prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — Ackumulerad inkomst, somavses i3§3mom. vid2) och3), skall anses hänföra sig till det antal år denskattskyldige innehaft fastigheten. Har skattskyldig åtnjutit ackumuleradinkomst som sagts i egenskap av delägare i handels- eller kommanditbolag,skall inkomsten anses hänförlig till den tid han varit delägare i bolaget.Inkomsten skall dock anses hänförlig till än den skattskyldigebedrivit jordbruket eller rörelsen eller innehaft fastigheten eller varitdelägare i bolaget, därest han så yrkar och företer utredning om det antal årvartill inkomsten hänför sig, eller om det eljest framstår såsom uppenbart attinkomsten hänför sig till . Har näringsverksamhet eller andel i handels- eller kommanditbolag i samband med makes död övertagits av den andra maken som ensam dödsbodelägare skall efterlevande make, om denne så yrkar, anses ha bedrivit näringsverksamheten eller innehaft andelen även under den förstnämnda makens innehav av förvärvskällan, under förutsättning att War jordbruk eller rörelse, som bedrivits av den ena avtvå makar, övertagits av den andra maken, skall denne, om han så yrkar, anseshava bedrivit jordbruket eller rörelsen jämväl under den förstnämnda makensinnehav av förvärvskällan, under förutsättning att makarna då voro taxerademed tillämpning av 11 § Imom. lagen om statlig in- komstskatt eller, därest andra maken haft inkomst, skullehava taxerats med tillämpning av nämnda bestämmelse. Vad nu sagts skall ägamotsvarande tillämpning när andel i handels- eller kommanditbolag, som ägts avden ena av två makar, övertagits av den andra maken samt när jordbruk, rörelseeller andel i bolag i samband med den ena makens död övertagits av den andramaken, och denne var ensam dödsbodelägare. Inkomst, som enligt tredje stycketav anvisningarna till 52 § kommunalskattelagen (1928:370) taxeras hos make,skall icke till någon del anses utgöra ackumulerad inkomst. Vad i nästföregående stycke stadgas om makar skall ifiUämpliga delar gälla även andra skattskyldiga, vilka taxeras med tillämpningav där angivna bestämmelse. Vid skatteberäkning enligt 1 § skall en och sammaskattskyldig. '° Till ledning för skatteberäkningen ges följandeexempel: En ensamstående skattskyldig uppbär enackumulerad inkomst på . Utredning förebringas om att inkomstenhänför sig till , vilket innebär att årsbeioppen blir . Vid 1984, 1985 och taxeringar antas denbeskattningsbara inkomsten ha bestämts till , 120000 kronorrespektive . Underlaget för till-läggsbelopp har för motsvarandeår bestämts till , respektive I denbeskattningsbara inkomsten och underlaget för tilläggsbelopp vid 7986 årstaxering ingår ovan angivna ; beloppet skall undantas vidgenomsnittsberäkningen. Den genomsnittliga beskattningsbara inkomsten respektivedet genomsnittliga underlaget för tilläggsbelopp blir då respek- makarna då taxerades med tillämpning av 11 § 1 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt eller, om andra maken haft inkomst, skulleha taxerats med tillämpning av nämnda bestämmelse. Vad i föregående stycke sägs om makar skall i fillämpligadelar gälla även andra skattskyldiga, vilka taxeras med tillämpning av därangivna bestämmelse, den avlidne och dödsboet anses som 2, TiU ledning för skatteberäkningen ges följandeexempel: En skattskyldig uppbär en ackumuleradinkomst på , Hans utredning visar att inkomsten hänför sig , vilket innebär att årsbeioppen blir . Vid 7995 - taxeringar antas den beskattningsbaraförvärvsin-komsten ha bestämts till , , ,respektive . I den beskattningsbara/övärwsjnfcomfenvid taxering ingår ovan angivna ; beloppet skallundantas vid genomsnittsberäkningen, Den genomsnittliga beskattningsbara förvärvsinkomstenblir då . Eftersom den ackumulerade inkomsten hänför sig till '"Senastelydelse 1986:511, tive Grundbelopp skall således beräknas iskiktet och tilläggsbelopp i skiktet 142000 - 154000kronor Med tillämpning av skatteskalorna blir grundbeloppet2400 kronor och'tilläggsbeloppet Dessa