prop · GE03140 · 1990-12-31 00:00:00 — Närdet gäller tillverkningsledet bör krav kunna ställas såväl på konstruktionsarbetetsom själva tillverkningsprocessen och övervakningen av denna. Villkoren kandärvid gälla rilningsgranskning, tillverkningskontroll och syslem förövervakning av tillverkningskontrollen. Häri kan ligga bedömning av företagetskompetens och resurser i fråga om organisation, utrustning och personal.Villkor som skall gälla vid tillverkningen kan således avse hela den verksamhethos tillverkaren som bestämmer produktens utformning, dvs. såväl konstruktionsarbetetsom tillverkningskontrol-len. Enligt min mening bör inom ramen för sådanavillkor bl.a. kunna ställas krav på sådana kvalitetssystem som behövs för attsäkerställa produkternas egenskaper från arbelsmiljösynpunkt. Villkorskall även kunna ställas på konlroll som innebär att kvaliteten hos tillverkadeprodukter följs upp genom stickprov (kvalitetsuppföljning). Normalt ingår ivillkoren för certifiering en stickprovsmässig efterkontroll utförd avcertifieringsorganet. Medanledning av bl. a. SWEDACs synpunkter har jag gjort några mindre ändringar ilagtextens utformning i förhållande till arbetsgruppens förslag. Närdet gäller möjligheten all godta tillverkardeklarationer utfärdade av tillverkare som har ell certifierat kvalitetssystem, vill jag peka på den ändring i lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning genom vilken styrelsen för teknisk ackreditering bemyndigats att ackreditera certifieringsorgan. Bemyndigandet kompletterar del bemyndi gande som styrelsen har att ackreditera s. k. provningslabo ratorier. Jagvill när det gäller certifieringsorganens ställning, ackreditering av Prop.1990/91: 140 sådana organ m.m. hänvisa liU vad som anfördes i samband med attförslaget till de angivna lagändringarna lämnades (prop. 1989/90:88). Kravpå certifiering av ett kvalitetssystem genom ett ackrediterat certifieringsorganeller krav på att kontrollen eller övervakningen görs av ett sådant organ börkunna ställas i föreskrifter med stöd av det föreslagna bemyndigandet iarbetsmiljölagen. Ackrediteringen görs av SWEDAC med slöd avprovningslagstiflningen. Närdet gäller föreskrifter om provning eller annan kontroll av tekniskaanordningar och farliga ämnen utan samband med godkännandekrav, vilka riktarsig mot det led som följer efter tillverkningen, ansluter jag mig till vadarbetsgruppen har anfört. Vissa frågor tar jag upp i specialmotiveringen. Kontrolli samband med krav på godkännande Dethar enligt vad arbetsgruppen redovisat funnits viss osäkerhet om vadbemyndigandet i nuvarande 3 kap. 12 § arbetsmiljölagen har inneburit när detgäller möjligheten att i samband med krav på godkännande ange villkor förtillverkningen m. m. Enligtmin mening bör samma möjligheter att slälla upp villkor i samband medtillverkningen gälla för föreskrifter med krav på godkännande som förföreskrifter i vilka godkännandekrav inte ansetts nödvändiga. Vad jag anförl omsådana villkor utan samband med godkännandekrav bör därför gälla även igodkännandefallen. Jagföreslår att denna möjlighet uttryckligen införs i det berörda bemyndigandetom produktkontroll (4 kap. 2 § andra stycket). Arbetarskyddsslyrelsenhar påpekat att den nuvarande bestämmelsen i 3 kap. 12 § andra stycket förstameningen arbetsmiljölagen, som ger möjlighet att föreskriva villkor somförutsättning för godkännande bör behållas. Jagdelar arbelarskyddsstyrelsens uppfattning och föreslår därför att i förhållandetill arbetsgruppens förslag andra stycket i den nu föreslagna beslämmelsenkomplelleras i enlighel härmed. Förslagetatt ändra 10 kap. 5 § regeringsformen Jaghar lidigare redogjort för de principer som utarbetats inom EG förharmonisering av produktkrav och formerna för all verifiera att kraven uppfyllssamt de ställningstaganden som gjorts i när det gäller vårt dellagandei den väsleuropeiska integrationen. Detpågående integralionsarbetet kommer alt ställa krav på fri cirkula tion av produkter utan förnyad