prop · GE03144 · 1990-12-31 00:00:00 — Jag anser vidare i likhet med utskottet att man inte kanbortse frän att på förhand redovisade detaljerade regler för statenseftergifter av regressfordringar kan ge utrymme för otillbörligt utnyttjandeav systemet genom skenförsäljningar e.d. och att det ocksä kan föreliggasvårigheter att fömtse alla situationer i vilka en eftergift avregressfordran kan anses vara rimlig. Av dessa senare skäl börkreditgarantinämnden ha en tillräckligt vitt utrymme att utveckla en rimlig praxisi fräga om eftergift av regressfordringar som avser räntelän inom ramen for eninriktning som anges av regeringen. bör statliga regressfordringar som beror pä att värdeutvecklingen inom en region eller pä en viss ort har varit så svag an räntelänen saknar täckning i normala fall kunna efterges. Enligt utskottet behövs ett förtydligande av den innebörden i regeringens förslag för att läntagama inte skall behöva hysa oro för vad räntelänen kommer att innebära o viden framtida försäljning. Jag delar utskottets uppfattning. Räntelänen bör intemedföra större risker inom en svag region eUer ort i förhällande tiU andra regioneroch orter i riket. Därför bör en regressfordring som avser räntelän för egnahemefterges, om fordringen uppstått pä gmnd av att fastighetsprisutvecklingeninom en region eller pä en viss ort varit svagare än i riket som helhet och fwlusteninte har kunnat päverkas av husets säljare. Den trygghet förlåntagaren som följer av vad jag nu har förordat i fräga om eftergift avregressfordringar som avser råntelån för egnahem är en trygghet som avserförluster som en följd av en framtida utveckling av fastighetspriserna inom enregion eller på en viss ort som undandrar sig en närmare bedömning fränlåntagaren. Jag vill dock i sammanhanget påpeka att låntagaren liksom hittillsbär ett fullt personligt ansvar för att beslutet att göra en bostadsinvesteringär rimligt vid investeringstidpunkten. I fråga om kreditgaranti förinvesteringslån innebär således mina förslag att garantin tas i anspråk som enborgen, dvs. normalt efter en bristande betalning frän låntagaren, och attregressfordringar skall göras gällande i samma utsnäckning som statensfordringar pä gmnd av budgetfinansierade län för bostadsändamål görsgällande. I fråga om kreditgarantini en ny bostadsfinansiering vill jag slutiigen ta upp bostadsutskottetstillkännagivande om samordningen mellan den statliga kreditgarantin och detkommunala förlustansvaret för statligt garanterade investeringslän (1990/91 :BoU4s. I enlighet med vad jag har anfört om stadig kreditgaranti förinvesteringslän kommer olika regler att gälla för eftergift avregressfordringar beroende pä om garantin avser investeringslän eller räntelän.Eftersom kommunemas förlustansvar bara avser investeringslånet påverkas inte kommunemaav statens beslut i fråga om räntelånet. Nägra överväganden utöver vad somföljer av mina tidigare förslag i denna del (prop. 1990/91: 34 s. 35) behövsdärför enhgt min mening inte. Prop.1990/91: 144 4 Räntebidrag vid ny- och ombyggnad Mitt förslag: Dengaranterade räntan höjs utöver vad som följer av gällanderegler för räntebidrag enligt nybyggnads-läneförordningen för bostäder (1986:692), ombyggnadsläneförord-ningen för bostäder (1986: 693),bostadsfinansieringsförordningen (1974: 946) eller bostadslänekungörelsen(1967: 552). Skälen för mitt förslag: Iproposition 1990/91: 100 bil. 13 redovisade jag att utgiftema för räntebidragför /92 av stalsfinansiella skäl borde minskas med ca 6(X) milj.kr.utöver vad som följer av gällande regler om den ärliga upptrappningen isystemet och atl jag avsäg alt återkomma med förslag om hur besparingen skuUeläggas ut Jag återkommer till frägan. Medhänsyn till an begränsningen avses genomföras Prop.1990/91: 144 och att helärseffekien av begränsningen säledes blir dubbelt såstor som budgetärseffekten bör begränsningen i fråga om egnahem utformas som entidigareläggning av den ordinarie upptiappning som skuUe ha genomförts för är1993 enhgt nuvarande