prop · GE0377 · 1990-12-31 00:00:00 — I propositionen(1989/90:86) om åtgärder mot etnisk diskriminering m. m, föreslås även att SIVsanslag för projektbidrag skall kunna användas till projekt som bedrivs av bådeungdomsorganisationer och generations-överbryggande organisationer. Dessaprojekt skall vara socialt förebyggande med tyngdpunkt på gemenskap ibostadsområdena. Deäldre invandramas särskilda problem uppmärksammas allt mer, inte minst ikommuner och landsting. saknar man dock på många håll kunskaper omoch erfarenheter av de äldre invandramas situation. Regeringen har därförnyligen uppdragit åt och statens invandrarverk att gemensamtkartlägga frågor kring äldre invandrare. Uppdraget skall redovisas senast den Iseptember 1991. Arbetsmarknadsdepartementetoch arrangerade ett seminarium, där bl.a.representanter för invandrarorganisationer, kommuner och landsting belysteerfarenheter från projekt för äldre invandrare. planeraratt ge ut en idéskrift, som skall kunna vara kommunema tillhjälp i deras planering av insatser för äldre invandrare. 11.Invandrare och HIV Skr. Iregeringens aids-delegation aktualiserades frågor som rörinvandrare och flyktingar. En särskild arbetsgmpp hos delegationen tillkallades.Ordförande är invandrarministems statssekreterare och i arbetsgmppen ingårrepresentanter för myndigheter och organisationer. Gmppenarbetar främst med frågor som rör information och utbildning, mtiner för HIV-testningav asylsökande och andra som söker uppehållstillstånd i samt insatserför att motverka etnisk diskriminering. Arbetet skall avslutas senast den 30juni 1991. Återvandrandeflyktingar kan av invandrarverket få bidrag för reskostna-den samt ett visstbegränsat kontantbelopp, . Under de senasteåren har drygt 200 personer , främst från länder i , fåttsådant bidrag. Dämtöverutgår svenskt stöd över biståndsbudgeten för insatser för återvandrare iLatinamerika. Denpolitiska utvecklingen i har gjort det möjligt för chilenare i Sverigeatt återvandra till sitt hemland. I praktiken har dock ganska få avdem återvandrat. Detta beror ofta på att man kommit att rota sig i . Menmånga har också valt att tills vidare stanna i på gmnd av osäkerhetenom de aktuella förhållandena i . Föratt underiätta dessa personers beslut om återvandring arrangerade arbetsmarknadsdepartementeti en konferens för bl.a. representanter för chilenskaorganisationer från hela landet. Vid konferensen informerade särskilt inbjudnaexperter, varav fyra från , om den aktuella situationen på olikasamhällsområden. Isamband med konferensen gav departementet ut en informationsskrift på spanskaoch svenska om exil och återvandring till . Tillsammans medinvandrarverket kommer departementet också att ge ut en liknande skrift för återvandrare.I broschyren redovisas bl. a. det svenska systemet för stöd till återvandrare. Frågorom återvandring kommer också att tas upp av de särskilda utredare (1990:05)som har tillsatts för att utreda fömtsättningama för en sammanhållen svenskflykting- och immigrationspolitik. Den1 inrättades det socialvetenskapliga forskningsrådet. In vandrarforskning blir ett särskilt programområde i forskningsrådets verk samhet. Rådet och dess kansli har därför tillförts invandrarpolitisk exper tis. I samband därmed fördubblades resursema för invandrarforskning. Därefter kommer stödet till invandrarforskning genom forskningsrådet att öka med ytteriigare 1 milj.kr. under vartdera av budgetåren 1991/92 och 1992/93. I samband med inrättandet av forskningsrådet avvecklades delegationen 31 förinvandrarforskning (DEIFO). Vissa av de funktioner som funnits hos Skr.1990/91:77 DEIFO och som inte övertagits av forskningsrådet har överförts tillarbetsmarknadsdepartementet. Ett särskilt utvärderingssekretariat för invandringsfrågorhar inrättats. Härigenom ökar möjlighetema att bl. a. initiera och bedriva utvärderings-och utredningsverksamhet och därmed få bättre underlag till långsiktigaöverväganden. IV Den svenska utlänningslagstiftningen och dess tillämpning