prop · GE03191 · 1990-12-31 00:00:00 — Riksdagenuttalade att regeringen, efter en samlad bedömning av deutrikes- och säkerhetspolitiska faktorerna och efter samråd i utrikesnämnden,bör kunna lämna in en svensk ansökan om medlemskap i bedömde attså sannolikt kan ske . Som en förberedelse infören eventuell medlemskapsförhandling har Prop. 1990/91:191 regeringen satt igång ett arbete med att kartlägga omfattningen av det arbete som förestår ochkonsekvenserna av ett medlemskap inom resp. område. Redovisningen av dennakartläggning skall i ett första steg ske i form av en s.k. grönbok som beräknaskomma ut i juli 1991.1 denna skall göras en översiktlig genomgång av läget iSverige och i EG på berörda områden samt av konsekvenserna av ett EG-medlemskap.I en andra grönbok skall de rättsregler som är relevanta vid ett medlemskapredovisas. Denna redovisning skall göras . och lantbmksstyrelsen har fått i uppdrag att utredakonsekvenserna för jordbruket av en svensk anslutning till EG. Myndigheternasutredning skall ligga till grand för den del av grönboken som berör jordbruket. Depågående EES-förhandlingarna mellan EG och EFTA är en väg för ochövriga EFTA-länder att bli en del av en större europeisk marknad, därmänniskor, varor, kapital och tjänster tillåts röra sig fritt över gränserna. EES-avtaletförväntas träda 1993. Förhandlingarnaomfattar inte EGs gemensamma jordbrukspolitik, CAP. Dock ingår vissa delar av jordbraksområdetsom direkt påverkar handeln. 1 EGs förhandlingsbud tiU EFTA-länderna ingårförslag till harmonisering av reglerna för det fytosanitära och det veterinäraområdet. EG har även föreslagit ett ömsesidigt avskaffande av vissa tullar ochkvantitativa restriktioner samt ensidiga koncessioner från EFTA-ländernas sidaför de minst gynnade länderna och regionerna i gemenskapen, den s. k. cohe-sionen.Dessutom ingår en harmonisering och utvidgning av prisutjämningssystemet förberedda jordbraksvaror i förhandlingarna. Sammantagetansåg EFTA4änderna att EGs bud var alltför långtgående. Efter diskussionermellan EFTA-sidan och har en överenskommelse träffats om attbilaterala konsultationer om jordbruksfrågorna skall inledas mellanEFTA-länderna och EG inom ramen för . har liksom flertaletEFTA-länder haft flera informella samtal med kommissionen. Vid dessa har bl. a.ömsesidiga tullsänkningar på jordbruksprodukter diskuterats liksom cohesion. Idessa samtal är den svenska utgångspunkten att åstadkomma handelslättnader försvenskt jordbrak och livsmedelsindustri, så att svenska produkter får bättremöjligheter att konkurrera inom EG. En tidig och successiv anpassning till EGär, enligt min uppfattning, av värde för jordbruket och industrin. harpresenterat en lista för EG huvudsakligen innehållande bereddajordbruksprodukter, för vilka svenskt jordbruk och livsmedelsindustri uttrycktstarka önskemål om handelslättnader på EG-marknaden. Från svensk sida har idiskussionerna även föreslagits en breddning av en eventuell framtida bilateralhandelsuppgörelse till att även omfatta ömsesidiga handelslättnader förjordbruksråvaror, innefattande tullar, införselavgifter och exportsubventioner.Inom ramen för sådana arrangemang och inom gradvis ökande kvoter skulle såledesen helt fri handel med t. ex. nötkött och köttberedningar samt ost kunna ägaram. Desvenska förslagen har mottagits positivt av kommissionen. Så snart denna erhållit medlemsländernas godkännande kan de formella förhand- 12 lingarna om ett bilateraltjordbraksavtal inledas. Förhandlingarna beräknas därefter relativt snart kunnaleda till konkreta resultat. k. Uruguayrundan i har jordbraket som en mycket viktig punkt pådagordningen. I Punta del Este-överenskommelsen, som är utgångspunkten förförhandlingarna, enades de deltagande länderna bl.a. om att liberaliserahandeln, förbättra konkurrenssituationen genom ökad disciplin och förstärkningav GATTs regler samt att minimera negativa effekter av sanitära och fytosanitäraföreskrifter. enades de deltagande länderna om att reformen