regler. Meddenna utgångspunkt förordar jag, i de fall bostadslänet har betalats ut föreutgången av , att de garanterade räntesatsema utöver vad som följer avgällande regler höjs för egnahem den 1 januari 1992.Den totala höjningen är 1992 blir dä för egnahem. För hyres-och bostadsrättshus bör av neutralitetsskäl den totala höjningen är 1992 bli ca70 % av den för egnahem, eUer . Detta fömtsätter en extra upptrappningpä för hyres- och bostadsrättshus. Omvad jag nu har förordat godkänns skulle därmed den totala höjning av dengaranterade räntan som återstår att genomföra för är 1993 för egnahem komma attbegränsas till . I samband med övergängen tdl en nybostadsfinansiering kommer, som jag återkommer till iföljande avsnitt, de garanterade räntesatsema att översättas till nettoräntesatserefter skatt. För egnahemmens del utgör med gällande skatteregler nenoutgiften70 % av den garanterade räntan. Den höjning av den garanterade räntan somåterstår att genomföra i samband med övergången till det nya subventionssystemetbör göras dä upptrappningen normalt skulle haskett. Uttryckt som ändring av nettoräntesalsen innebär det att den vid dettatillfälle bör höjas , lika för alla ägarkaiegorier och ialla upplätelscfoimer. Förde allmännyttiga bostadsföretagen innebär den förordade extra upptrappningenav garanterade räntor för ökade kapitalutgifter med ca /m2. 5 Nybostadsfinansiering för hus med räntebidrag för ny- eller ombyggnad enligtnuvarande regler Prop.1990/91: 144 Mittförslag: I fråga om hus med räntebidrag för ny- eller ombyggnad enligtnuvarande regler lämnas fr.o.m. statiig kreditgaranti förräntelån i den män den beräknade räntekostnaden (bmttoräntan) överstiger vadsom täcks av låntagarens fömtsätta egna betalning (nettoutgiften) och denskatteminskning eUer det skattekompenserande räntebidrag som kan beräknas församma räntekostnad. Underlagetför beräkningen av bmttoräntan och nettoutgiften vid övergängen är samma beloppsom utgör underlag för beräkningen av räntebidrag vid utgången av år 1992.1 frägaom hyres- och bostadsrättshus begränsas dock underlaget till vad som fallerinom av det schablonberäknade låneunderlaget för bostäder. Sombidragsunderlag för realräntebidrag används samma underlag som i fråga omberäkningen av det maximala beloppet för statlig kreditgaranti. Skälenför mitt förslag: I proposition 1990/91: 34 (s. 37) anförde jag bl.a. atlövergången till ett nytt stödsystem i princip borde genomföras utan att låntagarnaskapitalutgifter ökar mer än vad som följer av penning-värdeförsämringen. Jaganförde också att frågan om vilka hus som skall omfattas av skattekompenseranderäntebidrag, realräntebidrag och kreditgaranti eller enbart skattekompenseranderäntebidrag var beroende av ränteläget vid övergängen och att underlaget vidden tidpunkten inte var tillräckligt för ett preciserat förslag i denna del.Jag återkommer tUl frägan. Enligt boendekosmadsutredningensförslag skulle stadiga kreditgarantier för räntelån lämnas för hus medbostadslän utbetalade är 1979 och . För äldre hyres- och bostadsrätishusskulle endast skattekompenserande räntebidrag lämnas, dock högst med det beloppsom för omläggningen utbetalas enligt nuvarande regler forräntebidrag. Enligtmin mening bör, som jag har redovisat, övergången till en nybostadsfinansiering för beståndet genomföras pä ett sådant sätt an län-tagamaskapitalutgifter, oavsett individuella variationer i ränte- och bidrags-villkor,inte behöver öka som en följd av omläggningen. har individuellaräntebidragsvillkor blivit aUtmer svåröverskådliga. För hus med räntebidragenligt bostadslänekungörelsen (1967: 552) är bidragsvillkoren kopplade till färdigstäUandeär.För hus med räntebidrag enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974: 946)och motsvarande senare bestämmelser är den urspmngliga garanterade räntanberoende av tidpunkten för bostadslånets utbetalning medan extra upptrappningarsom regel har kopplats till färdigstäUandeär. Bidragsvillkoren kan ocksä varaolika beroende pä om lånet