prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Den framtida orafattningen och inriktningen av den statligaprospekteringsverksamheten bör dock bli föremål för ytterligare överväganden. Turistnäringenhar utvecklats starkt i hela världen. Detta gäller även . Svensk turismomsatte och är den huvudsakligainkomstkällan för mer än 200000 personer. turistråd är ett centralt organ för attplanera, samordna och genomföra åtgärder för att främja turismen i , t.ex. genom raark-nadsföring och bidrag till utveckling och försöksverksarahet.Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift attompröva statens engagemang samt finansieringen av turistrådets verksamhet. Deninternationella utvecklingen på det tekniska området domineras av tvåsamhörande trender. Den ena trenden är en ökande användning avavancerad teknik som konkurrensmedel. Den andra trenden är att antalet av ochstorleken på samarbetskonstellationerna växer. Den skärpta konkurrensen ochåtföljande krav på ett högre tempo i teknikutvecklingen leder till behov avstörre resurser, som kan uppbådas genom samverkan över företags- ochnationsgränser. Dessa trender har förstärkts, men de var fullttydliga . Därför är de riktlinjer för teknikpolitiken somregeringen tillkännagav i sin proposition om vissa näringspolitiska frågor(prop. 1989/90:88, NU30, rskr. 326) fortfarande i allt väsentligt gällande. De stora företagens FoU utgör en mycketbetydelsefull del av totala satsningar på det tekniska området. De småoch medelstora företag, som baserar sin verksamhet på ett medvetet utnyttjandeav modern teknik, representerar möjligheter till förnyelse av svensk industri.Tjänstesektorn, inte minst den inom offentlig förvaltning, utgör en betydandepotentiell framtida marknad för teknik. Teknikpolitiken innefattar stöd till tekniskforskning och utveckling inom ett brett register. Detta sträcker sig från insatser för teknisk grund- 12 forskningtill stöd till enskilda uppfinnares utveckling på produktidéer. Prop.1990/91: 100 Satsningarna görs dels genom fyra permanenta organ, dels i ettantal Bil. 14 särskilda program. Det teknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR)inrättades Ijuli 1990 i enlighet med regeringens förslag och besluti anslutning till propositionen om forskning (prop. 1989/90:90, NU40, rskr.337). Fr. o. ra. har TFR helt avlöst den forskningsrådsfunktionsom STU tidigare hade om hand som en försöksverksamhet. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) förvaltaralltjämt den dominerande delen av de statliga resurserna för teknikpolitisktmotiverad FoU. kommer STU:s verksamhet att kännetecknas avutnyttjandet av de industriella möjligheter som landvinningar inom framförallt informationsteknologi, nya material och bioteknik erbjuder. Vidare kommeralltmer av svensk teknisk FoU att vara anknuten till internationellaaktiviteter genom olika typer av samarbete. Särskilt den europeiska samverkankommer att öka. Fonden för industriellt utvecklingsarbete.Industrifonden, kommer sannolikt att möta stigande efterfrågan på engagemang iutvecklingsprojekt. Orsakerna till detta är sämre konjunkturer och accentueradbrist på riskkapital. Regeringen har ambitionen att åstadkomraa en övergångför Industrifonden från långivning till garantigivning. Hur och i vilken taktdetta skall ske är frågor som bereds inom . Delegationen för rymdverksamhet (DFR) har detsvenska deltagandet i det omfattande europeiska rymdsaraarbetet () som heltdominerande arbetsuppgift. En strävan är att vidga kretsen av svenska företagsora medverkar. Inom informationsteknologiområdet pågåravslutningen av ett andra nationellt program. pågårsammanställning av ett omfattande material avsett att ge underlag för enbedömning av hur de tillgängliga resurserna skall disponeras. På området verkstadsteknik har ett särskilttreårigt program just satts igång. Målgruppen för detta är små och medelstoraföretag verksamma som underleverantörer. Programrads genomförande åvilar endelegation, som verkar i nära samarbete med flera andra