prop · GE03189 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91: 189 med förslag till lag om byggnadsgaranti 1990/91: 189 Regeringenföreslär att anta de förslag som tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föresläs en lag om byggnadsgaranti. Förslaget innebär i huvudsakatt en byggnadsgaranti skall finnas när ett flerbostadshus uppfors eller byggsom. Garantin, som skall gälla , omfattar skälig kostnadför att avhjälpa fel i byggnadens konstruktion, material eller utförande samtskador pä byggnaden som orsakats av fel. Med fel avses avvikelse från fackmässigtgodtagbar standard. Byggnadsgarantifår meddelas av juridisk person som fått tillstånd till detta (garantiföretag)av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Garantierna skalltryggas genom särskild försäkring eller pä annat likvärdigt sätt. Omgarantifbrctaget betalat ut ersättning for att avhjälpa fel eller skador, får beloppetåterkrävas av den som vållat felet eller svarar for felet på grand av avtal. Lagenom byggnadsgaranti föreslås träda i kraft den 1 juU 1991. Garanti skall dockinte behövas förrän efter den . 1 1990/91. Propositionens lagförslag Prop- i990/9i: 189 1 §När en näringsidkare uppför en byggnad som helt eller till övervägande del skall användas som bostad för permanent bruk eller i fråga om sådan byggnad utför ombyggnadsätgärder som fordrar bygglov och som avsevärt förlänger byggnadens brakstid, skall det för byggnadsarbetet finnas en byggnadsgarand. En garanti enligt denna lag behövs dock inte i fråga om en- eller tvåbostadshus när ett sådant garanti-, försäkrings- och avtalsskydd tillförsäkras som ställs som villkor för statUg bostadsfinansiering. Meddelas byggnadsgaranti även for sådan byggnad gäller bestämmelserna i lagen, om byggnaden inte tillhör konsument. Byggnadsgarantinenligt denna lag gäller även om byggnaden övergått till ny ägare. Avtalsvillkorsom inskränker någons rätt till ersättning enligt bestämmelsema i denna lag ärutan verkan. 2 §Byggnadsgaranti får meddelas av juridisk person, som fått tillstånd till detta av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer (garanti företag). Meddelade garantier skall tryggas genom särskild försäkring eller pä annat likvärdigt sätt. Garantiföretagstår under tillsyn av den myndighet som regeringen bestämmer.Tillsynsmyndigheten får förelägga vite vid meddelande av beslut som rörtillsynen. Tillstånd att meddela byggnadsgaranti fär återkallas av tillsynsmyndigheten,om garantiföretaget i något väsenUigt hänseende inte iakttar gällandeföreskrifter eller på något annat sätt visar sig olämpligt att utöva sinverksamhet enligt denna lag. beslut som rör tillsynen samtbeslut om återkallelse av tillstånd fär överklagas hos kammarrätten. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter omtillsynen och om garantiforetags verksamhet enligt denna lag. 3§ Samtliga garantiforetag skallgemensamt upprätthålla och bekosta en särskild nämnd som har till uppgift attyttra sig i frågor om byggnadsgaranti enUgt denna lag (byggnadsgarannnämnden).Nämndens ordförande utses av regeringen. 4§ Ett garantiföretag ärskyldigt att pä begäran av en byggherre meddela byggnadsgaranti, om det enligtlagen finns en skyldighet att ha en sådan garanti. Garanti får dock vägras omdetta följer av tillståndet enligt 2 § eller om det med hänsyn till skaderiskeneller någon annan särskild orsak finns skäl till detta. Innanett garantiforetag avslår en begäran om garanti enhgt första stycket skallyttrande inhämtas frän byggnadsgarantinämnden.Vägras garanti, får beslutetöverklagas hos kammarrätten. 