skallge "betydande successiva minskningar" av stöd och skydd liksom omutgångspunkterna för de fortsatta förhandlingarna på jordbrukets område. Iöverenskommelsen ingick dessutom ett kortsiktigt åtagande om att, tillförhandlingarnas avslutande, inte överskrida vid överenskommelsen gällandestöd- och skyddsnivåer inom jordbrakssektorn. Stödpriser skulle inte ökas samt tullaroch icke-tariffära handelshinder inte höjas eller utvidgas. Ministermöteti kunde inte avsluta Uruguayrundan sedan det stod klart attpositionerna var aUtför låsta på jordbraksområdet. Förhandlingarna fortsätterdärför efter ett par månaders uppehåll. De bedöms kunna komma att avslutas ihöst. Genom att parterna nu inriktar sig på åtaganden som specifikt gällersåväl internstöd som gränsskydd och exportsubventioner har ett viktigt stegtagits i förhandlingarna. Enreform av EGs gemensamma jordbrakspolitik i den riktning som kommissionen förtfram, som innebär kraftigt sänkt prisstöd och en ökad tyngdpunkt på direktastödformer, kommer att minska stöd- och skyddsbehov, inte minst behovet avexportsubventioner, och kan därigenom underlätta en uppgörelse i . 4.1 Tekniska förändringar av gränsskyddet till följd avdet livsmedelspolitiska beslutet Mitt förslag:Nuvarande mittpriser och prisgränser avskaffas . Samtidigtinförs referenspriser för gränsskyddade produkter, gentemot vilka gränsskyddetskall avvägas. Jordbruksnämndensförslag: Överensstämmer i stort med mitt förslag. Skälen for mitt förslag:Det nuvarande gränsskyddssystemet är något olika för animalie- resp. vegetabilieprodukter.För flertalet vegetabiliepro-dukter är införselavgiften rörlig och skall skyddaen fast inhemsk prisnivå, t.ex. ett inlösenpris. Föranimalieprodukter och vissa vegetabilieprodukter bygger gränsskyd- det på ett system medmittpriser och prisgränser. Mittpriset är det admi- Prop. 1990/91: 191 nistrativtsatta pris som gränsskyddet syftar till att upprätthålla. Systemet medprisgränser innebär emellertid att vissa prisrörelser på marknaden accepterasutan att gränsskyddet ändras. Prisrörelser på världsmarknaden tillåts alltså fåvisst genomslag på de svenska marknadspriserna. Systemet innebär attinförselavgifterna justeras först då de inhemska marknadspriserna över- ellerunderstiger vissa fastställda gränser (figur 1). Avgiften är alltså fast sålänge priset ligger inom dessa gränser. Dessutom ses gränsskyddsnivån över tvågånger för att anpassas till mittprisnivån. fTioiir 1 NJiivariinHp cvctpm mpd nrisorsinfier --------- /------------------------ Övreprisgräns------ Detlivsmedelspolitiska beslutet innebär att den interna marknadsregleringenavskaffas. Därigenom skall inte längre marknadspriserna upprätthållas medolika stödåtgärder när pristryckande överskott förekommer. Detta medför attbetydligt större prisrörelser än dagens blir möjliga. Prisema kan iextremfallet komma att röra sig mellan världsmarknadsprisnivå och gränsskyddadprisnivå (figur 2). Möjliga prisrörelser efter avregleringen -------- Världsmarknadsprisnivå--- .......... -................. Efteren intern avreglering kan priserna komma att falla under den nedre prisgränsenpå grund av inhemska överskott. I detta läge mister nedre prisgränsen såledessin funktion som utgångspunkt för gränsskyddsjuste-ringar. Jag föreslår därföratt nuvarande mittpriser och prisgränser avskaffas . Inlösenprisernaför spannmål har redan fr. o. m. innevarande år fått en annan roll än tidigare.Inlösenpriserna har sänkts, utan att gränsskyddet har ändrats. De kommer /94 att vara lägsta priser, över vilka marknadspriserna skallkunna variera. Detta innebär att gränsskyddet inte längre refereras till detaktuella inlösenpriset, utan till det inlösenpris som rådde under budgetåret1989/90, då det livsmedelspolitiska beslutet fattades. Jagföreslår mot bakgrund av vad jag nu har anfört att ett nytt system med referenspriser som utgångspunkt införs för jordbruksprodukter som omfattas av lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter. Gränsskyddet