prop · GE0381 · 1990-12-31 00:00:00 — allt penningvärde tillFilminstitutets allmänna verksamhet, samt att satsa en minst lika stor summa påsamproduktion och förvärv av visningsrätt till svenska långfilmer. De statsbidrag som utgår till filmändamål har räknats upppå samma siiit som andra bidrag inom det statliga området. Biografavgiftcrna kan beräknas till 70 milj.kr. för builgetåret1991/92. Viileogramavgifterna kan beräknas till 40 milj.kr. Intäkterna från och ränteintäkterkan för /92 beräknas till 17 milj.kr. Det generella statsbidragsom jag i liet följande kommer all föreslå skall tillföras filmfonden beräknasför /92 till 29 milj.kr. Totalt innebär ileila att filmfoniienför /92 kommer att tillföras 155 milj.kr. Beräkningarna ärosäkra på vissa punkter, eftersom utvecklingen är svår alt förutse. De beräknade intäkterna för /92 kanjämföras med lie intäkter som tillföriles filmfonden /90. Genom biografavgifiertillfördes ilå filmfonden , genom videogramavgifter 58 107 000kr., genom och rän-leiniäkter 19 635 000kr. och genom ell generellt statsbidrag . Intäkterna beräknas alltså bli ca 20milj.kr. lägre för /92 än utfallet för /90. 9 Fördelningen av filmfondens medel Reglerna om fördelningen av filmfonilens meilel finns i 32§ film- och viileoavtalet. Fondmedlen skall användas meil lägst förstiftelsens engagemang i produktion av svensk film. På ilenna punkt har detinte skett någon ändring i förhållande till ilet tidigare avtalet. I delförlängda avialei är ilet emellertiil inle längre möjligt all föra resurserfrån detta ändamål till stiftelsens gemensamma förvaltning. För budgetåret1989/90 lillföriles detta ändamål 41,7 milj.kr., varav 6,5 milj.kr. överfördesför stiftelsens gemensamma förvalming, för ailminisiialiva basresurser samt iivrigafilmkulturella änilamål. Den summa som då återstod för stiftelsens egnaengagemang i svensk filmproduktion var 35,2 milj.kr. Denna summa skall jämförasmeil ell beräknat belopp på 31 milj.kr. för bud-geiärei 1991/92. Lägst av de i filmfoniien tillgängliga medlen skallanvändas för proiiukiionsstöd till svenska långfilmer. I tiet tidigare avtaletskulle lägst av medlen användas för produktionsgarantier till motsvarandeändamål. I ilet nya avtalet har termen produklionsgaranti ersatts med proiiukiionsstöd,eftersom den senare termen bättre beskriver stödformens /90 tillföriles detta ändamål60,2 milj.kr. 1990/91: 81 för /92 beräknas deltaändamål tillföras 58,9 milj.kr. 1 ilet tidigare avtalet skulle lägst av defördelningsbara medlen i filmfoniien avsättas för |)roiluktionsgarantier tillsvenska kortfilmer. Enligt ilet förlängda avtalet skall lägst av medlenavsättas för produktionsstöd till svenska kortfilmer. I det nya avtalet hartermen produktionsgarantier ersatts meil produktionsstöd av samma skäl somgäller för långfilmsstöd. /90 tillfördes ändamålet 9,2 milj.kr.och för /92 beräknas detta ändamål tillföras 6,2 milj.kr. I ilel tidigare avtalet skulle lägst av ile förilelningsbaramedlen i filmfonden avsättas för att främja spridning och visning av värdefullfilm. Enligt del förlängda avtalet skall lägst avsällas för iletta /90 tillfördes detta ändamål 9,1 milj.kr. och för builgetåret1991/92 beräknas iletta ändamål tillföras 6,2 milj.kr. För stiftelsens gemensamma förvaltning, för aiiminislrativabasresurser för viss verksamhet, saml för övriga filmkulturella ändamålavsattes i det tidigare avtalet högst av de fördelningsbara medlen i filmfoniienom de totalt i filmfonden disponibla medlen för ell budgetår var i intervallet11 1-120 milj.kr. och högst om de var i intervallet 101-110 milj.kr. i prisläge ilen 1 juli1982. Understeg ile totalt fördelningsbara intäkterna uniler ell budgetår 100 milj.kr.i prisläge skulle högst av ile förilelningsbara medlen tillförasdelta ändamål. Enligt ilet nya avtalet skall högst av ile förilelningsbaramedlen i filmfoniien användas för detta ändamål. Överstiger de i filmfonden disponiblamedlen för ett budgetår 100 milj.kr. i |)risläge den får av lieöverskjutande medlen