prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — 1 andra stycket har angivits vilka utbetalningarsom skall jämställas med utdelning (jfr kommentaren till 3§ 1 mom. tredjestycket SIL). Ändringarnaär redaktionella och föranledda av den nya indelningen i inkomstslag. 1paragraferna har följdändringar genomförts till förslaget till ny lag om värdepappersfonderEnligt den nya lagen får endast registrerande fonder driva fondverksamhet. Defonder som ger ut andelsägarbevis får dock på sig att registrerasina andelsägare. Föroinskränkt skattskyldiga begränsas skatteeffekten vid utbetalning från bolaget i samband med likvidation eller fusion genom att aktien anses avytt rad utan att något vederlag erhållits. För att uppnå motsvarande resultat i de fall då kupongskatt tas ut på utskiftningsbeloppet skall underlaget för ku pongskatt minskas med ett belopp motsvarande aktieägarens anskaffnings pris för aktierna. Kupongskattelagen bygger på att skatten innehålls av VPC 335 eller av det utbetalandebolaget. Den reduktion av underiaget för kupong- Prop. 1990/91:54 skatt somskall göras i nu avsedda fall bör ske genom det resfitufionsförfa-rande somredan finns i lagen. En sådan bestämmelse har införts i det nya andra stycket.En förutsättning för restitufion är att bolaget upplösts efter detatt utbetalning till aktieägaren blivit tillgänglig för lyftning. Denya reglerna tillämpas i princip första gången vid taxering. Äldrebestämmelser för s.k. icke registrerande fondbolag fillämpas årstaxering i fråga om andelsägare som inte har registrerats. Vad gäller övergångsbestämmelsernasnärmare utformning i övrigt hänvisas till specialmofiveringen avseende punkt 2av övergångsbestämmelserna till KL. Skattebrottslagen (1971:69) 7§ första stycket 1 Tilläggetutgör en följdändring med anledning av lagen. (1990:661) om avkastningsskattpå pensionsmedel. 7§ första stycket 2 Tillägggörs för lagen (1990:662) om skatt på vissa premiebetalningar och för lagen(1990:000) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring,m.m. 9.16 Lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar, m.m 7J första stycket 1 Tilläggetutgör en följdändring med anledning av lagen (1990:661) om avkastningsskatt påpensionsmedel. 7J första stycket 3 Tillägggörs för lagen (1990:662) om skatt på vissa premiebetalningar och för den iavsnitt 3 föreslagna lagen (1990:000) om särskild premieskatt förgrupplivförsäkring,m.m. 9.17 Lagen (1972:78) om skatt för gemensamt kommunalt ändamål Ändringenhar kommenterats i allmänmotiveringen, avsnitt 6.1. 9.18 Lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam Ändringarnaavser två hänvisningar till KL som blivit inaktuella till följd av den tidigare i årbeslutade ändringen beträffande inkomstslagen. sigheten skall således fr.o.m. knytastill in|comstslaget nä- Prop. 1990/91:54 ringsverksamhet. 9.19 Bokföringslagen (1976:125) 9.20 Jordbruksbokföringslagen(1979:141) Ändringarna i lagarna utgör följdändringar till tidigarebeslutade ändringar av 12 § bokföringslagen och 8§ jordbruksbokföringslagen (prop.1989/90:110, SkU30, SFS 1990:665 och 666). 9.21 Lagen om ändring i utsökningsbalken Beträffande skälen för den föreslagna ändringen i utsökningsbalkenhänvisas till vad som har anförts i den allmänna mofiveringen, avsnitt 3.12. 9.22 Lagen (1984:151) om punktskattef och prisregleringsavgifter 7 Kap 1 § första stycket 1 Tillägg görs för lagen (1990:662) om skatt på vissapremiebetalningar och för lagen (1990:000) om särskild premieskatt för grupphvförsäkring,m.m. 9.23 Lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt I denna paragraf har ett nytt fjärde stycke tillagts ivilket anges att statlig fastighetsskatt inte skall tas ut för i utlandetbelägen privatbostad i de fall då sådan privatbostad enligtdubbelbeskattningsavtal är undantagen från inkomst- ellerförmögenhetsbeskattning i . Ändringarna i 3 § samt i övergångsbestämmelserna ärnärmare kommenterade i avsnitt 3.9. 