prop · GE0332 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:32 om fastighetsdomstolar, m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Fastighetsdomstolarna,som är knutna till vissa av landets tingsrätter, handlägger vissa mål medfastighetsrättslig anknytning. I propositionen föreslås att de mål angåendehyra och bostadsrätt, som enligt gällande ordning handläggs avfastighetsdomstolarna som första instans, i framliden skall kunna handläggasav samtliga tingsrätter och prövas i den sammansättning som gäller för vanligatvistemål. Övriga typer av mål som fastighetsdomstolarna nu handlägger, bl. a.fastighetsbildningsmål och ex-proprialionsmål, skall även i fortsättningenprövas av fastighetsdomstolarna. Ipropositionen behandlas också frågan om handläggningen av arrendemålen. Någolförslag om ändringar i fråga om instansordningen för arrendemål läggs inlefram . Lagändringarnaföreslås träda i kraft . 1 1990/91. 1 saml Nr 32 Lag om ändring i jordabalken Härigenomföreskrivs att 12 kap. 71 § jordabalken skall ha följande lydelse. Hyrestvister som inte enligt 69 § skall prövas av hyresnämnden skall, om de rör kollektivavtal eller tillämpning av ett sådant avtal i fall som avses i 67 § andra stycket, las upp av arbetsdomstolen eller en tingsrätt enligt vad som föreskrivs i lagen (1974:371) om rättegången i arbelstvister. Hyrestvistersom inte enligt 69 § skall prövas av hyresnämnden skaft las upp av denfastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. Rör tvistenkollektivavtal eller tillämpning av ett sådant avtal i fall som avses i 67 §andra stycket skall den dock tas upp av arbetsdomstolen eller en tingsrättenligt vad som föreskrivs i lagen (1974:371) om rättegången i ar-betstvister. Om laga domstol i tvister med anledning av tillfällig upplåtelse avhus efter del av hus Jör uppstädning av Jördon finns bestämmelse I 10 kap. 10 §rättegångsbalken. Beträffande laga domstol i hyrestvister som skaft prövasenligt lagsökningslagen (1946:808) eller handräckningslagen (1981:847) finns bestämmefser i dessa lagar. Ettöverklagande som avses i 70 § tas upp av arbetsdomstolen, om saken rör kollektivavtaleller tillämpning av ett sådant avtal i fall som avses i 67 § andra stycket,och i annat fall av bosladsdomstolen. Besvärshandlingen skal) ges in tiWhyresnämnden. Dennalag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande imål 1.där talan väckts vidfastighetsdomstol före ikraftträdandet, 2.som efter återvinning överiämnatstill fastighetsdomstol före ikraftträdandet, eller 3. som enligt lagsökningslagen (1946:808) hänskjulits tillrättegång vid fastighetsdomstol före ikraftträdandet. Ändringen innebär bl. a. att andra stycket upphävs. Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att 10 kap. 10 § skall ha följande lydelse. 10 kap. 10§' som arrende- eller hyrestvist. Ligger fasligheten under flera domstolar eller gäller tvisten flera fastigheter under skilda domstolar, skall tvisten upptagas av den rätt, under vilken huvuddelen ligger. Tvist om äganderätteller nyttjanderätt till fast egendom, om rätt lill servitut eller annansärskild rätt lill egendomen eller om besittning av egendomen skall upptagas avrätten i den ort, där fasligheten är. Lag samma vare, om tvisten rör skyldighetför ägare eller innehavare av egendomen att fullgöra något, som åligger honomi denna egenskap, eller, då nyttjanderätt effer annan särskild rätt tillegendomen upplåtits, fråga är om vederiag för upplåtelsen, underhålleller annat dylikt. Vad som sägs i denna paragraf gäller dock ej arrende-, hyres-eller bostadsrättstvist. Tvistmed anledning av tillfällig upplåtelse av nyttjanderätt lill mark eller huseller del av hus för uppställning av fordon skall vid till-lämpning avparagrafen ej anses Tvist om äganderätteller nyttjanderätt till fast egendom, om rätt till servitut eller annansärskild rätt till egendomen eller om besittning av egendomen skall upptagas avrätten i den ort, där fastigheten