avser nybyggnad eller ombyggnad. Med hänsyn tiUdelta anser jag att villkoren vid övergängentill en ny bostadsfinansiering bör anges pä ett generellt sän med Prop.1990/91: 144 utgångspunkt i de bidragsvillkor som gäfler i enskilda fall för är1992. Riksdagensbeslut om ny bostadsfinansiering innebär att det för hus med räntebidrag förny- efler ombyggnad enligt nuvarande regler skall lämnasstadigt stöd till räntekosmaden i form av stadig kreditgaranti för räntelän ochrealräntebidrag samt, för hyres- och bostadsrätishus, skattekompenseranderäntebidrag. I fråga om beräkningen av stödens storlek m.m. förordar jag ihuvudsak följande. Utgångspunktenbör vara en räntekostnad som beräknas som produkten av ett bidragsunderlag ochen räntesats. Bidragsunderlaget vid övergången bör motsvara det bidragsunderlagsom vid utgången av är 1992 används för beräkning av räntebidrag enligtnuvarande regler. Räntesatsen bör utgöras av den räntesats som används förberäkningen av sådant räntebidrag, dvs. den s.k. subventionsräntan. Detskattekompenserande räntebidraget för hyres- och bostadsrättshus bör lämnas med30 % av en sålunda beräknad räntekostnad, i förekommande fall ökad med enberäknad räntekosmad för räntelän med statiig kreditgaranti. Bidragstidenräknas frän husets färdigställande. Bidraget beräknas i övrigt pä samma sättsom för hus som byggs eller byggs om efter är 1991. Föratt förenkla bidragsberäkningen i de fall endast skattekompenseranderäntebidrag lämnas och länet avsett nybyggnad förordar jag dock att bidragsunderlageti sådana fall skall vara oförändrat intill förflutit frän husets färdigställandeoch därefter minskas med lika stora ärliga belopp i 25 är. Om huset är 1993 äräldre än bör bidragsunderlaget fr.o.m. är 1994 minskas med lika storaårliga belopp under den återstående bidragstiden. På motsvarande sätt förordarjag om länet avsett ombyggnad an bidrags-underlaget skall vara oförändratintill förflutit frän husets färdigställande och därefter minskas medlika stora ärUga belopp i 20 är. Somjag har anfört tidigare bör skattekompenserande räntebidrag utbetalas med högstdet räntebidragsbelopp som utl)etalas är 1992. Under fömtsättning att bidragetgrundas pä en oförändrad räntesats kommer alltså bidragsbelopf>et i dessafall att vara detsamma till dess att bidragsunderlaget har minskat sä mycket attbidragsandelen blir . Därefter kommer bidragsbeloppet ärligen att minska. Statligkreditgaranti för räntelån bör kunna lämnas för alla hus i den män denberäknade räntekostnaden (bmttoräntan) överstiger vad som täcks av låntagarens fömtsättaegna betalning (nettoutgiften) och den skatteminskning eller det skattekompenseranderäntebidrag som kan beräknas för samma räntekosmad. Någon avgränsning avkreditgarantin till hus av viss ålder bör säledes inte göras. Denärliga nenoutgiften, dvs. låntagarens fömtsätta egna betalning, bör beräknasmed utgångspunkt från samma bidragsunderlag men efter en räntesats som för år1993 skall bestämmas till -i fråga om hyres- och bostadsrätishus den garanterade räntesats som gäfler förhuset vid utgången av är 1992 och -i fräga om egnahem av den garanterade räniesats som gäller för Prop.1990/91: 144 huset vid utgängen av är 1992. Avde skäl som jag har redovisat i det föregäende (avsnitl 4) förordar jag attnettoräntesatsen under är 1993 höjs vid det tillfälledä den garanterade räntan enligt nuvarande regler skulle ha höjts. Därefter börnettoräntesalsen inför varje nyn bidragsär ökas med ett tal som molsvararinflationen på samma sätt som i fråga omnyproduktionen. Underlagetför beräkningen av bmttoräntan och nettoutgifien bör vid övergången utgöras avsamma belopp som utgör underlag för beräkningen av räntebidrag vid utgången avår 1992.1 fråga om hyres- och bostadsrättshus bör underlaget dock begränsastill vad som faller inom av det schablonberäknade läneunderlaget förbostäder. Avvad jag har anfört om gmndema för att bestämma den garanterade räntani nuvarande system följer att effektema av mitt förslag om nettoräntesatserunder