9.24 Lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt 1 denna paragraf har tillagts ett nytt andra stycke.Tillägget innebär att fysisk person kan erhålla avräkning av utländskskatt även från statlig fastighetsskatt. Bestämmelserna i denna paragraf anger att rätt tillavräkning enligt denna lag inte föreligger i de fall dubbelbeskattning skall undvikas med tillämpning av dubbelbeskattningsavtal. I paragrafens första stycke första mening anges att rätt till avräkning enligt 1 § första stycket inte föreligger om de fyraan- 337 22 1990/91. givnakriterierna är för handen. Ändringen är en följd av att ett nytt andra Prop.1990/91:54 stycke har tillagts i 1 §. I detta andra stycke anges, som tidigarenämnts, att rätt till avräkning föreligger också i de fall fysisk person haratt erlägga fastighetsskatt för en i utlandet belägen privatbostad. Liksomtidigare kommer avräkning enligt 1 § från statlig och inkomstskatt attvara utesluten då dessa skatter tillsammans med den utländska skatten samt denutländska intäkten omfattas av dubbelbeskattningsavtal. Undvikande av dubbelbeskattningsker precis som tidigare i dessa fall med stöd av dubbelbeskattningsavtal. Införandetav en rätt till avräkning från statlig fastighetsskatt innebär att reglerna i 2§ kompliceras. Uttagandet av statlig fastighetsskatt för privatbostäderbelägna i utlandet ersätter den nuvarande inkomstbeskattningen som bl. a.innebär att en fastighetsägare som själv brukar fastigheten beskattas för ettbostadsförmånsvärde. Om detta förmånsvärde, "intäkten", omfattas avett dubbelbeskattningsavtal är det fjärde kriteriet i första stycket, att denutländska intäkten omfattas av dubbelbeskattningsavtal, uppfyllt. Fastighetsskattberäknas på ett underlag som motsvarar av marknadsvärdet. Någon"utländsk intäkt" av en i utlandet belägen privatbostad kommer därförinte att föreligga vid inkomsttaxeringen såvida inte privatbostaden uthyrs.Det har därför tillagts i en ny andra mening att med att den utländska intäktenomfattas av dubbelbeskattningsavtal avses även fall då någon intäkt av iutlandet belägen privatbostad inte uppburits men, om sådan intäkt hade uppburits,denna omfattats av dubbelbeskattningsavtal. ny tredje mening har vidare föreskrivits att rätt till avräkning enligt 1 §andra stycket inte föreligger om statlig fastighetsskatt omfattas av dubbelbeskattningsavtal.Då det kan inträffa att den statliga fastighetsskatten inte omfattas av ettdubbelbeskattningsavtal som omfattar både den statliga och den kommunalainkomstskatten är det nödvändigt att denna fråga regleras särskilt. Iparagrafens andra stycke finns särskilda bestämmelser i fall då statlig meninte inkomstskatt omfattas av dubbelbeskattningsavtal. Dessabestämmelser föranleddes av dubbelbeskattningsavtal med Storbritanniensom vid avräkningslagens tillkomst alltjämt gällde i förhållande till ettantal tidigare brittiska besittningar Avtalet har helt upphört att gällavarför den särskilda regleringen i andra stycket föreslås upphävd. 1denna paragraf anges vilka utländska skatter som får avräknas. Efter årsskiftetkommer beskattningen av privatbostad i utlandet som innehas av fysisk personbosatt i huvudsakligen att ske genom uttagande av statligfastighetsskatt. Det framstår därför som rimligt att även motsvarande utländskaskatter får avräknas. I paragrafen har därför tillagts att med utländsk skatt i1 och 2§§ avses även skatt jämförlig med den statliga fastighetsskatten. Ävenutländska skatter som beräknas på schablonintäkt eller liknande på privatbostadi utlandet bör kunna avräknas. 