skall avvägas gentemot dessa referenspriser, som alltså skall motsvara de priser, exempelvis mittpriser, som gränsskyddet avvägs mot. I skydd av detta gränsskydd skall marknadspriset tillåtas variera fritt. Jag viU påpeka att dennaförändring inte innebär att några grandläggande principer för gränsskyddetförändras. Referenspriserna förspannmål och matpotatis är relaterade till producentledet. Gränsskyddet skalldock avvägas mot priser i det led där den internationella handeln äger ram.Detta innebär att vid fastställande av gränsskydd skall ett tillägg tillreferenspriset göras för handelsledens kostnader m.m. För olja skallreferenspriset utgöra grund för uttag av tillverkningsavgift. Detföreslagna referenspriset kan jämföras med det som i EGs gräns-skyddssystem"kallas tröskelpris. Eftersom och EGs system inte är helt jämförbaraanser jag dock att det vore olämpligt att införa begreppet tröskelpris i detsvenska gränsskyddssystemet. Jagkommer i det följande att föreslå vilken nivå på referenspriserna som skallgälla fr. o. m. . 4.2 Anpassning av gränsskyddet till den interna avregleringen Mittförslag: För att säkerställa de prissänkningar som blir effekten av avregleringenanpassas gränsskyddet mot marknadspriset. De priser som skall skyddas av ettgränsskydd referenspriserna justeras därför ned med i genomsnitt iförhållande till nuvarande nivå. Detta innebär att gränsskyddet justeras nedmed i genomsnitt . Det ankommer på regeringen att fastställa referenspriserna. Om dennaanpassning av gränsskyddet inte är tillräcklig för att upprätthålla importen,skall tillfälliga och riktade sänkningar av gränsskyddet, s. k. restitutioner,användas. Skälen för mitt förslag:Som jag tidigare anfört kommer den av beslutade reformen avlivsmedelspolitiken att medföra pris- och kostnadssänkningar för jordbruket.Priserna på spannmål och övriga vegetabilieprodukter kommer att sjunka. Dettamedför lägre konsumentpriser och lägre foderkostnader i animalieproduktionen.Kostnaderna sjunker också genom att exempelvis slaktdjursavgifterna slopas.Kostnadssänkningarna varierar mycket mellan olika produktionsgrenar. Förgriskött uppgår de t.ex. till /kg, för nötkött till ca /kgoch för mjölk till ca /liter. Kostnadsminskningarna bör alltså medföraatt priserna sjunker. Inlösenpriserna förspannmål har, som jag tidigare nämnt, fått en annan roll än förut.Inlösenpriserna kommer t.o.m. /94 att utgöra minimipriser, varsnivå successivt sänks. Det pris som skyddas av gränsskyddet motsvararemellertid inlösenpris. Denna förändring av inlösenprisernas karaktärmedför att det bildas ett överskydd för spannmål. Fr.o.m. /95finns inget fastställt inlösenpris, vilket innebär att även spannmålspriserna fr.o.m.den 1 juli 1994 kommer att tillåtasvariera fritt i skydd av ett gränsskydd. Med den fria prissättning Prop.1990/91: 191 inom landet som kommer att råda fr.o.m. den kan detförväntas att priset på övriga grödor följer spannmålspriset. Inkomststödet baserarsig därför på all areal med odling av prisreglerade grödor. Medoförändrat gränsskydd uppkommer således en differens mellan det pris somskyddas och marknadspriset, ett överskydd. Summan av pris- och kostnadssänkningarnakan uppskattas till . Till följd av dessa kostnads-och prissänkningar bör livsmedelspriserna sjunka med i genomsnitt mellan 4,5och , beroende på om handeln behåUer oförändrade öres- ellerprocentmarginaler. Överskyddet utgör av nuvarande gränsskydd. Jag hardärvid utgått ifrån att gränsskyddet motsvarar ca hälften av priset i det gränsskyddadeledet. Omgränsskyddet behålls på oförändrad nivå finns det en risk att effekten av avregleringeninte når konsumenterna, framför allt för de produkter där konkurrenstrycket ärsvagt. Det finns dessutom en risk att importen utestängs. Som förutsattei det livsmedelspolitiska beslutet är det viktigt att tillträdet till densvenska marknaden upprätthåUs . Mot bakgrand av vad jag nuanfört anser jag att gränsskyddet bör anpassas i riktning mot de lägremarknadspriser som