prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — Befrielse frånuttagsbeskattning hos dotterbolaget är således kombinerad med regler somförhindrar att överförda tillgångar åsatts högre värden i moderbolaget än vadsom motsvarat dotterbolagets skattemässiga restvärden. Ävenvid utskiftning i samband med fusion anses enligt praxis akfierna avyttrade.Enligt 2 § 4 mom. sjunde stycket SIL skall emellertid en 14:8-fusion inte ledatill någon skattepliktig reavinst eller avdragsgill förlust för något av dedeltagande företagen. En fusion mellan moderbolag och helägt dotterbolag kandärför ske utan skattemässiga konsekvenser Detsamma gäller vid fusion mellanfristående bankaktiebolag enligt 11 kap. 1 och 2 §§ bankaktiebolagslagen. Lättnadernavid inkomstbeskattningen omfattar endast de i fusionen deltagande företagen.När det är fråga om fusion mellan andra företag än moderföretag och helägtdotterföretag anses aktieägarna i det eller de överiå-tande bolagen ha avyttrataktierna i och med att fusionsvederlaget skiftas. Där kan reavinstbeskattningkan i fråga. Förfusioner enligt 14 kap. 1 och 2 §§ ABL finns inte några särskilda inkomstskattereglerDet innebär att det/de överlåtande bolagen i princip uttagsbeskattas för deöverlåtna tillgångarna (skillnaden mellan marknadsvärden och skattemässigarestvärden utgör inkomst av rörelse). Aktieägarna blir föremål förreavinstbeskattning vid utskiftning av fusionsvederlaget. Denuvarande bestämmelserna i 2§ 4 mom. SIL för fusion enligt 14 kap. 8 § ABLgäller inte om något av bolagen bedriver handel med fastigheter ellerpenningrörelse. Detta undantag hänger samman med att tillgångarna i sådanaföretag kan ändra skattemässig karaktär genom fusionen. I och medskattereformen har - med smärre undantag - samma skatteregler för omsättnings-och anläggningstillgångar införts. Det nämnda undantaget i 2§ 4 mom. SIL hardärför slopats. Ävenbeträffande reglerna om skattefrihet för utdelningsinkomster har vissa ändringargenomförts. De fidigare kedjebeskattningsreglerna omfattade inte skattefrihetför utdelning på rörelsebefingade aktier om ägarföretaget bedrev bank- ellerannan penningrörelse eller försäkringsrörelse. För att sådana företag skullevara skattebefriade för utdelning fordrades att aktierna innehades som ett ledi organisationen av företagets verksamhet. Dessa särregler har slopats fr.o.m.1992 års taxering. Vidare har införts möjlighet att med skattemässig verkanlämna koncernbidrag mellan sparbank och helägt dotterföretag. Skälenför mitt förslag: En fusion enligt 14 kap. 8 § ABL medför - om förutsättningar för befrielse från utskiftningsskatt föreligger eller moderbo laget får dispens att överta dotterbolagets utskiftningsskatteskuld - inte några skattemässiga konsekvenser Den här föreslagna omläggningen av be skattningen av utskiftade medel är inte avsedd att innebära någon materiell ändring. Utskiftat belopp - vilket egenfiigen är en fiktion vid 14:8-fusioner 250 bör således inte träffas av utdelningsbeskattning. Avdrag bör i konsekvenshärmed inte medges för förlust till följd av att dotterbolaget upphör att existera.De nya bestämmelserna bör gäUa alla fusioner enligt 14 kap. 8 § ABL. Vad nu sagts om fusionenligt 14 kap. 8 § ABL bör gälla också i fråga om fusioner enligt 11 kap. 9 §bankaktiebolagslagen mellan moderbolag som är bankaktiebolag och helägtdotterbolag. Detsamma bör gälla vid fusioner meUan moderföretag och helägtdotterbolag när moderföretaget är sparbank, föreningsbank eller ekonomiskförening. Vid fusion mellanfristående akfiebolag enligt 14 kap. 1 och 2 §§ ABL finns ingalättnadsregler vad gäller utskiftningsskatt. Bolaget påförs utskiftningsskattenligt lagen om utskiftningsskatt och därutöver kan utbetalat belopp föranledareavinstbeskattning hos aktieägaren. En fusion av detta slag bör framdelesbehandlas på samma sätt som en hkvidafion. Det belopp som betalas ut fillakfieägaren bör således skattemässigt anses utgöra utdelning. böraktieägaren - med de begränsningar som är föreslagna vid