högst användas för änilamålel. /90tillfördes detta ändamål 40,3 milj.kr. Uniler /92 får styrelsenanvända den i avtalet avsalta reserven på för iletta ändamål. Builgetåret1991/92 beräknas iletta ändamål tillföras 35,7 milj.kr. och om reserven används38,8 milj.kr. 1 det tidigare avtalet skulle av de förilelningsbara medleni filmfonden användas för film- och videobranschernas branschfrämjande åtgärder.På denna [)unkt sker det inga förändringar i ilet förlängda avtalet. Budgetåret1989/90 tillföriles delta ändamål 5,2 milj.kr. och för /91 beräknasiletta ändamål tillföras 4,7 milj.kr. 1 ilet tidigare avtalet skulle av de förilelningsbaramedlen i film-fonden avsättas för siöil till produktion eller distribution avvärdefulla viileogram. Detta gällde uniler förutsättning att ile förilelningsbaramedlen var i intervallet 101-110 milj.kr. i prisläge ilen . Var de förilelningsbaramedlen i intervallet I 11-120 milj.kr. i prisläge ilen skulle 4 %avsättas och var de fördelningsbara meillen mer än 121 milj.kr. i [)rislägeilen skulle lägst avsättas. I ilet förlängda avtalet skall lägst av de förilelningsbaramedlen i filmfonden användas för detta änilamål. /90 tillfördes dettaändamål 4,3 milj.kr. /92 beräknas detta ändamål tillföras 4,7 milj.kr. t2 1990/91. I ilet tidigare avtalet skulle -av ile fördelningsbaramedlen i film- Prop. 1990/91; 81 lonilcn avsättas för stöd till biografer.Detta gällde under förutsättning all de förilelningsbara medlen var 1 1 1 milj.kr.eller mer i prisläge . Enligt del förlängda avtalet skall lägst3 % användas till stöd föl biografer. /90 tillfördes dena änilamål6,2 milj.kr. och lör /92 beräknas iletta ändamål tillföras 4,7 milj.kr. 10 Anslagsberäkningar för /92 1990/91:100 upptogs anslagen Fiakistöil för filmoch Filmslöil meil [)reliminäri beräknade belopp i avvaktan på förevarandesärskilda proposition. Slutliga förslag till meilelsanvisningar kan nuföreläggas . Inför arbetet meil en treårsbuilgei för siatens biografbyråfick byrån i uppdrag all redovisa hur del statliga frakislöilel för filmanvänts och all bedöma vilka effekter stödet haft. Del statliga frakislöilelsyftar till all allmänt förbättra biorepertoaren viii ile minilre biograferna. har i en rapport. Frakislöilel och de.sseffekter, reilovisal uppilragel. Biografbyrån har i sill arbete meil rapporien haft medverkanav siais-konioret. Andelen granskade filmer som blivii fraktstöilsberälligailehar uniler ökat från till 4. Biografbyrån har också slLulciaihur frakislöilel har fönlelais i relation iill hur publikdragande filmerna harvarit. av antalet beslutade frakisiödsiitlar har varit sådana att lie ilragilstor publik (mer än 100 000 besökare) meilan av liilarna har lockat färrebesökare. Biografliyiån har gjort en ileialjeiail analys av antalet visningarav fraktstöilsberälligaile filmer för ilet första kvaiialel 1988. Genomgångenger viil handen att av ilessa filmer visades upp till tre visningslillfällenoch alt del var av filmerna som visailes vid mer än 10 tillfällen. Av ilefilmer som visailes vid mer iin 11) lilllällen är si)riilningen stor. En del avilc filmerna tillhör kategorin publikfilmer, som meil slor sannolikhet skulleha visats även om frakisiöd inle haile uigåtl. När ilet gäller ile filmer somhar visats vitl ett fåtal tillfällen ställer sig biografbyrån frågan om intevisningen skulle ha Prop. 1990/91: 81 kommit till slånil även om ilel inte hailefunnits eil fraktstöil. Statskontorets analys avser antalet visade fraklslödsfilmeri lelaiion till del totala antalet visade filmer på ile mindre biograferna iNorrbotten och . Mätperioden avser tre olika år. Analysen visaratt i Västerbotten sjönk andelen visade fiaktstödsfilmer efter del all frakislöilelkommit all gälla i delta län. I , där fraktsiöil utgått unilerhela perioden, sjunker andelen visade fraktstödsberäitigade filmer från till 20 % 1988. Utvecklingen i ile två länen är nästan identisk trots all fraktstöilinfördes i milt . Den slutsats biografbyrån drar är all ilet statliga frakislöilel