prop · GE03102 · 1990-12-31 00:00:00 — a. till ovannämnda utredning om statens fastighetsförvaltning. 1direktiven till denna utredning anges att utredaren skall se över det regelverksom styr försäljning och överiåtelse av statliga fastigheter i syfte att geförutsättningar för ett mer aktivt utnyttjande av det statliga fastighetskapitalet.Även utredningen om införande av kapitalkostnader inom det militära försvaretvilken, som ovan har nämnts, är föremål för remissbehandling, föreslåråtgärder som syftar till att effektivisera försvarets fastighetsförvaltning. Iavvaktan på resultatet av dessa utredningar har jag inte funnit skäl attföreslå några ändringar i nu gällande ordning. Frågan om dispositionen avförsäljningsinkomster återkommer chefen för till senareidag. Riksdagenhar beslutat (prop. 1987/88:142, FöU, rskr. 299) att kustbevak ningens östra regionledning skall samlokaliseras med marinens regionala ledning antingen vid eller . Regeringenhar fattat beslut om . 1990/91; 102mark och byggnader i . En redogörelse för besluten har Bilaga 1 lämnats till (Skr. 1989/90 s. 80). Överbefälhavarenoch har den 9febraari 1990 redovisat ytterligare verksamhetersom kan lokaliseras till . I1990 års anvisningar för programplaner m. m. har regeringen föreskrivitföljande tidsplan för planeringen av verksamheten vid : chefoch ställföreträdare samt vissa stabsdelar vid det nya områdesförbandetskall verka från före huvuddelenav det nya områdesförbandets stab, östra regionledningoch 1 helikopterdivisionen skall vara lokaliserade dit senast den värnpliktsverketsdelar i det nya mellersta militärområdet skall vara lokaliserade dit senast denIjuli 1993. Överbefälhavarenhar i sin plan konstaterat att den av regeringen anvisade tidsplanen förflyttning av verksamhet till inte är möjlig att följa samt harredovisat en ny tidsplan. Vidare redovisas en preliminär kostnad för projektetsamt vilka ytterligare verksamheter som är möjliga att etablisera på Tullinge.Alternativ till Tullingelokaliseringen har redovisats. Ibeslut har regeringen anvisat medel för projektering ochigångsättande av byggproduktionen inom under /91 samtmeddelat att regeringen återkommer beträffande föreslagen ändrad tidsplan förprojektet och vilka ytterligare verksamheter, utöver de av regeringen beslutadeden , som skall lokaliseras till . Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag anfört om mark, anläggningar och lokaler. 4.5 Det militära försvarets fortsatta utveckling Utvecklingenkännetecknas dels av försämrad krigsduglighet hos många av förbanden,dels av minskad tillgänglighet för viss materiel. Brister föreligger avseendebetydelsefull materiel inom flera sektorer. Delar av förbanden är därmedbegränsat användbara direkt efter mobilisering eller har begränsaduthållighet. Somjag har anfört avses ett nytt långsiktigt försvarsbeslut fattas 1992.Jag vill i detta sammanhang erinra om det statsfinansiella läge som råder, denfinans- och budgetpolitik som regeringen tidigare anmält nödvändig och desparåtgärder som regeringen med anledning härav föreslagit . Motdenna bakgrund måste planeringen inom försvaret utgå ifrån oför- 55 Ytterligare åtaganden med så långsiktiga Prop. 1990/91:102konsekvenser att statsmaktema binds till att förstärka den militärautgifts- Bilaga 1 ramen i samband med nästa försvarsbeslut måste undvikas.Det är därför angeläget att planeringen och verksamheten genomförs så attstatsmakterna inför detta beslut har en rimlig grad av handlingsfrihet i olikaavseenden. Verksamhetenbör därför, i avvaktan på nästa försvarsbeslut, inriktas mot att nu endastfullfölja påbörjat förändringsarbete och att avhjälpa de allvarligastebristerna i de delar av krigsorganisationen som under alla omständigheterbedöms böra bibehållas . Motbakgmnd av den säkerhetspolitiska situationen i som jag tidigareredogjort för, anser jag också att ambitionerna avseende vår beredskap i vissaavseenden kan dämpas. Beredskapen att ingripa mot gränsöverträdelser s. k.incidenter bör dock