prop · GE036 · 1990-12-31 00:00:00 — Till detta får läggas kostnader för deinstallationer som behöver göras på fartygen. Enligt har deflesta moderna fartyg som är förberett för återföring av gaser in på land. Viden studieresa till fann vi att ett återvinningssystem varit i drift sedanmaj 1987 i en oljehamn vid ett raffinaderi utanför . Vihar med hjälp av fått igång en arbetsgrupp med myndigheter,oljeindustri och rederier som ska arbeta vidare med en handlingsplan för hurett återvinningssystem kan genomföras. Vissa frågor behöver utredasytterligare. Närdet gäller övriga utsläpp av kolväten från cisternparkerna i anservi att oljebolagen bör mäta och beräkna storleken av dem. Mätningarnavid raffinaderierna tyder på att utsläppen kan vara kraftigt underskattade. Föravloppsvattnet från oljehamnarna i har vi tillsammans med Graab-Kemi,som svarar för nuvarande reningsanläggning tagit fram ett förslag tillförbättrad rening. Trots att den rening som finns är en av de mestavancerade i landet för dylika avlopp och på ett effektivt sätt tar bort oljaur avloppet, passerar betydande mängder miljöfariiga lösningsmedel ochkemikalier igenom reningen. Syftet med vårt förslag är att väsentligt minskautsläppen av dessa miljöfarliga ämnen. 1 de flesta övriga oljehamnar i landetsaknas de första reningsstegen för att minimera utsläppen av olja. Vi anserdärför att nuvarande rening, utökad med vårt förslag, kan användas sommodellförslag både i och i andra hamnar. I , där råoQan tillraffinaderierna lossas, är utsläppen av kolväten . Om myndigheterna endast tillåter fartyg med 19 skildatankar för ballastvatten och råolja, kan utsläppen minskas ned till Skr.1990/91:6 noll. Andelen sådana fartyg var . Utsläppenfrån fartygstrafiken genom förbränning av bunkeroljor i fartygens motorer äransenliga. Genom att t. ex. går över till bunkeroljor med max 0,6viktprocent svavel minskar företaget utsläppen från sinfärjetrafik med svaveldioxid . Det motsvarar svavelutsläppenfrån en stor massaindustri eller ett raffinaderi av BP:s eller Shells storiek.Vi föreslår övergång till lågsvavliga oljor för alla fartyg som trafikerar andra svenska hamnar. Kontroll av oljornas innehåll av PCB och andramiljögifter måste ske. Vi pekar även på elanslutning av färjor vid kaj som enmöjlighet att minska störningar för dem som bor eller arbetar i närheten avfärjeterminaler. , som har regeringsuppdrag att arbeta medfartygstrafikens luftutsläpp, kan här samverka med lokala organ för att fågenomfört ovanstående förslag. Förlakvattenavloppen från avfallstipparna i Tagene, och Bradaremossenföreslår vi att renhållningsverk och avfallsbolag genomför enlångtgående rening. Vi visar på en möjlig typ av reningsverk. Kommunfullmäktigei har beslutat om olika miljömål för luftföroreningar, exempelvisgränsvärden för kolmonoxid och kvävedioxid samt minskade totalakväveoxidutsläpp . Vi har inom miljöprojektet även föreslagit engräns för utsläpp av cancer- och mutations-framkallande ämnen, som vi baseratpå den svenska cancerkommitténs och internationella ()bedömningar. Meden beräkningsmodell har vi räknat fram hur luftföroreningssituationen kommeratt bli med den utveckling av trafiken vi har iGöteborg. Vi har utgått från nu beslutade och förväntade avgasreningskrav påbåde bensin- och dieseldrivna fordon. Vi finner att trafikens utsläpp totalt iGöteborg måste minska resepktive för att klara uppsattamiljömål för kväveoxider respektive cancerogena/m utagena ämnen. Vihar också beräknat utsläpp som uppstår om de strängaste avgaskraven, som kanförväntas , införs. För att klara miljömålen förkväveoxider och cancerogena/mutagena ämnen måste trafikens utsläpp dåminskas respektive . Slutsatsen blir att biltrafiken måste minskakraftigt för att miljömålen skall nås i storstaden . För att kunnaminska biltrafiken så radikalt krävs både restriktioner mot biltrafiken ochsatsningar på kollektivtrafik. är andelen kollektivtrafikanter i Göteborglägre än någonsin som biltrafiken har ökat med . För attändra detta krävs något nytt. Denlösning vi föreslår är att skapa ett attraktivt alternativ till bilen i form avett modernt, snabbt och bekvämt kollektivtrafiksystem. Vihar tagit fram ett principförslag till ett stomnät för en automatisk snabbspårväg. Vi visar på några alternativa första utbyggnadsetapper för centrala . Vi anser att ett välfungerande kollektivtrafiksystem är 20 enfömtsättning för att kunna införa restriktioner mot biltrafiken. 