myndigheter med uppdragatt ge olika typer av stöd till samraa raålgrupp. Forskning för ett avfallssnålt samhälle ärbenämningen på ett program som startas genora ett initiativ som förenar näringspolitiskaoch miljöpolitiska ambitioner. Det inrymmer såväl miljöanpassad produktutvecklingsom utveckling av avfallshantering. inrättades det programråd somskall svara för programmets genomförande. Underdenna beteckning sorterar olika system av infrastrukturen karaktär nödvändigaför att hantera teknikfrågorna i ett utvecklat industrisamhälle. Det gäller information omteknik, patent, standardisering, provning, kon- Prop. 1990/91: 100 trollm.m. Flertalet av dessa system påverkas starkt av strävanden att Bil. 14underlätta den internationella varuhandeln, framförallt inom . Patentområdet kan sägas ha varit en föregångare närdet gäller europeisk harmonisering. Här pågår sedan mer än ett årtionde förverkligandetav ett europeiskt patentväsende, EPO, som till stora delar ersatt de nationellasystemen för immaterialrätt. Det svenska patentverket, PRV, spelar här enmycket aktiv roll. måste PRV sörja för att de kvarvarande nationellabehoven av skydd för uppfinningar, varumärken, mönster, m. m. täcks på etttillfredsställande sätt. Den europeiska standardiseringen har enbetydelsefull roll i samband med förverkligandet av den europeiska inremarknaden. Standardiseringen har av EG och EFTA fått uppdraget att för en stormängd produkter genom standarder precisera de krav som skall garantera säkerhetmed avseende på liv, hälsa och miljö. Inom standardiseringen deltarEFTA-länderna redan nu på samraa villkor sora . För att bl. a. stärkaSveriges förmåga till konstruktiv medverkan i detta arbete ökas , liksomunder innevarande budgetår, statens bidrag till standardiseringsverksamheten.Detta bör också ge övriga intressenter i landet ett incitament att påerforderligt sätt öka sina personella och finansiella insatser. På området provning och kontroll sker en likartadeuropeisk utveckling. Inom landet ökas nu beredskapen för att medverka i ochansluta till denna. Det betyder bl.a. att nya krav ställs på medverkandesvenska provnings-och certifieringsorgan. En fri varumarknad förutsätter intebara att produktkraven samordnas utan också att s. k. bevis omöverensstämmelse med produktkraven godtas i de samarbetande länderna utan kravpå ny provning och/eller kontroll. Nationella ordningar för godkännande avprodukter ersätts nu med europeiska system, där bevis om överensstämmelseenligt enhetliga regler medför att produkter fritt får saluföras i allasamarbetande länder. näringspolitiska propositionen (prop. 1989/90:88) föreslogs att statenskulle överföra sina direkta aktieinnehav i ett antal konkurrensutsatta företagtill ett belagt förvaltningsaktiebolag med inriktning att verka sorainvestmentbolag. beslöt om bildande av förvaltningsaktiebolaget.Efter kompletterande riksdagsbeslut harförvaltningsaktiebolaget påbörjat sin verksamhet. Till förvaltningsaktiebolaget har överförts statensaktier i , , , AB (ASSl), , (), samtSIB-Invest AB. Det nya statliga förvaltningsaktiebolaget övertar det avtal somreglerar huvudaktieägandet i mellan staten och . Denregionala problembild som redovisades i regeringens regionalpolitiskaproposition (prop. 1989/90:76) är i allt väsentligt fortfaranderelevant. har dock en avmattning av den mycket goda konjunktursom rått på arbetsmarknaderna i de flesta orter och regioner börjat märkasalltmer. Detta återspeglas bl. a. i en kraftig ökning av antalet personer somvarslats om uppsägning jämfört med . Det är i de sju s. k. skogslänen som deregionalpolitiska problemen har varit störst. Under de tre förstakvartalen hade de dock en befolkningsökning med ca 8 100 personer.Oraflyttningen gentemot övriga län gav emellertid ett flyttningsunderskott medca 800 personer. uppgick nettoinvandringen av främst flyktingar tillskogslänen till ca 6 100 personer. Det är således invandringen som tillsammansmed ett födelseöverskott resulterat i skogslänens befolkningstillväxt. När