prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — Deförslag som jag har lämnat beträffande vetorättens avskaffande innebär att denskattskyldige oavsett innehavstiden får möjlighet att få en realisationsvinstbeskattad på det mest förmånliga sättet Jag kan tillägga att det i den nämndapropositionen diskuterades om man skulle tillåta an de gamla reglerna omuppskov med beskatmingen, som enbart gällde fastigheter, också skulle gälla förbostadsrätter. Den skanskyldige skulle härigenom kimna få uppskov med hela sinrealisationsvinst vid expropriation eller liknande. Någon sådan lösning valdesdock inte av skäl som utvecklats i propositionen pä s, 410 ff. 1 stället harman valt att över lag slopa möjUghetema till uppskov. Motbakgmnd av de regler som jag här redovisat anser jag att de skatte-rättsligafrågoma nu fått en sädan lösning att förslaget om vetorättens avskaffande kangodtas även med beaktande av de skatterättsliga konsekven-sema. 2.8 Vissafrågor som rör småhus Mitt förslag: Ävenmark skall kunna upplåtas med bostadsrätt under fömtsättning att marken liggeri anslutning till ett smähus eller en s.k.marklägenhet och att marken skallanvändas som ett komplement till nyttjandet av huset eller annan lägenhet Utredningensförslag: Stämmer i huvudsak överens med mitt förslag. Uttedningen haremellertid också föreslagit att medlemmar i sädana föreningar som upplåtersmåhus med bostadsrätt skall ta på sig det yttte underhållsansvaret avföreningshusen, om en bestämmelse om detta tas in i stadgama. Remissinstanserna:Uttedningens förslag om upplåtelse även av marken har i allmänhet intekommenterats närmare av remissinstansema. vidStockholms universitet har inga invändningar mot att bostadsrättslagen anpassasså att bostadsrätten kan omfatta mark som används i ansluming till lägenheten.Vidare är man positiv till att ansvaret för det yttre underhållet kan läggas påbostadsrättshavaren. i Malmöställer sig dock tveksam till förslaget att medlemmar i sådana föreningar somupplåter smähus med bostadsrätt skall ta pä sig det yttte underhållsansvaret avsitt hus, om detta krav tas in i föreningens stadgar. Enligt nämnden fjärmarsig förslaget från den kooperativa boendeformen när det gäller ansvaret förhusen. Även är tveksamt eftersom underhållsansvaretförsäkringstekniskt kan medföra vissa problem. Föreningens försäkring kanpåverkas av an medlemmama själva utför underhållsarbete. Medlemmamasförsäkringsskydd när de utför underhållsarbete, t.ex. takarbete, bör vidarebeaktas. Även Bostadsgaranti är kritisk mot förslaget om undeiiiällsansvar.Enligt bolagets mening måste beaktas att föreningens fastigheter utgörsäkerhet för föremngens lån och att långivaren kan rikta anmärkning mot attföreningens pant minskar i värde genom bristande underhåll. Därför måste detges en möjlighet för styrelsen att på bostadsrättshavarens bekostnad utföranödigt underhåll, ttots att bostadsrättshavaren skall stå för detta. Ett systemsom innebär att stadgama måste ändras för att man skall kunna nå en sådanordning är alltför otympligt. Bostadsgaranti pekar också på att förslaget kanleda till svårigheter för föreningens styrelse vad gäller uttag urunderhällsfond och uppdelning av fondens medel mellan föreningens ochbostadsrättshavarens ansvarsområde. Slutligen pekar bolaget pä att försumraatunderhåll kan påverka försäkringsbolag och garantigivares ställningstagande vidförsäkringsfall. Synpunkter på den föreslagna lagtexten har framförts av Stockhohnstingsrätt. Skälenför mitt förslag: Det har blivit vanligt att radhus eller friliggande villorupplåts med bostadsrätt. Att bostadsrättsformen valts framför äganderättsformentorde till stor del hänga samman med skattelagstifmingens utformning ochbestämmelsema om statliga bostadslån. Som jag tagit upp i 1990/91. avsnitt 2.3, där jagföreslagit bestämmelser som motverkar en geografisk Prop. 1990/91: 92spridning av föreningamas hus, finns det ingen anledning att motverka utvecklingenunder fömtsättning att den kooperativa karaktären hos