1990/91:6 om vilka typer av restriktioner som bör användas utreds avstorstadstrafik- Bilaga 1 kommittén. Vianser att det viktigaste just nu är att fattar beslut omutbyggnad av en första etapp i ett automatiserat kollektivtrafiksystem. 1utbyggnaden av ett modernt kollektivtrafiksystem ingår även en ökad satsning påpendeltågen. Vi redovisar ett förslag till uppmstning och utbyggnad avBohusbanan mellan och . Det kostar ca 600 milj. kr. iinvesteringar (inkl. rallande materiel). Det mål vi satt innebär att 5000enkelresor med bil och 1 000 med buss per dag överförs till pendeltåg.Utsläppen av kväveoxider, partiklar och kolväten kan då minskas i "E6-korridoren"mellan och . Vi har presenterat vår rapport förGöteborgsregionens och föreslår att de projekterar enutbyggnad. Andrapendeltågssträckor som skulle behöva byggas ut är Kungsbackapendeln,mot och Boråsbanan. Dessa har intestuderats inom projektet. Pendeltågstrafik till är det mest aktuellaatt bygga ut. Entågtunnel genom centrala för att få genomgående järnvägslinjer är enannan viktig länk. Kostnaden för denna kan grovt uppskattas till ca tvåmiljarder kronor och ingår i totalsumman nedan. Investeringskostnadenför ett fullt utbyggt automatiskt stomnät för har vi bedömt till storieksordningen15 miljarder kronor. Till detta kommer kostnader för vagnar och annat rullandemateriel, som beräknas uppgå till . 1 kostnaden ingårvårt förslag till utbyggd Bohuspendel och dubbelspår till . Kunskapenom godsflöden och hur gods transporteras är mycket bristfälliga. En studie vigjort visar att av den tunga lastilstrafiken är lokal. Ett 50-taltullupplag och andra terminaler är utspridda över regionen. Det alstrar mängd transporter inom , varav många går genom centrala staden.Göteborgs kommun har genom trafikpolitiska ledningsgruppen tagit del av dessakunskaper och beslutat att börja arbeta med frågorna om godstransporter. Närdet gäller lokalisering av lastbilsterminaler har en utredning påbörjats avGöteborgsregionens kommunalförbund där transportföretag, , MiljöprojektGöteborg m.fl. deltar. Utredningens syfte är bl.a. att ta fram alternativalägen för lastbils- och kombiterminaler. Förutom detta skall ett alternativ därjärnvägen får en mer framträdande roll beskrivas. Utsläppssituationen för deolika alternativen skall redovisas. och andra berörda kommuner börbevaka lokaliseringarna så att de blir optimala från miljösynpunkt. Vianser att terminaler bör föriäggas utanför centrala i anslutning tillkringfartsleder och järnvägar. En sådan lokalisering skapar förutsättningarför att sedan distribuera godset lokalt i med särskilda, miljövänligafordon lastbilar som drivs med t.ex. naturgas. Det innebär också attjärnvägens möjligheter till transporter mellan olika terminaler kan UtnytQas. EftersomGöteborg har tillgång till naturgas har vi 21 funnitdet angeläget att initiera konkreta projekt med naturgasdrivna Skr.1990/91:6 Det kan minska utsläppen väsentligt även jämfört Bilaga 1 medbästa dieselmotorn som finns . samrådmed Miljöprojekt med i ett samnordiskt projekt för attbevaka utvecklingen av naturgasdrift för tätortsfordon. tillsammansmed initierat två projekt för att komma igång mednaturgasdrift på distributionsfordon (KF och ) och bussar (GöteborgsSpårvägar). Vi har även tagit fram ett underlag som visar hur dieselkan avvecklas som fordonsbränsle för den tunga trafiken i ochersättas med naturgas eller biogas. Steget därefter är vätgasdrift. härhar vi satt igång konkreta utvecklingsprojekt. Kombitrafiken,som SJ nu satsar på, innebär att containrar och andra lastbärare fraktas påjärnväg. 