1 många fall torde dessa skatter, framför alltpå s.k. imputed income, kunna jämställas med skatter på nkomst. I vissa fallkan emellertid dylika utländska skatter inte anses som skatter på inkomst. Ilagtexten har därför också uttryckligen angivits att ut- Prop. 1990/91:54 ländskaskatter som beräknas på schablonintäkt eller liknande är avräkningsbara. Idenna paragraf anges i vilken ordning avräkning skall ske från svenska skattersamt vid vilken taxering en utländsk skatt som huvudregel skall avräknas. Iförsta stycket anges att avräkning skall ske i första hand från statlig inkomstskatt.Om denna skatt understiger vad som får avräknas skall avräkning ske frånstatlig fastighetsskatt. Skulle inte heller denna skatt räcka till föravräkning skall avräkning i tredje hand ske från inkomstskatt. I andrastycket första meningen anges att avräkning skall ske från svensk skatt som tasut på grund av taxering det år då den intäkt som beskattats i utländsk stat medtagitsvid taxering här I de fall då vid inkomsttaxeringen någon intäkt av en iutlandet belägen privatbostad inte har medtagits och en utländsk skatt uttagitssom är jämförlig med den statliga fastighetsskatten eller som beräknats påschablonintäkt eller liknande, kan tidpunkten för avräkningen av dessautländska skatter inte utläsas av bestämmelserna i första meningen. Någonutländsk intäkt av privatbostaden som beskattats i utländsk stat har i dessafall inte medtagits vid inkomsttaxering i . 1 andra meningen har därförföreskrivits att dessa utländska skatter skall avräknas från svensk skatt somtas ut på grund av taxering som den utländska skatten fastställts. Idenna paragraf anges att avräkning får ske med högst ett visst angivet spärrbelopp.Detta spärrbelopp består dels av statlig inkomstskatt och dels avkommunal inkomstskatt. Det tillägg som gjorts innebär att till detta beloppskall även läggas den statliga fasfighetsskatt som tagits ut på i utlandetbelägen privatbostad. Idenna paragraf anges hur stor del av den svenska skatten som hänför sig till deutländska inkomsterna (intäkterna efter avdrag för kostnader). 1 det nuvarandesystemet görs en beräkning avseende den statliga inkomstskatten och enberäkning avseende den kommunala inkomstskatten. Dessa två delbelopp summerassedan i enlighet med bestämmelserna i 6§. Idet nya systemet kommer spärrbeloppet att bestå av summan av fyra delbelopp,dels den statliga resp. den kommunala inkomstskatt som hänför sig tillutländska förvärvsinkomster, dels den statliga inkomstskatt som hänför sig tillutländska kapitalinkomster samt dels den statliga fastighetsskatt som hänförsig till i utlandet belägna privatbostäder I paragrafens förstastycke anges att beräkningen av den statliga resp. kommunala inkomstskatt som hänför sig till de utländska förvärvsinkoms terna och den statliga inkomstskatt som hänför sig fill de utländska kapitalin komsterna skall göras var för sig. Principerna för dessa beräkningar är de samma som i nuvarande system. Iparagrafens andra stycke behandlas fall då den skattskyldige erhållit Prop.1990/91:54 skattereduktion enligt reglerna i 2§ 4 mom, uppbördslagen. Enligtförsta stycket skall vid beräkningen av spärrbeloppet en sådan skattereduktionanses ha skett från statlig inkomstskatt, inkomstskatt, skogsvårdsavgiftresp, statlig fastighetsskatt med så stor del av reduktionen som resp, skattutgör av det sammanlagda beloppet av nämnda skatter före sådan reduktion, Iandra meningen föreskrivs vidare att motsvarande proportionering skall göras ide fall då skattskyldig har att erlägga fastighetsskatt såväl för fastighet iSverige som för privatbostad i utlandet, Iparagrafens tredje stycke finns en specialregel för det fall att en arbetsgivareenligt 2 § 5 lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel har att erlägga sådanavkastningsskatt som tas ut av vad arbetsgivaren i sin balansräkningredovisar som skuld under rubriken till pensioner (pensionsskuldensbelopp) enligt 5 § lagen om tryggande av pensionsutfästelse m,m, I 12 § angesatt avräkning av utländska skatter även kan ske från avkastningsskatten, Inormalfallet utgör avkastningsskatten en traditionell inkomstskatt ochavräkning av utländska inkomstskatter på avkastningen kan enligt de nyåbestämmelserna i 12 § första stycket därför ske från den svenska avkastningsskattenenligt sedvanliga principer för avräkning. Detta gäller emellertid inte denspeciella avkastningsskatten på av pensionsskuldens belopp. Omarbetsgivaren har erlagt utländska skatter på utländska intäkter i förvärvskällankan dessa enligt vanliga regler avräknas