bostadsrättsföreningamabibehålls, Uttedningenhar föreslagit dels att bostadsrätt i fortsätmingen även skall fä upplåtas som ligger i ansluming till ett småhus eller en s.k. marklägenhet, ommarken skall nyttjas tillsammans med huset eller lägenheten, dels attföreningen i sina stadgar skall fä överlämna ansvaret för det yttre underhållettill den som innehar ett småhus med bostadsrätt Upplåtebeav mark med bostadsrätt Jagdelar uttedningens uppfattning att det är naturligt att även mark som liggerintill ett småhus eller en maiklägenhet omfattas av en bostadsupplätelse tillvilla eller annat småhus. En motsvarande ordning gäller inom hyreslagstifmingen(jfr 12 kap, 1 § jordabalken) och några fastighetsrättsliga eller andra hindermot att förslaget genomförs har jag inte kunnat finna. Då förslaget inteheller mött nägon erinran vid remissbehandlingen föreslår jag att detgenomförs, Bettäffande den närmare utformningen av lagförslaget återkommer jagi speciahnotiveringen. Förslagetavser i första hand framtida bostadsrättsupplåtelser. Skulle en förening varsverksamhet redan pågått önska genomföra "tilläggsupplåtelser"bettäffande tomtmark, bör detta enligt min mening kunna ske efter respektivebostadsrättshavares godkännande. kan det dock bli nödvändigt atttillämpa de bestämmelser i lagförslaget som motsvarar nuvarande 60 § förstastycket 1 BRL (9 kap. 16 §), dvs, ett föreningsstämmobeslut med kvalificeradmajoritet för en förändring av relationema mellan gmndavgiftema. Det kan ocksäbli akmellt an upprätta en helt ny ekonomisk plan. Vadhärefter gäller föreslaget om ansvar för yttre underhåll av småhus är enligtmin mening en förändring av gällande rätt inte lika självklar. Enligt26 § BRL skall bostadsrättshavaren hålla lägenheten i gott skick. Vad somåsyftas är det inre underhållet av en lägenhet För att undvika gränsdragningsproblemi förhällande till föreningens ansvar för det yttte underhållet, torde istadgama behöva tas upp särskilda bestämmelser om vad som är att hänföra tilldet inre resp, yttte underhållet (jfr - , Bostadsrättslagen,s. 73 f). Bettäffande stamledningar för avlopp, värme, gas, eleknicitet ochvatten med vilka föreningen försett lägenheten, svarar föreningen förunderhållet. Särskilda regler fmns vidare om ansvar för reparation - på gmndav brand- eller vattenledningsskada och ohyra Gränsdragningenför vad som skall anses höra till en lägenhet och om fattas av bostadsrättshavarens underhållsskyldighet kan givetvis orsaka problem. Med de möjligheter som finns att närmare ange gränsema i för- j cningens stadgar, anserjag dock att den nuvarande uppdelning mellan an- Prop, 1990/91: 92 svaret förinre och yttte underhållsskyldighet i huvudsak är ändamålsenlig. Någon närmareprecisering i lag av ansvaret för yttte och inre underhåll anser jag därförinte vara påkallad. Med anledning av förslaget att även mark skall få upplåtasmed bostadsrätt, kommer dock även marken att höra till lägenheten och omfattasav bostadsrättshavarens underhällsskyldighet I förtydligande syfte bör ensärskild bestämmelse tas upp om detta. Detsagda mnebär att huvudregeln även fortsättningsvis bör vara att föreningensvarar för det yttte underhållet, med undantag för mark som hör till ett huseller en lägenhet. Med anledning av uttedningsförslaget i fräga omunderhällsansvaret för smähus, blir då frågan om föreningen genom en särskildstadgebestämmelse skall kimna avhända sig detta ansvar. Bostadsrättsformenfömtsätter att föreningsmedlemmama i samverkan beslutar om föreningensangelägenheter. Även om bostadsrätt bör kunna upplåtas också till småhus, ärdet fortfarande föreningen som äger husen. Att föreningen under sådanaomständigheter avstår från undeihällsansvaret och ansvaret för husets godabestånd framstår enligt min mening som äventyrligt och strider mot denkooperativa tanken bakom bostadsrättsinstimtet Somuttedningen varit inne på kan ocksä särskilda svårigheter och kosmaderuppkomma för de medlemmar som av olika anledningar inte själva har möjlighetatt reparera och undeihålla