1 regel rör det sig om avstånd över . Vid kombiterminalernatar lastbilen över och drar ekipaget till det slutliga målet. Detta system harinriktningen att ta hand om godstransporter på längre sträckor. Lokaliseringav en ny stor kombiterminal i diskuteras . En kombiterminalkommer att få ett stort "upptagningsområde" i södra och västraSverige. Det innebär att även om utsläppen av luftföroreningar skulle minskaute längs landsvägarna kommer buller och avgaser att öka kraftigt iupptagningsområdet och vid kombiter-minalen. Det är därför från miljösynpunktolämpligt att satsa på få och stora kombiterminaler. Viföreslår att ett alternativ med flera mindre terminaler studeras, där omlastningsker så nära kunderna som möjligt. Lastbilstransporterna och därmed utsläppenskulle då kunna minskas jämfört med alternativet med en terminal. Berörda kommunermåste ta initiativ och bevaka lokaliseringen av terminaler så att miljöaspekternatas med. Transporterpå väg med lastbilar har blivit allt effektivare och har utvecklats långttekniskt sett. Ytterligare möjligheter till tekniska förbättringar är begränsade.Järnvägens möjligheter att utvecklas för godstransporter har dock variteftersatta , varför här bör finnas en stor potential för tekniskutveckling. Godstransporterna är mycket viktiga att ta itu med frånmiljösynpunkt, eftersom de till största delen sker med dieseldrivnafordon. Dieselavgaserna står för omkring hälften av de cancerogena och mutagenautsläppen från trafiken i tätorter. I takt med att den katalytiskaavgasreningen införs för personbilar kommer denna andel att öka. Göteborgskommun bör inventera lokala godstransporter som sker regelbundet för attbedöma möjligheterna att föra över mer gods från lastbil till järnväg. Ettpilotprojekt med koltransporterna till skulle kunna påbörjas. Vihar granskat Volvos transporter på för att ta reda på om och hur dekan minskas och effektiviseras. Vi har kommit fram till att avgasutsläppenfrån Volvos transporter kan minskas med jämfört med dagenssituation. Det motsvarar av de totala utsläppen från tung trafik påHisingen. Minskningen kan ske genom att ungefär var tredje Qärrtransport medlastbil kan överföras till järnväg. transporterpå kan till stor del överföras från dieseldrivna till Skr.1990/91:6 miljövänligare fordon. skeppas en stor del av Volvos bilar ut via i centralaGöteborg. Om utskeppningen i stället flyttas till en ny kaj i yttre hamnen, somligger nära företaget, skulle utsläppen från detta transportarbete kunnaminska med 70 . Vår studie av Volvos transporter kan användas som modelläven för andra företag. Alladessa åtgärder kräver investeringar och insatser från SJ, , kommunen m.fl.Inom ramen för vår studie har det inte varit möjligt att redovisa kostnaderna.Enligt SJ finns det dock goda möjligheter att redan nu utnyttQa industrispårenför att ta mer gods på järnväg. En föratsättning för en väsentligt utökadtrafik är att förbättras eller ersätts med t.ex. en tunnel underälven. Enligt vår bedömning bör även industrispåren på såväl som iövriga elektrifieras och vid behov byggas ut. Föratt minska personbilstrafiken föreslår vi att storstadskommittén nogautvärderar möjligheterna att slopa reseavdragen liksom förmånen av fri bileller leasingbil. Medel som kan frigöras genom sådana förändringar bör styrastill satsningar på kollektivtrafik. Vihar i våra studier funnit det viktigt att kommunen, i samband med att nyaöversiktsplaner tas fram enligt , integrerar miljöfrågornamer konkret i planarbetet. Beslutade mål om minskade utsläpp i kommunen skallt.ex. innebära att planer för markanvändning och bostadsområden utformas såatt målen kan nås. Krav och mål som antagits i miljöfrågor måste anges iområdesbestämmelser. Detta arbete bör samordnas med eventuella bestämmelserför ett miljöskyddsområde (8 a § i miljöskyddslagen). Produkter,kemikalier, avfall Föratt komma till rätta med diffusa utsläpp från hantering av riskfylldakemikalier och produkter på och i bedömer vi att detlokala/regionala