vidmakthållas i huvudsak på dagens nivå. I linje härmedkan bl. a. repetitionsutbildningens omfattning och beredskapen i övrigtbegränsas. Dengrundläggande inriktningen bör därför tills vidare vara att i första handkonsolidera de prioriterade krigsförbanden materiellt, personellt ochuthållighetsmässigt. Därvid skall förnyelsen av krigsförbanden koncentrerasinom armén i första hand till vissa armébrigader och prioriteradefördelningsförband, inom flygvapnet till åtgärder för att förbättra luftförsvarsförmågansamt inom marinen till ubåtsförbanden och de rörliga kustartilleriförbanden.Ubåtsskyddet och skyddet av vårt luftmms integritet bör även fortsättningsvisägnas särskild uppmärksamhet. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkännavad jag anfört om det militära försvarets fortsatta utveckling. Förbandenskrigsduglighet har succesivt försämrats. I syfte att skapa bättre balans mellanuppgifter och resurser fattade (prop 1989/90:9, FöU3, rskr. 87)beslut om en omfattande omstrukturering av gmndorgani-sationen. Minsträvan är att upprätthålla organisatorisk handlingsfrihet. Dennahandlingsfrihet bör emellertid upprätthållas på en lägre nivå än vad somtidigare bedömts erfordras. En organisatorisk reduktion, säkerhetspolitisktoch ekonomiskt motiverad, bör enligt min mening genomföras . Motdenna bakgmnd förordar jag att som inriktning för fortsatt plane ring inför ett nytt försvarsbeslut tills vidare läggs en stmktur om 18 armébrigader. Enligt min mening bör tre av de tio infanteribrigadema 77 avvecklas. Jag förordar därför att Närkebrigaden, Kronobergsbrigaden 56 ochBohusbrigaden, som organiseras vid förbanden Livré- Prop.1990/91:102 gementets grenadjärer (I3/Fo 51), (1 11/Fo 16)och Bilaga 1 (I 17) avvecklas. De grundorganisatoriskakonsekvenserna av en sådan avveckling är redan beaktade i överbefälhavarensplanering. Detminskade antalet ingenjörförband i krigsorganisationen inom in-genjörtrappernasamt att viss utbildning överförs till de brigadproduceran-de myndigheterna börföranleda en minskning av antalet ingenjörregementen. (1) i , som enligt beslut (prop 1989/90:9, FöU 3,rskr. 87) skall flytta till bör i stället avvecklas. Behovet avingenjömtbildad personal i krigsorganisationen kan enligt min meningtillgodoses vid de återstående ingenjörregementena, ingenjörregemente(2) och Bodens ingenjörregemente (3) och vid de brigadproducerandemyndigheterna. En etablering av förband för ingenjöratbildning i ienlighet med tidigare riksdagsbeslut bör därför inte genomföras. Omstraktureringenav arméns gmndorganisation bör med nämnda undantag t. v. fortsätta enligtriksdagens och regeringens tidigare beslut. Krigsorganisationenskvalitet beror bl. a. på förbandens materiella innehåll. En fortsattmekanisering bör bl. a. innehålla en anskaffning av ett nytt lätt stridsfordon(strf 90) i en första omgång för förbanden i . Ett sådant beslutbör fattas under /91. Fråganom anskaffning av en ny stridsvagn bör ses inom ramen för den samladekrigsorganisatoriska utvecklingen och behandlas i förestående försvarsbeslut.En utgångspunkt bör härvid vara att en eventuell anskaffning av en nystridsvagn bör ske i form av direktanskaffning utomlands. Krigsorganisationensförmåga att direkt efter mobilisering genomföra uppgifter enligtförbandsmålsättningarna varierar kraftigt mellan olika förbandstyper. Det ärenligt min mening möjligt att fortsättningsvis kunna differentiera kraven på deolika förbanden för att kunna upprätthålla en tillräckligt hög kvalitetsnivåinom de mest prioriterade förbanden. Inomramen för en fortsatt differentiering mellan olika funktioner och förbandstyperbör en fortsatt försöksverksamhet med förkortad gmndutbildning för vissakategorier värnpliktiga ingå. De värnpliktiga som genomgått förkortadgmndutbildning bör krigsplaceras inom territorial-försvaret. och materiella innehåll bör inför försvarsbeslutet utredas vidaremed hänsyn till den stora betydelse dessa förband bedöms få. Vissaterritorialförsvarsförband med prioriterade uppgifter kan behöva ha enkrigsduglighet och tillgänglighet motsvarande de mest prioriteradebrigadernas. Medhänsyn till vad jag ovan anfört om försvarsmaktens beredskap och det ekonomiskaläget är jag beredd att acceptera en avsevärd reduktion av den planeraderepetitionsutbildningsvolymen /92. Regeringen har tidigare (skr.1990/91:50) gett uttryck för en sådan inriktning. Jaghemställer att regeringen föreslår att öilaga I godkännavad jag har anfört om inriktningen av arméstridskrafterna. 