huset. Det torde inte heller vara möjligt attutforma en stadgebestämmelse så att ansvaret för yttte underhåll åläggs endastvissa medlemmar, AB Bostadsgaranti och har också pekat på vissaproblem som kan följa med uttedningens förslag. Ävenom det inom vissa småhusföreningar säkerligen finns ett inttesse för attmedlemmama skall få svara för även det yttte underhållet av sina hus, anser jagmot bakgrand av vad jag nu har anfört att utredningens förslag om överflyttningav ansvaret för yttte underhåll av småhus kräver ytterligare överväganden ochdärför inte nu bör föras vidare. I de föreningar där det finns ett inttesse föratt medlemmama själva skall fä reparera, måla eller på annat sätt underhållasitt "eget" hus, bör detta kunna åstadkommas genom särskildaöverenskommelser med de boende. Iuttedningens betänkande s, 152 tar man upp vissa frågor rörande den ekonomiska planen vad gäller föreningar som upplåter småhus med bostads rätt. Där sägs att det i vissa smähusföreningar åligger de enskilda bostads rättshavama att sluta leveransavtal för vatten, avlopp, eleknicitet samt sop- hämming och även själva betala dessa driftskosmader till leverantören. Vidare sägs det att vissa småhusföreningar saknar s,k, inre reparationsfond, varför bostadsrättshavaren fär avsätta medel för nödvändiga reparationer efter eget val. Dessa kosmader kommer därför att ligga utanför vad bostadsrätts föreningen debiterar i årsavgift. Utredningen har anfört an det ur konsument rättslig synpunkt vore av värde att man i den ekonomiska planen anger den ungefärliga kosmad som bostadsrättshavaren själv får svara för utöver års- is avgifter samt föreslagitatt så sker. Jag delar utredningens uppfatming och kommer an ta upp förslagetom detta i anslutning till översynen av bostads-rättskungörelscn. Eftersom deangivna förhållandena påveikar årsavgifterna, måste även stadgama såvitt gällergrunderna för beräkningen av årsavgiftema ge uttryck för att resp. småhusägaresjälv skall svara för avgifter för vatten och avlopp mm. (jfr 44 § 5 BRL). 2.9 Upplåtelse i andra hand Mittförslag: Den generella möjlighet som fmns an utan styrelsenssamtycke upplåta bostadsrätten till en lägenhet i andra hand till en medlem iföreningen slopas. Densom innehar bostadsrätt till en lokal och som mte har tillfälleatt använda sin lokal, skall på motsvarande sätt som den som innehar enlägenhet som bostad, kunna upplåta lokalen i andra hand. Om styrelsen vägrarsamtycke, skall hyresnämnden kunna lämna tillstånd Den nuvarandebestämmelsen i BRL som ger en kommun rän an utan styrelsens medgivande upplåtaen bostadslägenhet i andra hand skall även omfatta landstingskommun. Utredningens förslag:Överensstämmer med mitt förslag i fråga om upplåtelse i andra hand tillmedlemmar. Uttedningen har däremot inte ansett an den som innehar bostadsrätttill en lokal och juridiska personer skall ges rätt till andrahandsupplåtelsemed hyresnämndens tillstånd. Uttedningen har inte heller lagt fram nägotförslag om landstingskommuns rätt till andrahandsupplåtelse eller om särskildabestämmelser för andrahandsupplåtelse av bostadslägenheter som juridiskapersoner innehar. Remissinstanserna:Remissinstansema har i allmänhet inte haft någon erinran mot uttedningensförslag om andrahandsupplåtelse till medlemmar. i hardock tagit upp frågan om inte de regler som gäller för lokalhyresgäster ochdess möjlighet att få hyresnämndens tillständ till andrahandsupplåtelse ävenbör gälla i BRL. Enligt hyresnämnden får den som är bostadsrättshavare till enlokal sämre ställning än den som hyr lokalen. Även hyresnämnden i harvarit inne pä denna fråga. Vidare anser och att juridiska personer inte skall undantas från möjligheten anhyra ut sin bostad eller lokal i andra hand. harfiamfört liknande uppfattning. Skälen för mitt förslag:Uttedningen har lämnat förslag om en anpassning av vissa regler om förverkandem.m. i BRL till motsvarande regler i hyreslagen. Som jag inledningsvis harnämnt anser jag dock att ett ställningstagande till dessa förslag bör anståtill