blir en effekt av avregleringen. Det överskydd som jagredovisat skulle medge en nedjustering av gränsskyddet med i genomsnitt ca 17 %.Jag anser emellertid inte att hela överskyddet bör tas i anspråk. Med hänsyntill att jordbrakarna måste ha en möjlighet att förbättra lönsamheten, anserjag att gränsskyddet inte bör sänkas med mer än , vilket motsvarar ensänkning av referenspriserna med i genomsnitt . Det totala värdet av överskyddetär ca , medan av gränsskyddet motsvarar ett värde avca , vilket är drygt hälften av det totala värdet av pris-och kostnadssänkningarna. Genomdenna anpassning av referenspriserna mot marknadspriserna erhålls en beståendeeffekt, som motsvarar på konsumentpriset på gränsskyddade produktervid oförändrad procentmarginal i efterföljande led. Vid oförändrad öresmarginalmotsvarar den . Prisernaför jordbrukarna ändras emellertid inte mer än vad som blir en effekt avbeslutet om en intern avreglering. Genomde förändringar av gränsskyddet som jag föreslår, förbättras fömtsättningamaför att behålla nuvarande import. Eftersom ändringarna ligger inom ramen föröverskyddet medför de dock ingen ökad import och innebär inte heller någongaranti för att nuvarande marknadstillträde bibehålls. Om importen inte kanupprätthållas trots anpassningen av gränsskyddet skalldärför restitutioner användas för att tillfälligt sänka gränsskyddet föraktuella varor. Somjag har nämnt har EGs jordbruk en betyd ligt lägre stödnivå än jordbruk. Enligt OECDs preliminära beräk ningar för var det totala stödet i procent av produktionsvärdet mätt enligt den allmänt accepterade metoden att beräkna stödnivå (PSE) för EG och för . Avregleringen kommer att medföra en sänkning av stödnivå, bl. a. till följd av tidigare nämnda kostnads- och prissänkningar. Därmed förväntas större delen av skillnaden gentemot 16 Med hänsyn till den stora skillnaden i stödnivå mellan Prop.1990/91: 191 och EG är det viktigt att en sänkning av stödnivån bestårför att underlätta anpassningen. En sänkning av stödnivån inom jordbruket kommerockså att gynna samhällsekonomin genom att produktionen effektiviseras ochresursallokeringen förbättras. Huvudsyftet med de åtgärder jag föreslår är attsäkerställa avregleringens positiva effekter. underlättar de ennödvändig anpassning till EGs stödnivå. Sannolikt är emellertid dessa åtgärderinte tillräckliga för att vår stödnivå skall bli jämförbar med EGs. Sammanfattningsvis kommer alltså den anpassning avgränsskyddet som jag här föreslår inte att innebära att priserna på jordbraketsprodukter sjunker under den nivå som blir en följd av den interna avregleringen.Mina förslag syftar endast till att säkerställa att reformens positiva effekterkommer konsumenterna till godo, att vi i enlighet med beslutbibehåller en import samt att den minskning av stödnivånsom blir en effekt av avregleringen blir bestående. När GATT-förhandlingarnahar avslutats vilket bedöms kunna ske skall en ny bedömningav behovet av gränsskyddsanpassningar göras. Anpassningen av gränsskyddet för de olika produkterna böravvägas så att ändringen motsvarar samma andel av det beräknade överskyddet påresp. En förhållandevis mindre justering av gränsskyddet bör alltsågöras för de produkter som får ett mindre överskydd. Som en informationredovisar jag i det följande preliminära beräkningar av de förändringargentemot nuvarande gränsskyddade priser som följer av mina förslag. Dereferenspriser som skall gälla fr. o. m. bör slutligt fastställasav regeringen. Oijeväxtfrö(raps) Sojamjöl (oijekraftfoder) ' Öre perliter. 2 1990/91. I de förändringar som jagnyss har nämnt har jag inte beaktat de gräns- Prop. 1990/91: 191 skyddsändringarsom följer av beslut. Vissa ytterligare justeringar avreferenspriserna kommer således att bli nödvändiga, bl. a. till följd av avtrappningenav prisstödet till får- och lammkött samt det förenklade systemet förlönsamhetsutjämning mellan mejeriprodukter. Det bör ankomma på regeringen attfastställa referenspriserna. 