4.6.2Anslag inom huvudprogrammet Arméförband Chefenför armén är programmyndighet för huvudprogrammet B. Arméförband. Verksamhetenfinansieras från följande anslag. B I. Arméförband: Ledning ochförbandsverksamhet B 2. Arméförband: Anskaffning av materiel B 3. Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet 1989/90utgift 8727 147000 1990/91 Anslag 7 723100000 1991/92 Förslag 7 755000000' 'Exkl. Verksamhetenunder anslaget består av utbildning för och vidmakthållande av arméns krigsförbandsamt upprätthållande av insats- och mobiliseringsberedskap m. m. Antaletanställda inom armén, omräknat till personår, uppgick /90 till14445, varav 8 215 yrkesofficerare (varav 380 frivilligt anställda), 990yrkesofficersaspiranter och 6230 civila (exkl. lönebidrags-anställda ochberedskapsarbetare). 1990/91:102 Bilaga 1 Kostnaderoch medeisbehov (1000-tal kr.) Allmän ledning och förbands- Utbildning till och av fast anställd personal m. fl. Allmän ledning och förbands- Tillkommer/avgår: Chefensför armén planering är utarbetad mot bakgrund av regeringens anvisningar förplaneringen, regeringsbeslut angående finansiering av anskaffning av haubits77 B samt överbefälhavarens planeringsdirektiv. Avregeringens anvisningar framgår bl. a. att planeringen skall utgå från försvarskommitténsbetänkande (Ds 1990:5). Därmed fastläggs att kortaste grundutbildningstidskall vara . Vidare framgår av regeringens anvisningar att"repetitionsutbildning måste genomföras i erforderlig omfattning".Dessa styrande inriktingar utgör därmed grunden för planeringen. Deav statsmakterna beslutade förändringarna inom arméns grundorganisationpåbörjas. Ledning genom nytt produktionsledningssystem påbörjas. Försök medförkortad grundutbildning fortsätter. Ett ökat antal värnpliktiga kallas intill repetitionsutbildning. A. Pris- och löneomräkning Pris-och löneomräkningen innebär att kostnaderna ökar med 939,6 milj. kr. c. Uppgiftsförändringar Prop. Inomden ram som överbefälhavaren har anvisat för huvudprogrammet tJilSArméförband har chefen för armén planerat vissa uppgiftsförändringar och däravföljande kostnadsminskningar om totalt 35,9 milj. kr. Överbefälhavarentillstyrker planeringen och föreslår att anslaget förs upp med . Inriktningenav verksamheten under budgetåret framgår av avsnittet om totalförsvaretsmilitära del. Jagkan i huvudsak godta chefens för armén förslag till uppgifter för budgetåret1991/92. Minberäkning av det totala medelsbehovet (exkl. mervärdeskatt) framgår avsammanställningen över kostnader och medelsbehov. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet för /92 anvisaett förslagsanslag på . Arméförband: Anskaffning av materiel 1989/90Utgift 2677 884 836 1990/91 Anslag 2 594800000 1991/92 Förslag 3 470300000' 'Exklusive mervärdesskatt. Verksamhetenunder anslaget omfattar dels materielunderhåll, som inte är en direkt följd avmaterielens förrådshållning eller utbildning och övning vid förbanden, delsanskaffning av materiel för krigsorganisationen och av viss materiel förfredsbrak samt dels utveckling av materiel för armén. Verksamheten inriktasgenom tilldelning av bemyndiganden medan anskaffningstidpunkt ochanskaffningstakt bestäms av medelstilldelningen. Bemyndigandeskuldenunder anslaget var . För /lämnat eU bemyndigande om 5 779,0 milj. kr. och anvisat ett anslagav 2 594,8 milj. kr. Denberäknade bemyndigandeskulden under anslaget blir därmed(9004842290 -f- 5 779000000 - 2 594800000) . Bemyndiganden och anslagsmedel (1000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. Anskaffning av materiel m. m. för delprogrammen 1.1 1.99 + 1 127 600 Justering på grund av -169700 -435000 -233900 -500000 - -233900 - 500000 -500000 'Varav 385 milj. kr. som tilläggsäskande Exkl. mervärdeskatt Anslagetbör föras upp med 3 111 milj. kr. och ett bemyndigande om 1 375,6 milj. kr.inhämtas. Nybeställningsverksamhetenunder budgetåret är mycket begränsad. Allt större andel av resurserna måsteavdelas för akuta vidmakthållandeåt-gärder för föråldrad materiel samt för attbetala för tidigare beställd materiel. kommer fortsatta leveranserav bl. a. haubits 77 B, pansarvärnsrobot, artilleriammunition och nyfältuniform att ske. Viktigareplanerad verksamhet är renovering och modifiering av haubitsF, modifieringsåtgärder robotsystem 77, anskaffning av ammunition för indirekteld samt finkaliber ammunition. Bemyndiganden sombegärs för /92 framgår av följande sammanställning (prislägefebruari 1990; 1 000-tal kr. Däratöver harbemyndiganden om 1 375,6 milj. kr. begärts för prisreglering. Isitt yttrande över myndigheternas anslagsframställningar föreslår överbefälhavarenatt anslaget förs upp med 3 530000000kr. varav 805 milj. kr. Tilläggsäskandet består av230milj. för anskaffning av haubits 77 B, Prop. 1990/91:102 94 milj. kr.för bibehållande av utvecklingskapacitet vid försvarsindustrin Bilaga 1 och 61milj. för fortsatt utvecklingsarbete av artillerilokaliseringsradar.Däratöver äskar överbefälhavaren på rilläggsrad ytterligare 420milj. föranskaffning av haubits 77 B. Enligt överbefälhavarens uppfattning bör helabeloppet, 650milj. för anskaffning av haubits 77 B tillföras armén /92. Minberäkning av det totala bemyndigande- och medelsbehovet (exkl. mervärdeskatt)under anslaget framgår av sammanställningen över bemyndiganden och anslagsmedel.Jag har härvid tagit hänsyn till behovet av att bl. a. förstärkapansarvärnsfunktionen. Medutnyttjande av de belopp som har tagits upp i sammanställningen bUrbemyndigandeskulden (12189242 256 + 3028900000 - 3470300000)11 . Detta belopp bör emellertid justeras med hänsyn till denberäknade fördelningen av prisregle-ringsmedd för budgetåren 1990/91 och1991/92. Den beräknade bemyndigandeskulden blir därmed ca 11400 milj. kr. Liksomtidigare bör det ankomma på regeringen att ta ställning till vilkaanskaffningar m.m. som bör ske inom ramen för det bemyndigande som riksdagenkan komma att lämna. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att medge att beställningar av materiel m. m. och utvecklingsarbete för arméförband får läggas ut inom en kostnadsram av , 2. tillArméförband: Anskaffning av materiel för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Arméförband: Anskaffning av anläggningar 1989/90Utgift 297 788407 1990/91 Anslag 432000000 1991/92 Förslag 530000000' 'Exklusie mervärdeskatt Verksamhetenunder anslaget omfattar nybyggnad m. m. av och centralt beslutade ombyggnads-och underhållsåtgärder i lokaler m. m., befästningar och ammunitionsförråd förarmén samt markförvärv för dessa ändamål och för övnings- och skjutfält m. m. Kostnader och medelsbehov (1000-tal kr.) Nybyggnad m. m. för delprogrammen Inkomster från bostäder, för säljning av mark och byggnader samt vissa ränteinkomster - 11 000 ' Exklusive mervärdeskatt - Exkl. mervärdeskatt Medelsbehovetberäknas till 525,5 milj. kr. exklusive mervärdeskatt enligt vad som framgår avsammanställningen över kostnader och medelsbehov. Kostnaderna förprimärappdragen beräknas till totalt 589 milj. kr., varav för ny- och ombyggnad371,2 milj. kr. Överbefälhavarentillstyrker planeringen och föreslår att anslaget förs upp med 525 500000kr.exklusive mervärdesskatt. Jag har i minberäkning av medelsbehovet (exkl. mervärdeskatt) tagit hänsyn till deinvesteringar m. m. som föranleds av inriktningen i propositionen (1989/90:9)om arméns framtida utveckling. Medel för projektilröjning på Järvafältet,4,6milj.kr. tillförs anslaget från anslaget L6. Anläggningar m. m. för vissamilitära ändamål. Medelsbehovet (exkl. mervärdeskatt) framgår avsammanställningen över kostnader och medelsbehov. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Arméförband: Anskaffning av anläggningar för /92 anvisa ettförslagsanslag på . 4.7 Marinförband Prop. Jaghar tidigare redovisat betydelsen av att planeringen innehåller en hög grad avhandlingsfrihet inför försvarsbeslutet . Den framtida kvalitativa ochkvantitativa utvecklingen av marinstridskrafterna kommer att bli beroende avdetta beslut. Enkraftig reducering i marinens lednings-, bas- och underhållsorganisation ärenligt min mening nödvändig för att balans mellan stridande och understödjandeförband skall uppnås. Påbörjad omstrukturering bör därför enligt minuppfattning fullföljas. Föreslagna personalreduceringar i grandorganisationenkommer att ge ekonomisk effekt /92. Intilldess att ytterligare underlag föreligger beträffande helikopterorganisationensframtida utveckling bör investeringar för helikopterdivisionen på integöras. Huvuddelenav ytstridsförbanden har en hög insats- och incidentberedskap under storadelar av året. Den operativa tillgängligheten och förmågan är hög. Mot bakgrandav vad jag redogjort för, bör enligt min mening dock vissaberedskapskrav kunna sättas lägre än . Mot denna bakgrund anserjag att det /92 bör accepteras en lägre beredskap t. ex. förytstridsförband. Jag accepterar att motsvarande, alternativt liknande åtgärderav besparingsskäl vidtages även inom andra förband. Förmågan att ingripa motundervattenskränkningar får dock inte försämras. Underlagför att nu kunna ta ställning till den långsiktiga inriktningen avytstridsfunktionen har ännu inte tagits fram. Det operativa behovet av olikaförmågor såsom anfall mot sjömål, minröjning, minutläggning och ubåtsjakt måsteenligt min uppfattning ytterligare övervägas. Därför bör beslut om inriktningavseende nya ytstridsfartyg anstå till försvarsbeslutet . Medhänsyn till ubåtsförbandens stora betydelse såväl i invasionsförsvaret som iubåtsskyddsuppgifterna bör inriktningen tills vidare vara att upprätthållanuvarande antal ubåtar. Påbörjad kvalitetshöjning inom ubåtsskyddet bl. a.genom livstidsförlängning av två ubåtar av typ och leverans av treubåtar av typ 90 bör enligt min uppfattning fullföljas. Organiserandetav amfibieförband främst genom anskaffning av stridsbåtar bör enligt minmening alltjämt ha fortsatt hög prioritet inom marinen. Anskaffningsvolymen kandock /92 p.g.a. det ekonomiska läget behöva övervägas ytterligare.Jag bedömer att det inte finns något ekonomiskt utrymme för enlångtgående modernisering av det fasta kustartilleriet. Gjorda investeringarbör tillvaratas så länge de är kostnadseffektiva. Ställningstagande tillplanerad modifiering av lätta kustartilleribatterier bör således anstå tillnästa försvarsbeslut. Vad det gäller omfattningen av de fastakustartilleriförbanden bör beslut om inriktning härvidlag fattas iförsvarsbeslut . Jaghar tidigare framhållit att rådande ekonomiska läge kräver att fort satta besparingar görs i grundorganisationen till förmån för krigsorganisa- 64 tionen.Inom marinen har ett genomgripande omstmktueringsprogram Prop. 1990/91:102påbörjats i och med organiserandet av marinkommandon. Jag anser att Bilaga1 det inför nästa försvarsbeslutsperiod är nödvändigt att ytterligare prövasamordningsmöjligheterna bl. a. i sjöbevakningsorganisationen och i helikopterorganisationen. a. bas- och underhållsförband bör det enligt min uppfattning finnasförutsättningar att ytterligare differentiera utbildningstiden. Jag förordardärför en utökning av antalet värnpliktiga som genomför fem månadersgrundutbildning med minst 500 man. Vidareanser jag att besparingar avseende repetitionsövningar inom marinen /92bör i likhet med armén kunna accepteras. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkännavad jag har anfört om inriktningen av marinstridskraf-tema. 4.7.2Anslag inom huvudprogrammet Marinförband Chefenför marinen är programmyndighet för huvudprogrammet C. Marinförband.Verksamheten finansieras från följande anslag. Marinförband: Ledning ochförbandsverksamhet C 2. Marinförband: Anskaffning av materiel C 3.Marinförband: Anskaffning av anläggningar Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet 1989/90Utgift 2 828042000 1990/91 Anslag 2 537 300000 1991/92 Förslag 2681000000' 'Exkl. Verksamhetenunder anslaget består av utbildning för och vidmakthållande av marinenskrigsförband samt upprätthållande av insats- och mobiliseringsberedskap m. m. Antaletanställda, omräknat till personår, uppgick /90 till 6 096, varav3 094 yrkesofficerare, 374 yrkesofficersaspiranter och 2 628 civila (exkl.lönebidragsanställda). 5 1990/91. Prop.1990/91:102 Bilaga 1 Kostnader och medelsbehov (1000-tal kr.) Uppdrag m.m. 1989/90 Exkl. mervärdeskatt ■ Därtill tilläggsäskande om 47 milj. kr. avseende materiel och fastighetsunderhåll. Intäkter av isbrytar- och sjömätarverksamhet Övrigaintäkter/utgifter m. m. Överplanering,reserver m. m. 2828042 2575300 2713962 2681000 + 6000 + 22 996 2828042 2537300 2 736958'- 2681000' Budgetåret1991/92 Chefenför marinen av marinkommandon fullföljs. Åtgärderför att förbättra förbandens ledningsförmåga påbörjas. Samordningenmellan marinen och skall vidareutvecklas. Ubåtarnakommer att ges en ökad förmåga till spaning och vapeninsats. Minröjningsfartygskall ges förmåga att ingå såväl i ubåtsskyddsstyrka som i minröjningsflottilj. Kustartilleriförbandensförmåga att ingå i ubåtsskyddet skall förbättras. Pris-och löneomräkningen innebär att kostnaderna ökar med 330,0 milj. kr. Förstärkningen avskyddet mot främmande undervattensverksamhet enligt prop. 1987/88:150 innebäratt kostnaderna inom anslaget ökar med 14 milj. kr., främst för underhåll,drift och personal. Överbefälhavarentillstyrker, med vissa inom anslaget gjorda justeringar, chefens för marinenplanering och föreslår att anslaget förs upp med 2 739,8 milj. kr. Inriktningenav verksamheten under budgetåret framgår av avsnittet om ""ägatotalförsvarets militära del. Jagkan efter vissa justeringar godta vad chefen för marinen har anfört omverksamheten under /92. Minberäkning av det totala medelsbehovet (exkl. mervärdeskatt) framgår avsammanställningen över kostnader och medelsbehov. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet för /92anvisa ett förslagsanslag på . Marinförband: Anskaffning av materiel 1989/90Utgift 2465062 583 1990/91 Anslag 2 333000000 1991/92 Förslag 2410600000' 'Exkl. Verksamhetenunder anslaget omfattar dels översyner av stridsfartyg och åtgärder på grund avhaverier m. m., dels materielunderhåll som inte är en direkt följd av materielensförrådshållning eller utbildning och övning vid förbanden, dels anskaffning avmateriel för krigsorganisationen och av viss materiel för fredsbruk samt delsutveckling av materiel för marinen. Verksamheten inriktas genom tilldelning avbemyndiganden medan anskaffningstidpunkt och anskaffningstakt bestäms avmedelstilldelningen. Bemyndigandeskuldenunder anslaget var . För /lämnat ett bemyndigande om 5072000000kr. och anvisat ett anslag av 2333000000kr. Bemyndigandeskuldenunder anslaget den 30juni 1991 blir därmed (3859098 503 + 5072000000 - 2333000000) 6 598098 503kr. Bemyndiganden och anslagsmedel (1000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. 1990/91 Planerat Anskaffning av materiel m. m. för delprogrammen 2.1 -2.10 Justering på grund av -212700 - 40000 -118000 - 40000 -118000 - 40000 - Varav 302 milj. kr. Anslaget bör föras upp med 2 655,2 milj. kr. och ettbemyndigande om 4054,7milj. Bemyndigandena är avsedda bl. a. för av marintstridsledningssystem, modernisering av patrullbåtar, amfibiebåtar ochytstridsfartyg. Dessutom avses anskaffas sambands- och stridsledningsmaterielsamt ubåtsskydds-materiel. Fördelningenpå funktioner (motsvarande) av de bemyndiganden som begärs för budgetåret1991/92 samt de viktigare objekt som avses beställas framgår av följandesammanställning (prisläge ; 1000-talkr. Dämtöverhar bemyndiganden om I 035,1 milj. kr. begärts för prisreglering.