inte i . nämnväril utsträckning har ilen effekt som varit avsikten, nämligenall på lie mindre biograferna påverka repertoaren i riktning mol eit siöire utbudav kvaliietsfilmer, Utnytijanilel av frakislöilel har generelli sett minskal.Biografbyrån har kunnat betala ul fullt ansökt belopp utan att ulnyilja helaanslagsposten. För /90 ålersloil mer än . Visningenav fraktstöilsberättigail filni har sjunkit samtiiligi som en större anilel avfilmerna har blivit frakislöilsberätligaile. En del av ile fraktsiöilsberäiii-gailefilmerna har visat sig kommersiellt gångbara och ilärför ulan behov av fraktstöil. Del statliga frakislöilel har enligt biografbyrån blivit ellbiogiafsiöil riklal till ile små biograferna i stället för ett siöil förvisning av kvalitets-film. Biografbyråns rapport har varit remiiterati och remissvarhar inkommit från , Folkets HusföreningarnasRiksorganisation, Film- Och Videobranschens Samarbetskomniiité, Polfilm,, Stiftelsen , SverigesFörenade Barn- och Ungdomsfiltnstudios, u.p.a., SverigesFörenade Filmstudios och Triangclfilni. Remissinstanserna slöiljer i huvudsak biogratliiyiånsanalys av det statliga fraktstödets effekter för visning av kvaliieisfilm. och Bygdegärdarnas Riksförbundmenar all ilei statliga fraktstödei bör ersättas av ett system med förluslgaranti-siöil.Den ekonomiska situationen för ile små biograferna i landsorten är svår. Dedrivs mer eller mindre med ideella insatser. Fraktstödei har haft stor betydelse,men del administrativa förfaranitet har motverkat slöilets syfte. Det avgörandeför filmsättare och föreståndare är om filmerna kan möta en publik och inte omfilmen är berättigad till fraktsiöd eller inle. Film- och Videobranschens Saniarbctskommittc anser att fraktsiödär bra, men att stödet bör utökas till av fraktkostnaderna. Den ekonomiskastöileffekten skulle ilå bli mer kraftfull. u.p.a.delar denna uppfattning. Stiftelsen menar all de resursersom nu finns för fraktstöil även i framliden kan användas för att siöilja ochbredda utbudet av kvaliieisfilm utanför storslailsområilena. på de olika stödformer som finns bl.a. genom fraktstöd,biografstöd, Prop. 1990/91: 81 parallelldistribution av film och den verksamhetsom visningsnämnden vid institutet bedriver. Enligt är delangelägel att en förstärkt samverkan kommer till slånit mellan olika formerför slöil till kvaliieisfilm. För att nå ilel målet anser institutet att demedel som finns för fraktstöd för film bör överföras till visningsnämndenvid institutet. Polfilm och Triangelfilm delar båila biografbyråns uppfaltninatt fraklstödels effekter inte har blivit de avsedda. Båda anser likaledes attnuvarande resurser för fraktstöd bör föras över till visningsnämnilen vidFilminstitutet. För Folkets har frakislöilelhaft en slor betydelse. Organisationen vill att förslagtill förluslgarantistöd prövas som en del i en mer samlad kulturpo-litisköversyn av samhällets biografpolitik. Det är först i ell sådant perspektiv somman kan ta ställning till om administrationen av fraktstödet skall flyttas frånbiografbyrån. Organisationen vill inle utesluta att i enframlid får en vidgad roll för alt söka bevara biografer i hela landet. Det är uppenbart au ilel statliga fraktstödei för film inlehar fått de avsedda effekterna. Det visar både biografl:)yråns rapport ochremissvaren. visar på de olika stödformer som finns. Jag ärav den uppfattningen all ilel är lämpligt att nu avveckla ilei siailiga fraktstödeiför film och att överföra motsvarande resurser från delta anslag till visningsnämndenvid . Resurserna skall av visningsnämnden användas för sammasyfte som ilet statliga fraktstödei, ilvs. för spridning och visning avkvalitetsfilm. Del bör ankomma på att närmare la ställning tillhur dessa resurser skall användas, samt au följa re-sultaien av verksamheten. 