från svensk statlig och kommunalinkomstskatt. Om dessa skatter emellertid inte räcker till för avräkning avhela det avräkningsbara beloppet bör avräkning jämväl kunna ske från denna typav avkastningsskatt. Detta kan emellertid inte ske genom till-lämpning avvanliga regler för avräkning eftersom någon utländsk intäkt eller motsvarandeinte går att fastställa vid uttagandet av denna typ av avkastningsskatt. Någotspärrbelopp kan härigenom inte beräknas, 1 stället anges att denna typ avavkastningsskatt vid spärrbeloppsberäkningen skall jämställas med den statligainkomstskatten på förvärvsinkomst. Det bråktal som skall användas vidberäkningen av hur stor del av den statliga inkomstskatten som hänför s\g tillde utländska förvärvsinkomsterna skall därför multipliceras med summan avsvensk statlig skatt på förvärvsinkomst och sådan avkastningsskatt somskattskyldig enligt 2§ 5 lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel har atterlägga, Idenna paragrafs första stycke anges att i de fall avräkning av utländsk skattinte kunnat erhållas vid den taxering då sådan avräkning enligt huvudregeln i 4§ andra stycket skall ske, därför att summan avräkningsbar utländsk skatt viddenna taxering överstiger dét enligt 6§ beräknade spärrbeloppet, kan denskattskyldige efter yrkande härom medges avräkning av denna överskjutandeskatt senast tredje taxeringsåret därefter Iandra stycket anges ramen för avräkningen av det sammanlagda beloppet avutländska skatter för vilket avräkning får ske ett visst taxeringsår. Avräkningfår vid ett visst års taxering aldrig ske med större sammanlagt belopp är vad som ryms inomspärrbeloppet för denna taxering. Yrkar en skattskyl- Prop, 1990/91:54 digavräkning för ett sammanlagt belopp som överstiger det aktuella åretsspärrbelopp skall avräkning av utländska skatter hänförliga till tidigare åralltid ske före avräkning av utländska skatter hänförliga till senare år, 1denna paragraf anges att avräkning av utländska skatter även kan ske frånavkastningsskatt som tas ut med stöd av lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel. Iparagrafens första stycke regleras det fall då den skattskyldige enligt 2 § 1-4lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel har att eriägga avkastningsskatt. Idessa fall utgör avkastningsskatten en traditionell inkomstskatt som tas ut pånettobasis. Avräkning av utländska skatter på avkastningen medges då medmotsvarande tillämpning av de allmänna reglerna om avräkning av utländsk skatt.Detta innebär exempelvis att avräkningslagens allmänna regler om vilkautländska skatter som kan avräknas, spärrbeloppets beräkning och möjlighetenatt avräkna utländsk skatt ett senare år äger motsvarande tillämpning. Istycket har uttryckligen stadgats att bestämmelserna i 1-3 §§, 4§ andrastycket, 5-9, 11, 13 och 14 §§ skall äga motsvarande tillämpning. Iparagrafens andra stycke regleras det fall då arbetsgivare enligt 2 § 5 lagenom avkastningsskatt på pensionsmedel har att erlägga avkastningsskatt med 1,1 %av vad som i balansräkningen redovisats under rubriken till pensioner(pensionsskuldens belopp). 1 detta fall utgörs skatteunderlaget inte av enintäkt utan av en skuldpost i balansräkningen. Denna typ av avkastningsskattkan på grund av avräkning komma att nedsättas till den del arbetsgivarensstatliga inkomstskatt, statliga fastighetsskatt och kommunala inkomstskattsammanlagt understiger vad som enligt 1-11 §§ får avräknas. Idenna paragraf har ett nytt tredje stycke tillagts i enlighet med vilket avräkningenligt 11 § (carry forward) endast får ske för sådant avräkningsbartöverskjutande belopp vars storlek den skattskyldige kan visa. 9,25 Lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare Iparagrafens andra stycke regleras hur inbetalda belopp skall fördelas mellan källskatt och arbetsgivaravgifter när arbetsgivaren be talat in ett lägre belopp än som redovisats i uppbördsdeklarationen, Fro,m, skall även särskild löneskatt uppbäras enligt de regler som gäller för innehållen skatt och arbetsgivaravgifter Det behövs då en regel som i nu aktuella fall anger i vilken mån influtna medel skall anses vara sär skild löneskatt. 