belopp skall sedanmultipliceras med sju. Grundbeloppet på den ackumulerade inkomsten blir då och tilläggsbeloppet blir Vid taxering utgör i övrigt den beskattningsbarainkomsten och underlaget för till-läggsbelopp fem beskattningsår, varav inget avser tid efterbeskattningsåret, skall den genomsnittligt beskattningsbara förvärvsinkomstenjusteras med ett belopp motsvarande skiktgränsens förändring mellantaxeringsåret och 'andra taxeringsåret före taxeringsåret. Skiktgränsen antasvid taxering vara och vid taxering 217 000kronor Den genomsnittliga beskattningsbara förvärvsinkomsten skall därför justerasmed Till den justerade genomsnittliga beskattningsbaraförvärvsinkomsten om skall läggas årsbeloppet 100 000 kronorSkatten kan härefter beräknas på ett underlag om Med tillämpningav skatteskalanför blir den stadiga inkomstskatten 20procent av skillnaden mellan och skiktgränsen ,dvs. Detta belopp skall sedan multipliceras med fem varefterskatten på den ackumulerade inkomsten blir Otn exemplet ändras så att den ackumulerade inkomsten isin helhet hänför sig till beskattningsåret och tid efter beskattningsåretskall ingen justering för skiktgränsförändring göras. Underlaget förskatteberäkningen blir i stället för och skatten(5 x 6 200 =) En annan skattskyldig uppbär enackumulerad inkomst om Hans utredning visar att inkomsten hänförsig till åren 1994-2000, dvs. före och efter taxeringsåretsingång. Skatten på den ackumulerade inkomsten skall oavsettvilka förflutna eller kommande år inkomsten hänför sig till beräknas med utgångspunktfrån de beskattningsbara förvärvsinkomsterna för taxeringsåret och de närmastföregående taxeringsåren. Vid justering för skiktgränsens förändring skalldock hänsyn tas till att hela inkomsten inte hänför sig till tid företaxeringsåret. Prop, 1990/91:54 Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop, 1990/91:54 Eftersom inkomsten inte hänför sig till fler än tio årskall den ackumulerade inkomsten anses belöpa på så många förflutna år somöverstiger antalet kommande år. Inkomsten skall därför endast anses hänförligtill (5-2=) tre gångna år Justering skall således ske med ett belopp motsvarandeskiktgränsens förändring mellan taxeringsåret och året före taxeringsåret. Den genomsnittliga beskattningsbara förvärvsinkomsten,beräknad på grundval av de beskattningsbara förvärvsinkomsterna vid 19931999års taxeringar, antas uppgå till . Skiktgränsen antas vid 1999års taxering vara och vid taxering Till den justerade genomsnittliga beskattningsbaraförvärvsinkomsten om skall läggas årsbeloppet Skattenkan härefter beräknas till av skillnaden mellan ochskiktgränsen , dvs. Detta belopp skall sedanmultipliceras med sju varefter skatten på den ackumulerade inkomsten blir En tredje skattskyldig uppbär en ackumuleradinkomst om Hans utredning visar att inkomsten hänför sig till år19812005, dvs. före och efter taxeringsårets ingång. Den genomsnittliga beskattningsbara förvärvsinkomsten,beräknad på grundval av de beskattningsbara förvärvsinkomsterna vid 19901999års taxeringar, antas uppgå till Vid justering för skiktgränsensförändring skall dock hänsyn tas till att hela inkomsten inte hänför sig tilltid före taxeringsåret. Eftersom inkomsten hänför sig till fler än skallproportionering ske varefter inkomsten anses belöpa på såmånga förflutna år som överstiger antal kommande år. Skillnaden avrundas tillnärmaste antal år. skall därför justeras som om det vore fråga om fyra gångnaår Skiktgränsen antas vid taxering vara 239 000kronor och vid taxering Tillden justerade genomsnittliga beskattningsbara förvärvsinkomsten om 192000kronor skall läggas årsbeloppet Skatten kan härefter beräknastill av skillnaden mellan och skiktgränsen , dvs. Detta belopp skall sedan multipliceras med tiovarefter skatten på den ackumulerade inkomsten blir . Dengenomsnittliga beskattningsbara inkomsten och det genomsnittliga underlagetför tilläggsbelopp, liksom den del av den ackumulerade inkomsten som hänförstill , skall avrundas nedåt