5§Byggnadsgarantin omfattar Prop. 1990/91: 189 1. skäligkostnad for att avhjälpa fel i byggnadens konstruktion, i material som använts i byggnadsarbetet eller i utförandet av arbetet, och 2. skäligkosmad för att avhjälpa skada pä byggnaden som orsakats av felet. Medfel avses avvikelse frän fackmässigt godtagbar standard. Fel eller skadorersätts inte, om de måste antas sakna betydelse för byggnaden eller dem som boreller vistas i byggnaden. Genomgarantin ersätts inte kostnader för fel eller skador som anmäls senare än tioär efter det att byggnadsarbetet godkänts vid besiktning som bestäms avgarantiföretaget. Garantinfår innehålla villkor om att ägaren skall stå viss självrisk, 6 §Ersättning för kostnad enligt 5 § utgår i den män fömtsätmingar finns för att felet eller skadan avhjälps på ett tillfredsställande sätt och tillskälig kostnad. Ersättningen betalas till byggnadens ägare. Omfelet har vållats av den som är byggnadens ägare eller av hans anställda,utgår ersätming till honom endast om felet har vållats även av annan eller detannars finns särskilda skäl för det. Ersättningutgår inte i den mån felet eller skadan avhjälps utan dröjsmål av någon som kanutsättas för återkrav enligt 7 §. 7 §Vad garantiföretaget har betalat ut pä grand av en byggnadsgaranti för att avhjälpa fel eller skador får återkrävas av annan, om vållande till felet förekommit pä hans sida eller om han på annan grand än avtal svarar för felet oberoende av vållande. Därvid tillämpas bestämmelsema i 2, 3,4 och 6 kap. skadeståndslagen (1972:207). Ettgarantiföretag, som betalat ut ersättning pä grand av en byggnadsgaranti,övertar den rätt till ersättning som ägaren kan ha mot den som pä grund avavtal är ersätmingsskyldig med anledning av felet eller skadan. 8 §Att byggnadsarbete inte fär påbörjas förrän bevis om byggnadsgaranti företetts för , framgår av 9 kap. 1 § andra stycket (1987:10). Densom utför byggnadsarbete utan att erforderlig garanti finns är skyldig att vidfel eller skada enligt denna lag utge ersättning i den utsträckning som enligt5 och 6 §§ skulle ha gällt för det garantiforetag som meddelat garantin, medrätt till återkrav enhgt 7 §. Dennalag träder i kraft . Garanti enligt lagen behövs dock inte förbyggnadsarbete för vilket ansökan om bygglov enligt (1987:10) ingivits till före . Lag omändring i (1987:10) Prop.1990/91: 189 Härigenom föreskrivs att 9kap. 1 och 3 a (1987:10)1 skall ha följande lydelse. Den som för egen räkningutfor eller låter utföra byggnads-, rivnings- eller markarbeten (byggherren)skall se till att arbetena utförs enhgt bestämmelsema i denna lag och enligtföreskrift eller beslut som har meddelats med stöd av dessa bestämmelser. Hanskall vidare se till att kontroll och provning utförs i tiUräckJig omfatming. Densom for egen räkning utfor eller låter utföra byggnads-, rivnings- ellermarkarbeten (byggherren) skall se till att arbetena utförs enligt bestäminelsemai denna lag och enligt föreskrift eller beslut som har meddelats med stöd avdessa bestämmelser. Han skall vidare se till att kontroll och provning utförsi tiUräckUg omfattning. Om en sådan garanti förbyggnadsarbeten behövs som avses i lagen (1991:000) om byggnadsgaranti, fårbyggnadsarbetena inte påbörjas förrån bevis om garantin företetts förbyggnadsnämnden. möjUgt efter detatt bygglov lämnats skall , om det inte är uppenbart obehövligt,hålla ett samrådsmöte. Till detta möte skall den ansvarige arbetsledaren,yrkesinspektionen samt byggherren, entreprenören, projektören och andra sombestäms av nämnden kallas. möjligt efterdet att bygglov lämnats skall , om det inte är uppenbart obehövligt,hålla ett samrådsmöte. Till detta möte skall den ansvarige arbetsledaren,yrkesinspektionen samt byggherren, entreprenören, projektören och andra sombestäms av nämnden kallas. Om en sådan garantiför byggnadsarbeten behövs somavses i lagen (1991:000) om byggnadsgaranti, skall även beredagarantiföretaget tillfälle att närvara vid samrådsmötet. 'Lagen omtryckt 1987:246. Nuvarandelydelse enligt prop. 1990/91:145. Vid samrådsmötet skall engenomgäng göras av arbetenas planering, de åtgär- Prop. 1990/91: 189 derför besiktning, tillsyn och konoxdl som är nödvändiga för att byggnaden skalluppfylla egenskaperna och funktionerna i 3 kap. samt den samordning som behövs.Vid samrådsmötet skall föras protokoll. Dennalag träder i kraft . Bevis om garanti enligt den nyabestämmelsen i 9 kap. 1 § andra stycket behövs dock inte om ansökan om bygglovingivits till före ikraftträdandet. 