likvidation fåavdrag med ett belopp som motsvarar anskaffningspriset för aktien. Genom attbolaget till följd av fusionen upphör att existera skall alltså aktien ansesavyttrad utan vederlag. Vadnu föreslagits om beskattning av aktieägaren vid fusion enligt 14 kap. 1 och 2§§ ABL bör äga tillämpning även på fusioner mellan fristående bank-akfiebolagenligt 11 kap. 1 och 2§§ bankakfiebolagslagen. En skillnad vidinkomstbeskattningen gentemot fusion enhgt 14 kap. 1 och 2 §§ ABL är attfusioner enligt 11 kap. 1 och 2 §§ bankakfiebolagslagen omfattas avkonfinui-tetsreglerna i 2 § 4 mom. Mittförslag föranleder bl.a. ändring i 2§ 4 mom. 5.2.5Förvärv av egna aktier Mitt förslag: Närett bolag förvärvar egna akfier gäller särskilda regler endast då förvärvetsker i samband med nedsättning av aktiekapitalet. I övriga fall beräknasvinsten eller förlusten enligt de allmänna reglerna. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget lämnas utan erinran. Skälen för mitt förslag:Ett aktiebolag får endast i undantagsfall förvärva egna aktier. Förbudet utgöri första hand ett skydd för bolagets fordringsägare. Skulle ett bolag tillåtasköpa egna aktier får detta samma verkan som en återbetalning fill aktieägarna isamband med en nedsättning av akfiekapi-talet. Enligt 7 kap. 1 § ABLfinns vissa undantag från förbudet. Ett undantag gäller om bolaget förvärvaregna akfier i samband med övertagande av affärsrörelse. Ett bolag har ocksåmöjlighet att på aukfion ropa in aktier som blivit utmätta för bolagetsfordran. Akfie som förvärvats med stöd av dessa undantagsbestämmelser skall -om den inte indragits genom nedsättning av aktiekapitalet - avyttras så snartdet kan ske utan förlust. Aktie som förvärvats vid övertagande avaffärsrörelse skall avyttras om inte bola- get får tillstånd attbehålla aktien . Förvärv av egen aktie kan också ske om rättenenligtl3 kap. 3 § ABL, på yrkande av bolaget, ålägger bolaget att lösa inminoritetsägaraktier. Enligt 2 § lagen omutskiftningsskatt anses utskiftning föreligga om bolaget mot vederiagförvärvat egen akfie på annat sätt än i samband med nedsättning avaktiekapitalet eller vid inrop på auktion av för bolagets fordran utmätt aktieeller om dotterbolaget vid annat inrop än som sagts mot vederlag förvärvataktie i moderbolaget. I de nya systemet kommeren aktieägare som avyttrar en aktie att beskattas enligt allmänna regler förvinsten eller förlusten anfingen som inkomst av kapital eller som inkomst avnäringsverksamhet. Dessa regler gäller även om avyttring sker till det egnabolaget. Ett undantag gäller dock när ett bolag förvärvar egna aktier i sambandmed nedsättning av aktiekapitalet. Återbetalningen till aktieägaren skall dåanses utgöra utdelning. Aktieägaren anses därefter ha avyttrat aktien för nollkronor Även i det fall då aktiekapitalet sätts ned genom indragning av aktieranses dessa avyttrade för ett belopp motsvarande noll kronor. Mitt förslag:Äldre bestämmelser tillämpas om kontanta medel eller annan egendom utskiftastill aktieägaren före till följd av likvidation ellerfusion. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget lämnas utan erinran. Skälen för mitt förslag:Den nya ordningen för beskattning av belopp som utskiftats från ett aktiebolagi samband med likvidation, nedsättning av aktiekapitalet, fusion m.m. bör iprincip gälla års taxering, dvs. på belopp som utskiftas efterutgången av . Det kan emellertid inträffa att ett bolag vars tillgångarskiftats ut eller tidigare inte upplöses ellersenare. Eftersom taxeringen fill utskiftningsskatt tidsmässigt anknyter tillbolagets upplösning medan den föreslagna utdelningsbeskattningen är koppladtill tidpunkten för utskiftningen krävs särskilda övergångsbestämmelser för attklargöra vilka regler som skall tillämpas. Den lämpligaste lösningensynes vara att föreskriva att de äldre bestämmelserna alltid skall tillämpassåvida kontanta medel eller annan egendom fill följd av en påbörjad likvidationeller fusion utskiftas till aktieägaren före . Härigenomundviks