4.3 Prisövervakning i de efterföljande leden Minaförslag i det föregående syftar till att tillförsäkra att den livsmedelspolitiskareformen får avsedda effekter i det gränsskyddade ledet. Detta ger dock ingagarantier för att prissänkningarna vidareförs genom senare industri- ochhandelsled och verkligen kommer konsumenterna till del. En föratsättning fördetta är att industri- och handelsleden inte tar prissänkningar elleruteblivna prisökningar i anspråk. Åtgärderna måste därför kombineras med ennoggrann prisövervakning. Genombeslut uppdrog regeringen åt statens pris-och konkurrensverk(SPK) att analysera effekterna av reformen avseendeprisutvecklingen och konkurrensförhållandena i livsmedelskedjans olika led. Enavrapportering skall enligt uppdraget göras . Dettauppdrag bör nu kompletteras med anledning av de åtgärder jag i det föregåendehar föreslagit. Dessa åtgärder måste kombineras med en noggrann uppföljning avprisutvecklingen med en avstämning . Denna skall inriktas på attfölja genomslaget av avregleringen och gränsskyddsanpassningarna i senare led.Prisutvecklingen i olika led måste följas och analyseras, liksom orsakerna tilleventuella differenser i utvecklingen mellan leden. SPK bör ges ett uppdragmed denna innebörd. Avrapportering av uppdraget bör alltså ske . Regeringenbeslutade att en särskild konsumentberedning skalltillsättas med uppgift att kontinuerligt följa och utvärdera denlivsmedelspolitiska reformen ur ett brett konsumentperspektiv (dir. 1990: 84).En särskild uppgift för beredningen blir att bevaka prisutvecklingen pålivsmedel mot bakgrund av de ändringar av gränsskyddet som jag har föreslagit.Beredningen skall med utgångspunkt i SPKs utredningsmaterial agera ochinformera om effekterna av avregleringen och ändringarna av gränsskyddet ochfölja upp att effekterna verkligen kommer konsumenterna till del. proposition som överlämnats till angående förstärkt kon kurrens på livsmedelsområdet (prop. 1990/91:147) behandlas frågan om s.k. säljbolag. Utgångspunkten är skrivningarna i prop. 1989/90:146 om livsmedelspolitiken samt jordbruksutskottets betänkande (1989/90: JoU25) som behandlar regeringens förslag i denna proposition. Utskottet skriver att ett riksdagsbeslut om avskaffande av de interna regleringarna måste innebära att företag inte kan få ta över vissa delar av denna reglering 18 ochadministrera den i egen regi. Det innebar en markering att samhället /91: 191 inte kan godta att monopol eller samverkande företag genomföråtgärder som innebär att underskott vid export finansieras gemensamt, samtidigtsom den svenska prisnivån kan upprätthållas på en hög nivå. Om ett säljbolaganvänds för att mellan förädlingsföretag utjämna kostnader för export, har denstatliga prisregleringen ersatts med en privat reglering utom kontroll förregering och riksdag. Ett grundläggande villkor för s. k. säljbolag är alltsåatt de uppträder inom konkurrenslagstiftningens ramar samt tillåter attöverskott utöver vad som kan säljas inom landet direkt påverkar lönsamhetoch priser inom det företag som producerar överskottet. I övrigt vill jag,liksom chefen för , hänvisa till de krav som bör ställas påett säljbolag i enlighet med konkurrenskommitténs betänkande SoU 1990:25. 5 Direktbidrag m. m. Riksdagenbeslutade att 1 170 milj.kr. skulle tillföras jordbraket /90 som kompensation för kostnadsökningar m.m. Till följd aven överenskommelse i , som bl.a. innebar att stödpriserna tilljordbruket inte skulle höjas fram till dess att förhandlingama avslutats,beslutades attjordbrukets ersättning i huvudsak skulle lämnas genom ett bidragper djur av olika slag eller per hektar av olika grödor. För regleringsåret1990/91 beslutade att höja detta belopp med 600 milj.kr. till ettsammanlagt belopp på 1 770 milj.kr. Av dessa medel har jordbmket med stöd avtidigare beslut tillförts 56,5 milj.kr. genom höjda priser och 100 milj.kr.genom olika kollektiva åtgärder. Resterande medel har utbetalats i huvudsaksom ett bidrag per ko m.m. Därutöver har jordbraket tiUförts 