Densvenska lagstiftningen beträffande flyktingar står i överensstämmelse med 1951års Genévekonvention och protokoll om flyktingars rättsliga ställning.Den trädde en ny utlänningslag (1989:529) i kraft. Den nya lagensyftar främst till att åstadkomma en snabbare och rationellare beslutsordning iframför allt asylärenden. I3 kap. finns de särskilda reglerna om asyl samlade. I 2§ återfinns endefinition och en skyddsbestämmelse rörande flyktingar som överensstämmer med . Detsvenska flyktingbegreppet består i praktiken av ytteriigare tre delar, nämligenkrigsvägrare (3 kap. 1 §2), de facto-flyktingar (3 kap. 1 §3) samt de som avhumanitära skäl anses vara i behov av skydd här (2 kap 4§ första stycket 2). Konventionsflyktingarskall ges asyl om ej synnerliga skäl (3 kap. 4 § andra stycket 1) talardäremot. Till synnerliga skäj hör bl. a. grövre kriminalitet och terrorism.Krigsvägrare och de facto-flyktingar skaUges asyl om inte särskilda skäl (3kap. 4§ andra stycket 2) talar däremot. Till särskilda skäl räknas att det ärförenat med stora svårigheter för det svenska samhället att på ett adekvatsätt ta hand om dessa gmpper. Till särskilda skäl hänförs också omständigheterdirekt knutna till utlänningens person, såsom t.ex. brottslighet. Bestämmelsenom särskilda skäl i 3 kap. 4§ andra stycket 2 är tillämplig i varje enskiltasylärende. Sedandet svenska flyktingmottagandet utsatts för stora påfrestningar under en längretid bedömde regeringen att bestämmelsen om "särskildaskäl" var tillämplig. Regeringens beslut innebär alltså inte något avstegfrån de av antagna riktlinjerna för vår flyktingpolitik, även ommöjligheterna att få asyl inskränkts. Uppehållstillstånd ges efter regeringensbeslut endast till konventionsflyktingar och till sådana personer som har ettsärskilt starkt behov av skydd. För den som inte ärflykting enligt , men ändå har sådana starka skäl för sin önskan att stanna i som avses med "särskilt starkt skyddsbehov" finns ingen legal definition. Skulledet vara uppenbart stridande mot humanitetens krav att återsända en sådan person till hemlandet, så får han/hon tillstånd att stanna här, oavsett om den asylsökande är att hänföra till gmppen de facto-flyktingar och krigsvägrare eller skulle kunna omfattats av den praxis som utvecklas vid tillämpning av humanitära skäl (jfr. 1983/84:144 s. 36). mer på gmndav flera sammanhängande omständigheter, Skr. 1990/91:77 vilka var för siginte alltid kan anses motivera asyl, t.ex. svåra materiella förhållanden,inbördes stridigheter i hemlandet, viss politisk verksamhet och osäkerhet omhemlandets skydd vid en återkomst. Detär svårt att entydigt mäta vilken effekt inskränkningen i asylbestämmelsernahar haft. Klart är emellertid att andelen avslagsbeslut hos har ökat. Dennaandel var genomsnittligt 27,. är den mnt . Dokumentlöshetenär ett internationellt problem och delvis en följd av att möjligheten att sökaasyl är den enda dörr som står öppen för personer som vill lämna sina hemländerav andra skäl än att de är förföljda. Asylsökande kommer hit utan vare sigidentitets- eller färdhandlingar trots att de uppenbarligen måste ha haftsådana när de startade resan. Genom att asylsökande saknar dokument försvåras ihög grad utredningama i asylärenden. Handläggningstiderna förlängs och i mångafall försvåras eller omöjliggörs avvisning till ett första asylland. Regeringenbeslutade att dokumentlöshet räknas som en nackdel för densökande i tillståndsprövningen, såvida han eller hon inte kan ge rimliga skälhärför. Underhösten 1990 har hållits två möten i en av UNHCR och konsulta-tionsgmppenssekretariat tillsatt arbetsgmpp under svenskt ordförandeskap. 