är 1993 inte exakt kan redovisas efter husens färdigstäUandeär. Iflertalet nybyggnadsfall kan dock effektema i fräga om nelloräntesatser för hyres-och bostadsrättshus - sedan också den nämnda höjningen med 0,15 procentenheterhar slagit igenom - beräknas bli följande. Medhänsyn till att av räntekostnaden i den nya bostadsfinansieringen täcksantingen genom skatteminskning eller genom en skattekompenserande räntebidragkommer, vid ett ränteläge pä är 1992, ränlelän inte att behövas för hussom färdigstäUts är 1978 eller tidigare. Realräntebidragbör lämnas efter samma gmnder som för hus som byggs eller byggs om efter år1991. Det innebär bl.a. att realräntebidrag vid höga realräntor helt ellerdelvis träder i stäUet för kreditgarantier för ränlelän och att realräntebidraglämnas oberoende av faktisk belåning. böranvändas samma underlag som jag har förordat i fråga om beräkningen av detmaximala beloppet för sådan kreditgaranti för dessa hus. Ilikhet med vad som gäller i fräga om realräntebidrag för nyproduktionen bör detutbetalade bidragsbelopjjei minskas med en tiondel av realräntebidragets fullabelopp för varje är av bidragstiden fr.o.m. det elfte aret efter färdigställandet.Mellanskillnaden fömtsätts bäras av låntagaren i form av ökade betalningar. Vad jag nu har förordatnär det gäller underlaget för beräkningen av maximibeloppet för statiigkreditgaranti för räntelån och bidragsunderlaget för beräkningen avrealräntebidrag innebär att för sådana hyres- och bostadsrättshus som förnärvarande har räntebidrag i den s.k. räntebidragstrappan blirbidragsunderlaget för skattekompenserande räntebidrag vanligen nägot större änunderlaget för övriga delar av stödet. Omfördelningen av kapitalutgifter i detnya systemet kommer säledes för dessa hus att gmndas pä samma begränsningar somgäller . Jag vill i sammanhanget ocksäberöra vissa ikraftträdandefrågor. Enligt fattade beslut skall det nyabostadsfinansieringssystemet näda i kraft i fräga om nya husoch i fräga om hus med räntebidrag enUgt nuvarande regler.Jag avser att lämna regeringen förslag om innehållet i debidragsförordningar m.m. som det nya systemet fömtsätter. Avsikten är därvidatt alla hus med bostadslän utbetalade före utgängen av skafl haräntebidrag enligt nuvarande regler t.o.m. utgången av . Hus med länutbetalade efter utgången av är 1991 avses fä stöd enligt nya regler fr.o.m. är1992. Vissalåntagare befinner sig tidsmässigt i ett sädant skede av byggprocessen att dekan påverka tidpunkten för länets utbetalning och därför ocksä själva välja omde skall omfattas av nya eller äldre bestämmelser för är 1992.1 dessa fall harlänsbostadsnämnden fattat ett beslut om bostadslän och projektet färdigställsockså . Om låntagaren väljer att avstä frän utbetalning under är1991 innebär mitt kommande förslag att låntagaren skall kunna begära enomprövning av bidragsunderlagets storlek. I bidragsunderlaget kommer dä ocksä atlingå räntetillägg för tiden från färdigstäUandet tUl ärsskiftet 1991-1992 dä bidragstidemai det nya systemet kommer att börja löpa. Prop.1990/91: 144 6Tillfälligt Stöd för vissa låntagare med räntebidrag för ny- eller ombyggnadenligt nuvarande regler Mittförslag: Till sådana låntagare med räntebidrag för ny- eller ombyggnad enligtnuvarande regler som avstår från realräniebidrag och kreditgaranti för räntelånbetalas ett extra räntebidrag under tvä år frän . Skälen för mitt förslag: Rflcsdagensbeslut om ny bostadsfinansiering Prop. 1990/91: 144 innebär i fräga om hus medräntebidrag enligt nuvarande regler atl räntebidragen avskaffas för tid efterutgången av . I proposition 1990/91: 34 (s. 37) anförde jag bl.a. anfrågan om etl tillfälligt stöd till låntagare som avstår frän stadigtgaranterade räntelån borde prövas i ett senare sammanhang. Jag ätericommcr nu tUlfrägan. Enligt min mening är det skäligt att de låntagare som själva förframtiden avstår från realräntebidrag och stadigt garanterade räntelän fär en möjUghetatt över en begränsad tid anpassa sig till de ökningar av