dess hyreslagskoramittén har avslutat sitt arbete (se avsnitt 2.1). Jagvill emellertid nu ta upp vissa frågor om andrahandsupplåtijlsesom anknyter till en motsvarande reglering i hyres- Prop. 1990/91: 92 lagen. Föratt en bostadsrättshavare skall fä upplåta sin lägenhet i andra hand till någonannan än en medlem krävs det som huvudregel att föreningen ger sitt samtycke.Enligt 30 § BRL kan en bostadsrättshavare som inte är i tillfälleatt använda sin bostadslägenhet dock fä hyresnämndens tillständ till an i andrahand upplåta lägenheten i dess helhet till den som inte är medlem. Tillståndskall lämnas, om bostadsränshavaren har beaktansvärda skäl för upplåtelsen ochföreningen inte har befogad anledning vägra samtycke. Tillståndet kan begränsastill och förenas med villkor (jfr prop. 1971:12 s. 128). Attbostadsrättshavaren inte är i tillfälle att använda sin lägenhetinnebär att arrangemanget skall vara tillfälligt. Man skall således kunna räknamed att bostadsrättshavaren återkommer till lägenheten. Vidare krävs det attbostadsrättshavaren har ett fullgott skäl för att inte själv användalägenheten, t.ex. sjukdom, arbete eller smdier på annan ort (SOU 1969:4 s.226). Tillstånd har vägrats när bostadsrättshavaren flyttar till annan bostadmen ändå önskar behålla bostadsrätten av något skäl. Föreningenkan ha befogad anledning att vägra samtycke framför allt med hänsyn till attden som i stället kommer att disponera lägenheten är mindre skötsam. Däremotspelar dennes ekonomi inte någon roll, eftersom det ju är bostadsrättshavarensom svarar för att t.ex. avgiften till föreningen erläggs i rätt tid. Bostadsrättenkan förverkas om bostadsrättshavaren utan behövligt samtycke eller tillståndupplåter lägenheten i andra hand (33 § första stycket 2 BRL). Denu redovisade reglema motsvarar de bestämmelser som gäller bettäffande hyra(se 12 kap. 39, 40, 42 och 70 §§ jordabalken). Också tillämpningen av de bådaregelsystemen har i hög grad kommit att överensstämma, men när det gällertillständ till andrahandsupplåtelse tycks praxis, som uttedningen tagit upp,ha fått en viss "glidning" till bostadsrättshavarens förmån. Dettatorde hänga samman med att bostadsrätten närmar sig det direkta ägandet och entankegång om att en bostadsrättshavare därför borde ha större rätt tillandrahandsupplåtelse än en hyresgäst. Detär enligt min mening av vikt för föreningama att ha konttoll över och kunnaöverblicka samtiiga andrahandsupplåtelser. Det kooperativa synsättet fömtsätteratt bostadsrättshavaren deltar i föreningens angelägenheter. Föreningsarbetetförsvåras om bostadsrättshavama inte själva bor i lägenhetema. Detta medför isin tur att en andrahandsupplåtelse bör ses som en tillfällig lösning. Dettabör, som uttedningen föreslagit, dessutom gälla oavsett om bostadsrättshavarenupplåter sin lägenhet till en annan medlem i föreningen eller till någonutanför denna krets. Jag ansluter mig därför till utredningens förslag om attden nuvarande möjligheten för en bostadsrätts- havare att fritt och utanstyrelsens samtycke kunna upplåta sin lägenhet till Prop. 1990/91: 92 densom är medlem i föreningen tas bort (30 § första stycket BRL), Iövrigt anser jag, i likhet med utredningen, inte att några förändringar avseendede gmndläggande fömtsätmingama för andrahandsupplåtelse av en bostadsrättbehövs. Huvudregeln bör därför alltjämt vara bettäffande bostadslägenheter attbostadsrättshavaren inte skall ha dillfälle att användalägenheten, dvs. att han skall återkomma dit Vidare bör detkrävas att bostadsrättshavarens skäl för upplåtelsen är beaktansvärda samt attföreningen inte har befogad anledning att vägra samtycke till denna. Lika med Uttednmgenanser jag att den praxis som har etablerats vad gäller andra-handsupplätelserav hyreslägenheter bör vara vägledande även vid en prövning enligtbostadsrättslagen. Somframgått av mina förslag i avsnitt 2.4.2 bör dock särskilda bestämmelser meddelasi fräga om andrahandsupplåtelser av bostadslägenheter som juridiska personerinnehar. Jag hänvisar här till