1989/90 Utgift 49 384 000 1990/91 Anslag 55 739 000 1991/92 Förslag 59 229 000 För stiftelsen verksamhet gäller1982 års film-och videoavtal, godkänt av regeringen . Ändringarinfördes i avtalet, för statens del genom beslut . ilen 29 augusti1985, , och ilen , den 1 1maj 1989 samt . Enligt avtalet, som är slutet mellan statenoch organisationerna inom film- och viileobranscherna, skall avgifter tillstiftelsen erläggas av biografägare och video-gramulhyrare. Avgifterna tillförsen filmfonil för all enligt närmare bestämmelser i avtalet användas för produktion av svensk film, för alt främja spridning och visning av värdefull film, förbranschfrämjande Prop. 1990/91 änilamål samt för övriga filmkulturellaändamål. Från anslaget utgår bidrag enligt följandesammanställning. Främjande av spridning och visning av värdefull film insatser för barn och ungdom har lämnat in en fördjupad anslagsframställning förbudgetåren 1991/92-1993/94. Institutet hardessutom enligt ett uppdrag från regeringenöverlämnat en särskild rapport, , därerfarenheterna och framtidsutsikterna förett filmstödssyslem av nuvarande typbehandlas. Båda framställningarna redovisas här i ett sammanhang. Institutet föreslår inte någonomprövning av verksamheten eller förändradinriktning av arbetet. budgclårcl IQ91/').2 ProdukliorisMöd iill r>vciisk;i korlfilmcr Institutet föreslår, i likhet meil , eu antalnya finansierings- Prop. 1990/91: 81 källor för verksamheten: 1En 10-()rocentigavgift på beial-TV-kanaler för långfilm 2Överföring av kabelnämnilensöverfinansiering meil 10 milj.kr. i avvaktan på belal-TV-avgifien 3En tillfälligsärskild höjning av TV-avgiften med . till förmån för svensk filmproduktion Instiiuiei beräknar sina anslagsbehov enligt följande (milj.kr. 1 I avvaktan på all nya finansieringskällor skapas enligt j)unkierna I och 2 ovan ett specialilestineral anslag till A-änilamål -I- 34,7 3Främjande avspridning och visning av värilefull film -1-2 4Film- och viileoverksläder -i- 5 Dch ungilomsfilmmönslringen -i- 0,5 Slutligen föreslår inslilutet att medvärileskalleutreilningensförslag (i beiänkanileiSOU 1987:45) om avdrag för ingående mervärdeskatt på produktions-och kopieringskostnader för svensk film genomförs. Institutets utgångspunkter i form av en analys av uppnåddaresultat sammanfallas under . Institutet menar attiless engagemang i filmproduktionen i samspelet meii övriga producen-icrresulterat i att ilel finns en svensk filmproduktion som är väril all lalaom. Institutel ser dock barn-, ungdoms- och familjefilm som ett område försärskilda satsningar inför 1990-talet. filminstilulets visningsverksamhei gör institutel tillilen största film-ilisiribulören i meit av marknaden. Sverigehar en breilil på repertoaren som överträffar många andra länders. Institutethar uniler perioden /76-1988/89 salt I 013 filmer i distribution. Detekonomiska målet att filmerna skall bära sina egna kostnader har uppnåttsenligt institutet, om man beaktar att insiitutets filmbank rymmer ell stort anialännu inle ulnylijaile filmrättigheter. Förluster har dock uppkommit för distributionenseilan /85. Antalet impor-lerailc och distribuerade barn- och ungilomsfilmerhar minskat kraftigt seilan 1985/86. Antalet biografbesökare har minskal kraftigt sedan institutelbörjade föra statistik - från ca 40 miljoner 196.V64 till ca 17 miljoner1989/90. l'n tydlig koncentration av besökarna Iill ett fåtal stora publikdraganilefilmer har skett. av ile svenska filmerna 1989/90 sågs av färre än 5 000personer, av högst 20 000. Förklaringen till nedgången är naturligtviskonkurrens från TV och video och kabel-TV. Institutet redovisar också verksamheten meil parallelldistribulion av Prop. 1990/91: 81filmer till biografer på mindre och meilelslora orier, biografsiödci, Ci-nemateket, filmarkivei, dokumentation, festivaklellagande,förlag, teknisk information,tidningar, filmpedagogisk verksamhet, produktionsteknisk och adminisiralivservice. framtid är delvis oroväckande enligt institutet, främst därför att viileoiniäkternaminskar kraftigt, från 77 milj.kr. /90 till beräknade 61 milj.kr. Inkomsterna från biografbesökenberäknas komma att ligga kvar på lingetar nuvarande nivå. Del minskade besökarantalei kompenseras