arbetet måste bedrivas på två fronter. Det behövs enväsentligt ökad aktivitet på tillsynsmyndigheterna miljö- och hälsoskyddsnämndernaoch . De kan genom råd, föreläggande, förbud och kontroll enligtlagen om kemiska produkter angripa hanteringen av"högriskkemikalier". Med "högriskkemikalier" menar vi kemiskaämnen som används i stor mängd i och som medför en klar hälso-eller miljörisk vid utsläpp och hantering. Det behövs också direkta krav ochpåverkan på tillverkare inom regionen t. ex. genom en arbetsgrapp medförankring i myndigheter och konsumentinformationen för att utveckla miljövänligareprodukter och teknik. I ett projekt har vi medutgångspunkt från vad som återfunnits i slam met från , det kommunala reningsverket, lyft fram tre "högrisk kemikalier". Vi har sedan föreslagit att dessa begränsas genom ingripan den av myndigheter på lokal nivå. De kemikalier vi pekat ut är canceroge na eller miljöskadande ämnen i vissa doftstenar, biltvättmedel, diskmedel 23 i har beslutat Skr.1990/91:6 att få dessa och liknande kemikalier avvecklade enligt vårt förslag.Andra Bilaga 1 kommuner i regionen är positiva. Den uppmärksamhet som bl.a. massmedia visat projektet har lett till att ett avvecklingsarbete påbörjatsav dessa kemikalier på "frivillig" väg. En avveckling av dessa ämnenär angelägen inom hela landet. Denandra arbetsmodellen med direkt kontakt med tillverkare har också visat sig geresultat. största tillverkare av textiltvättmedel tar fram helt nya, miljövänligaretvättmedel. enda tillverkare av en svår-nedbrytbar tensid tar fram en miljövänligareprodukt för t.ex. användning i och övriga automatbiltvättar. FrånGöta älvs mynning har vi låtit analysera miljöfariiga ämnen i musslor ochsediment. Vi föreslår att utsläppen av de ämnen vi identifierat, bl.a.organiska klorföreningår, söks upp och åtgärdas i det arbete miljö- ochhälsoskyddsförvaltningen i redan påbörjat. Viser dessa exempel som en början på en lång men viktig vandring bort från"kemikaliesamhällets" avarter. Vi vill även framhålla vikten av samarbetemed centrala myndigheter för tillgång till kunskap, samordning och allmän överblick. Enförändrad avfallshantering är mycket viktig för en förbättrad miljösituation iGöteborgsområdet. Förändringen måste gå i riktning mot mindre mängder restavfalloch mindre mängd miQöstörande ämnen i avfallet. Vi har upprättat en plan förhur detta arbete kan påbörjas på . 1 planen föreslår vi två områden därkällsortering av hushållsavfall och industriavfall, lokal kompostering avorganiskt avfall samt återvinning av visst avfall kan påbörjas . lokal kompostering genomförs, kan avfallsmängderna från hushållenminskas viktmässigt. Det innebär t.ex. minskade transporter ochdärigenom minskade avgasutsläpp. har initierat arbete ilinje med denna plan. Vi föreslår att den framtagna planen fullföljs och attGöteborgs renhållningsverk får det övergripande ansvaret för genomförandet. 1ett nationellt perspektiv är det viktigt att stimulera en marknad föråtervinningsprodukter för att gynna källsortering. Behandlingenav vissa miljöfarliga avfall, oljeemulsioner och tvättrester från tankbilarbehöver förbättras. Vi lämnar modellförslag som vi anser bör vara minimikrav ihela landet. För oljeemulsioner är modellförslaget på väg att genomföras av Graab-Kemi. Avfallsoljaär ett nationellt problem. Insamlingsgraden är hög i , mensedan går allt till förbränning. Återanvändning av förbrukade smörjoljor bör istället stimuleras. Vi föreslår även att krav riktas från centrala myndighetermot oljeindustrin att ta fram miljövänligare oljor. Miljöskyddsområdeenligt 8 a § miljöskyddslagen Föratt underlätta och påskynda arbetet att få en renare miljö i och på föreslår vi regeringen att , och kommuner utses som miljöskyddsområde enligt 8 a § miQöskyddslagen. ettnästa steg kan det vara motiverat att utvidga området till en större del Skr. 1990/91:6 av ; triangeln Göteborg-Trestadsområdet-Lysekil, däräven Bilaga 1 inkluderas. Motivet att utse den inreGöteborgsregionen