att den nya regelsystemet tillämpas på en likvidation eller fusion sompraktisk taget avslutats innan systemet trätt i kraft. Det går inte att medsäkerhet uttala sig om hur länge de äldre bestämmelserna kommer att tillämpas.I 6 § andra stycket lagen om utskiftningsskatt finns emellertid en bestämmelsesom ger skattemyndigheterna möjlighet att taxera bolaget innan det är upplöstsåvida likvidationen fördröjs oskäligt. Detta talar för att äldre bestämmelserbara i undantagsfall torde komma att tillämpas senare än taxering. Detförhållandet att de föreslagna reg- lerna i de flesta fall ärfördelaktigare än äldre regler lär också medverka till att de nya reglerna fårsnabb genomslagskraft. En annan fråga som bör tasupp i samband med övergången till de nya reglerna för utskiftningsbeskattningär hur de situationer då moderbolaget i samband med fusion fått dispens attöverta dotterbolagets utskiftningsskatteskuld skall behandlas. Enligt denuvarande reglerna skall moderbolagets fillskjutna belopp minskas med ettbelopp motsvarande skillnaden mellan dotterbolagets till utskiftningsskattbeskattningsbara belopp och den skatt som skulle ha erlagts vid fusionen omdispens inte hade medgivits (3§ 4 mom. lagen om utskiftningsskatt). I den förslagna lösningenär beskattningen av utskiftade medel inte till någon del kopplad tillbegreppet tillskjutet belopp. Bl.a. av det skälet synes det inte finnas någonanledning att beakta förekomsten av övertagen skuld avseeende dotterbolagetsutskiftningsskatt. Även för ett moderbolag som i samband med fusion fåttdispens till sådant övertagande bör således de föreslagna reglerna gälla utanundantag. Mittförslag: Lagen om ersättningsskatt slopas. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Remissinstanserna är positiva till förslaget. Skälen för mitt förslag:Lagen om ersättningsskatt kom . Den generella skattefrihet förakfieutdelningar som då gällde för aktiebolag medförde vissa ej åsyftadeskatteförmåner En fysisk person kunde exempelvis överlåta sitt privataaktieinnehav till ett av honom helägt förvaltningsbolag. Detta bolag kunde -fill skillnad från akfieägaren - skattefritt lyfta utdelning på innehavdaaktier På så sätt erhölls en snabbare kapitalfillväxt än om aktieägaren direktinnehaft aktierna. Eftersom någon reavinstbeskattning inte förekom om aktiernaavyttrades kunde ägaren realisera vinsten utan beskattning. Lagen om ersättningsskatthar således avsett att förhindra att fåmansägda företag används för attackumulera utdelningsinkomster o.d. Bestämmelserna i lagen gäller svensktaktiebolag eller svensk ekonomisk förening som väsentligen bedriver förvaltningav fastighet, värdepapper eller annan därmed likartad lös egendom. Harföretaget inte beslutat om en med hänsyn till dess ställning skälig utdelningpåförs en särskild skatt av det belopp som skäligen kunnat utdelas.En förutsättning för lagens tillämpning är att ett väsentligt syfte med att underlåtautdelning varit att "bereda fysiska personer, vilka ägt del i företaget,lindring i deras beskattning här i riket". Lagen har tillämpats ytterstsällan och veterligen inte . Idet skattesystem som kommer att gälla fro.m. gen om ersättningsskattinte någon funktion att fylla. Den bör därför upphä- Prop. 1990/91:54 vas, Reformeringenav företagsbeskattningen innebär att bolagsskattesatsen sänks till ,Sänkningen av skattesatsen möjliggörs bl,a, genom att rätten till skattemässigkonsolidering generellt tas bort vid värdering av lager och liknande tillgångarLager av värdepapper och fastigheter får i det nya systemet inte tas upp tilllägre värde än det lägsta av anskaffningsvärdet eller det verkliga värdet,lägsta värdets princip (punkt 2 av anvisningarna fill 24 § KL), Samtidigtinförs en ny reserveringsmöjlighet, skatteutjämningsreserv (surv). Denna reservär knuten till det egna kapitalet. Mofivet för denna reserv är att åstadkommaen utjämning mellan kostnaderna för finansiering med eget och främmandekapital. Reserven kan även användas för förlustutjämning genom att