är. Lag samma vare, om tvisten rör skyldighetför ägare eller innehavare av egendomen att fullgöra något, som åligger honomi denna egenskap, eller, då nyttjanderätt eller annan särskild rätt tillegendomen upplåtils, fråga är om vederlag för upplåtelsen, underhålleller annat dylikt. Vad som sägs i denna paragraf gäller dock ej arrendetvist. Tvistmed anledning av tillfällig upplåtelse av nyttjanderätt till mark eller huseller del av hus för uppställning av fordon skall vid till-lämpning avparagrafen ej anses som arrendetvist. Dennalag träder i krafl . Äldre föreskrifter gäller fortfarande imål 1.där talan väckts vidfastighetsdomstol före ikraftträdandet, 2.som efter återvinningöverlämnats till fastighetsdomstol före ikraftträdandet, eller 3.som enligt lagsökningslagen(1946:808) hänskjulits tiff rättegång vid fastighetsdomstol föreikraftträdandet. 'Senaste lydelse 1977:1145. Lag om ändring i lagen (1946:808) om lagsökning och betalningsföreläggande(lagsökningslagen) Härigenomföreskrivs att 31 § lagen (1946:808) om lagsökning och betalningsföreläggande(lagsökningslagen) skall ha följande lydelse. Om laga domstol i mål omlagsökning effer betalningsföreläggande gäller vad som är föreskrivet om tvistemål.Arrende-, hyres- och bo-sladsrällslvister skall dock tas upp av tingsrätten iden ort där fastigheten finns. Rätten prövar självmant sin behörighet.Borgenärens uppgift om de omständigheter som betingar rättens behörighetskall godtas, om det inte kan antas att den är oriktig. Har ansökningenupptagits, skall rätten ej på nytt pröva sin behörighet, såvida inle gäldenärenbegär det eller fråga uppkommer om tillämpning av 10 kap. 17 § . Om laga domstol i mål omlagsökning eller betalningsföreläggande gäller vad som är föreskrivet omtvistemål. Arrendetvister skall dock tas upp av tingsrätten i den ort där fastighetenfinns. Rätten prövar självmant sin behörighet. Borgenärens uppgift om deomständigheter som betingar rättens behörighet skall godtas, om det inle kanantas att den är oriktig. Har ansökningen upptagils, skaff rätten ej på nytt prövasin behörighet, såvida inte gäldenären begär det eller fråga uppkommer omtillämpning av 10 kap. 17 § . Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1982:297. 4 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1969:246) om domstolar i faslighetsmål' dels att 4a § skall upphöra att gälla, dels att 3 och 13 §§ skaff ha följande lydelse. 3f Fastighetsdomstolbestår av två lagfama ledamöter, en teknisk ledamot och två nämndemän. Omsärskilda skäl föreligger, kan efter ordförandens bestämmande ytterligare enteknisk ledamot ingå i domstolen. Imål eller ärende angående ar- I mål eller ärende angående ar rende, hyra, bostadsrätt eller rende eller tvångsförvaltning av tvångsförvaltning av bostadsfastig- bostadsfastighet består domstolen het består domstolen dock av två dock av två lagfama ledamöter och lagfarna ledamöter och tre nämn- tre nämndemän. Teknisk ledamot demän. Teknisk ledamot får efter får efter ordförandens bestämman- ordförandens bestämmande ingå i de ingå i domstolen i stäffet för en domstolen i stället för en av nämn- av nämndemännen, om målets be demännen, om målets beskaffenhet skaff"enhet eller annat särskilt skäl eller annat särskilt skäl föranleder föranleder det. Omdet föreligger särskilda skäl med hänsyn till målets omfattning eller svårighetsgrad,får antalet lagfarna ledamöter utökas med en utöver det antal som anges iförsta och andra styckena. Detsamma gäller i fråga om antalet nämndemän. Enav de lagfarna ledamöterna skall vara ordförande i fastighetsdomstolen. Denneutses bland de lagfarna domarna i tingsrätten. Annan lagfaren ledamot skallvara lagfaren domare i tingsrätten eller i annan tingsrätt. Teknisk ledamotskall ha teknisk utbildning och erfarenhet av faslighets-bildning ellerfastighetsvärdering. Nämndemännen bör vara allmänt betrodda och väl förtrognamed sin orts förhållanden. Omdet sedan huvudförhandling har