till helt hundratal kronor. Beskattningsbar förvärvsinkomst skall tas upp till O kronor för sådant taxeringsår, då taxering inte åsatts på grund av att den skattskyldige ändrat räkenskapsår eller inte varit bosatt här i riket. Beskattningsbar inkomst och underlag för tilläggsbeloppskall tas upp till O kronor för sådant taxeringsår, då taxering ej åsatts pågrund av att den skattskyldige ändrat räkenskapsår eller inte varit bosatthär i riket. Har skattskyldig under ett taxeringsår på grund avomläggning av räkenskapsår åsatts taxeringar för två beskattningsår, skall vidfördelning av den ackumulerade inkomsten så anses som om de båda taxeringarnahänföra sig till skilda taxeringsår. Om skatteberäkning enligt 1 § påkallas för ackumulerad inkomst i viss förvärvskälla, skall skatteberäkningen omfatta all ackumulerad inkomst som uppkommit i förvärvskällan. Däremot får skattskyldig från skatteberäkningen undanta ackumulerad inkomst i annan förvärvskälla. Om en skattskyldig under ett och samma beskattningsår kommer i åtnjutande av flera intäkter, vilka var för sig är att anse såsom ackumulerade inkomster och vilka hänför sig Om skatteberäkning enligt 1 § påkallas för ackumuleradinkomst i viss förvärvskälla, skall skatteberäkningen omfatta all ackumuleradinkomst, som uppkommit i förvärvskällan. Däremot äger skattskyldig frånskatteberäkningen undantaga ackumulerad inkomst i annan förvärvskälla. Om en skattskyldig under ett och samma beskattningsårkommer i åtnjutande av flera intäkter, vilka var för sig är att anse såsomackumulerade inkomster och vilka hänför sig till olika antal år, skall intäkterna fördelas oberoendeav varandra på de år, till vilka de hänför sig, dock minst tre år.Skatteberäkningen skall ske på grundval av ett gemensamt årsbelopp. till ohka antal år, skall intäkterna fördelas oberoende avvarandra på de år, till vilka de hänför sig. Skatteberäkningen skall ske i sådanordning att skatten först beräknas för den intäkt som hänför sig till tioeller fler år och sist för den intäkt som hänför sig till minst antal år Vid beräkningav skatten för varje intäkt skall till den genomsnittliga beskattningsbaraförvärvsinkomsten läggas ett belopp motsvarande årsbeloppet av de tidigarefördelade ackumulerade intäkterna. Vad nu sagts gäller även beträffande intäktsom hänför sig till tid efter taxeringsårets ingång. Vid beräkning av nettobeloppet av ackumulerad inkomst skall intäkt av skogsbruk i förekommande fall minskas med till intäkten hänförligt avdrag enligt punkt 9 av anvisningarna fill 23 § kommunalskattelagen {1928:370), i den mån sådant avdrag medgetts vid inkomsttaxeringen. I fråga om intäkt genom avyttring av tillgång vilken kan vara föremål för värdeminskningsavdrag, skall såsom nettobeloppet av ackumulerad inkomst i regel anses köpeskillingen efter avdrag för fillgångens i beskattningsavseende oavskrivna värde. Vid beräkning av nettobeloppet av ackumulerad inkomstskall intäkt av skogsbruk i förekommande fall minskas med fill intäktenhänförligt avdrag enligt punkt 7 av anvisningarna till 22 §kommunalskattelagen, i den mån sådant avdrag medgetts vid inkomsttaxeringen. I fråga om intäkt genom avyttring av tillgång, vilken kanvara föremål för värdeminskningsavdrag, skall såsom nettobeloppet avackumulerad inkomst i regel anses köpeskillingen efter avdrag för tillgångens ibeskattningsavseende oavskrivna värde. Motsvarande skall gälla vid avyttringav sådan patenträtt eller liknande rättighet, som är att anse såsom vara irörelse. Såsomnettobeloppet av ackumulerad inkomst genom avyttring av andra varor ellerprodukter i rörelse än i nästföregående stycke sista punkten sägs skall anses doldreserv i lagertillgångarna vid beskattningsårets ingång. Den dolda reservenskall i regel beräknas till skillnaden mellan, å ena sidan, det lägsta av tillgångarnasanskaffningsvärde och återanskaffningsvärde efter avdrag i förekommande fallför inkurans samt, å andra sidan, deras bokförda värde . "Senastelydelse 1981:297. veckling av