provning eller förnyat godkännande för all därigenom undvika onödiga handelshinder. Som jag tidigare nämnt pågår förhandlingar för att få till stånd ett avtal mellan EFTA- länderna och EG. Avtalet, som skall träda i krafl tidigast , syftar i denna del till alt samma system för produktkontroll skall tillämpas i EG och EFTA-länderna. kan komma att innebära all det 89 i traditionellakontrollsystemet med myndighetsgodkännande er- Prop. sätts av ett system därstaten visseriigen svarar för de anmälda organens kompetens men där dessaagerar på privaträttslig grund inom ramen för ett uppdrag fråntillverkaren eller importören. CE-märkningen, som sker på tillverkarens ellerimportörens ansvar, kommer då att vara avgörande Förtiden fram till dess all en EG-anpassning kan genomföras finns emellertid ettbehov av mer flexibla former för kontrollen av produkter. De föreslagna nyabemyndiganden som skall ge möjlighet att få lill stånd en effektivproduktkontroll utan krav på ett godkännandeförfarande syftar till sådana merflexibla kontrollformer. Detta bör ske under förutsättning av att höga krav påproduktsäkerhet kan bibehållas. Arbetsgruppenhar ansett atl del kan finnas behov av att ge s. k. bevis om överensstämmelsesom meddelas av utländska certifieringsorgan, samma giltighet som godkännandenmeddelade av en svensk riksprovplats eller myndighet. Arbetsgruppen föreslåratl detta skall göras möjligt genom en ändring i 10 kap. 5 § regeringsformen. Enligt10 kap. 5 § tredje stycket regeringsformen kan överlåta vissarättskipnings- eller förvaltningsuppgifter till bl. a. andra stater ellerutländska inrättningar eller samfälligheler. får också i lag bemyndigaregeringen eller myndighel som regeringen bestämmer alt i särskilda fallbeslula om sådan överiåtelse. Innebär uppgiften myndighetsutövning krävsbeslul av med tre fjärdedels majoritet. Arbetsgruppenhar föreslagil att den akluella grundlagsbestämmelsen ändras så att riksdagenkan bemyndiga regeringen eller annan myndighet att överlåta förvaltningsuppgiftinte bara i ell enskilt fall utan även i fråga om förvaltningsuppgiftengenerellt. Jagdelar arbetsgruppens uppfattning att det tills vidare i vissa fall blir svårtatt undvara godkännandekrav och att det bl.a. gäller i de fall EG kräver s. k.tredjepartscertifiering. Jag instämmer också i gruppens slutsatser att detinte på arbelsmiljöområdet är möjligt att utnyttja den i fartygssäkerhetslagen(1988:49) valda vägen alt direkt i lagen ange vilka utländska godkännanden öchmotsvarande bevis om överensstämmelse som skall godias. Det är inle hellermöjligt att med bibehållande av-ett godkännandekrav göra undantag förprodukter som omfattas av vissa angivna utländska godkännanden, certifieringareller liknande. Somjag redogjort för kommer ett framlida eller EG-medlemskaptroligen att medföra att det svenska systemet med krav på myndighetsgodkännandeersätts av ell annat. Jag finner därför inle lämpligt att ,innan man med säkerhet kan säga vad åtaganden i del europeiskasamarbetet kommer all innebära, föreslå ytterligare ändringar när del gällersystemet för produktkontroll. I stället avser jag atl efter ytterligareöverväganden återkomma med förslag till sådana ändringar. Mittförslag: I arbelsmiljölagen införs en skyldighel för leverantörer av tekniskaanordningar och farliga ämnen all inte bara genom märkning utan även på annatsätt lämna produktinformation i samband med alt produkter avlämnas för atl lasi bruk. Vidare införs en skyldighet för leverantörer all redan vidmarknadsföringen lämna informalion av särskild betydelse för arbetsmiljön. Ettnytt bemyndigande att meddela föreskrifter om produktinformation införs iarbetsmiljölagen. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinslanser har inte haft någon erinran mol förslagen. Skälen för mitt förslag: Iarbetsmiljölagen finns föreskrifter om märkning dels i de grundläggandebestämmelserna om leverantörsansvaret i 3 kap. 8 och 9 §§, dels ibemyndigandebestämmelserna i 3 kap. 13 § arbetsmiljölagen. I de förstnämndabestämmelserna finns även föreskrifter om monterings- och bruksanvisningar ochliknande. Även om avsiklen vidarbetsmiljölagens tillkomst var att ge ordet märkning en vid innebörd (prop.1976/77:149 s. 285) bör skyldigheten all lämna uppgifter nu i enlighet medarbetsgruppens förslag vidgas till att avse produktinformation överhuvudtaget.Produktinformation kommer därmed att kunna omfatta märkning, monterings- ochbruksanvisningar men också skriftlig information av annat slag. Arbetsgruppens förslagrörande produktinformation ansluter till de förslag om produktkontroll som jagtidigare redogjort för. Det är uppenbart att information om en produktsegenskaper är avgörande för om den som skall använda produkten skall kunnavälja rätl produkt och vidla de nödvändiga skyddsåtgärderna. Förutom uppgifterom att en produkt är provad eller i förekommande fall godkänd kan det finnasanledning all kräva en redovisning av resultatet av en provning. Som ettexempel har arbetsgruppen nämnt uppgifter om uppmätta buller- och vibrationsvärden.Arbetarskyddsstyrelsen bör genom ett särskilt bemyndigande få möjligheter attmeddela straffsanktionerade föreskrifter om i vilka fall produktinformationskall lämnas och dess omfattning. Det är angeläget atl sådaninformation som är av särskild betydelse från arbelsmiljösynpunkt lämnas redanvid marknadsföringen av en produkt. Krav på sådan produktinformation bör ledatill all den skriftliga information som lämnas av den som marknadsförprodukten kommer alt innehålla sådana uppgifter om produktensarbetsmiljöegenskaper som behövs för all bedöma dess säkerhet från arbelsmiljösynpunkt. 5.4Anmälningsskyldighet för leverantörer m. m. Mittförslag: Föreskrifter om skyldighet att göra anmälan eller lämna uppgifter tilllillsynsmyndighel eller förvara vissa handlingar skall även kunna gäfla tillverkareoch andra leverantörer. Härigenom kan bl. a. regler om kontroll vidtillverkning följas upp. Tillsynsmyndigheternafår möjlighet att inhämta de uppgifter som finns tillgängliga hos en leverantörom till vilka en teknisk anordning efler ett farligt ämne har levererats. Arbetsgruppensförslag: Överenstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinslanser har inle haft något atl erinra mot förslagen. SAFhar dock avstyrkt förslaget att ge tillsynsmyndigheterna möjlighet att hosleverantörerna inhämta uppgifter beträffande levererade produkter. Skälenför mitt förslag: Med stöd av 3 kap 17 § andra styckel arbetsmiljölagen kanmeddelas föreskrifter om att arbetsgivare och andra brukare skall göra anmälaneller lämna uppgifter till tillsynsmyndighet eller förvara handling som harbetydelse från skyddssynpunkt. Enmöjlighet alt föreskriva om anmälningsskyldighet för tillverkare ochleverantörer behövs enligt arbetsgruppens mening som ett komplement tillföreskrifter om kontroll utan krav på godkännande, bl. a. när det gällerkontroll av organisation, personal eller liflverkningsförfarande. Ett anmälningsförfarandeskulle vidare i vissa fall kunna ligga till grund för en registrering av vilkaprodukter som finns på marknaden. Reglerom egenkontroll kan också behöva kompletteras med anmälningskrav. Det kangälla uppgifter om resultatet av kontroll som utförs som egenkontroll eller avutomstående organ vid övervakad egenkontroll. Krav kan även behöva ställas påatl ändringar av tillverkningskontrollen eller tillverkningsmetoden i någotavseende anmäls till tillsynsmyndigheten. Ettanmälningsförfarande skulle även kunna ha en funktion i de fall dåtypgodkännande krävs. Ettalternativ till anmälningsskyldighet i vissa fall, t.ex. när det gällerresultat vid egenkontroll, är krav på bevarande av dokumentation som vid behovkan visas upp för tillsynsmyndighet eller annal kontrollorgan. Jag instämmer iarbetsgruppens bedömningar. Det föreslagna bemyndigandet, som saknar sakligtsamband med första stycket i den av arbetsgruppen föreslagna beslämmelsen, börenligt min mening bilda en egen paragraf (4 kap. 8 §). Somjag inledningsvis berörde