i stort sen av höjda biljettpriser. Minskningen av intäkterna går i första hanil ut över stödet till produktion av svensk långfilm. En förutsättning för förlängningen av film- och videoavial har varit att statsbidrag även i fortsättningenutgår till stiftelsen . Enligt avtalet skall avgiftsinkomster och bidrag av olika slagsamlas i en fond och fördelas mellan olika ändamål enligtprocenttal som anges i avtalet. Tillgången på medel förfonden är beroende av intäkterna frånbiografavgifter och videoavgifter. /92 beräknas fonden tillföras126 milj.kr. Uniler förevarandeanslag bör för /92 sammanlagt 29 milj.kr.av statsmedel tillföras fonden. Dessa meilel kommer atifördelas i enlighet medprocentsatserna i avtalet. Totalt kommer alliså fonden all ha tillgång till ca155 milj.kr. Staten bör vidarerikta vissa bidrag direkt till särskildaverksamhetsområden. Härigenom kommer resurstilldelningen för dessa områdenall bli större än som följer av avtalets fördelningsregler. Den svenska kortfilmsproduktionen har kunnat erhålla stöilpå två olika sätt. Under förevaranile anslag har produktionsgaranti kunnat utgå frånanslagsposten Produktionsgaranlier till svenska kortfilmer och proiiukiionsstöd frånanslagsposten Bidrag till projekt påfilmområilet. Produktionsgaranliertill svenska kortfilmer har fördelats av gaianlinämnden förkortfilm vid och anslagsposten Bidrag Iill projekt på filmområiletav konstnärsnämnden. svarar bl.a. för främjande av spridning och visning av värdefull film. förlängda film- och videoavial har konsekvenser för spridning och visning av värilefull film. Filmfondens totala fördelningsbara intäkterminskar, samtiiligi som andelen avsedd förspridning och visning av värdefull film minskar från till . Jag har tidigare under anslagspostenH 2. Fraktstöil för film redovisat mina synpunkter pådet statliga fraktstödei. Det är angelägetatt under rådande ekonomiska villkor sammanföra resurserna påell sådant sätt att de kan användasoptimalt. Resurserna motsvarande ilet statliga fraktstödei har jag nu beräknat uniler anslagsposten Främjandeav spridning och visning av värdefullfilm. till främjanile av spridning och visning Prop.1990/91: 81 av värdefull film. Föreningslivets visningsfrämjande insatser är av storbetydelse. För /92 bör därför bidraget till för Bio-Konlrast-verksamheten saml bidraget IillSveriges Förenade Filmstudios inte undersliga . Under anslagsposten Bidrag för filmkulturella ändamål harjag beräknat ett oförändrat belopp på . Vidare har jag föranslags-poslen Stöd till biografer gjort en mindre uppräkning. Totalt har jagberäknat anslagsposten till 5 milj. kr. Det förlängda film- och videoavtalei gäller till ilen Ijanuari 1993. Avtalstiden gör det olämpligt att för iletta anslag tillämpa3-års-builgetering. Med hänvisning till vad jag har anfört, hemställer jag attregeringen föreslår 1.att godkänna vadjag har anfört om förutsättningarna för ell nytt avtal (avsnitt 5) och filmstödetsinriktning mot nyproduktion av svensk film (avsnitt 7), 2.att antaförslaget om all fraktstöil för film upphör meil utgången av budgetåret1990/91, 3.alt till Filnisiödför /92 anvisa ett reservationsanslag på . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar ati genom proposition förelägga riksilagen vad föredraganilen har anfönför de åtgäriler och de änilamål som föreilraganilen hemställt om. Prop.1990/91:81 Förlängning av film- och videoavtal BilagaI , Folkets , RiksföreningenVåra Gårdar, Sveriges Filmuthyrareföreningu.p.a. och Föreningen (neilankallade filmbranschen), och (), () och Videouthyrarnas ()(nedan kallade viileobranschen) har iräffal itetavtal om förlängning av film- och videoavtal som framgår av bilaga A. Avtalet är från statens siila träffat under förbehåll av regeringens godkännande. Dettaavtal har upprättats i nio likalydande exemplar avvilka staten ' tagit ett,filmbranschen fem och videobranschen tre. För Folkets Husföreningarnas Riksorgani.sation ,,., ..... ... .. . Prop. Mot ovan.stående avtal har Filmägarnas