1990/91: 189 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden . , G. ,, , , Proposition med förslag till lag om byggnadsgaranti 1Inledning Iproposition 1990/91:145 om byggnaders inomhusmiljö m.m. har regeringenföreslagit vissa ändringar i (1987:10), funktionskontrollav ventilationssystem m.m. samt åtgäitier i fråga om pn3duktinfor-mation ombyggvaror. Förslagen har föranletts av de förslag som lagts fram av arbetsgrappenför frågor som rör s.k. sjuka hus i betänkandet (Ds 1990:14) Byggnadersinomhusmiljö m.m. Ipropositionen anmälde jag att jag skulle återkomma till ett av lagrådeti samma ärende granskat förslag till lag om byggnadsgaranti, som även detgrundats på ett förslag av arbetsgruppen. Bakgranden till detta var att lagrådeti sitt yttrande till regeringen inte kunnat tillstyrka förslagetoch att det enligt min mening borde överarbetas innan det föreläggs . Sedanden behövliga överarbetningen nu skett, vill jag på nytt ta upp förslaget tilllag om byggnadsgaranti samt ett förslag till ändring av somhar samband med detta förslag. Lagrådet har yttrat sig över det överarbetadeförslaget . De principiella invändningar mot förslaget somlagrådet tidigare framförde kvarstår inte längre. Mina överväganden medanledning av lagrädsyttrandena redovisar jag i avsnitt 2.4 och 2.6 samt ianslutning till de olika paragrafema i specialmotiveringen i avsnitt 4. Utöverde ändringar som har föranletts av lagrådets yttranden, har jag i förhållandetill lagrädsremissema gjort vissa redaktionella jämkningar och kompletteringar. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels arbetsgrappens förslag till lag omentreprenadgaranti som bilaga I, dels en förteckning över remissinstansernasom bilaga 2, dels det till lagrådet remitterade lagförslagetsom bilaga 3, dels utdrag ur lagrådets yttrande över dettaförslag som bilaga 4. Till protokollet bör vidare fogas dels det till lagrådetden remitterade lagförslaget som bilaga 5, dels lagrådets yttrandeden över detta förslag som bilaga 6. remissammanställningfinns tillgänglig i akt Prop. 1990/91: 189 (BO89/2750/H). Beträffandebakgranden till förslagen hänvisas till den nämnda propositionen 1990/91:145om byggnaders inomhusmiljö m.m. samt till arbetsgrappens betänkande. 2 Allmän motivering 2.1 Gällande ordning Arbetsgrappenför frågor som rör s.k. sjuka hus har i betänkandet (Ds 1990:14) Byggnadersinomhusmiljö m.m. gjort en genomgång av den rättsliga regleringen när detgäller ansvaret för fel och skador i enoreprenadförhål-landen m.m. (sebetänkandet s. 85 Q- Här skall en sammanfattande redogörelse lämnas, bl.a. motbakgrand av att viktiga lagändringar beträffande konsumentskyddet vid förvärvav småhus trätt i kraft (prop. 1989/90:77, LU35, rskr. 300,SFS 1990:935). I sammanhanget lämnas också en redovisning av tillgängligaförsäkringar. Vidare kommer det förslag till produktskadelag som nyhgenremitterats till lagrådet att redovisas. Beträffande gällande rätt i övrigt, bl.a.byggnads- och hyreslagstifmingen, hänvisas till betänkandet. Genomde förändringar som genomförts den kommer småhusentreprenaderatt falla under konsumenttjänstlagen (1985:716). I denna lag finns det bl.a.föreskrifter om att näringsidkaren skall utföra tjänsterna fackmässigt och med tillböriigomsorg ta tillvara konsumentens uioesse samt samråda med denne. Det finns ocksåföreskrifter om att näringsidkaren särskilt skall iaktta säkerhetsföreskrifterm.m. och att han under vissa föratsättningar är skyldig att avråda konsumentenfrån en tjänst. Konsumenttjänstlagensbestänunelser är tvingande, men beträffande små-husentreprenadema kanavvikelser avtalas, om konsumenten tillförsäkras en sådant garanti-,försäkrings- och avtalsskydd som ställs som villkor för statligbostadsfinansiering. Dessa villkor innebär, såvitt här är av intresse, i huvudsakföljande. Det avtalsskydd som åsyftas är Allmänna bestämmelser för småhusentreprenader,ABS 