1 gmppen ingårregeringsrepresentanter för några europeiska länder och även företrädare förolika frivilligorganisationer. Gmppen har bl. a. till uppgift att analyseraolika åtgärder för att komma till rätta med dokumentlösheten. Detär vidare känt att en hel del av missbmket av asylrätten sker i organiseradeformer. I utlänningslagstiftningen finns därför enstraffbestämmelse som innebär att den som i vinningssyfte planlägger ellerorganiserar verksamhet som är inriktad på att främja att utlänningar reser tillSverige utan pass eller de tillstånd som krävs för inresa hit kan dömas tillböter eller fängelse. Straffmaximum har höjts från ett till fängelse. Straffbestämmelsenhar tillämpats i flera fall. Det har emellertid visat sig vara svårt att bevisaatt gärningsmannen handlat i vinningssyfte. har dock i tvåfall fällt en person som tidigare frikänts av hovrätt. DenI trädde de av vilandeförklarade delarna av utlänningslagen (1984:524) i kraft. Dessa delar rör bestämmel ser om kroppsvisitation och förvarstagande av identitets- och/eller utred ningsskäl och syftar till att komma tillrätta med den ökande dokumentlös heten. 3 1990/91. Rättelse:S. 34 rad 5 nedifrån står: f Rättat till: förekommer 1990redovisat att 243 personer tagits i förvar av utredningsskäl samt 160 Skr.1990/91:77 personer av identitetsskäl. Det bör anmärkas att en person som tas iförvar av identitetsskäl därefter kan omfattas av ett beslut om förvar av utredningsskäl. Bestämmelserom att ta en utlänning under i förvar har inskränkts. Förvar avidentitets- eller utredningsskäl får ej ske. Bam får endast tas i förvar underde i 6 kap. 3§ angivna fömtsättningama, bl.a. då fråga uppkommer omverkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning. Undersenare kom närmare 5000 människor av turkiskt urspmng frånBulgarien till och sökte asyl på gmnd av etnisk diskriminering. Bulgarienåterinförde de konstitutionella rättigheterna för den turkiskspråkigagmppen och hölls allmänna val i landet där också företrädare för denturkiska minoriteten kandiderade och valdes. Regeringen i har visatpolitisk vilja att erkänna och angripa problemen för den turkiskspråkiga gmppeni landet. Majoritetenav denna gmpp asylsökande beviljas inte uppehållstillstånd i . Den20 beslöt regeringen genom beslut i ett enskilt ärende rörandeen barnfamilj att bamfarniijspraxis skulle förändras. I beslutet uttaladeregeringen bl.a. följande. "Bakgmndentill att bamfamiljspraxis infördes var att den nya utlänningslagenskulle träda i kraft. Det huvudsakliga syftet med lagen var att förkortahandläggningstiden i asylärenden hos invandrarverket ochregeringen. En handläggningstid om totalt och således också entillämpning av schablonregeln förmodades förekomma endast i undantagsfall. Trotsutökade resurser hos polismyndighetema, invandrarverket ocharbetsmarknadsdepartementet har den angivna målsättningen om kortare handläggningstiderinte kunnat uppnås för alla asylsökande. Orsaken till detta är den kraftigtökade tillströmningen av asylsökande, främst . Detta ledde isin tur till regeringens beslut . Tillämpningenav schablonregeln för bamfamiljer har i den uppkomna situationen resulterat iatt människor, som kommer till och åberopat s. k. flyktingliknandeskäl för att få stanna här, blir avvisade, under det att bamfamiljer, somåberopat mycket svaga eller ens några asylskäl, beviljas uppehållstillstånd.Vidare förekommer det att bamfamiljer som kommit och med så gott somidentiska skäl får helt olika beslut enbart beroende på lokala variationer ifråga om utredningstidens längd." En schablonregel av dettaslag riskerar att bli djupt orättvis och en snabb handläggning kan dessutom upplevas negativt. Regeringen beslutade där- 34 föratt schablonregeln skulle knytas till SIVs beslut i det enskilda ärendet. Skr.1990/91:77 Detta innebär att schablonregeln skall tillämpas utan särskildundersökning av bamens förhållanden. Kan inte besluta i ett bamfamiljsärendeinom från det att ansökan gjordes, får uppehållstillstånd meddelas medstöd av schablonregeln. Denna skall dock inte tillämpas om det finns avgörandeskäl som talar emot eller det annars framstår som orimligt. Regeringens beslutinnebär ingen förändring i bedömningen av flyktingskäl eller skyddsbehov. Iöverklagade ärenden skall inte schablonregeln tillämpas. I stället beaktaslång väntetid liksom bamens individuella skäl. Beslutom