prop · GE0339 · 1990-12-31 00:00:00 — Förbättringar isparandet bör enligl TCO ske på alla områden i ekonomin, även om ett negativtföretagssparande kan vara ett tecken på en god investeringsulveckling.Företagens negativa sparande beror dock både på investeringama i och iutlandet. TCO anser att LU 90 har varit för optimistisk i bedömningen avföretagen hemtagning av vinster från utlandsinvesteringar. LU 90 underskattardärför behovei av ökat sparande i hushållssektora och i den offentliga sektora. Statistiskacentralbyrån anför en liknande invändning mot vinslhemtag-ningamas storlek i LU90s kalkyler. SCB menar alt dessa fömtsätter en orealistiskt kraftig höjning avdirektavkastningen på del investerade kapitalet i utlandet. SCB påpekar dockalt om s.k. återinvesterade vinstmedel skall räknas som kapitalinkomst ibytesbalansen så ökar sannolikheten för all utredningens prognos ombytesbalansen kan komma all slå in. En sådan omläggning av statistiken innebäremellertid alt bytesbalansen liksom företagssparande och bmllonationalinkomslborde justeras även för kalkylens startår. Välfärden nu och iframtiden Prop. Statskontoretanser det troligt att effektiviteten i tjänsteproduktionen Bilaga 2 begränsasav att den även ges fördelningsuppgifler. En ökad avgiftsfinansiering skullefrigöra tjänsteproduktionen från fördelningsuppgiflema och möjliggöra eneffektivare produktion. skulle detta ställa ökade krav på denfördelningspolitik som förs via skatter och transfereringar. LU har låtitutreda skatters och transfereringars fördelningseffekter. Mol bakgmnd av vadsom ovan anförts anser statskontoret att del blir särskilt betydelsefullt attockså utreda den offentliga tjänsteproduktionens fördelningseffekter. Socialstyrelsenanser att välfärdsbegreppet måste baseras på hur individema faktiskt väljer.Man kan inte nöja sig med alt individer och hushåll har lika möjligheter attvälja. Styrelsen pekar bl.a. på all del fiims betydande klasskillnader ihälsotillstånd och välfardsförhållanden, att forskningen visar på ansenligalångtidseffekter i vuxenlivet p.g.a. olika uppväxtvillkor som bam, samt allbostadssegregationen har ökat . Denna bild avkomplicerade och dynamiska skillnader i välfärdsvillkor för befolkningenställer enligl styrelsen krav på välfardsbegreppet. Delta kan inle baseras påalt uppnå lika valmöjligheter för all medborgare - 'valet" begränsas föralltför många människor av faktorer utanför den enskilde individens kontroll. Socialstyrelsendelar LU 90s uppfattning all det allmänna hälsoläget förbättrats under1980-talet som vi fått en ökad marginalisering och segregering. Ävenom vi inle går mol del "2/3-delssamhälle" som utredningen diskuterarkan man enligt styrelsen tala om lydliga tecken på "1/lO-delssamhällel".Den "rikaste" respektive "felligasle" tiondelen skiljer sigalltmer i levnadsvillkor och delaktighet från del övriga samhället. Enliglstyrelsen är det därför viktigt atl man bl.a. ser över samtliga försäkrings-och välfärdssystem med höga "inträdeslrösklar". Det kan varanödvändigt att aktualisera kraftiga höjningar i garanlibelopp för alt göra dengenerella välfärdspolitiken mera generell och därmed minska behovei avselekliva insatser och antalet socialhjälpstagare. Förteckningöver avgivna remissyttranden långtids- ''ga 2 utredning SOU1990:14 Efterremiss har följande instanser avgelt yttranden över långtidsutredningen: (), expertgmppen för forskning om regional utveckling (ERU), iJämtlands län, (), riksgäidskontoret, ,, , , statensenergiverk, statens invandrarverk, statens pris- och konkurrensverk (SPK),(), statskontoret, slyrelsema för allmänna pensionsfonden,styrelsen för teknisk utveckling (STU), universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), fullmäktige i , Grossislförbundel , , , i (LO),, (), , (), , , , , (), , , , (). 1.2 Det ekonomiska läget 1.4 Reformer inom den offentliga sektora 2 Det ekonomiska läget 2.1 Den interaationella utvecklingen 2.2 Det aktuella läget i 2.4 Det långa perspektivet 3 Riktlinjer för inflationsbekämpningen 3.3 Penning- och valutapolitiken 4 Riktlinjer för reformer inom den offentliga sektom 4.1 Den offentliga sektora i ekonomin 4.2 Reformer för ökad välfärd 4.3 Regeringens resultatkrav på statsförvaltningen 4.4 Reformer i statens ägande och förvaltning av egendom 5 Riktlinjer för tillväxtpolitiken 5.8 Utbildning och forskning Bilaga 1: Svetisk ekonomi 6 Löner och konsumentpriser 7 Hushållens ekonomi och privat konsumtion Tabeller: Prop. 4Export och import av varor 8 7Timlön för samtliga löntagare 13 9Hushållssektoras disponiblainkomster, konsumtion och sparande 17 11Den offentliga sektorasinkomster och utgifter 21 Prognos i höglöne-resp. låglönealteraativet 12 2Nominell timlönekostnad inomindustrin 13 4Disponibel inkomst och privatkonsumtion 17 6Börsutvecklingen i Stockholmoch 1989-1990 24 Bilaga2: Sammanställning av remissyttratidena över Utredningensuppläggning och metod 1 Denekonomiska politikens inriktning 5 Denekonomiska tillväxten och utveckligen 11 Appendix:Förteckning över avgivna remissyttranden 25