är främst att få igång ett målinriktat arbete för att minskautsläppen från trafiken och förenkla miljöskyddsarbetet med många miljöstörandemindre anläggningar. Kommunerna(som väghållare) bör åläggas att ta fram en plan för trafiken med detövergripande målet att de miljömål som beslutats politiskt skall uppnås. Iåläggandet skall även ingå ett krav på genomförande. I det sammanhanget skullekrav kunna ställas att de inre delarna av regionen endast får trafikeras avmiljövänliga fordon. Generellaregler bör utfärdas för miljöstörande mindre anläggningar. Omprövning av störreanläggningar bör underlättas. Krav på bästa tillgängliga teknik bör införas.Regler om elanslutning av fartyg vid kaj och renare bränslen behöverfastställas. Ävenkemikalie- och avfallshanteringen i storstadsområdet är av sådan omfattning attsärskilda åtgärder behövs. I det miljöskyddsområde vi föreslår är det motiveratmed bemyndigande från regeringen enligt lagen om kemiska produkter att gelokala eller regionala myndigheter möjlighet att utfärda generella bestämmelserför att begränsa användningen av hälso- och miljöfarliga kemikalier. Våraförslag är exempel på vad som bör regleras och kräver ytterligare bearbetning.Det finns svårigheter att utnyttja miljöskyddslagen och § 8a på ett effektivtsätt när det gäller trafiken, produkter, kemikalier och avfall. Vi ser det ändåsom en möjlighet att få i gång ett mer målinriktat arbete som leder tillminskade utsläpp. Viföreslår att en mer åtgärdsinriktad kontroll införs av luft-, mark- och vattenområdenai . Tillsynsmyndigheterna skall själva besluta om och arbeta framkontrollens omfattning och inriktning, både vad gäller luft-, mark- ochvattenkvaliteten. Det är särskilt angeläget i en region som föreslås tillmiljöskyddsområde. Själva utförandet av provtagningar, mätningar m. m. kandock vid behov ske som . De som släpper ut föroreningar skall liksomtidigare bekosta kontrollen och kan ingå i en referensgrupp. Vi föreslår ävenatt de avgifter som tillsynsmyndigheterna tar ut av företag m. fl. i sambandmed prövning och tillsyn helt eller delvis kan behållas av myndigheterna. Deskulle kunna bidra till finansieringen av denna typ av kontroll. 1 fråga om lagändringar påkort sikt föreslår vi en ändring av miljö skyddslagen i prövningsförfarandet hos koncessionsnämnden. Den som söker tillstånd för miljöfarlig verksamhet kan åläggas av tillståndsgivande myndighet att redovisa en utomstående sakkunnigs utredning om möjliga skyddsåtgärder. I flera projekt har vi visat på behovet av detta, t.ex. beträffande raffinaderierna och oljehamnarna. Den möjlighet som finns i miljöskyddslagen kan börja tillämpas. Vi föreslår dock att lagen ändras så 25 att det blir obligatorisktmed sådan redovisning för att underlätta myndig- Skr. 1990/91:6 heternas arbete. Viföreslår även att miljöskyddslagen ändras så att utsläpp och störningar frångodstrafik till och från en prövningspliktig anläggning eller godsterminalingår i den ordinarie miljöprövningen. Enomfattande översyn av hela miljölagstiftningen är på väg. Vi finner detangeläget att regeringen beaktar de erfarenheter som kommit fram i MiljöprojektGöteborg, då den översynen görs. Det viktigaste budskapet från oss i kommitténär att bättre förutsättningar måste skapas att även arbeta målinriktat för attlösa miljöproblemen med trafik och kcmika-lier/produkter/avfall. En genomgångskulle också behöva göras för att förenkla eller avskriva sådant som har lågprioritet i miljöskyddsarbetet. Resurser hos myndigheter kan då frigöras för deviktigaste arbetsuppgifterna. Lagenom kemiska produkter bör också ändras. Den "omvända bevisbördan" ochprincipen om byte av farliga ämnen mot mindre farliga bör ges ökad tyngd genomatt skrivas in i lagtexten. Viförutsätter att de åtgärder som vi föreslår kommer att finansieras av dem somär ansvariga för respektive verksamhet och utsläpp. Närdet gäller att skapa ett tillräckligt attraktivt kollektivtrafiksystem är dockkostnaderna mycket omfattande. Investeringens