det gäller befolkningsutvecklingen iStockholmsregionen kan bl. a. konstateras att länsflyttningsunderskott gentemot övriga landet fortsatte under de tre förstakvartalen och sammantaget uppgick till ca 4 500 personer.Nettoinvandringen från utlandet till länet var dock ca 1 300 personerstörre än flyttningsunderskottet gentemot övriga landet, vilket tillsammansmed betydande födelseöverskott medförde en total befolkningsökning med ca 2000personer . Regionalpolitikenbehandlades senast av med anledning av regeringensproposition om regionalpolitik för 90-talet (prop. 1989/90:76, AU 13, rskr.346). Därvid lades bl. a. målen för regionalpolitiken fast. Regionalpolitiken skall enligt dessa mål inriktaspå att ge människor tillgång till arbete, service och god miljö oavsett var debor i landet. Politiken skall främja en rättvis fördelning av välfärden mellanmänniskor i olika delar av landet, en balanserad befolkningsutveckling så atten betydande valfrihet i boendet kan åstadkommas samt att produktionen kan skerationellt, varigenom ekonomisk tillväxt kan uppnås. Regionalpolitiska insatser medverkar till ekonomisktillväxt genom att underutnyttjade resurser i de regionalpolitiskt prioriteradeområdena tas till vara. kan produktion avlänkas från överhettadeoraråden, vilket i sin tur kan medverka till att kostnadsökningar pressastillbaka. Den begynnande lågkonjunkturen tillsammans medförändringar i väridsekonomin medför tilltagande strukturomvandlingsproblem påolika håll i landet. Regionalpolitiken för 90-talet omfattar instrument för attfrämja näringslivsklimatet i de regionalpolitiskt prioriterade områdena, vilketger bättre beredskap inför strukturförändringar. Således har ökad vikt lagts påFoU-insatser, utbildningsinsatser, teknikspridning och andrainfrastruktursatsningar. Jag vill här särskilt nämna de särskilda regional- politiskainfrastrukturåtgärdernas betydelse, där länsstyrelserna i Norrbot- Prop.1990/91: 100 tens, och komraer attredovisa ett Bil. 14 gemensamt förslag till regeringen om hur de villanvända de 200 milj. kr. som avsatts för sådana insatser i stödområde I. genomfördes flera insatser i olikaregioner och orter för att underlätta en nödvändig strukturförändring. Underinnevarande budgetår har åtgärder gjorts i . De särskildaregionalpolitiska''insatserna i , som på förslag frånregeringen beslutade om , har påbörjats. i Jämtlandslän kommer att redovisa förslag om hur huvuddelen av de anvisadernedlen bör användas. Denna typ av särskilda regioninsatser kan undantagsvisbehöva tillgripas även , när problemen blir så stora att den totalasysselsättningen i en arbetsmarknadsregion hotas. Det normala bör dock vara attstrukturförändringar hanteras inom ramen för ordinarie statliga program. Jag vill här också nämna hur regeringen hittillsutnyttjat sina möjligheter att besluta om dels tillfällig inplacering av orteri stödområden, dels högre stöd än normalt i orter som är inplacerade istödområde 2. Åtta korarauner har inplacerats i tillfälligt stödområde t.o.m.den 30juni 1992. I dessa kan lokaliseringsbidrag i samband med investeringarlämnas med högst av utgifterna, vilket motsvarar stödnivån i stödområde 2.Regeringens möjlighet att tillfälligt höja den maximala andelen lokaliseringsbidragi orter som är inplacerade i stödområde 2, har utnyttjats för Björkseleförsamling i kommun. På grund av de stora personalminskningarna iKristinebergsgruvan har regeringen beslutat att lokaliseringsbidrag t.o.m. den30juni 1992 skall kunna lämnas med maximalt , vilket motsvarar den högstaandelen i stödområde I. Regionalpolitiken för 90-talet innebär vidare attinsatserna koncentrerats till de regioner som har de största behoven. Detregionalpolitiska företagsstödet har förenklats som möjligheternaförbättrats bl. a. för att lämna stöd även till s.k. mjuka investeringar.Dessutom har en ytterligare decentralisering av genomförandet av deregionalpolitiska insatserna till länsstyrelserna genomförts somdessas medel för regionala utvecklingsinsatser har räknats upp