underskottkan kvittas mot tidigare års vinster Förskadeförsäkringsföretagens del kvarstår vissa frågor att behandla. Det gällerförst och främst skadeförsäkringsföretagens rätt fill survavsättning. Ensammanhängande fråga är vilka avskattningsregler som vid övergången till detnya systemet skall gälla för återföring av regleringsfond för trafikförsäkringoch utjämningsfond. Jag avser nu att ta upp dessa frågor. Samtidigtsom lagrådsremissen om reformerad inkomst- och företagsbeskattning beslutadesden uppdrog regeringen åt försäkrings-inspekfionen att redovisagrunderna för avsättning fill säkerhetsreserv samt att utreda konsekvensernaför försäkringsföretagen av att återföra regleringsfond för trafikförsäkringoch utjämningsfond till beskattning. Om de generella avskattningsreglernaenligt inspektionens bedömning skulle leda fill oönskade effekter bordemöjligheterna till och konsekvenserna av aher-nativa lösningar utredas. Försäkringsinspektionenredovisade uppdraget i en promemoria . Promemorian tillsammansmed tre skrivelser daterade den 5 och till inspektionen frånAnsvar, , Länsförsäkringsbolagen och , från företrädarnaför försäkringsbranschen i den referensgrupp inspektionen underutredningsarbetet samrått med samt från har remitterats fill RSV,och . Yttranden har kommit infrån förutom remissinstanserna . Propositionenhar i denna del föregåtts av en promemoria som utarbetats inomfinansdepartementet. Promemorian har remissbehandlats. Remissinstansernaframgår av bilaga 1. Sammanställningar av remissyttrandena över promemorian ochförsäkringsinspektionens promemoria har upprättats och finns tillgängliga ilagsfiftningsärendet (dnr 3080/90). 5.3.2 Survavsättningoch avskattning av befintliga reserver Mitt förslag:Skadeförsäkringsföretagen medges rätt fill survavsättning. Survunderlagetberäknas enligt generella regler med det undantaget att utjämningsfond ochregleringsfond för trafikförsäkring inte räknas som skuld. En minskning avdessa fonder utgör skattepliktig intäkt men fonderna behöver inte lösas upp vidövergången. URFsförslag: Överensstämmer med mitt med den skillnaden att utjämningsfond ochregleringsfond för trafikförsäkring återförs till beskattning vid övergångentill det nya systemet. Remissinstanserna:Försäkringsinspeklionen och anser att enreserv grundad på det egna kapitalet är otillräcklig förskadeförsäkringsföretagen. Inspektionen förordar att av säkerhetsreservenockså får ingå i underlaget. RSV ifrågasätter om möjlighet till survavsättningalls bör medges med hänsyn till rätten till avsättning till säkerhetsreserv.Svenska försäkringsbolags riksförbund och framhåller att i fråga omömsesidiga bolag tillhör utjämningsfonden och regleringsfonden förtrafikförsäkring försäkringstagarna och är avsedda att reducera behovet avomedelbara premieförändringar vid resultatsvängningar i försäkringsrörelsen.Enligt skulle den föreslagna avskattningen innebära en mycket storpåfrestning för dess konsolideringskapital och försämra de ömsesidiga bolagenskonkurrensmöjlighet. En lösning skulle enligt och riksförbundet varaatt utjämningsfonden och regleringsfonden för trafikförsäkring får överförastill reservfonden utan beskattning. Svenska försäkringsbolags riksförbundförutsätter att genomsnittsmetoden liksom hitintills skall få fillämpas påförsäkringsföretagens lager av värdepapper i stället för FlFU-metoden. Försäkringsinspektionensförslag: Basen för försäkringsföretagens survavsättning utvidgas till attomfatta även av säkerhetsreserven. Med en sådan lösning föreslås ingasärregler för avskattning av utjämningsfond eller regleringsfond för trafikförsäkring.Alternativt föreslås att vid övergången till det nya systemet obeskattadereserver helt eller delvis skall få upplösas utan avskattning. Vid dettaalternativ föreslås att surven beräknas enligt generella regler. Vidavvägningen av hur stora reserver som vid den alternativa lösningen skall fåupplösas utan skattekonsekvenser bör utgångspunkten vara att beskattningenskall bli likvärdig med vad som följer av det första alternativet. Remissinstanserna: RSVtar inte ställning till hur stora de obeskattade reserverna skäligen bör varai försäkringsbranschen. och Folksamdelar bedömningen av behovet av en vidgad survbas. instämmer iatt vid avvägningen av hur stora reserver som vid den alternativa lösningenskall få upplösas utan skattekonsekvenser bör utgångspunkten vara attbeskattningen skall bli likvärdig med vad som följer av inspektionens förstaalternativ. 