innehåller arbelsmiljölagen en viss produktsäkerhetsreglering.Den kan sägas fylla en funktion som produktsäkerhetslag på arbetslivetsområde. Reglerna om leverantörsansvaret ger möjlighet att ingripa i enskildafall mot atl från arbetsmiljösynpunkt bristfälliga produkter tillhandahålls,om det behövs för atl förebygga ohälsa och olycksfall. Om förslagel som avserproduktinformation genomförs kommer ytterligare möjligheter all ingripa imarknadsföringen av en produkt När del gällerredan levererade produkter ger arbetsmiljölagen i dess nuvarande lydelseemellertid inga möjligheter för tillsynsmyndigheterna att rikta sig motleverantören. Som arbetsgruppen harangett kan det i vissa fall finnas skäl för tillsynsmyndigheten att vialeverantören få reda på till vilka en produkt har levererats för att så långtsom möjligl hindra att den sprids ytteriigare. På grundval av de inhämtadeuppgifterna kan också i erforderliga fall information ges eller andra åtgärdervidtas mot dem som har förvärvat den aktuella produkten. Jaganser liksom arbetsgruppen att den upplysningsskyldighel som följer av 7 kap. 3§ arbetsmiljölagen bör komplelleras med en särskild upplysningsskyldighet förleverantörer i enlighet med gruppens förslag. Skyldigheten bör tas in i ettnytt andra stycke i 7 kap. 4 § arbetsmiljölagen. Detförslag som jag nu behandlat ger ökade möjligheter att ingripa mot redanlevererade produkter. Tillsammans med de föreslagna reglerna omproduktinformation skulle härmed möjligheterna att ingripa i leverantörsledetnärma sig de som produktsäkerhetslagen (1988:1604) ger. Som jag tidigare berörterbjuder emellertid arbetsmiljölagen bl. a. inte den möjlighet lillålerkallelse av produkter som ges i produktsäkerhetslagen. Jagavser att återkomma till regeringen med förslag om hur frågorna omproduktsäkerhet inom arbetslivets område bör beredas vidare. Därvid bör beaktasbl. a. det arbete som pågår inom EG när det gäller produktsäkerhet. Dessafrågor har också samband med hur frågorna om produktkontroll skall lösas inomramen för deltagande i den västeuropeiska integrationen. 5.5 Skyddsansvar för förpackning Mitt förslag:Leverantörers ansvar för atl förpackningen till en produkt inte innebär riskfrån skyddssynpunkt anges i arbetsmiljölagen. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Flertaletremissinstanser har ingen erinran mot förslaget. Skälen för mitt förslag:Förpackningar till produkter kan innebära särskilda risker för olycksfall.Arbetsgruppen har angett som exempel inplastade virkespaket, som vid arbele ibl.a. hamnar har lett till olycksfall. Olycksfallen har berott på attförpackningsmaterialet har varit halt och alllför tunt vilket medfört attpersoner trampat igenom materialet. Gruppen har pekat på att inplastningennormalt sker hos sågverken och att brukaren arbetsgivaren för dem somhanterar virkespaketen oftast inte har någon möjlighet att upptäcka riskernaoch förebygga olyckorna. Arbetarskyddsstyrelsen harangell ytterligare ett antal risker och problem som enligt styrelsens meningbör täckas in av den föreslagna bestämmelsen. Det kan gälla problem urbelastningsergonomisk synpunkt om förpackningen är svår all lyfta manuellteller med hänsyn lill kraven på säker hantering lält gårsönder eller är svår att tömma. Enligt min mening bör ävensådana risker som arbetarskyddsslyrelsen har angett beaktas när del gällertillämpningen av den föreslagna bestämmelsen. 5.6 Skyddsvaccinering som villkor för arbete Mitt förslag:Skyddsvaccinering skall kunna krävas som villkor för att få anlita någon förvisst slags arbete. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget. Hovrätten för dock förslagel och anser att krav på läkarundersökning och vaccineringär att jämställa med påtvingat kroppsligt ingrepp, varför hinder motdelegering föreligger enligt regeringsformens bestämmelser. SAF ställer sigtveksam lill om delegering av föreskriftsrätten är möjlig i detta fall. Skälenför mitt förslag: Enligt 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen skall arbelsgivare vidlaalla ålgärder som behövs för att förebygga att arbelslagare utsätts för ohälsaeller olycksfall. Enligt lagens förarbeten (prop. 1976/77:149 sid. 297) liggeri det ansvaret ett ansvar att se tifl atl hälso-övervakning och medicinskakontroller kommer till stånd i behövlig omfattning. I3 kap. 15 § arbetsmiljölagen finns bemyndiganden att meddela föreskrifter omläkarundersökning av dem som sysselsätts eller skall sysselsättas i ett arbetesom innebär risk för ohälsa eller olycksfall. Föreskrifter kan även meddelas omförbud att anlita den som vid läkarundersökning företett sjuklighet ellersvaghet som gör vederbörande särskilt utsatt för sådan risk. Arbetsmiljölagensaknar dock uttryckliga regler om vaccinering som skydd mot ohälsa. Delfinns emellertid anledning all i vissa fall skydda arbetstagare mot densmittorisk som arbelel innebär. Föreskrifter med krav på att arbetsgivarenskall erbjuda arbetslagarna skyddsvaccination har därför av arbetarskyddsslyrelsenmeddelats som verkställighetsföreskrifler till arbetsmiljölagen bl.a. när detgäller arbele i avloppsanläggningar. För dessa fall är vaccinering dock intenågot obligatorium. Denmikrobiologiska tekniken är under snabb utveckling och det är sannolikt så attantalet företag som använder denna teknik kommer alt öka starkt ochatt även mindre företag kommer att använda tekniken. Det kan därför finnas etlbehov av alt kunna kräva vaccination som villkor för bl.a. arbete med organismerav hög farlighetsgrad. Även vid andra verksamheter med hög smittorisk kanvaccinering behöva krävas. Läkarundersökningoch skyddsvaccinering är i sig alt belrakla som kroppsliga ingrepp. Varjemedborgare är enligt regeringsformens regler (2 kap. 6 §) skyddad mol påtvingatkroppsligt ingrepp. vara påtvingat när fysiskatvångsåtgärder eller hot om andra sanktioner kan bli aktuella för att fåläkarundersökningen eller vaccinationen till stånd eller när fråga är ommyndighetsulövning. De föreskrifter om läkarundersökning och vaccinering somskulle kunna meddelas med stöd av det föreslagna bemyndigandet riktar sigendasl mot arbetsgivaren och syftar till alt skydda arbetstagaren. Konsekvensenav att någon vägrar all underkasta sig läkarundersökning eller vaccinering kani allmänhet endast bli att denne inle tilldelas en viss arbetsuppgift elleromplaceras till annan arbetsuppgift. Jag instämmer därför i den analys avrättsläget söm arbetsgruppen har gjort och som innebär att föreskrifter med deangivna verkningarna inte innebär ett påtvingat kroppsligt ingrepp iregeringsformens mening. Sådana föreskrifter kan meddelas av regeringen eller,efter delegering, arbetarskyddsslyrelsen. Jag ansluler mig såledestill arbetsgruppens förslag att det borde ges möjlighet att även meddelaföreskrifter som anger vaccination som villkor för all få utföra ett visstarbete, i likhet med vad som gäller för läkarundersökningar. Möjligheten börockså omfatta förebyggande injektioner med antikroppar, som inte är vaccineringi strikt mening. 5.7 Fullföljande av periodiska läkarundersökningar Min bedömning:Uppföljande läkarundersökningar bör kunna erbjudas personer som lidigareutfört arbete som omfattas av krav på obligatorisk läkarundersökning ulan attnågon författningsreglerad skyldighet införs. Arbetsgruppensbedömning: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna: Deflesta remissinslanser som har berört frågan ställer sig bakom arbetsgruppensbedömning. LO ser emellertid ingen annan möjlighet alt garantera uppföljandehälsokontroller än all frågan regleras i lag. Skälen for min bedömning:3 kap. 15 § arbetsmiljölagen ger som jag redogjort för möjlighet attställa krav på läkarundersökningar i vissa fall (avsnitt 5.6). Med stöd avbestämmelsen har arbetarskyddsslyrelsen meddelat föreskrifter med krav på bl.a. periodiska läkarundersökningar när det gäller vissa arbeten med kvarts (AFS1983; 14) och vissa arbeten med asbest (AFS 1986; 2). I de allmänna råd som ärknutna lill föreskrifterna sägs att om