kraftigt.Länsstyrelserna har också fått större frihet att disponera anslaget för deolika regionalpolitiska ändamålen. Detta har skett genom att den tidigaregränsen för hur mycket av anslaget som får användas för projektverksarahet harslopats. Projektmedlen skall dock även fortsättningsvis endast användas tillprojekt som är regionalpolitiskt klart motiverade och som leder till enförbättrad regional utveckling. Kraven på uppföljning och utvärdering avåtgärderna har skärpts. Särskilda medel har avsatts för detta. SIND och den nyaglesbygdsmyndigheten har tilldelats utvärderingsrollen vad gäller medlen förregionala utvecklingsinsatser inom sina resp. ansvarsområden. En viktig utgångspunkt för regionalpolitiken och avstor betydelse för att resultat skall uppnås är att verksamheten inom många olika områden bedrivs så att de regionalpolitiska målen kan uppnås. Jag redovisar i nästa avsnitt en del av det arbete som bedrivs inom för att åstadkomma detta. Samhälls-och politikområdenav särskild betydelse för den regionala Prop. 1990/91: 100 1 denregionalpolitiska propositionen (prop. 1989/90:76) redovisades rege ringens syn på behovet av en förstärkt sektorssamordning. Bakgrunden är att de medel som avsätts för direkta regionalpolitiska insatser endast marginellt kan påverka den regionala utvecklingen. För att nå de regional politiska målen krävs ofta samordnade åtgärder inom en rad samhälls- och politikområden. Därför bör verksamheten inom respektive sektor utfor mas så att de regionalpolitiska målen kan uppfyllas. Inom har statssekreterargruppenför regionalpolitisk samordning intensifierat sitt arbete. Olika myndighetersverksamheter komraer att genomlysas från regionalpolitiska utgångspunkter föratt bl. a. identifiera eventuella målkonflikter och precisera deregionalpolitiska målens konsekvenser inom olika sektorsområden. I den regionalpolitiska propositionen redovisadesockså de regionalpolitiska aspekterna inom många områden. 1 åretsbudgetproposition lämnas, i enlighet med vad jag då aviserade, redovisningar iflera departements bilagor av respektive verksamhets betydelse för denregionala utvecklingen, regionalpolitiska överväganden ra. Inom industridepartementet finns, förutom dedirekta regionalpolitiska insatserna, verksamheter som bidrar till denregionala utvecklingen. Inom området småföretagsutveckling fattade ijuni 1990 beslut med anledning av regeringens näringspolitiska proposition(prop. 1989/90:88, NU30, rskr. Besluten innebär bl.a. ändrade riktlinjerför de regionala utvecklingsfondernas finansieringsverksarahet och inrättandetav nya regionala riskkapitalbolag. Fonderna förutsätts betala in sammanlagt1000 milj. kr. till staten och placera sammanlagt 600 milj. kr. Vid upprättande av förslaget till inbetalning till staten harregionalpolitiska hänsyn tagits såtillvida att utvecklingsfonderna istödområdeslänen får behålla en större andel av sina lånemedel. För att utvärdera verksamheten vid nämnden förhemslöjdsfrågor har en särskild utredare tillsatts. Uppdraget skall redovisassenast den 15juni 1991. Vidare har regeringen uppdragit till SIND att följautvecklingen på vissa turistorter. Bakgrunden till detta är bl. a. denförändrade mervärdesskatten för serverings- och hotelltjänster. SIND skallfölja effekterna av den reformerade beskattningen för näringen t. o. m. år 1992och därefter redovisa resultatet för regeringen. 1 det följande lämnar jag, efter samråd med respektivestatsråd, en kort sammanfattning av utbildnings-, finans-, jordbruks-, civil-,kommunikations- och arbetsmarknadsdepartementens redovisningar, där särskiltförändringar som inträffat sedan den regionalpolitiska propositionen lades harlyfts fram. Tillgångtill god utbildning är en viktig förutsättning för en regions utveck ling. En decentraliserad och i hela landet spridd utbildningsorganisation är därför viktig. 