80, som utarbetats under medverkan av myndigheter och organisationer ochsom har karaktär av standardavtal. Till ABS 80 hör särskilda kontraktsformulär.Garanti- och försäkringsskyddet innefattar dels en produktionsgaranti, dels enansvarsutfästelse. Ettsärskilt bolag, AB Bostadsgaranti, utfärdar produktionsgarantin och ansvarsutfästelsen.Bolaget ägs till hälften av staten och till hälften av Byggentreprenörerna. Produktionsgaranrinär en säkerhet för att byggföretagets åtaganden enligt entreprenadkontraktetfullgörs, dvs. att huset färdigställs och att entreprenörens förpliktelserunder en tvåårig garantitid av ävenom enöeprenören skulle komma på obestånd eller av annan anledning Prop.1990/91: 189 inte fullgör sitt åtagande. Ansvarsutfästelsenhar utformats som en försäkring och täcker väsentliga skador som "består ieller är en följd av fel eller brist i konsmiktion, utförande eller materialenligt kontraktet". Ansvarsutfästelsen gäller fr.o.m. garantitidens utgångt.o.m. Agaren har en självrisk som motsvarar 35 procentav basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Ansvarsutfästelsenär försäkrad hos Konsortiet för småhusgaranti, som ägs av försäkringsbolagenSkandia och . Skador anmäls till konsortiet. Om tvist uppstår ifråga om utfästelsen omfattar viss skada skall denna fråga hänskjutas till ensärskild skadenämnd. Godtas inte skadenämndens beslut fär frågan hänskjutastill skiljemän enligt lag. Inomden kooperativa sektorn, dvs. i fråga om småhus som uppförs av HSB, Riksbyggenoch BPA, finns ett motsvarande konsumentskydd. Ansvarsutfästelsen är härförsäkrad hos försäkringsbolaget . ö-ähusfabrikanter har bildatett särskilt bolag, , för motsvarande ändamål. Ansvarsutfästelsenär även här försäkrad. Beträffandesmåhus bör i sammanhanget nämnas att förstärkningarna av konsumentskyddet den 1januari 1991 också innebar förändringar i jordabalkens regler om köp av fastegendom. Vidare bör nämnas att det inrättades en särskild skadenämndoch en statlig fond för avhjälpande av fukt-och mögelskador i småhus (se prop.1985/86:48, BoU6, rskr. 62, SFS 1985:1040 och 1119). Slutiigen bör framhållasau inlett förhandhngar om att ytterligare förstärka konsumentskyddetenligt ABS 80. vid uppförande av flerbostadshus och andra byggnader Bortsettfrån allmänna skadeståndsrättsliga regler, saknas lagstiftning helt i fråga omentreprenader utanför småhusområdet. Inte heller finns det här någonmotsvarighet till det garanti- och försäkringsskydd som utgör en föratsättningför att fä uppföra småhus med statliga län. Ansvaretför fel och skador regleras i stället av entreprenadavtalet mellan byggherren(beställaren) och entreprenören eller av avtal mellan dessa och andra aktörer ibyggprocessen, t.ex. materialleverantör, underentreprenör, projektor ellerannan konsult Arbetsgrappenhar i sitt betänkande (s. 50) på ett överskådligt sätt redovisat olikaansvarsrelationer i byggprocessen med angivande av de standardavtal m.m. somtillämpas. Här skall en genomgäng göras av de mest centrala standardavtalen medtonvikten lagd pä ansvaret för fel och skador och de garantier som ställs. Entreprenörens ansvar bestäms regelmässigt av Allmänna bestämmelser förbyggnads-, anläggnings- och installationsentreprenader, AÄ 72, som används dåbeställaren själv eller genom sina konsulter svarar för projekteringen (generalentreprenad)respektive Allmänna bes tämmelser för totalentreprena- der,ABT 74, som används när enn-eprenören svarar för hela eller en väsent- Prop.1990/91:189 lig del av projekteringen. Bestämmelsemaom ansvar för fel och skador i de nämnda avtalen innebär till en början attentreprenören, fÖratom skador , svarar för brist ellerfel som framträder under en garantitid. Denna garantitid löper numera vanligenunder tvä är räknat från den dag entreprenaden blev godkänd. För brist ellerfel som inte märkts och inte heller bort märkas före garantitidens utgångansvarar entreprenören endast i den män bristen eller felet visas ha sin grandi grov vårdslöshet av denne. Uttrycket