årskostnad blir ca två miljarderkronor med en avskrivningstid . Ikommunen finns stora företag och många arbetsplatser som , raffinaderiernam.fl., vilka levererar en lång rad produkter som betyder mycket för övrigaSverige. har, bl. a. genom hamnen, också en roll som transportcentrumför en stor del av landet. Detta medför en omfattande och förorenande trafiksom främst drabbar . Problemetmed storstädernas utsläpp i miljön från trafiken är även av nationell karaktär.De miljömål som beslutats för landet som helhet är inte möjliga att uppnå ominte t.ex. utsläppen från trafiken i åtgärdas. Som tidigare nämntsbedömer vi därvid ett omfattande kollektivtrafiksystem som en förutsättning.Samtidigt kan vi notera att nuvarande skatteuQämningssystem inte ger kommunenekonomisk möjlighet att täcka de speciella storstadskostnaderna, där trafikenär en viktig del. Statenbör, enligt vår uppfattning, ge en möjlighet att låta en vissdel av den ekonomiska vinst för , som genereras i kommunen, stanna kvarinom kommunen för att finansiera en sådan utbyggnad. Vi föreslår attkostnaderna fördelas mellan staten och kommunen i ett långsiktigt bindandeavtal, där staten står för merparten. En rimlig lösning vore att effekterna avskatteutjämningssystemet undanröjs fr. o. m. 1990 och framår. Det skullejämte biltullar eller liknande möjliggöra en finansiering av ett utbyggtkollektivtrafiksystem. Erfarenheterav vårt arbete Skr. Erfarenheternaav vårt arbete visar att nya förutsättningar och frågor har bilaga blivitaktuella i miQöskyddsarbetet. En tilltagande medvetenhet bland allmänhet,företag, anställda m. fl. Allt fler "intressenter" vill medverkai arbetet. Denna situation måste tas tillvara för att flytta fram positionernai miljöarbetet. Enstorstadsregion som ger upphov till speciella problem från miljösynpunkt.Det finns ett mycket stort antal utsläpp och störningar inom ett begränsatområde. Nuvarande prövning enligt miljöskyddslagen av varje utsläpp för sig ärinte alltid effektiv. Trafikens utsläpp är svåra att angripa med stöd avmiljöskyddslagen. I regionen finns 11 kommuner uppdelade i tre län och fyralandstingsområden. För miljöfrågorna finns således 14 olika tillsynsmyndigheter(länsstyrelser, miljö-och hälsoskyddsnämnder). Vikan konstatera att trafiken och produkter/avfall generellt sett är de störstaoch svåraste problemen att göra något åt. Där saknas "miljöombud"från samhällets sida som ute i län och kommuner bevakar problemen och driverfram lösningar. De miljömyndigheter som finns arbetar i huvudsak med utsläppfrån miljöstörande anläggningar som regleras enligt miljöskyddslagen eller medavgränsade frågor som berör trafiken. På produkt- och kemikaliesidan börjar nukemikalieinspektionen få vissa möjligheter genom ökade resurser. 1det traditionella miljöskyddsarbetet finns flera möjligheter för samhälletsolika miljöorgan att komplettera nuvarande arbete. Genom att ta fram konkretaexempel på lösningar kan ett mer åtgärdsinrikat arbete stimuleras. Inomindustrin finns yttterligare resurser och kontaktmöjligheter att UtnytQa. Deanställda inom företagen har kunskaper och möjligheter att påverkautvecklingen, som kan tas tillvara. Genom kontakter med arbetstagarorganisationer,skyddsombud m. fl. kan ett ömsesidigt utbyte av information och utbildningföra arbetet med såväl yttre som inre miljö framåt. Detfinns anledning att även rationalisera arbetet. Införandet av generellabestämmelser för vissa miljöstörande verksamheter i ett miljöskyddsområde ärett sådant exempel. Prioriteringar av viktiga arbetsuppgifter görs av politikeroch myndigheter. Det skulle också behöva klargöras vilka uppgifter som kanläggas åt sidan för att göra det möjligt att arbeta med de prioriteradefrågorna. Påavfallssidan finns många särintressen ute i kommunerna, som kan innebärasvårigheter att driva frågorna från miljösynpunkt. Ingen har t.ex. till uppgiftatt i praktiken driva frågan om minskade avfallsmängder från industri ochhushåll. Källsortering är ett steg på vägen men räcker inte.