2 Riksdagen1990/91. Regeringen har i propositionen om ansvaret förskolan (prop. 1990/91:100 1990/91:18) föreslagit en klarareansvarsfördelning mellan staten och Bil. 14 kommunerna på skolområdet samtidigtsom ett nytt statsbidrag införs, i form av ett sektorsbidrag till grundskola,gymnasieskola och vuxenutbildning. Förslaget innebär att staten skallstyra verksamheten i skolan genora att ange nationella mål och riktlinjer,medan kommunerna skall ha ansvaret för att de av staten angivna målen uppnås.Genom skollagen garanteras en likvärdig skola över hela landet. Statsbidragssystemet ska garantera att koramunernafår likvärdiga förutsättningar att bedriva sin skolverksamhet. Sektorsbidragetberäknas med hänsyn till kommunernas skiftande struktur och demografiska förhållanden.Detta innebär, för del, att bl.a. hänsyn tagits till attverksamheten per elev är dyrare i glesbygdsområden än i tätorter. Även när detgäller gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen har särskild hänsynbl.a. tagits till glesbygdskomraunernas högre kostnader. Detta har gjorts föratt regeringen anser det väsentligt att gymnasieskolan kan leva kvar på deorter där den finns , trots att elevunderlaget sjunker ,och att volymen på komvuxutbildningen kan behållas på minst sarama nivå somidag. Behovet av koramunal vuxenutbildning är förhållandevis stort i norraSveriges inland, eftersom en relativt stor andel av invånarna har en kortutbildning. Såväl andelen lågutbildade som andelen arbetslösa styr fördelningenav statsbidraget för den kommunala vuxenutbildningen. Tillgången till högskoleutbildning är en viktigfaktor för att skapa förutsättningar för en balanserad regional utveckling. Enväl utbyggd högskola ökar utbildningens tillgänglighet och bidrar till enjämnare rekrytering av studerande i olika delar av landet. Med tillkomsten avhögskolan i /den Ijuli 1990 har högskolan geografisktnått sin fulla utbyggnad. 1 varje län finns nu minst en högskola eller, vadgäller , en särskild organisation för högskoleutbildning. Under1980-talet har andelen årsstudieplatser på de mindre och medelstora högskolornaökat. Den fortsatta utbyggnaden av den tvååriga ingenjörsutbildningen och dennya grundskollärarutbildningen kommer att bidraga till att denna tendensfortsätter. Det är viktigt att understryka att behov av och tillgångpå högskoleutbildning inte bör diskuteras i ett snävt länsperspektiv, utan iett större, ofta nationellt sammanhang. En fråga som uppmärksammats är möjligheterna tillJbrskning vid de mindre och medelstora högskolorna. Sedan högskolereformen imitten av bedrivs forskning också vid dessa högskolor. Stortintresse för och engagemang i forskningsfrågor finns nu vid såväl högskolorna ifråga som i deras omgivning. Genom forskningsproposition ställs kraftigtökade resurser till förfogande för forskningsstödjande åtgärder vid de mindreoch medelstora högskolorna. Jag vill här också erinra om de 35 milj. kr. somavsatts av regionalpolitiska medel för en tillfällig förstärkning avforsknings- och utvecklingsverksamheten vid tio mindre och medelstorahögskolor i , Bergslagen och sydöstra . Skattesystemetsförändring ger från regionalpolitisk synpunkt såväl positi-va som negativaeffekter. En kommitté har tillkallats med uppgift att följa och rapporterakring olika effekter av skattereformen. 1 uppdraget ingåratt belysaregionalpolitiska eftekter. För att bedöma effekterna för vissa turistorter avatt de särskilda reduceringsreglerna avseende mervärdeskatt på bl.a.serverings- och hotelltjänster slopas har, som jag tidigare nämnt, ett särskiltuppdrag givits till statens industriverk (dir. 1990:44). Riksdagensbeslut om livsmedelspolitiken (prop. 1989/90:146, JoU 25, rskr. 327)innebär att den interna marknadsregleringen på jordbrukets område avvecklasmed början den Ijuli 1991. Beslutet innebär emellertid att prisstödettill jordbruket i norra bibehålls. Prissänkningar till följd avavregleringen får nämligen enligt samma beslut inte medföra att lönsamheten förjordbruket i norra försämras i nämnvärd grad. beslut innebär också att 50milj.kr.avsätts för att fullfölja det särskilda åtgä'"dsprogrammet för norraSverige. Dessa åtgärder kan t.ex. vara