kapitalutgiftema somföljer av ett sådanl beslut. Jag förordar därför att dessa låntagareövergångsvis fär ett extra räntebidrag imder vart och ett av åren 1993 och1994. Beräkningenav det extra räntebidraget bör ta sin utgångspunkt i de räntebidragsbelopp -räknat för helt är - som faktiskt lämnas för dessa hus vid utgången av är 1992.Med hänsyn tiU att låntagarens räntekostnader är subventionerade tdl genomskatteminskning efler skattekompenserande räntebidrag måste beräkningen av det exnaräntebidraget dock modifieras i förhällande till hur nuvarande räntebidragberäknas för dessa hus. Förhyres- och bostadsrättshus, som i fortsättningen fär skattekompenseranderäntebidrag för av räntekosmaden, bör extra räntebidrag sålunda komma ifråga först till den del det tidigare räntebidraget överstiger av denräntekostnad som ligger till gmnd för beräkningen. Ifräga om egnahem, för vilka skatteavdrag fortsättningsvis fömtsätts göras förhela bmttoräntan utan avräknande av räntebidrag, bör det extra räntebidragetberäknas med utgångspunkt från att den nuvarande räniesub-ventionen tiU 30 %ersätts av skaneminskning genom ränteavdrag. Detextra räntebidraget bör mot denna bakgrund gmndas på för hyres- och bostadsrättshusden del av det tidigare räntebidraget som överstiger av den beräknaderäntekostnaden och för egnahem av det tidigare räntebidraget. För är 1993bör extra räntebidrag lämnas med tvä tredjedelar av detta belopp. För är 1994bör det extra räntebidraget minskas lUI en tredjedel av samma belopp. Somframgått av det föregående är en fömtsättning för det av mig nu föreslagnaextra räntebidraget att låntagaren avstår frän statligt siöd i form av kreditgarantiför räntelän och reah-äntebidrag. Den som vill ha extra räntebidrag bör därförgöra en särskild ansökan om atl få extra räntebidrag. Av administrativa skälbör en sådan ansökan ha kommit in till länsbostadsnämnden senast den 30 juni1992. Jaguppskattar statens utgifter för exo-a räntebidrag ull 4(X)-600 milj.kr. för detförsta året. Jag har därvid antagit att en stor andel av de äldre husens ägarekommer att välja detta altemativ särskilt i fråga om egnahem. Statens merkostnaderför bidraget i relation till kostnaden för realräntebidrag är beroende av utvecklingenav ränta och inflation. Beroende pä de antaganden om inflationens utvecklingsom nu kan göras torde statens merkostnader för bidraget bli väsentiigt lägreän de beräknade utgifter som jag har redovisat. 7 ÖvrigaStödformer med räntebidrag Prop.1990/91: 144 Mittförslag: Räntebidrag enligt förordningen (1987: 258) om stöd förflerbarnsfamiljer för köp av egnahem slopas och ersätts medrealräntebidrag och kreditgaranti för ränlelän av samma lyp som vid ny- ochombyggnad. Till låntagare som avstår från realräntebidrag och kreditgaranti förräntelän betalas ett extra räntebidrag från . Räntebidragenligt, förordningen (1984: 614) om län för förvärv av vissa fastigheter somhar förköpts enligt förköpslagen (1967: 868), förordningen (1983:40) omräntebidrag för underhällslån i vissa fall, förordningen (1985: 352) om lån m.m.för gatukostnadsersättning i vissa fall (upphävd 1990: 648), förordningen(1977: 332) om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m.m.(upphävd 1980: 334) samt 4 a § förordningen (1982: 644) om län för byggnadstekniskaåtgärder i bostadshus avvecklas i etapper under tre är med början den 1 januari1993. Skälenför mitt förslag: Räntebidrag av samma typ som vid ny- och ombyggnad lämnas förnärvarande även enhgt förordningen (1987: 258) om stöd för flerbarnsfamiljerför köp av egnahem, förordningen (1984: 614) om lån för förvärv av vissafastigheter som har förköpts enligt förköpslagen (1967: 868), förordningen(1983: 40) om räntebidrag för underhållslån i vissa fall, förordningen (1985:352) om lån m.m. för gatukosinadsersättning i vissa fall (upphävd 1990: 648)samt förordningen (1977: 332) om stadigt stöd till energibesparande åtgärder ibostadshus m.m. (upphävd 1980: 334). Enligt4 a § förordningen (1982: 644) om län för byggnadslekniska