grov vårdslöshet torde i praxistilläggas innebörden av ett medvetet risktagande eller yrkesfusk. För dettaansvar gäller den allmänna preskriptionstiden, vilket innebär tio är från detentreprenaden godkändes. Medbrist menas att en del av entreprenaden inte utförts. Med/c/ avses när del aventreprenaden inte utförts kontraktsenligt Ennprenörensansvar för skador till följd av brist eller fel är begränsat till avkontraktssumman i den mån ersättning inte kan utgå genom enoreprenörensförsäkring. Eftergarantitiden ankommer det pä beställaren att visa att det är entreprenören somskall svara för bristen eller felet. är däremot bevisbördanomkastad. Entreprenörenär i förhållande till beställaren ansvarig för dennes skadeståndsskyldighetgentemot tredje man, om han inte kan visa, att han rimligen inte kunnatförebygga eller begränsa skadan. Omen entreprenör anlitat en underentreprenör gäller i förhållandet dem emellanAllmänna bestämmelser för underentreprenader, AFU 83.1 fråga om ansvaret förfel motsvarar dessa bestämmelsema i AB 72. Om annat inte avtalats, löper dockgarantitiden från det underenn-eprenaden godkänts och därefter till dess tväär förflutit från det huvudentreprenaden godkänts. Omen konsult anlitas för exempelvis projektering av en byggnad gäller Allmännabestämmelser för konsultuppdrag inom arkitekt- och ingenjörsverksamhet, ASK87. Om annat inte har avtalats, ansvarar konsulten endast för skada somupptäcks före utgången av den garantitid - normalt och högst -som gäller för entreprenören. Konsulten svarar här dock inte strikt, utanendast för skada som han vållat beställaren genom vårdslöshet ellerförsummelse. Konsultens sammanlagda skadeståndsskyldighet till följd avuppdraget begränsas till ett med hänsyn till uppdragets art och omfatming anpassatbelopp. Har något sådant maximibelopp inte avtalats är skadeståndsskyldighetenbegränsad till 1(X) basbelopp. Vissa särregler gäller för mindre skador. varit grovt vårdslös, gäller inte de angivna tidsbegränsningarna idennes ansvar, utan den allmänna preskriptionstiden på tio är. EnligtAllmänna bestämmelser för leveranser av byggmaterial, ABM 75, ansvarar säljaren gentemot köparen bl.a. för fel eller brist som påtalas senast vid slutbesikming av en entreprenad. Sker slutbesiktningen inom ett är från leveransdagen, får köparen även påtala fel som konstateras inom e« år efter slutbesikmingen. Utöver ansvaret för fel har säljaren också ett ansvar för n skadoreller förlust till följd av fel i godset endast till ett belopp motsvarande Prop. 1990/91: 189 av köpesumman, såvida partema ej haröverenskommit om annat belopp. Även enligt materialbestämmelsema svarar säljarenalltid för grov vårdslöshet, som dock begränsas av den tioåriga allmännapreskriptionstiden. Försäkringarvid entrepreruid mm. Påmarknaden förekommer olika typer av försäkringar som ersätter skadoruppkomna i samband med en entreprenad m.m. Gemensamt för dessa försäkringar äratt de i allmänhet tecknas pä årsbasis och an de endast täcker skador underförsäkringstiden, dvs. inte det fel eller den brist som skadan är en följd av.Man kan alltså inte försäkra sig for egna fel. Deflesta byggentreprenörer har en s.k. allriskförsåkring som bl.a.täcker skador med anledning av en entreprenad. Entreprenörernasansvarsförsäkring täcker en entreprenörs skadeståndsskyldighct för sak- ochpersonskador med anledning av entreprenaden. Varken allrisk-elleransvarsförsäkringen täcker ersätmuig på grand av konstiuktionsfel. Enfastighetsägares egendomsförsäkring täcker, föratom brand- och inbrottsskador,bl.a. fuktskador med anledning av vattenläckage. Konsultansvarsförsåkringensyftar till att täcka konsultens skadeståndsansvar somgäller för konsulten. Försäkringsbeloppen är relativt små, i allmänhet högst100 basbelopp. Som sagts svarar konsulten endast för vårdslösheteller försummelse. Materialleverantörernasansvarsförsäkring täcker bl.a. produktskador, men inte materialfel. En föratsätmingför att försäkringen skall falla ut är