1 andra stycket föreslås en regel som innebär att inbetalda belopp i första hand skall anses vara betalning för den innehållna skatten och i andra hand för arbetsgivaravgifterna. Resterande del av inbetalda belopp skall anses vara särskild löneskatt. 9.26 Lagen(1990:326) om skatteavdrag i vissa fall från Prop. 1990/91:54 folkpension m.m. Ändringenär en direkt följd av förslaget att barnpension till den del den inteöverstiger av basbeloppet skall vara skattefri. Givetvis skall då inte helleravdrag göras för betalning av preliminär skatt. 9.27 Lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv Kompletteringarnai första stycket innebär att sparbankernas säkerhetskassa och svenskaömsesidiga skadeförsäkringsföretag har rätt till survavsättning. Ändringen iandra stycket är en följd av att ömsesidiga skadeförsäkringsföretag fått rätttill survavsättning. Justeringeni första stycket första meningen är redaktionell. Iförsta stycket andra meningen anges att vid beräkning av underlaget skallbeskattningsårets inkomstskatt beräknas schablonmässigt. Underlag förschablonskatten är den vid taxeringen till statlig inkomstskatt beräknade inkomstenföre återföring av föregående års survavsättning, avdrag för årets survavsättningoch före eventuella Annellavdrag och avdrag för insatsutdelning. Den nya tredjemeningen innebär att i underlaget för schablonskatt skall inte heller ingå denschablonintäkt som enligt punkt 4 av anvisningarna till 24 § KL kan påföras vidvärdering av fordringar och skulder i utländsk valuta. I klargörande syfte haräven angivits att inte heller den schablonintäkt vid negativt kapitalunderlagsom ett företag i intressegemenskap i vissa fall skall ta upp (12 § fjärdestycket) skall ingå i underlaget. Bestämmelseni fjärde stycket att en survavsättning inte räknas som skuld har kompletteratsmed att för skadeförsäkringsföretag räknas inte heller regleringsfond förtrafikförsäkring eller utjämningsfond som skuld. Ändringeni andra stycket beror på att 30 § SIL numera ändrat beteckning till 31 §.Hänvisningen till den nya lydelsen av 30 § 1 mom. nämnda lag innebär attfordringar i utländsk valuta räknas som fillgång endast om beskattning sker inäringsverksamhet. Ändringeni första stycket första meningen är en följd av ändringen i 1 §. Bestämmelseni punkt 4 av anvisningarna till 24 § KL om värdering av fordringar och skulder i utländsk valuta har föranlett en särskild bestäm melse i andra stycket 7. Sådana fordringar skall tas upp till de värden som gäller vid inkomsttaxeringen, dvs. värdet enligt god redovisningssed. En av sättning till valutakursreserv skall således räknas av eftersom den utgör en del av värderingen. Även när det gäller skulder i utländsk valuta utgör 342 avsättning till valutakursreserv ett moment i värderingen.En sådan avsätt- Prop. 1990/91:54 ning utgör alltså en del av skulden. Enligtandra stycket 8 (nuvarande andrastycket 7) skall anläggningstillgångar i formav fordringar m.m. tas upp till anskaffningsvärdet. Om avdrag medges vidinkomsttaxeringen för nedskrivning på en fordran exempelvis på grund avackord skall fordringen vid beräkning av kapitalunderlaget tas upp tillanskaffningsvärdet med avdrag för nedskrivet belopp. Detta framgår av etttillägg i andra stycket 8. \ fjärde stycket har vidtagits en redakfionelljustering. Vid beräkning av kapitalunderlaget skall fysiska personersoch dödsbons innehav av näringsfastigheter som inte utgöromsättningstillgångar - tas av de värden som gäller för juridiskapersoner Reglerna för värdering a v tillgångar hos juridiska personer finns i5 §. Av 5 § andra stycket framgår att vid värdering enligt taxeringsvärdealteriiativetskall under vissa förutsättningar hänsyn tas till värdeminskningsavdrag ochliknande avdrag (jfr prop. 1989/90:110 s.739). Motsvarande gäller givetvis ifråga om näringsfastigheter som innehas av fysiska personer och dödsbon. Ettförtydligande