byggnadsrörelse, tomt-styckningsrörelse ellerannan rörelse avseende yrkesmässig handel med fastigheter ävensom penningrörelseskall dock såsom dold reserv i regel anses skillnaden mellan tillgångarnasverkliga värde vid beskattningsårets ingång och deras bokförda värde vid sammatidpunkt. Såsom nettobeloppet av ackumulerad inkomst genomavyttring av varor (inklusive djur) och produkter i jordbruksfastighet skallanses dold reserv i tillgångarna vid beskattningsårets ingång. Den doldareserven skall i regel beräknas till skillnaden mellan tillgångarnas verkligavärde och deras bokförda värde . Har deni räkenskaperna gjorda värdesättningen å lagret frångåtts vidinkomsttaxeringen, skall vid beräkning av dold reserv i stället för bokförtvärde användas det i beskattningsavseende gällande värdet. Som nettobeloppet av ackumulerad inkomst genom avyttringav djur i jordbruk och renskötsel skall anses skillnaden mellan tillgångarnasallmänna saluvärde vid beskattningsårets ingång och de värden som gäller vidinkomsttaxeringen avseende det föregående beskattningsåret. Vad i 3 § 2 mom. vid 2) sägs angående intäkt avjordbruksfastighet genom upplåtelse av nyttjanderätt skall icke gällabeträffande upplåtelse av rätt att avverka skog. Såsom ersättning vid överlåtelse av hyresrätt anses jämvälvad skattskyldig erhåller för att han flyttar från lokal, använd i rörelsen. Medersättning på grund av avbrottsförsäkring eller skadestånd e. d. enligt 3 § 4mom. vid 3) avses i första hand sådan ersättning för inkomstbortfall somerhålls med anledning av exempelvis detaljplaneläggning eller gatureglering.Härmed likställs frivilligt överenskommen ersättning, vilken avtalats undersådana förhållanden att möjlighet till tvångsåtgärder förelegat om frivilliguppgörelse inte träffats. Vad i 3 §första stycket 5 sägs om intäkt vid upplåtelse av nyttjanderätt skall integälla beträffande upplåtelse av rätt att avverka skog. Som ersättning vid överlåtelse av hyresrätt anses även vadskattskyldig erhåller för att han flyttar från lokal, använd inäringsverksamheten. Bestämmelserna i 3 § första stycket 1, 6, 7 och 9 fårtillämpas endast underförutsättning att intäkten inte har 'Senastelydelse 1987:150, 7 1990/91. Vidtillämpning av bestämmelserna i 3 § 2 mom. vid 5) och 6), 3 § 3mom. vid2)och3S4mom. vid5) skall med avyttring likställas förlust av tillgång, omersättning på grund av skadeförsäkring eller annan ersättning för skada harutgått och ersättningen inte har föranlett avdrag för avsättning tilleldsvådefond. Skatteberäkning förackumulerad inkomst enligt 3 § 2 mom. vid6) samt 3§ 4 mom. vid 4) och 5) fårske endast under förutsättning att vid beskattningsåretsutgång kvarvarande, inte avyttrade inventarier och varor - frånsett tillgångarsom vid upplåtelse av rörelse har utarrenderats är av endast obetydligomfattning, att vid nämnda tidpunktinte kvarstår avsättning, som har skett till lagerregleringskonto, särskild nyanskaffningsfond,särskild investeringsfond för avyttrat fartyg eller eldsvådefond, samt att, såvitt avserrörelse, den skattskyldige inte under beskattningsåret har börjat ny rörelse,som med hänsyn till varusortiment eller liknande kan anses utgöra fortsättningav den tidigare rörelsen. Utövervad i nästföregående stycke sägs skall som förutsättning för skatteberäkningför ackumulerad inkomst vid upplåtelse av rörelse gälla, att upplåtelsen utgörett led i rörelsens avveckling. föranlettuppskov med beskattningen genom insättning på upphovsmannakonto, avsättning tillersättningsfond eller uppskov med beskattningen genom insättning påskogskonto. Vidtillämpning av bestämmelserna i 3§ första stycket 11 och 12 skall medavyttring likställas föriust av tillgång, om ersättning på grund avskadeförsäkring eller annan ersättning för skada utgått och ersättningen intehar föranlett avdrag för avsättning till ersättningsfond. Skatteberäkningför ackumulerad inkomst enligt 3 § första stycket 10 och 11 får ske endastunder förutsättning attvid beskattningsårets utgång