det avsnittet. I30 § tredje stycket BRL har en möjlighet införts för kommunen att upplåta enbostadsrätt i andra hand utan nägot tillstånd. Bestämmelsen tillkom i sambandmed införandet av bostadsanvisningslagen (jfr prop. 1979/80:72 s, 30 ff),sedermera omarbetad till lagen (1987:1274) om bostadsanvisningsrätt.Enligt lagen kan en bostadsrättsförening under vissa fömtsätmingar bli skyldigatt upplåta en bostadsrättslägenhet till kommunen, även om föreningen intesamtyckt till detta. Det har då också ansetts an något särskilt tillstånd inteskall behövas för att kommunen i sin tur skall få upplåta lägenheten i andrahand Försåväl kommun som landstingskommun finns det ett stort behov av att fätillgäng till bostäder. Det behövs för att skapa ett eget boende för mångamänniskor som tvingas bo pä institution eller liknande. Landstingen har bl.a. vissa bostadsrättslägenheter som används som ett första steg till attskapa ett eget boende. Lägenhetema används av olika personer under kortareeller för permanent boende tills de helt på egen hand kan klarasitt boende. Jag anser att denna möjlighet inte får stoppas genom attföreningen skall kunna säga nej till sådan andrahandsupplåtelse. Därför börlagstifmingen vara så utformad att såväl primärkommuner som landstingskommunerbör ha rätt till upplåtelse i andra hand utan nägon särskild prövning avhyresnämnden. Jag förordar alltså att lagen ändras i enlighet härmed. Upplåtebeav lokal i andra hand Vissaremissinstanser har uppmärksammat att den som innehar en lokal med bostadsrätt med uttedningens förslag blir sämre ställd när det gäller möjlig heten att upplåta en lägenhet i andra hand än en lokalhyresgäst. Uttedningen har tagit upp denna fiiga men ansett att det inte finns något behov av skydds regler i samma utsträckning för en bostadsrättshavare som för en hyresgäst. 1 Ukhet med fleraremissinstanser delar jag inte utredningens uppfatming pä Prop. 1990/91: 92denna punkt. Jag kan inte se några bärande skäl till varför en bostadsrättshavaresom innehar en lokal inte skall få samma möjlighet rill andrahandsupplåtelsesom en lokalhyresgäst. Genom en lagändring som trädde i kraft i januari 1989har lokalhyresgäster fån möjlighet att begära hyresnämndens tillstånd rillandrahandsupplåtelse (prop. 1987/88:146, BoU21, rskr. Bestämmelsemainnebär att en lokalhyresgäst, som under viss rid inte har tillfälle attanvända sin lokal kan få hyresnämndens tillstånd att upplåta lokalen i sinhelhet i andra hand. Sådant rillstånd skall lämnas om hyresgästen harbeaktansvärda skäl för upplåtelsen och hyresvärden inte har befogad anledningatt vägra samtycke. Departementschefen anförde i detta lagstifmingsärendebl.a. följande (prop. s. 42). Detär dock inte önskvärt med en stor och oöverskådlig andrahands-marknad förlokaler. En sådan kan vara negativ för såväl hyresvärdar som hyresgäster.Tillstånd bör därför mot hyresvärdens bestridande lämnas endast om enandrahandsuthyming av lokalen framstår som hyresgästens enda realistiskamöjlighet att behålla hyresrätten till lokalen. Kan hyresgästens verksamhet ilokalen drivas vidare, tex. av någon anställd, bör tillständ inte lämnas. Detligger ocksä i sakens natur att tillstånd inte bör läranas om hyresgästensbortovaro endast avser . För tillstånd bör vidare krävas atthyresgästen vidtar sådana åtgärder att hyresvärdens olägenhet avandrahandsuthymingen så långt möjligt begränsas. Tillståndet bör också normaltbegränsas till . Förstahandshyresgästen ansvarar gentemotfastighetsägaren för att hyran betalas och är givetvis också ansvarig för attverksamheten i lokalen inte avviker från det ändamål för vilket den upplåritsrill honom. Uppfyller inte förstahandshyresgästen dessa förpliktelser, riskerarhan att hyresrätten förverkas. Ett ullstånd till andrahandsuthyming innebärsåledes inte i sig att verksamheten i lokalen får ändras. Medden utgångspunkt som departementschefen redovisat i den nämnda propositionenanser jag att det även i bostadsrättslagen bör införas motsvarandebestämmelser avseende