på den punkten har gjorts i första meningen andra stycket.Eftersom del av taxeringsvärdet anses utgöra anskaffningsvärde skall ocksåvärdeminskningsavdrag och liknande avdrag vid 19Q2 års taxering och senare isin helhet minska det angivna värdet. En samfidig ändring av 10 § innebär att fysiska personeroch dödsbon skall kunna få avdrag för avsättning på kapitalunderlagetoch inkomstunderlaget. Beräkning av inkomstunderlaget görs i förvärvskällan.Av definitionen följer att återföring av föregående års survavsättning ingår iunderlaget. Detta gäller såväl föregående års K-survavsättning som I-survavsätt-ning.Ändringen av paragrafeb innebär att årets avdrag för K-survavsättning skallreducera inkomstunderlaget. Ändringen i första stycket år en följd av ändringen i 1 §. Fysiska personer och dödsbon får avdrag för avsättningtill surv på antingen kapitalunderlaget och inkomstunderlaget eller pålöneunderlaget. Det maximala avdraget för avsättning på inkomstunderlaget harhöjts till och sänkts till när det gäller avsättning pålöneunderlaget. I paragrafen har gjorts ett antal konsekvensändringar Paragrafeninnehåller särskilda bestämmelser för företag i intressegemenskap. Ändringeni första stycket är redaktionell. Avandra stycket första meningen framgår att om ett företag i intressegemenskapenhar yrkat avdrag för avsättning på kapitalunderlaget får övriga företag inteavdrag för avsättning på löneunderlaget. Av tillägget i andra stycket andrameningen följer att detta gäller även för handelsbolag som ingår i enintressegemenskap. Ändringen får alltså betydelse för tillämpningen av debestämmelser som enligt 11 § tredje stycket c gäller för handelsbolag ombolagets inkomst beskattas hos såväl fysiska som juridiska personer(1989/90:110 s. 741). För handelsbolag som ingår i en intressegemenskap får detmaximala avdraget inte beräknas på löneunderlaget. Det innebär att avdragetinte får översfiga det lägsta av avdrag på kapitalunderlaget enligt bolagsreglernaoch summan av avdrag på inkomstunderlaget och kapitalunderlaget enligtreglerna för fysiska personer Itredje stycket finns en särskild regel för beräkning av kapitalunderlaget närett företag (här kallat moderföretaget) innehar andelar i en utländsk juridiskperson som i sin tur direkt eller indirekt innehar aktier eller andelar iett eller flera svenska företag (här kallat dotterföretag). Denu gällande reglerna innebär att kapitalunderlaget i det svenska moderföretagetberäknas på följande sätt. Som skuld tas upp ett belopp motsvarande kapitalujiderlageti det svenska dotterföretaget eller summan av kapitalunderlagen om det ärfråga om innehav i flera företag - fill den del beloppet överstiger avvärdet på andelarna i den utländska juridiska personen. Som skuld tas inte uppett större belopp än av värdet av dessa andelar. Skulden kan såledesaldrig överstiga den del av andelarna som får tas upp som tillgång vidberäkning av moderföretagets kapitalunderlag (jfr prop. 1989/90:110 S.742). Ändringeninnebär att vid beräkning av kapitalunderlaget i moderföretaget skall somskuld tas upp av kapitalunderlaget i dotterföretaget -eller av summanav kapitalunderlagen om det är fråga om flera företag. Det belopp som tas uppsom skuld skaU dock aldrig överstiga den del av de utländska aktierna som tasupp som tillgång. Ettexempel får illustrera. har andelar i det utländska företaget B. Anskaffningsvärdetför andelarna - bestämt enligt genomsnittsmetoden är 450 000 och vidberäkning av kapitalunderlaget tas andelarna upp till 292 500. Företaget B ägerakfier i det svenska dotterföretaget C som har ett kapitalunderlag på av detta kapitalunderlag utgör 325 000. Detta belopp överstiger avvärdet på A:s andel i B och vid beräkning av kapitalunderlaget i A tas somskuld upp 292500. Spärregelnskall förhindra att kapitalunderlaget för företagsgruppen som helhet ökar genom att aktier i svenska dotterföretag förvärvas via utländska företag. Om särskilda skäl föreligger kan emellertid skulden beräknad enligt huvudregeln jämkas till ett lägre belopp.