kvarvarande, inte avyttrade inventarier -frånsett tillgångar som vid upplåtelse av näringsverksamhet har utarrenderats -är av endast obetydlig omfattning, samtatt vid nämnda fidpunkt inte kvarstår avsättning, som har skett tillersättningsfond. Utövervad i föregående stycke sägs skall som förutsättning för skatteberäkning förackumulerad inkomst vid upplåtelse av näringsverksamhet gälla, attupplåtelsen utgör ett led i verksamhetens avveckling. Prop,1990/91:54 1,Denna lag träder i kraft den 1januari 1991 och tillämpas första gången vid taxering om inte annatföljer av punkterna 2-5, 2,Vid beräkning av genomsnittligbeskattningsbar förvärvsinkomst vid taxeringar skall sombeskattningsbar förvärvsinkomst anses den beskattningsbara inkomsten vid1983-1991 års taxeringar, 3,Bestämmelserna i 1 § andrastycket om justering för förändring av skiktgräns skall inte tillämpas vid1992 års taxering. Vid 1993, 1994 och 1995 års Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1990/91:54 taxeringarskall 1 § andra stycket punkterna 2-4, 3 och 4 respektive 4 inte tillämpas, 4, i 3 § 2 mom, 7, 3 mom. 3 och 4 mom. 6 tillämpas fort farande för intäkt som nämns i berörda lagrum och som kan uppkomma vid taxering eller . Bestämmelseni femte stycket av anvisningarna till 3§ om kvarstående avsättning fill ersättningsfond skall avse även kvarstående avsättning fill sär skild nyanskaffningsfond, särskild investeringsfond för avyttrat fartyg och eldsvådefond. Lag omändring i lagen (1955:257) om inventering av Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1955:257) ominventering av varulager för inkomsttaxeringen' dels att 1-3 §§ skall haföljande lydelse, dels att anvisningarna till 1 och 3 §§ skall upphöra attgälla. Skattskyldig, som är bokföringsskyldig enligtbokföringslagen (1976:125), skall ( inventariet för varje i lagret ingåendepost av tillgångar, avsedda för omsättning eller förbrukning i rörelse, angivaanskaffningsvärdet eller dagspriset å balansdagen (återanskaffningsvär-det);dock att skattskyldig som så önskar i stället må angiva utförsäljningspriset,.under förutsättning att anskaffnings- eller återanskaffnings-värdet kan pågodtagbart sätt fram-räknas med utgångspunkt från det sålunda angivna priset. Tillämparskattskyldig regelmässigt annan tillförlitlig värderingsmetod än i förstastycket sägs, må den skattskyldige angiva värderna enligt nämnda metod, underförutsättning att anskaffnings- eller återanskaff-ningsvärdet å inneliggandevarulager kan på tillförlitligt sätt framräknas med utgångspunkt från de iinventariet angivna värdena. {Se vidare anvisningarna.) Skattskyldig som är bokföringsskyldig enligtbokföringslagen (1976:125) skall inventera varje i lagret ingående post avtillgångar avsedda för omsättning eller förbrukning. Vid inventeringen skallupprättas en förteckning som för varje post anger det högsta värde som ärtillåtet enligt 14 § första och andra styckena bokföringslagen. Vid bestämmandeav lagrets anskaffningsvärde skall de lagertillgångar, som ligger kvar i denskattskyldiges lager vid beskattningsårets utgång, anses som de av honom senastanskaffade eller tillverkade. Om den skattskyldige yrkar att lagret skallvärderas i enlighet med punkt 2 tredje stycket av anvisningarna till 24 §kommunalskattelagen (1928:370) skall anskaffningsvärdet på varje post angesiförteckningen. Om inventeringen sker före balansdagen skall värdet pålagertillgångarna vid inventeringstillfället kunna korrigeras på etttillfredsställande sätt med hänsyn till lagerutvecklingen fram till och medbalansdagen. Å inventarium, som i 1 § avses, skola, därest hinderhärför icke möter, två i inventeringen deltagande personer teckna en på hederoch sam- 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1979:144. Den skattskyldige skall på förteckningen som avses i 1 §teckna en på heder och samvete avgiven försäkran att ingen lagertillgångundantagits vid veteavgiven försäkran att vid inventeringen icke någon lagertillgång uppsåtligenundantagits. Har den