bostadsrättshavare som innehar lokal med bostadsrätt. Jagföreslår därför att man inför en bestämmelse med denna innebörd. Lagrådetanser att utttycket andrahandsupplåtelse som har använts i remissprotokolletnär en bostadsrättshavare upplåter hela sin lägenhet rill någon annan medhyresrätt lätt kan misstolkas eftersom upplåtaren själv har en bostadsrätt.Lagrådet anser därför att utttycket andrahandsupplåtelse bör bytas ut motupplåtelse med hyresrätt eller motsvarande så att det klart framgår vad sommenas. Jag har i och för sig förståelse för lagrådets synpunkt men anser miginte utan ytterligare överväganden kunna ändra på detta uttryck. Det kannämligen ibland föreligga tveksamhet om en andrahandsupplåtelse är attbettakta som en upplåtelse med hyresrätt. Jag finner alltså inte för närvarandeskäl till någon ändring. Mittförslag: Vissa äldre avgiftstyper mönstras ut Beteckningen grundavgift byts utmot insats. Beteckningen årsavgift behålls däremot. Liksomhittills skall föreningama ta ut insatser vid upplåtelse av bostadsrätt. Vidareskall föreningama ha rätt att ta ut följande avgifter av bostadsrättshavama:årsavgift samt, om det anges i stadgama, upplätelseavgift, överlätelseavgiftoch pantsätmrägsavgift En förening får i övrigt inte m ut några särskilda avgifterför sådana åtgärder som föreningen skall vidta med anledning avbostadsrättslagen eller andra för-fatmingar. Begränsningarinförs bettäffande möjligheten att ta ut upplåtelseavgift av hyresgäster isamband med ombildning av hyresrätt till bostadsrätt. Vidare införsbestämmelser i bostadsrättslagen om hur avgiftema till föreningen skallbetalas. Utredningens förslag:Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag utom i fiiga om förslaget tillpantsättningsavgift Remissinstansema: Deflesta remissinstansema har inga mvändningar mot förslagen. Stockholmstingsrätt tillstyrker utredningens förslag att någon särskild avgiftsdebiteringvid sidan av årsavgiftema som regel inte bör ske. Tingsrätten ifrågasätter omde skäl som anförs för att en särskild överlåtelse-avgift skall få tas ut ärtillräckligt bärkraftiga. Även i harsynpunkter på frågan om överlåtelseavgifter. framhåller attöverlätelseavgifter numera kan anses etablerade men att avgiftema inte är avsådan storlek för den enskilda föreningen att det är motiverat att behålladem. SBC, som anser att föreningama själva skall kunna besluta om de villinföra överiåtelseavgifter, godtar att en bestämmelse härom införs i lagen.Enligt SBC bör dock ett högsta belopp anges i lag. anser art det ärväl korttänkt att ge överlåtelse-avgiftema en särstälhimg, EnUgt börföreningama i lagen ges rätt att ta ut täckning för sådana kostnader somfördelas ojämnt mellan bostadsrättshavama och som kan hänföras till ensärskild bostadsrätt, under fömtsätming att detta anges i stadgama.Hyresgästemas Riksförbund anser att kosmaden för den löpande verksamhet somföreningama på gmnd av bestämmelsema i bostadsrättslagen måste anses skyldigaatt tillhandahälla sina medlemmar bör bäras av medlemmama gemensamt. Detta bördock inte utgöra hinder för debitering pä gmnd av tjänster som i särskildordning avtalats mellan en avflyttande medlem och föreningen. Frågan omöverlätelseavgifter-nas tillätiighet bör ges en entydig lagreglering. Skälen för mitt förslag: IBRL saknas sammanhållna regler om de avgifter som en förening har rätt att taut av bostadsrättshavama. Av 44 §, som punktvis tar upp vad en förening ärskyldig att ange i sina stadgar, firamgär dock indirekt (punkt 4-7) attföreningen kan ta ut inttädesavgift, upp- låtelseavgift,årsavgift och vissa andra typer av avgifter. Bestämmelser om Prop, 1990/91:92 gmndavgift finns bl,a. i 6 och 57 §§, Detnuvarande regelsystemet har i praxis gett upphov till firågor om enbostadsrättsförenmg har rätt att ta ut särskilda avgifter, vid sidan av de ilagen angivna Detta gäller särskilt i fråga om åtgärder som föreningen ärskyldig att vidta enligt BRL eller annan lagstifttung. Bl.a. har lagligheten avs.k. överlåtelseavgifter satts i fräga.