förändringar i viseringsreglema innefattar en mängd olika avväganden avsåväl utrikespolitisk, handelspolitisk, turistpolitisk som invandrarpolitiskkaraktär. strävar också, i enlighet med den nordiskapassöverenskommelsen, efter nordisk harmonisering i dessa frågor. Viseringsfrihetinfördes för tjeckoslovakiska medborgare. Sedan dåvarandeÖsttyskland förenats med finns något viseringskrav förtyska medborgare. Viseringsfrihet för medborgare från och införsvid årskiftet 19901991. Dånya riktlinjer för invandringspolitiken antogs gjordes uttalandenbland annat för en generösare viseringspraxis, framför allt i fråga omsläktbesök. När det gäller nära anhöriga, och när omständighetema är mycketömmande, bör visering ges om det inte framstår som uppenbart att avsikten medbesöket är en annan än den uppgivna. 1 mindre behjär-tansvärda fall bör regelnvara att visering beviljas om det inte framstår som sannolikt att syftet är ettannat än det uppgivna. bör leda utvecklingen av viseringspolitiken. Sedan"avhoppsfrekvensen" för iranska medborgare gått ned med drygt tioprocent beslutade om en mer generös praxis för besöksviseringar.Numera gäller att föräldrar beviljas visering för besök hos bam som haftpermanent uppehållstillstånd . Syskon får visering för besök hossyskon som haft permanent uppehållstillstånd . I övriga fall tillämpasde riktlinjer som beslöt 1987, dvs. att sökanden själv får göra troligt attsyftet med resan till är ett besök och inget annat. Dessa riktlinjertillämpas också för medborgare i , , ,och . I särskilt ömmande fall tillämpas dock en mer liberalpraxis. Regelmässigt beviljas t. ex. visering för att närvara vid en nära anhörigsbegravning eller för att besöka en nära anhörig som är svårt sjuk. Föratt underlätta för de Sovjetjudar som vill utvandra till eller andraländer, har bemyndigat utlandsmyndigheterna i att beviljasovjetiska medborgare av judisk börd inreservisering i högst en veckaeller, om särskilda omständigheter föreligger, högst s. k. transitvisering. Bl.a.i syfte att påskynda handläggningstidema i viseringsärenden har 35 invandrarverket bemyndigatomkring 15 utlandsmyndigheter att själva Skr. 1990/91:77 fatta beslut i viseringsfrågor. Inomarbetsmarknadsdepartementet pågår även ett arbete för att ytterligare förenklasystemet för hur man ger viseringar. V Asylsökande och flyktingar i tillståndsprövning och mottagande började att arbeta i en ny decentraliseradorganisation och under delvis nya fömtsättningar. Den nya organisationenssyfte var att åstadkomma effektivare handfäggning av uttännings-ärenden ochdärmed kortare handläggningstider, ett bättre flyktingmottagande ochförbättrad samverkan mellan verket, andra berörda myndigheter och kommunema. Asylsökandetas normalt emot för asylutredning på en utredningssluss, där polis ochinvandrarverket samarbetar. Som riktmärke gäller att polisen skall utreda asylansökningamainom och att invandrarverket därefter skall kunna fattabeslut i klara fall. I ärenden, som inte är så klara att beslut kan fattasomgående, skall invandrarverket normalt kunna fatta beslut fråndet att polisens utredning slutförts. I ärenden som överklagas hos regeringenskall, enligt riktlinjema, beslut normalt kunna fattas fråndet att asylutredningen påbörjades hos polisen. Invandrarverketsnya organisation dimensionerades för ca 20000 asylsökande per år.Invandrarverkets anslag för /90 utgick vidare från ca 150000tillståndsärenden (viseringar, uppehålls- och arbetstillstånd etc.) och ca22000 medborgarskapsärenden. /90 kom närmare 39 000 asylsökande. Även antalet tillståndsärendenlåg väsentligt över vad som beräknats och uppgick under /90 tillca 202000. Antalet medborgarskapsärenden var mindre än beräknat och uppgick tillca 18600. Utvecklingenav handläggningstider och ärendebalanser; resursförstärkningar Denkraftiga ökningen av antalet asylsökande har medfört att demål i fråga om handläggningstider som statsmaktema har angett inte har kunnatuppnås. Jämfört med tidigare budgetår har den genomsnittliga totalahandläggningstiden minskat, men har ba-lansema av icke avgjordaärenden ökat i samtliga led i asylproceduren. Detstora antalet asylsökande ökade först trycket på polisens utrednings resurser och gjorde att ärendebalansema hos polismyndighetema ökade kraftigt . I syfte att arbeta av de balanser som uppstått uppdrog regeringen den 15 febmari 1990 åt länsstyrelsema i de 36 ländär invandrarverket har sina utredningsslussar att vidta samordnings- Skr.1990/91:77 åtgärder förande handläggningen av asylärenden. Den30 fanns ca 6 500 öppna asylärenden hos polismyndigheterna. 