att en sakskada inträffar. Det räckeralltså uite enbart med fel eller brist. lagrådsremiss har en särskild produktskadelag föreslagits. Förslaget innefattarett skärpt skadeståndsansvar för produktskador och bygger på ett EG- direktivom produktansvar som antogs är 1985. Detskärpta skadeståndsansvaret for produktskador skall omfatta skador som orsakasav lösa saker (produkter). Därmed avses såväl industriellt som hantverksmässigtframställda produkter och även naturprodukter oavsett om de har bearbetatseller ej. Ansvaret fÖr en produkt skall uite upphöra därfw att produkteninförlivas som en beståndsdel i annan lös eller fast egendom. Förslagetomfattar därför bl.a. byggmaterial eller kemiska produkter som infogats i enbyggnad. Ersättningsskyldighetskall föreligga oavsett om någon har varit vårdslös eller ej (strikt ansvar).Det strikta ansvaret begränsas till att gälla sådana fall där skadan harorsakats av att produkten inte har varit så säker som skäligen kunnatförväntas. Produktens säkerhet skall bedömas med hänsyn till dess föratsebaraanvändning, marknadsföringen av produkten, bruksanvisningar, tidpunkten dåprodukten sattes i omlopp och övriga omständigheter. Det strikta ansvaret skallomfatta även s.k. utvecklingsskador, dvs. skador som beror på säkerhetsbristersom inte ens den främsta vetenskapliga expertisen kunde föratse vid dentidpunkt då produkten sattes i omlopp. Skadeståndsskyldighetenskall omfatta ersätming för personskador samt skador på s.k. konsumentegendom.Detta innebär att skador på flerbostadshus inte omfattas av förslaget. Däremotomfattar förslaget bl.a. personskador hos dem som bor eller vistas i huset.Någon särskild definition av vad som avses med f>ersonskador har inte gjortsi lagen. Här gäller i stället den praxis som har utbildats i anslutnuig till deallmänna skadeståndsreglerna. Skadeståndsskyldig skallvara i första hand den som har tillverkat den skadegörande produkten och, ifråga om en importerad produkt, den som har importerat den. Även den som harmarknadsfört produkten som sin genom att förse den med sitt namn ellervaramärke eller något annat särskiljande kännetecken skall vara striktansvarig jämte tillverkaren och importören. Om det inte framgår av en produktvem som har tillverkat eller importerat den, skall var och en som hartillhandahållit den skadegörande produkten vara ansvarig, såvida han inte pekarut någon i ett tidigare led i distributionskedjan som ansvarig för produkten. Det striktaproduktansvaret skall begränsas till skador som orsakas av sådana produktersom tillverkas eller tillhandahålls inom ramen för en näringsverksamhet. I den mån någon är skyldigatt ersätta en skada enligt produktskadelagen skall den som har utgivitersättning för skadan enligt konsumentköplagen (1990:932) eller konsumenttjänsUagen(1985:716) ha rätt att av den som är ansvarig enligt produktskadelagen återfåvad som har utgivits. Den som vill ha ersätming enhgtproduktskadelagen skall väcka talan efter det att han fick ellerborde ha fått kännedom om att fordringen kunde göras gällande. Som ytterstagräns skall dock gälla att talan om ersättning måste väckas inom tio är efterdet att den skadegörande produkten sattes i omlopp. Avtalsvillkor som inskränkeransvaret enligt produktskadelagen får inte åberopas mot den som har rätt tillersättning. Produktskadelagenföresläs träda i kraft den . 1990/91: 189 2.2 Behovet av lagstiftning Mitt förslag: Jagföreslår en särskild lag om byggnadsgaranti. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgrappenförordar att problemen med ansvar för byggfel i första hand löses genomfrivilliga överenskommelser. I andra hand föreslär grappen en särskild lag omentreprenadgaranti som omfattar flerbostadshus, kontor samt lokaler förundervisning, värd eller annan omsorg. Entreprenadgaranti skall finnas vidvarje åtgärd som fordrar bygglov. Remissinstanserna: Arbetsgrappenslagförslag har fått ett blandat mot- Prop. 1990/91:189 tagande. De instansersom närmast berörs av förslaget, dvs.