investeringsstöd till jordbruksföretag,stöd till utvecklingsprojekt, rådgivning samt forsknings- ochförsöksverksamhet. Även vissa generella åtgärder, som medel försärskilda rådgivningsinsatser och startstöd för yngre jordbrukare kommer attfå en särskild regionalpolitisk betydelse. Stödet till sockerbruken på och harpå regeringens uppdrag utvärderats av SIND. Förslaget har remissbehandlats.Frågan bereds i . Inomcivildepartementets verksamhetsområde påverkas den regionala utvecklingenfrämst av de delar av departementets verksamhetsområde som avser den offentligasektorns struktur. förnyelsearbete Inom offentligsektor får på olika sätt konsekvenser för den regionala utvecklingen bl. a.genom decentralisering av verksamhet. 1 förnyelsearbetet ingår bl. a. arbetetmed att omstrukturera den statliga länsförvaltningen. Detta har påbörjats medsikte på ett genomförande . Syftet är att förstärka samordningenav den statliga verksamheten på regional nivå och att rationaliseraverksamheten för att få en effektiv genomförandeorganisation bl.a. för denstatliga regionalpolitiken. Försöksverksamheten med frikommuner har fördjupatsoch utvecklats. Regeringen har bl.a. initierat ett"länsförnyelseprojekt" i län där staten, länets kommuner ochlandstinget skall arbeta över sektorsgränserna med frågor som berör länetsutveckling. Förlandsbygdsutvecklingen är kooperativa utvecklingscentra betydelse- 19 fulla.Vid sådana centra ges information och stöd vid start av kooperativ. Prop.1990/91: 100 Den av regeringen tillsatta (C 1990:03)av- Bil. 14 lämnar sitt slutbetänkande . Enligt beslut har arbetet med attutlokalisera delar av databehandling till Kirunafullföljts och verksamheten startade den Ijuli 1990. Regeringen har avsattmedel för utveckling och igångsättning av enheten i som fullt utbyggdkommer att ge ca 30 35 nya arbetstillfällen. Engrundförutsättning för att åstadkomraa en balanserad regional utveckling ilandet är goda kommunikationer. Det gäller såväl person- och godstransportersom post-och telekommunikationer. Statens köp av interregional tågtrafik som inte kanupprätthållas på affärsmässiga grunder minskas och föreslås för budgetåret1991/92 uppgå till 558 milj. kr. För /92 föreslås att totalt 300milj. anvisas till regionalpolitiskt transportstöd. Regeringen tillsatte islutet av en särskild utredare för transportstöden. Denne har nyligenöverlämnat sitt slutbetänkande. Chefen för hartidigare föreslagit, i enlighet med utredningens alternativ 2, attnuvarande godstran.s-porlsiödbibehålls men fr.o.m. den 1 januari 1992koncentreras till de inre delarna av stödområdet. Frigjorda resurser /93 bli överförda till anslaget för regionalautvecklingsinsatser, från vilket länsstyrelserna i de fyra nordligaste länenskall kunna lämna särskilda iransporlut-vecklingsbidrag. Chefen för föreslårvidare att anslaget till trafiken på och minskas medlOmilj.kr. till 59,8 milj. kr. /92 och att en särskildutredningsman tillsätts för att se över stödet. Vidare föreslås att ersättningen för särskildarabatter vid flygtrafik till Golland avskaffas. För /92 föreslås att 14,5 milj. kr.avsätts för bidrag till kommunala flygplatser, huvudsakligen i . Post- och leleutredningen, som har behandlatverkens regionalpolitiska och sociala ansvar, avlämnade sitt slutbetänkande(SOU 1990:27) . Inom övervägs förnärvarande affärsverkens framtida styrning. Härvid behandlas också vissa delarav post- och teleutredningens förslag. På uppdrag av regeringen har under år1990 slutfört en omlokalisering av ca 100 arbetstillfällen till . Detövergripande mälet för arbetsmarknadspolitiken är full sysselsättning. Medlen för att uppnå detta mål är i första hand arbetsförmedling och ar betsmarknadsutbildning. Dearbetsmarknadspolitiska medlen fördelas i huvudsak utifrån den Prop.1990/91:100 regionala och lokala arbetsmarknadens problembild varför dessamedel Bil. 14 automatiskt har en regionalpolitisk profil. Detta framgår tydligtom man studerar utfallet för hur de arbetsmarknadspolitiska resursernafördelats på region.