1 junivar den genomsnittliga utredningstiden för polisen ca : I november1990 har, enligt uppgift från , målet att asylutredningamavid slussama skall ske i huvudsak uppnåtts. Regeringenbeslutade den 15 febmari 1990 också att invandrarverket under resten /90 skulle få disponera 3,2 milj.kr. i tillfälliga resurser vidverkets tillståndsbyråer. Dennaförstärkning av invandrarverkets organisation kunde inte förhindra attbalansen av öppna asylärenden hos verket mer än fördubblades under budgetåret1989/90. Antalet öppna asylärenden var ca 18 700, varav drygt14000 avsåg första instans. Totalt under /90 avgjordeemellertid invandrarverket väsenligt fler asylärenden än under budgetåretinnan nära 37400 jämfört med knappt 29000. Polisensökade arbetsinsats har lett till att balansen hosinvandrarverket har ökat ytterligare. var antalet öppnaasylärenden i första instans drygt 20000. 1takt med att invandrarverket fått allt fler ärenden har också verkets handläggningstiderökat. tog ett asylärende i första instans hos invandrarverket. Ett överklagandeärende tog i genomsnitt sjuveckor. Föratt invandrarverket skall kunna fatta beslut i asylärenden snabbare föreslogregeringen i tilläggsbudgeten för /91 en kraftig förstärkning avverkets resurser för detta ändamål (prop. 1990/91:25 bil.6). harbeslutat i enlighet med regeringens förslag (SfU8, rskr 96). Beslutet innebäratt invandrarverket får disponera 62 milj.kr. utöver tidigare anvisat anslagför förvaltningskostnader. Förläggningskost-nadema beräknas härigenom kunnaminska med ca 400 milj.kr. Genomdet beslutade resurstillskottet beräknas invandrarverket under budgetåret1990/91 kunna klara av 55000-60000 asylärenden, inkl. omprövningar efteröverklaganden och sådana nya ansökningar om uppehållstillstånd, som inlämnasefter det att ett avlägsnandebeslut vunnit laga kraft. Föratt kunna nå de uppsatta målen för handläggningstidema i asylärenden fömtsattatt antalet asylsökande kommer att ligga på ca 30000 det nämiaste året måsteinvandrarverket under /92 behålla resurstillskottet fråninnevarande budgetår. I budgetpropositionen har regeringen därför föreslagit enhöjning av verkets förvaltningskostnadsanslag som i stort sett är en omräkningtill helår av innevarande budgetårs förstärkning. En utgångspunkt vidresursberäkningen har varit att invandrarverket kan höja sin produktivitet iasylhandläggningen med under nästa budgetår. Praktiskt taget allaasylsökande som får avslag av invandrarverket på sina ansökningar överklagar besluten. Under /90 har hu vuddelen av de ärenden som förts vidare till regeringen avgjorts . För att kunna möta den ökade ärendemängd som följer av 37 avarbetningeni tidigare led i handläggningsprocessen, kommer det att ske Skr. 1990/91:77 en successiv uppbyggnad av resurserna inom . För nästa budgetårföreslås i budgetpropositionen ytterligare 4,6 milj. kr. till arbetsmarknadsdepartementetför handläggning av utlänningsärenden. Ioch med att fler asylsökande får avslag på sina ansökningar ökar också trycketpå polisen att verkställa avvisningar. hade polisendrygt I 600 avvisningsärenden som inte var verkställda. I drygt en tredjedel avfallen var personema efterlysta av polisen. Regeringenhar som mål att ärendebalansema om möjligt skall ha arbetats av till den 30juni 1991. Genom beslut har regeringen därför uppdragit åtlänsstyrelserna i de län där invandrarverket har utredningslussar attsinsemellan och i samråd