KontrollbyråAktiebolag intet att erinra 1990/91:81 Bilaga 1 Bilaga A Parterna har i frågaom film- och viileoavtal överenskommit dels alt 35 och 37 §Si avtalet samt bilagorna 5, 6, 9 och 10 skall upphöra att gälla, dels an 4, 6, 7, N, 16, 21, 23, 28, 30-33, 38 och 39 §§ i avtalet saml bilagorna 1, 2, 3 (p. 2 och 4-18), 4och 8 skall ha följande lydelse. Styrelsen skall beståav sju ledamöter, utseilila av regeringen, somtillika bestämmer vem som skall vara styrelsens orilföranile. Styrelsens ledamöterskall utses för hela avtalstiden. Regeringen skall vid sammansättningen av styrelsen företrädesvis til ledamöterutse personer meil erfarenhet från skikta håll på film- och videoområilel. Den som varit ledamot uniler två manilaiperioiler får ulses till ledamot förytterligare en period endast om särskildaskäl föreligger. Styrelsen utser inom sig vice orilföranile. Prop.1990/91:81 Bilaga I Styrelsen beslutar om fönlelningenav de uniler räkenskapsåret influtna medlen i enlighet meil ile närmare bestämmelsersom anges i 32 §. Den fastställer förvarje räkenskapsår en budgei förverksamheten. Styrelsen avgöri övi igi sådana viktigare frågorrörande stiftelsens verksamhet,organisation och ekonomiska förvaltningsom inle enligt bestämmelser i iletta avtal eller dessbilagor ankommer på anilra organ hos stiftelsen. Styrelsen får inle utanregeringens lillstånil sälja eller belåna . Ordföranden skall all sammaniräden hålls när ilet behiivs. Om slyrelseleilamot eller verkställande direktörenfordrar au siyrelsen sammankallas, skall en sällan begäran efierkommas. Styrelsen är beslulför när onlföranilen eller vice orilföramlen och minst hälften av ile övriga ledamöterna ärnärvarande. Som styrelsens beslut gäller ilen mening som ile flesta enar sig om eller,vid lika röstetal, den mening som onlföranilen vid sammanträilet biiräilei. Verkslällaniledirektören har rätt alt närvaraoch yttra sig viil sammanträde meil styrelsen. 1990/91:81 14 § Bilaga 1 Närmare bestämmelser om förvaliningsråilets verksamhet -såsom om beslutförhei, kallelser till sammaniräilen och piolokoll - skall antasav styrelsen efter hörande av railei. skall finnas cn proiluklionsslöilsnämnilför långfilm, en produklionsslöiisnämnil för kortfilm och en visningsnämnil. Närmare bestämmel.sei om nämndernas sammansättning ochuppgifter finns i bilagorna 3 och 4. Regeringen fastställer ersäiining iill styrelsens leilamöieroch iill revisoiei och suppleanter för revisorer. Regeringen fastställer vidareersätming till ledamöter i fftrvaliningsråilei och i nämnilerna för särskildaärenden. Siyrelsen bestämmer i övrigt löner, arvoden och anställningsvillkor. Biograrägare eller den som eljest anordnar biografföreställning(nedan kallad biografägare) skall iill stiftelsen erlägga en avgift,motsvarande av brultobiljeilintäkten vid föreställningen. Med sådanintäkt avses bruttoinkomst enligi de av fasisiälldaallmänna beslämmelserna vid filmleveiansei. Filmhyra skall inte uigå på ilen ilelav iniäkien som ulgör avgiften. Del är i detta sammanhang utan betydelse för avgiflspliklenom film visas med hjälp av videoteknik i stället för med traditionell teknik. Den som bedriver yrkesmässig verksamhet för uthyrning av viileogram(viilcogramulhyrare) skall erlägga vis.sa avgifter iill stificisen. Avgifterna ulgårför ile videogram som utges genom att föras i handeln för uthyrning direkt tillkunder för enskilt bruk. Avgiften utgör för varje videogram som innehåller enlångfilm enligt definitionen i bilaga 3 punkt 3 . För varje viileogramsom innehåller en kortfilm ulgör avgiften tjugofyra kronor. För viileogram som innehållerfiera långfilmer utgår avgift förvarje långfilm. Avgift såsom för långfilm . utgår för videogramsom innehåller fiera kortfilmer med en BilagaI sammanlagdvisningstid motsvarande en eller flera långfilmer. Med uthyrning jämställs försäljning med rättför köparen alt återlämna videogrammet mot att han återfår del av köpeskillngeneller andra förfaranden där del klan framgåran del är fråga om uthyrning.