skattskyldige ensam företagit inventeringen, må försäkransom nu sagts undertecknas av honom ensam. Harskattskyldig icke vid upprättandet av inventarium iakttagit föreskrifterna idenna förordning, skall hans till ledning för taxering lämnade uppgifterangående varulagrets värde icke äga vitsord. Då fråga är om sådanskattskyldig, som med hänsyn fill de speciella förutsättningar, varunderverksamheten bedrives, icke utan avsevärda svårigheter kan vid inventeringeniakttaga föreskrifterna i denna förordning, skall den skattskyldiges utredningangående värdet dock äga vitsord, därest det icke framstår såsom sannolikt attvärdet är ett annat. (Sevidare anvisningarna.) skattskyldige inte iakttagit föreskrifterna i denna lag skall de lämnadeuppgifterna om varulagrets värde inte äga vitsord vid taxeringen. Omden skattskyldige, med hänsyn till att verksamheten bedrivs under speciellaförutsättningar, inte utan avsevärda svårigheter kan iaktta föreskrifterna idenna lag skall hans egen utredning angående värdet äga vitsord om det inteframstår som sannolikt att värdet är ett annat. Denna lag träder i kraftden och fillämpas första gången vid taxering. Lag omändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1958:295) omsjömansskatt' dels att 10§ 2 och 3mom., 37§ 2mom. samt anvisningarna fill 10§skall upphöra att gälla, dels att7§ loch 2 mom., 9§ 2 mom., 10 § Imom., 12 § 1 och 4 mom., anvisningarna till12 § samt bilagan till lagen skall ha följande lydelse. 1 mom. Här i riket bosatt samt bosatt iDanmark, , eller skall erlägga sjömansskatt påbeskattningsbar månadsinkomst. a) vid anställning ombord på fartyg, som huvudsakligast användes i fjärrfart, enligt vid denna lag fogad tabell F, kolumn S, samt b) vid anställning ombord på annat fartyg enligt vid denna lag fogad tabell N, kolumn S. a)vid anställningombord på fartyg, som huvudsakligast användes i fjärrfart, enligt vid dennalagfogade tabellerna F och FT, samt b)vidanställning ombord på annat fartyg enligt vid denna lagfogade tabellerna N ochNT. 1.ogiftsjöman utan barn skatt enligt kolumn 1 samt 2.giftsjöman och ogift med barn skatt enligt kolumn 2. Skattebeloppenligt tabellerna utgår i heh krontal, varvid öretal över femtio avrundasuppåt och annat öretal bortfaller. Bestämmelsernai 65 § kommunalskattelagen (1928:370) äga motsvarande tillämpning i fråga omsjömansskatt. 2 m o m. I särskilda fall får sjömansskattenämnden besluta, att sjömansskatt skall erläggas enligt tabell F även vid anställning ombord på fartyg, som huvudsakligast används i närfart. Nämnden får i särskilda fall medge, att denna lag tillämpas vid anställning ombord på lastfartyg, som huvudsakligast används i inre fart, om fartyget har certifikat för stor kustfart och även nyttjas i sådan fart. Därvid skall sjömansskatt erläggas enligt tabell N. (Se vidare anvisningarna.) 2 m o m. I särskilda fall får sjömansskattenämndenbesluta, att sjömansskatt skall erläggas enligt tabellerna F och FT även vidanställning ombord på fartyg, som huvudsakligast används i närfart. Nämnden får i särskilda fall medge, att denna lagfillämpas vid anställning ombord på lastfartyg, som huvudsakligast används iinre fart, om fartyget har certifikat för stor kustfart och även nyttjasi sådan fart. Därvid skall sjömansskatt erläggas enligt tabellerna N och NT. (Sevidare anvisningarna.) ' Lagenomtryckt 1970:933. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:777. -'Senaste lydelse 1984:842. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 9§ 2 m o m. "* Skatten på engångsbe- 2m o m. Skatten på engångsbe lopp beräknas för sig och utgår med loppberäknas för sig och utgår med den procentandel, som skatten på denprocentandel, som skatten på den beskattningsbara månadsin- denbeskattningsbara månadsin komsten under den månad, när en- komstenunder den månad, när en gångsbeloppet avräknas, utgör av gångsbeloppetavräknas, utgör av månadsinkomsten jämte värdet av månadsinkomstenjämte värdet av fri kost. Beräkningen skall i före- frikost.