påbörjats inträffar förfaff för en av delagfarna ledamöterna eller för en av nämndemännen eller, om två tekniskaledamöter deltar, för en av dem, är rätten ändå domför. Iannat fastighetsmål än som avses i 3 § andra stycket skall en teknisk ledamotingå i hovrätten, såvida inte hovrätten finner att medverkan av en sådanledamot uppenbart inte är behövlig. Om särskilda skäl föreligger, kan efterhovrättens bestämmande två tekniska ledamöter ingå i hovrätten. Imål som avses i 3 § andra stycket får efter hovrättens bestämmande en tekniskledamot ingå i rätten, om målets beskaff"enhet eller något annat särskiltskäl föranleder det. 'Lagen omlryckl 1974:1064. ■* Senaste lydelse 1987:751. Ändringen innebär atltredje stycket upphävs. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Vidbehandling av frågor om prövningstillstånd skall hovrätten bestå av tvålagfarna ledamöter. Dennalag träder i krafl . Äldre föreskrifter gäller fortfarande imål 1.där talan väckts vidfastighetsdomstol före ikraftträdandet, 2.som efter återvinningöverlämnats till fastighetsdomstol före ikraftträdandet, effer 3.som enligt lagsökningslagen(1946:808) hänskjulits tiff rättegång vid fastighetsdomstol föreikraftträdandet. om prövningstillstånd gäller fortfarande i fråga om överklagadeavgöranden som har meddelats före ikraftträdandet. 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenomföreskrivs att 18 och 20 §§ lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolarskall ha följande lydelse. 18§'Länsrätt är domför med en lagfaren domare ensam 1. näråtgärd som avser endast måls beredande vidtages, 2.vid sådant förhör med vittneeller sakkunnig som begärts av annan länsrätt, 3.vid beslut som avser endasträttelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 4.vid beslut om aterkallelse tillsvidare av ett körkort, körkortstillstånd eller traktorkort eller om vägran att tiffsvidare godkänna ett utländskt körkort, när det är uppenbart att ett sådantbeslut bör meddelas eller när omhändertagande beslutas enligt 23 §körkortslagen (1977:477), 5.vid beslut enligtluftfartslagen (1957:297) om försättande ur kraft av ett certifikat,elevtillstånd eller behörighetsbevis, när det är uppenbart att ett sådanl beslulbör meddelas, 6.vid annat beslut som inteinnefattar slutligt avgörande av mål. Omdet inle är påkallat av särskild anledning att målet prövas av fullsutten rätt,är länsrätt domför med en lagfaren domare ensam vid beslut som inte innefattarprövning av målet i sak. Vadsom sägs i andra stycket gäller även vid avgörande av 1. målom utdömande av vite, 2. målenligl bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och avgiftspro cessen, enligt lagen (1978:880) om betalningssäkring för skaller, tullar och avgifter, om besiktning enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152), om handlings undantagande från taxeringsrevision, skatterevision eller annan granskning och om befrielse från skyldighet att lämna upplysningar eller visa upp handling enligt taxeringslagen (1990:324), lagen (1968:430) om mervärdeskatt, lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbets givare eller lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter samt om befrielse från skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, 3. målom omhän- 3. mål om omhän dertagande enligt 6 § lagen dertagande enligt 6 § lagen (1990:52) med särskilda bestäm- (1990:52) med särskilda bestäm melser om vård av unga och 13 § melser om vård av unga, mål om lagen (1988:870) om vård av miss- tillfdlligt flyttningsförbud enligt 27 § brukare i vissa fall samt mål om samma lag, mål om tillfälligt omhändertagande enligt omhändertagande enligt 13 § lagen 37 § smittskyddslagen (1988:1472), (1988:870) om vård av missbmka re i vissa fall samt mål om tillfälligt omhändertagande enligt 37 § smitt skyddslagen (1988:1472), 4. målom anstånd med att betala skatt eller socialavgifter enligt upp- 'Senaste lydelse 1990:362. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1990/91: 32 börds-eller skatleförfattningarna och annat mål enligt uppbörds- och folkbokföringsförfattningarnamed undantag av mål om arbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt ochmål enligt lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 5.mål om uppdelning avtaxeringsvärde enligt 20 kap. 15 § fastig-helstaxeringslagen (1979:1152), 6.mål som avser ändring avtaxerad inkomst med högst , 7.mål enligl skatte- ochtaxeringsförfattningarna i vilket beslutet överensstämmer med parternassamstämmiga mening, 8.mål om rättshjälp genomoffentligt biträde i ett ärende hos en annan myndighet, 9.mål enligt körkortslagen(1977:477), om beslutet innebär att något körkortsingripande inte skall skeeller att varning meddelas eller om det är uppenbart att ett körkort,körkortstillstånd eller traklorkort skall återkallas eller all ett utländsktkörkort inle skall godkännas, 10.mål enligt luftfartslagen, ombeslutet innebär att varning meddelas eller om det är uppenbart att ett certifikat,elevtillstånd eller behörighetsbevis skall återkallas, 11.mål i vilket saken är uppenbar. 20f Valbar lill nämndeman i kammarrätt och länsrätt är svensk medborgare, som är kyrkobokfördi länet och som inte är underårig effer har förvaffare enligl 11 kap. 7 § . Tjänstemanvid domstol, läns- Tjänsteman vid domstol, skatte- slyrelse, länsskattemyndighet eller myndighet, länsstyrelse eller under under länsstyrelse eller läns- länsstyrelse lydande myndighet, skattemyndighet lydande myndig- lagfaren domare, åklagare, polis- het, lagfaren domare, åklagare, man eller advokat eller annan som polisman eller advokat eller har till yrke att föra andras talan annan som har lill yrke att föra inför rätta får inte vara nämnde andras talan inför rätta får inle vara man. Nämndemani länsrätt får inte vara nämndeman i kammarrätt. Densom har fyllt eller uppger något giltigt hinder är inte skyldig altta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldigatt ta emot nytt uppdrag förrän . Rättenprövar självmant den valdes behörighet. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1990:451. Lag om ändring i bostadsrättslagen (1971:479) Härigenomföreskrivs att 77 § bostadsrättslagen (1971:479)' skall ha följande lydelse. Tvist med anledning avupplåtelse av nyttjanderätt enligl 1 § (boslads-rättstvist) som ej ankommer påhyresnämnds prövning skall tas upp av den jastlghetsdomstol inom vars område Jåstighetenär belägen. Beträffande laga domstol i bostadsrättstvist som skaft prövasenligt lagsökningslagen (1946:808) eller handräcknlngslagen (1981:84 7) finnsbestämmelser i dessa lagar. Ärenden om förordnande av god man enligt 80 § ochmål om av redovisning enligt 83 § skall tas upp av tingsrätten i denort där fastigheten finns. Ärenden om förordnande avgod man enligt 80 § och mål om av redovisning enligl 83 § skall tas uppav tingsrätten i den ort där fasligheten finns. Dennalag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande imål 1.där talan väckts vidfastighetsdomstol före ikraftträdandet, 2.som efter återvinningöverlämnats lill fastighetsdomstol före ikraftträdandet, eller 3.som enligl lagsökningslagen(1946:808) hänskjulits lill rättegång vid fastighetsdomstol föreikraftträdandet. ' Lagen omtryckt 1982:353. Senaste lydelse 1987:243. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenomföreskrivs alt 46 § rältshjälpslagen (1972:429)' skall ha följande lydelse. Med rådgivning förstås idenna lag rådgivning och därmed jämförlig åtgärd i rättslig angelägenhet underhögst . Som rådgivning skall dock ej anses åtgärd för upprättande avsjälvdeklaration eller åtgärd i angelägenhet som omfattas av förordnande sommeddelats med stöd av 8 § andra stycket. Med rådgivning förstås idenna lag rådgivning och därmed jämförlig åtgärd i rättslig angelägenhet underhögst . Som rådgivning skall dock ej anses åtgärd för upprättande avsjälvdeklaration eller åtgärd i angelägenhet som omfattas av förordnande sommeddelats med stöd av 8 § tredje stycket. Denna lag träder ikrafl . ' Lagenomtryckt 1983:487. 