1 fråga på vilket sätt basen för surven bör breddas konstaterarriksförbundet att det inte finns någon gemensam uppfattning bland medlemmarna.ABB Financial Services AB (ABB)är starkt kritiskt mot de begränsningar till ianspråktagande av säker- Prop,1990/91:54 hetsreserven inpektionen överväger nämligen att en upplösning avsäkerhetsreserven - utöver en minskning till maximalt tillåten reserv iprincip endast skall få göras för att täcka ett negafivt resultat påförsäkringsrörelsen. Enligt ABB har säkerhetsreserven karaktär av en sedvanligobeskattad reserv, som skapats genom att aktieägaren avstått från utdelningaroch i stället konsoliderat bolaget och som hitintills kunnat upplösas och tasfram till beskattning i likhet med alla andra obeskattade reserver Folksamanser att möjligheten för ömsesidiga bolag att vid byte av företagsform fillaktiebolag transformera obeskattade reserver till eget kapital i förening medde föreslagna förändringarna av reserveringsmöjligheterna innebär attkonkurrensläget inom branschen förändras på ett oacceptabelt sätt. EnligtFolksam innebär inspektionens första alternativ inte en tillräckligförbättring av konkurrensläget, förordar i stället inspekfionensalternafiva lösning, I vart fall bör enligt utjämningsfonden,regleringsfonden för trafikförsäkring samt av den vid övergångenbefintliga säkerhetsreserven få föras över till eget kapital utan avskattning. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt med den skillnaden att en minskning av utjämningsfondeller regleringsfond för trafikförsäkring inte beskattas. Remissinstanserna:Försäkringsinspeklionen och år positivafill förslaget att skadeförsäkringsföretagen skall få rätt till survavsättningoch understryker att säkerhetsreserven inte ger utrymme förskattekonsolidering, RSV ifrågasätter om rätt till survavsättning bör medgesunder hänvisning till konsolideringsmöjligheterna i säkerhetsreserven, RSVpekar vidare på att de begränsningar inspektionen överväger att införa förianspråktagande av säkerhetsreserven nämligen att en upplösning - utöver enminskning till maximalt tillåten reserv - i princip endast skall få ske för atttäcka förluster i själva försäkringsrörelsen bör kompletteras med bestämmelsersom förhindrar att en inte avsedd reservupplösning kan åstadkommas i sambandmed en koncernintern överlåtelse av t,ex, en försäkringsgren. Försäkringsinspektionenvidhåller att av säkerhetsreserven bör få ingå i survunderlaget. Om befintliga utjämningsfonder och regleringsfonder för trafikförsäkring inte skall skattas av vid övergången till det nya systemet anser inspektionen att en upplösning bör utgöra skatteplikfig intäkt så att dessa fonder så länge de finns kvar kan utgöra reserver för förluster på själva försäkringsrörelsen. framhåller att inspektionens förslag innebär en bättre utjämning av skillnaderna i det egna kapitalets storlek mellan bolagen samt bättre tillgodoser behovet av täckning för de särskilda riskerna i kapitalförvaltningen och inflationskänsligheten. Om förslaget genomförs måste dessa risker i stället få täckas av säkerhetsre serven. Enligt riksförbundet bör åtminstone av säkerhetsreserven vid utgången av eller alternativt 1989 ingå i survbasen så länge den inte överskrider av aktuell säkerhetsreserv. Enligt lindrar förslaget något effekterna av skatteomläggningen men inte tillräckligt för att undan röja snedvridningar i konkurrenshänseende. anser att en överföring av säkerhetsreserven till beskattat eget kapital eller åtminstone en breddning 256 av survbasen till att omfatta