730 milj.kr. somen del av inkomststödet för /91. Det totala beloppet uppgåralltså till . Hur ersättningen skall utgå efter innevarandebudgetår skall enligt beslut avgöras med hänsyn till resultatet av GATT-förhandlingarna. Jagföreslår i det följande att 555 milj.kr. av de nämnda 730 milj.kr. skall användas för att finansiera innevarande års spannmålsexport. Beloppet bör således användas för att amortera av den rörliga kredit som ställts till jordbruksnämndens förfogande för att finansiera exporten. Vidare bör 100 milj.kr. användas för att utöka ramen för anläggningsstödet och 60 milj.kr. föras till skördeskadefonden. Hur djurbidragen skall hanteras under bud /92 får avgöras med hänsyn till GATT-förhandlingarna, som kan beräknas vara avslutade års utgång. Jag har för avsikt att då återkomma till regeringen i denna fråga. Jag avser att då även ta upp frågan om i vilken form den höjda ersättningen till jordbruket i norra skall lämnas. Regeringen har (prop. 1990/91:99) lämnat förslag om höjd ersättning för /92. Mittförslag: Den kredit som staten ställt till förfogande för att finansieraexporten av spannmålsöverskott skall amorteras med 555milj.kr. Medlen skall anvisas över statsbudgeten inom ramen för det belopp på730 milj.kr. som tillförts jordbruket. Skälenför mitt förslag: Under innevarande budgetår har ett stort underskott uppståttinom spannmålsregleringen beroende på en kombination av en ovanligt god skördoch låga världsmarknadspriser. För att bidra till finansieringen avunderskottet har beslutat att den rörliga kredit som statensjordbruksnämnd disponerar i för ändamål inomjordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen för budgetåret1990/91 skulle höjas med 400 milj.kr. 1990/91:25, JoU19, rskr. 79).Regeringen bemyndigades att vid behov höja krediten. Regeringen höjde ifebruari 1991 krediten med ytterligare 650 milj.kr. I samband medkredithöjningarna har prisregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel höjts med 30 resp. . De medel som flyter in till följd avavgiftshöjningarna skall disponeras för att betala av den utnyttjade krediten. Riksdagenhar beslutat att under /92 får disponeraen rörlig kredit på 400 milj.kr. för finansiering av underskott ispannmålsregleringen /91 samt bemyndigat regeringen att vidbehov höja krediten (prop. 1990/91:100 bil. 11, JoU22, rskr. Den goda spannmålsskördeninnebär att merintäkterna inom spannmålsodlingen uppgår till ca 1000 milj.kr.Finansieringen av underskottet bör därför belasta de jordbrukare som producerarspannmål, dvs. de som bidragit till överskottsproduktionen och fått del av merintäkten.Enligt min uppfattning bör emellertid finansieringen av innevarande års spannmålsöverskottinte belasta framtida spannmålsodlare längre än nödvändigt. Att betala avkrediten med enbart inflytande avgiftsmedel tar relativt långtid. Jag ahser.att 555 milj.kr.av de 730 milj.kr. som tillförs jordbruket som en del avinkomststödet bör användas för att betala av den rörliga kredit som har ställtstill jordbruksnämndens förfogande för att finansiera exportkostnader för 1990års spannmålsöverskott. Därmed kan avbetalningstiden förkortas ochfinansieringsansvaret för framtida spannmålsodlare begränsas.Prisregleringsavgifterna på handelsgödsel- och bekämpningsmedel bör enligt minuppfattning sänkas per . Den återstående höjningen på30 % bör kvarstå till dess krediten är avbetald. Mitt förslag:Skördeskadefonden skall tillföras 60 milj.kr. under /92. Medlenskall anvisas över statsbudgeten inom ramen för de 730 milj.kr. Uttedningensförslag: Utredaren föreslår att skördeskadefonden tillförs 175 milj.kr. som ettengångsbelopp avseende perioden den 30 juni 1994.Finansieringen bör enligt utredaren i första hand ske genom att eventuelltkvarstående införselavgiftsmedel inom fördelningsplanen ochfodermedelsavgifter tas i anspråk. I övrigt bör beloppet finansieras av medelsom ställs till förfogande för den övergångsvisa marknadsregleringen avspannmål, mjölkprodukter och oljeväxter.