8 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1980:307) om skyldighet för utländskakärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader Härigenomföreskrivs att 2§ lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande attställa säkerhet för rättegångskostnader skall ha följande lydelse. Säkerhetbehöver inte ställas i Säkerhet behöver inte ställas i 1. målsom handläggs enligt lagen 1. mål som handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i ar- (1974:371) om rättegången i ar- betstvister, betstvister, 2.mål vidfastighetsdomstol som 2. mål vid fastighetsdomstol som inle avser enarrende-, hyres- eller inte avser en arrendetvist, bostadsrätlstvist, 3.ansökningsmål enligt 13 kap. 3.ansökningsmål enligt 13 kap. 13 § vattenlagen (1983:291), 13§vattenlagen (1983:291), 4.växelmål och checkmål, 4.växelmål och checkmål, 5.mål som har tagits upp efter 5. målsom har tagits upp efter offentlig stämning, och offentlig stämning, och 6. målvid förvaltningsdomstol 6. mål vid förvaltningsdomstol eller . Säkerhetbehöver inte heller ställas i annat fall om talan väcks genom genslämning. Dennalag träder i kraft . 9 Förslagtill Prop. Lag om ändring i handräckningslagen (1981:847) Härigenomföreskrivs att 2§ handräckningslagen (1981:847) skaff ha följande lydelse. Ansökanom handräckning skall Ansökan om handräckning skall göras skriftligen. Beträffande laga göras skriftligen. Beträffande laga domstol gäller vad som är föreskri- domstol gäller vad som är föreskri vet om tvistemål. Arrende-, hyres- vet om tvistemål. Arrendetvister och bostadsräustvister skall dock las skall dock tas upp av tingsrätten i upp av tingsrätten i den ort där fas- den ort där fastigheten finns, tigheten finns. Rättenprövar självmant sin behörighet. Sökandens uppgift om de omständigheter sombetingar rättens behörighet skall godtas, om det inte kan antas att den äroriktig. Har ansökningen upptagits, skall rätten ej på nytt pröva sin behörighet,såvida inte svaranden begär det eller fråga uppkommer om tillämpning av 10kap. Dennalag träder i kraft den . 'Senastelydelse 1982:298. Prop-' 990/91:32 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , R. , , , ,G. , , , , , , , ,, , Proposition om fastighetsdomstolar, m. m. År1977 tillkallades en kommitté för att se över reglerna i (RB)om rättegången vid de allmänna domstolarna. Kommittén antog namnet rättegångsulredningen.År 1987 avgav utredningen delbetänkandet (SOU 1987:13) Översyn avrättegångsbalken 3 Expertmedverkan och specialisering. 1 betänkandet föreslogs bl.a.att fastighetsdomstolama skulle avskaffas och att deras mål skuffe handläggasav de vanliga tingsrätterna. Betänkandet innehöll också förslag tillförändringar av inslansord-ningen i hyres- och arrendemål. Medhänsyn lill de synpunkter som framfördes vid remissbehandlingen av betänkandetledde förslaget i nu angivna delar inte lill lagstiftning. I ställetutarbetades inom ett reviderat förslag, som presenteradesi promemorian (Ds 1989:40) Fastighetsdomstolama Överprövningen avarrendenämndernas avgöranden. Promemorian har remissbehandlats. Jag avser attnu ta upp de frågor som behandlades i promemorian. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av promemorian sombilaga 1, dels promemorians lagförslag som bilaga 2 och dels en förteckning avremissinstanserna som bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga ilagstiftningsärendet (dnr 89-1870). Regeringen beslutade att inhämta lagrådets yttrandeöver lagförslagen. De tiff lagrådet remitterade lagförslagen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 4. Lagrådethar lämnat de remitterade förslagen utan erinran.Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5. 