exponeringsliden överstigit kandet vara lämpligt alt de periodiska kontrollerna fortsäller även efter allexponeringen upphört eller kommit under den gräns som gäller förläkarkontroller. Det påpekas också alt det är angeläget all arbetstagareninformeras om detta. Som skäl för uppföljandeundersökningar har anförts att de kan stilla oron hos den som har exponeratsför ett hälsofadigt ämne, all sjukdomar kan upptäckas tidigt öch därmed få entidig behandling och att undersökningsmaterialet kan utgöra ell underlag förforskning. Ett hälsoundersök-ningsprogram med inriklning på asbeslexponeringgenomfördes i slutet av Ett nytt sådant program påbörjades och Prop. 1990/91:140pågår fortfarande. Somarbetsgruppen har funnit skulle en regel om fortsatta undersökningar efter detatt ett farligt arbete har upphört närmast utformas som ett krav påarbetsgivaren atl erbjuda den som lidigare varit exponerad undersökningar. Jagdelar gruppens uppfattning att etl sådant krav faller utanför ramen förarbetsmiljölagen, eftersom undersökningen inte syftar till förebyggandeåtgärder. Arbetsgruppenställer sig tveksam till om särskilda lagstiftningsåtgärder är påkallade föralt garantera arbetstagare fortsatta läkarundersökningar efter avslutadexponering. Gruppen anser också att krav inte rimligen bör ställas mol andraarbetsgivare än de i vars verksamhet exposition har skett. Bl.a. skulle ettsådant krav kunna skapa svårigheter atl få ett nytt arbele. Enligt gruppen börfrågan, om författningsreglering anses påkallad, lösas utanförarbetsmiljölagstiftningens ram. Enligtmin mening är lagstiftning inte nödvändig för att fortsalla undersökningarskall komma till stånd. Det visar bl.a. de angivna hälsoundersökningprogrammen,där arbetstagare erbjudits kostnadsfri hälsoundersökning. I vissa sammanhangsom när det gäller asbest och kvarlsexpone-ring kan fortsatta undersökningaremellertid vara av värde för de tidigare exponerade. a. kan i samband medsådana undersökningar lämnas hälsoinformation, vilket också har skett i deangivna programmen rörande asbest när det gäller rökningens effekter. Behovetav undersökning måste emellertid alltid mycket noga vägas mot de kostnader ochandra konsekvenser som undersökningen för med sig. a. måste vad som kanvinnas med dessa vägas mot den hälsorisk som själva undersökningen kan innebära,t.ex. strålningspåverkan vid lungröntgenundersökningar. Dessutom måste beaktasatt undersökningarna även kan skapa och öka oron för hälsoeffekterna hos de somundersöks. Deallmänna råd som arbetarskyddsstyrelsen har utfärdat till kvarts- ochasbestföreskrifterna bör kunna utgöra en utgångspunkt för på frivillig grundanordnade uppföljande undersökningar när detta anses befogat. 6Arbetsmiljöansvar vid projektering m. m. 6.1 En ny regel i arbetsmiljölagen om arbetsmiljöansvarvid projektering Mittförslag: En grundläggande bestämmelse om arbelsmiljöansvar för byggherrar,tillverkare av monteringsfärdiga byggnader eller anläggningar, arkitekter,konstruktörer och andra som medverkar vid projektering av en byggnad eller enanläggning förs in i arbelsmiljölagen. Ansvaret skall gälla såväl byggskedetsom del framtida brukandet av byggnaden. skall få möjlighetatt ingripa med föreläggande och förbud för alt den föreslagna beslämmelsenskall éfterievas. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer i sak med mitl förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinslanser har tillstyrkt förslaget eller lämnat del utanerinran. SAF och Småföretagens har avstyrkt införandet av ettarbelsmiljöansvar vid projektering och förklarat att de problem som kan finnasbör lösas på annal sätt än genom lagstiftning. Skälenför mitt förslag: Byggskedet Grundenför en god arbetsmiljö läggs vid planeringen. När det gäller byggnads- ochanläggningsarbete sker huvuddelen av planeringsarbetet i det skede avbyggprocessen som kallas projektering. Projektering innebär att med ritningar,beräkningar och beskrivningar bestämma hur byggnaden eller anläggningen skallutformas.