säkerhetsreserven - helteller delvis - är nöd- Prop. 1990/91:54 vändig. Bakgrunden till mitt förslag: Enligtförsäkringsrörelselagen (1982:713) får försäkringsverksamhet bedrivas i tvåformer, ömsesidiga bolag och försäkringsaktiebolag. De ömsesidiga bolagen ägs av försäkringstagarna.Försäkringstagarna är både fordringsägare och ansvariga för bolagetsförpliktelser Ansvaret begränsas ofta beloppsmässigt till några årspremierEventuella överskott skall i princip tilldelas försäkringstagarna i form avåterbäring eller lägre Vissa industrikoncerner har egna försäkringsaktiebolag,s.k. Ett sådant bolag försäkrar industriföretagets/koncernensrisker En försäkringskoncern som tillhandahåller både liv- ochsakförsäkringar skall enligt försäkringsrörelselagen delas upp i två separatabolag. Försäkringsföretagens kapitalförvaltning kan också vara placerad i ettseparat bolag. Finansiella koncerner bestående av både bankverksamhet ochförsäkringsrörelse är inte tillåtna här i landet. Denna typ av koncerner finnsutomlands. 1 en inom upprättadpromemoria (Ds 1990:57) Branschglidning i den finansiella sektorn föreslås attdet skall bli möjligt att bilda sådana koncerner Promemorian har säntsut på remiss. Skadeförsäkringsföretag beskattas för överskott avförsäkringsrörelsen (2 §6mom. Det är alltså fråga om ennettovinstbeskattning. Försäkringsföretagens placeringstillgångar i form avvärdepapper och fastigheter utgör lager. De allmänna nedskrivningsregler som gäller årstaxering omfattar inte lager av värdepapper (punkt 2 av anvisningarna till 41§ KL). För värdepapperslager (aktier, obligationer, lånefordringar och liknandetillgångar) gäller i stället att det inte "får tas upp till lägre värdeän vad som med hänsyn till risk för prisfall m.m. framstår som skäligt"(punkt 3 av anvisningarna till 41 § KL). RSV har utfärdat anvisningar förvärdering av lager hos banker försäkringsföretag och andra finansiella företag(RSV Dt 1984:23). För försäkringsföretag gäller enligt RSVs anvisningar attlånefordringar får tas upp till lägst av utestående belopp för kommunlånoch inteckningslån samt till lägst av utestående belopp för övriga lån.Har lånen bundits till en fast ränta finns alternativregler Ärbindningstiden högst får lånen tas upp till lägst marknadsvärdet. Ärbindningsfiden längre får lånen värderas enligt vad som gäller för obligationer Svenska obligationer får lägst tas avantingen summa anskaffningsvärden eller summa marknadsvärden. Med obligationerjämställs bl.a. statsskuldväxlar, kapitalmarknadsreverser, bankcertifikat ochförlagslån. För utländska valutor och värdehandlingar i utländskavalutor gäller att värderingen i räkenskaperna skall frångås endast om och iden mån nedskrivningarna framstår som oskäliga. En nedskrivning som inteöverstiger av marknadsvärdet skall därvid inte anses oskälig. Aktier i ettvisst företag får tas upp till summa anskaffningsvärden eller lägst av summa marknadsvärden. Övriga värdepapper får tas upp till summa anskaffningsvärden eller lägst av summa marknadsvärden. 17 1990/91. Vid 1990 och 1991 årstaxeringar gäller generellt att lager i form av omsätt- Prop. 1990/91:54ningsfastigheter får tas upp till lägst av anskaffningsvärdet (punkt 3tredje stycket av anvisningarna till 41 § KL och 1 § lagen (1989:1021) om särskildaregler för nedskrivning av lager m.m.). Skadeförsäkringsföretagenssammanlagda avsättningar till värderegle-ringsreserver (skillnaden mellanplaceringstillgångarnas bokförda värde enligt lägsta värdets princip ochutnyttjat lägsta skattemässiga värde) uppgick vid utgången av till ca4,, varav ca avsåg riksbolag. Genomförandetav skattereformen innebär att möjligheten att bygga upp en obeskattadvärderegleringsreserv slopas för skadeförsäkringsföretagen liksom för bankeroch andra finansiella företag. Vid beskattningen får i fortsättningen lager avvärdepapper och fastigheter inte tas upp till lägre värde än det lägsta avanskaffningsvärdet eller det verkliga värdet, lägsta värdets princip (punkt 2av anvisningarna till 24 § KL).