1förhållande till lagrådsremissen har några ändringar av redaktionell karaktärgjorts i lagtexten. Utöverde till lagrådet remitterade förslagen skall jag också ta upp en fråga om endomarbehörighet i länsrätt i vissa mål enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (avsnitt 2.4). Denna fråga är inte av den karaktären att det är påkallat att höra lagrådet. 2 Allmänmotivering Prop. Fastighetsdomstolarfinns vid 27 av landets 97 tingsrätter och kan sägas utgöra en till tingsrättenknuten särskild domstol. Fastighetsdomstolama har till uppgift att handläggavissa mål med fastighetsrättslig anknytning enligt vad som föreskrivs i olikalagar och andra författningar. Fastighetsdomstolarnas avgöranden överklagas tillhovrätt. Reglerom fastighetsdomstols och hovrätts sammansättning i faslighetsmål och omförfarandet finns i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål(fastighetsdomstolslagen). I mål som typiskt sett är tekniskt komplicerade ärfastighetsdomstolen, enligt huvudregeln i 3 § fastighetsdomstolslagen,sammansatt av två lagfarna ledamöter, en eller två tekniska ledamöter och tvånämndemän. Till de mål som avgörs i denna sammansättning hör bl.a. mål enligtfastighetsbildningslagen (1970:988) och expropriationslagen (1972:719). En merfullständig uppräkning av vilka mål som avgörs av fastighetsdomstolen i dennasammansättning återfinns i Ds 1989:40s. 1mål och ärenden angående arrende, hyra, bostadsrätt eller tvångsförvaltning avbosladsfastighet består domstolen, enligt 3 § andra stycket fastighetsdomstolslagen,av två lagfama ledamöter och tre nämndemän. Vid behov kan en teknisk ledamotingå i domstolen i stället för en av nämndemännen. De målgmpper som avgörs idenna sammansättning är följande: Målangående arrende där fastighetsdomstolen är första instans; det gäller arrendetvister enligt 8 kap. 32 § jordabalken (JB), ärenden om utseende av synemän enligt 9 kap. 24 § JB samt mål enligt 17 § lagen (1957:390) om fiskearrenden. 2.Mål angående arrende somöverklagats från arrendenämnd (vissa procedurfrågor samt överklagande avarrendenämnds beslut enligt lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärvaarrendestället). 3.Mål som anhängiggjorts genomklandertalan mot arrendenämnds beslut enligl 8 kap. 31 § JB, 16 § lagen(1957:390) om fiskearrenden och 53 § jaktlagen (1987:259). 4.Mål angående hyra (hyrestvistenligt 12 kap. 71 § JB), dock ej mål som skall avgöras av en lagfaren domareensam i enlighet med vad som sägs nedan. 5.Mål angående bostadsrätt enligt77 § bostadsrättslagen (1971:479), med samma undantag som enligt punkt 4. Målom klandertalan enligt 23 § bostadsförvaltningslagen (1977:792). I mål angående hyra och bostadsrätt, där värdet av vad som yrkas uppenbartinte överstiger hälften av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, skall rätten bestå av en lagfaren domare (4 a § fastighetsdomstolslagen)men också mål som gäller större värden kan avgöras av en lagfaren domare ensam.Det gäller dels vid huvudförhandlingar som hålls i förenklad form i anslutningtill förberedelsen av målet, dels också i övrigt i enklare fall (1 kap. 3 a § RB).Dessa regler medför i praktiken att ca 90procent av fastighetsdomstolsmålen avgörs av ensamdomare. Denuvarande arrendenämnderna tillkom . De prövar bl. a. tvister omförlängning av arrendeavtal, tvister om arrendevillkor, dispensfrågor och vissaersättningstvister. Arrendenämndernas beslut kan klandras genom att man väckertalan vid fastighetsdomstol. Beslul i dispensärenden kan dock inte klandras. Förfullföljd av talan mot fastighetsdomstols avgörande i mål om avarrendenämnds beslut gäller olika regler beroende på tvistens art. Motfastighetsdomstols dom i fråga om fastställande av villkor i samband medförlängning av arrendeavtal eller avtal om jakträttsupplåtelse får talan inteföras (8 kap. 33 § JB, 18 § lagen om fiskearrenden och 53 § jaktlagen).Detsamma gäller i mål om jordägarens byggnadsskyldighet enligt 9 kap. 17 a och18 §§ JB eller om ny täckdikning enligt 9 kap. 21 § JB. Övriga arrendemål somhar börjat i arrendenämnd får överklagas till hovrätt.