med invandrarverket och planeraoch samordna de lokala polismyndigheternas verksamhet beträffandeverkställighet av avlägsnandebeslut och asylutredningar så att detta mål nås. Överföringav utredningsansvaret i asylärenden från polisen tiU invandrarverket Statskontorethar på uppdrag av regeringen utrett möjligheterna att överförautredningsansvaret i asylärenden från polisväsendet till invandrarverket. I enrapport (1990:23) har statskontoret föreslagit att invandrarverket övertar ansvaretför utredningar i asylärenden. Polisen bör dock liksom utföra gmndutredningennär en utlänning begär asyl. Statskontoret har vidare föreslagit attinvandrarverket skall överta ansvaret för förvarslokaler vid utredningsslussama.Polisen föreslås svara för delgivning och verkställighet av avlägsnandebeslutpå samma sätt som . Rikspolistyrelsenoch invandrarverket har i samrådsyttranden i princip anslutit sig tillstatskontorets förslag. Vad gäller vissa enskildheter har emellertid de bådamyndigheterna avvikande meningar. Regeringenhar i budgetpropositionen för /92 föreslagit attutredningsansvaret i asylärenden och ansvaret för förvarslokalema vidutredningsslussarna förs över till invandrarverket . Huvudmotivetför en överföring av utredningsansvaret är att invandrarverket därigenom fårett samlat ansvar för tillståndsverksamheten och ökade möjligheter tillrationell samordning av handläggningen av asylärenden, vilket skapar bättre fömtsättningarför att nå målen för handläggningstidema. Ytterligare ett skäl är attpolismyndighetemas uppgifter renodlas till andra mer polisiärt inriktadearbetsuppgifter. Avsiktenär också att initiera en närmare utredning av om ytterligare uppgifter iasylärendehanteringen som ligger hos polisen bör föras över tillinvandrarverket. Det gäller bl. a. den första gmndutredning som görs i sambandmed gränskontrollen samt delgivning och verkställighet av avlägsnandebeslut. Förslagatt inrätta en utlänningsnämnd Skr. (A 1989:02) har i betänkandet (SOU 1990:79) föreslagit att ensärskild nämnd inrättas för överprövning i utlännings- och medborgarskapsärenden.Nämnden bör enligt förslaget i princip överta den överprövning enligtutlännings- och medborgarskapslagstiftningen som faller på regeringen.Särskilt viktiga eller känsliga ärenden skall dock liksom nu överlämnas tillregeringen, antingen direkt från invandrarverket eller också frånutlänningsnämnden. Tillskillnad från nuvarande handläggningsordning i skall, enligtkommitténs mening, muntlig handläggning tillämpas i viss utsträckning. Kommitténanser att den nya ordningen med en nämnd bör tillämpas på försök underförslagsvis och därefter utvärderas. Enligt planerna skall ett förslaglämnas till . Invandrarverketsnya organisation innebär att det skall finnas en fast förläggningsorganisationsom omfattar fyra utredningsslussar och 18 fasta förläggningar. Kapaciteten iden fasta organisationen är beräknad för ett mottagande av ca 20000 asylsökandeper år och en genomsnittlig beläggning med 4600 personer. Hämtöver kan denfasta organisationen vid behov kompletteras med tillfälliga förläggningar. Närden nya organisationen genomfördes den fanns det ca 12 900 personerpå de fyra utredningslussarna och ett 60-tal förläggningar. harförläggningskapaciteten utökats som en följd av det stora antalet asylsökandeunder /90. Underhösten 1989 var det nödvändigt att snabbt öka kapaciteten vid utredningsslussarna.Det skedde i första hand genom att annex knöts till de fastautredningsslussarna. Vidare öppnades en ny tillfällig utredningssluss iSundsvall. var totalt ca 11 000 asylsökande inskrivna påutredningsslussar. På förläggningama fanns ca 15000personer. Totalt fanns det således ca 26000 personer i förläggningssystemet vidårskiftet 19891990, vilket var ungefär dubbelt så många som ett halvårtidigare. Efteren viss fortsatt utbyggnad av slusskapaciteten i böijan av 1990, minskade behovet av slussplatser därefter successivt . I takt med att de asylsökande blivit polisutredda har i stället behovet av förlägg-