älgärder ibostadshus lämnas också sädana räntebidrag i för åtgärder somgenomförts med stöd av förordningen. En fömtsättning för bidrag är anlåntagaren är ett allmännyttigt bostadsföretag, att lånebeslutet meddelatsefter och att åtgärden påbörjats vid utgången av är 1985. Omfattningen avräntebidrag i dessa faU under är 1990 redovisas i följande tablå. Stödför flerbarnsfamiljer för köp av egnahem Län för förvärv av vissafastigheter som förköpts Räntebidrag för underhäUslän' Lån m.m. för gatukostnadsersättning Stöd tUl energibesparande älgärder Omfattningen av desärskilda räntebidragen i kan inte Prop. 1990/91: 144 angessärskilt eftersom de i redovisningshänseende behandlas som räntebidrag enligtbostadsfinansieringsförordningen (1974: 946). Jagtar först upp frägan om stöd för flerbarnsfamiljer för köp av egnahem. Iproposition 1990/91: ItX) bil. 13 (s. 34) har jag förordat att stödformen slopasi fråga om nya ärenden. I avvaktan på ställningstagande tUl förslagethar regeringen beslutat att län och bidrag för ändamålet inte lämnas för köp fr.o.m.den 1 febmari 1991.1 fråga om äldre ärenden kan det enligt min mening integöras nägon skillnad meUan stödet för köp av egnahem och stödet för ny- ochombyggnad av bostäder. Nuvarande räntebidrag bör därför även i dessa fall den 1januari 1993 ersättas av realräntebidrag och kreditgaranti för räntelån enligtsamma ordning som skall gälla vid ny- och ombyggnad. Bidragsunderlagetbör vid övergången motsvara det belopp som enligt nuvarande regler skulle halegat till gmnd för beräkningen av räntebidrag. I likhet med vad som skaU gällavid ny- och ombyggnad bör bidragsunderlaget sedan förändras på samma sän som entänkt räntelän. Nettoräntesalsenär 1993 bör vara av den garanterade ränta som skulle ha gällt enligtnuvarande regler och därefter ärligen ökas i takt med inflationen underföregående lolvmånadersperiod. Ifråga om förmånsrättsläget för pantsäkerhet för räntelän förordar jag att sammaregler skall gälla i dessa fall som jag har förordat i fråga om räntelän vidny- och ombyggnad av bostäder. Avmina förslag följer att övergängen kan genomföras utan att den enskildeskapitalutgifter ökar. Med hänsyn till vad jag har förordat i det föregäende omeftergift av statens regressfordringar i kreditgarantisystemet kommer denenskilde ocksä att skyddas mot förlustrisker som uppslår pä gmnd av att fastighelsprisutvecklingeninom regionen eUer på orten har varit svagare än i riket som helhet. Förlåntagare som avstår frän realräntebidrag och stadig kreditgaranti för ränlelänförordar jag att nuvarande räntebidrag i dessa fall slopas den 1 januari 1993och att ett extra räntebidrag betalas under tvä år på samma sätt som jag harförordat i fiiga om egnahem vid ny- och ombyggnad (avsnilt 6). Jagövergår nu till frägan om räntebidrag enligt förordningen (1984: 614) om länför förvärv av vissa fastigheter som har förköpts enligt förköpslagen (1967:868), förordningen (1983: 40) om räntebidrag för underhällslän i vissa fall,förordningen (1985: 352) om lån m.m. för gatukosinadsersättning i vissa fall(upphävd 1990: 648), förordningen (1977: 332) om stadigt stöd till energibesparandeåtgärder i bostadshus m.m. (upphävd 1980: 334) samt 4 a § förordningen (1982:644) om län för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus. Som har framgått av minredovisning av stödets omfattning är antalet ärenden liiet och beloppenbegränsade. Med hänsyn tiU detta förordar jag att stödformerna slopas. För attge de berörda en rimlig tid för anpassning bör dock avvecklingen ske i etapper.Med hänsyn tiU atl aweckUngen i dessa fall föresläs bli obUgatorisk börövergångsperioden vara nägot längre än jag har förordat i de fall låntagareavstår frän realräntebidrag och statlig kreditgaranti. I fräga om egnahem, förvilka skatteavdrag fortsättningsvis fömtsätts göras för hela bmttoräntan utanavräknande av räntebidrag, bör räntebidraget beräknas med utgångspunkt från attden nuvarande räntesubventionen till ersätts av skaneminskning genomränteavdrag.