare för att åstadkomma en smidig övergång med önskvärd snabbhet. Iskissen anges tiden för en sådan anmälan efter sjuklöneperiodensutgång. Om en arbetsgivare vägrar att utge sjuklön kanarbetsgivaren vända sig till för att i stället utfåsjukpenning. Är arbetsgivarens vägran oberättigad skall denne ersätta kassanför den sjukpenning som utgivits för tiden fram till fullgjord anmälan. Reglerna om skyldighet att förete läkarintyg och kontrollav sjukfrånvaron anknyts till gällande regler. De läkarintyg som arbetsgivarekan infordra bör inte innehålla uppgift om diagnos. Ett sjuklönesystem kan innebära ökade kostnader för vissaföretag, företrädesvis mindre, framför allt i lägen med ovanligt storsjukfrånvaro. Med hänsyn härtill och till den risk som kan föreligga för attsvaga och utsatta grupper får det svårare på arbetsmarknaden, eftersomarbetsgivarna kan få ett intresse av att hålla nere sina sjuklönekostnader,föreslår kommittén att en möjlighet öppnas för frivillig återförsäkring förarbetsgivare såvitt gäller sjuklönekostnaderna. Denna försäkring, som skallvara självfinansierad och uppbyggd efter försäkringsmässiga principer, skallkunna anordnas inom sjukförsäkringsadministrationens ram men även kunna ordnaspå annat håll. Kommittén finner att denna försäkringsform bör stå öppen föralla arbetsgivare, alltså inte bara för mindre arbetsgivare eller särskiltrisktyngda arbetsgivare eller företag. Kommittén har gjort vissa beräkningar avkostnadseffekterna av införandet av ett sjuklönesystem. Dessa beräkningarredovisas inte här med tanke på att förflutit sedan beräkningarnagjordes och att de därmed i betydande avseenden mist sin aktualitet. undersökt möjligheterna att i samband med infö randet av en sjuklöneperiod göra den administrativa besparingen att man 97 7 1990/91. i fortsättnigen underlåteratt förhandregistrera den sjukpenninggrundande Prop. inkomsten (SGI) somligger till grund för sjukpenningens storlek. Kommit- 1990/91:181 ténbehåller emellerfid förhandsregistreringen i sin skiss med hänvisning till Bilaga 1 att förekomsten av en hos försäkringskassorna registrerad SGI är avstor betydelse inte bara för fall som blir kvar i sjukpenningförsäkringen utanäven för andra sociala förmånssystem. 1processuellt hänseende anknyter kommittén behandlingen av uppkommande tvisterrörande sjuklönereglernas tillämpning till den ordning som gäller försjukpenningförsäkringen. Sammanställning av remissyttranden över Prop. sjukpenningkommitténs betänkande (SOU 1981:22) 1990/91:181 Sjukersättningsfrågor ' Följande har efter remiss yttrat sig över betänkandet.