prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Avreglering är inte lika litet somregelreformering ett entydigt uttryck. Men det har dock karaktär av attsammanhängande regler avskaffas (som t.ex. valutaregleringen) eller ändrasfrån gmnden. Ett vanligt syfte med åtgärder av detta slag är att få till ståndbättre effektivitet genom ökat inslag av konkurrens. Exempel på detta är deförändringar som har beslutats för transport-, kredit- samt jordbmks- och livsmedelsmarknaderna.Syftet har varit att stärka konsumenternas ställning och att öka konkurrenseni ekonomin. Fördelen med ekonomiska styrmedel är att det ligger i aktöremaseget ekonomiska intresse att handla på det önskvärda sättet. Exempel påanvändningen av ekonomiska styrmedel är energibeskattningen och olika avgifterpå miljöområdet. Privatisering av offentlig verksamhet kan sägasutgöra en form av avreglering. Ett färskt exempel på detta är bolagiseringenav . En sådan övergång till aktiebolagsform behöver inteinnebära att någon annan än staten skall driva verksamheten. Aktiebolagsformengör det dock lätt att öppna för andra delägare, om detta skulle anses befogat.En annan form för privatisering är när privata företag får möjlighet att verkapå ett område där myndigheter eller offentligägda företag haft monopol. Frågan om god regelkvalitet gäller som nämntsreglernas ändamålsenlig het för sitt syfte. 1 praktiken är reglers innehåll ofta resultat av kompromis ser och intresseavvägningar och i en komplex verklighet finns ofta mål konflikter. Det gör inte frågan om regelkvalitet mindre betydelsefull. Många regler har t.ex. fått heh andra effekter än som har avsetts eller beräknats och detta har inte sällan berott på omständigheter som borde ha varit möjliga att fömtse vid en omsorgsfull konsekvensanalys. 4 1990/91. 1 saml Nr 100. Ensärskild metod av betydelse för svensk regelkvalitet är att många detaljreglermed stor praktisk betydelse bestäms självständigt av sektorsmyndigheter medstöd av bemyndiganden från regeringen. Frågan om detaljeringsnivåer i olikaslags författningar har diskuterats i olika sammanhang (se t.ex. prop.1987/88:22 s. 36 f). Inom en del områden torde det vara ofrånkomligt attdetaljregler beslutas på myndighetsnivå. Regeringens kontroll av dennaregelgivning sker bl. a. genom bestämmelserna i begränsningsförordningen(1987:1347) och förordningen (1990:986) om tekniska regler, som åläggermyndigheterna att göra konsekvensanalyser och även underställa regeringenföreskrifter i vissa fall. Regelgivningen sker dock i övrigt självständigt. Enmycket viktig del av regelreformeringsarbetet gäller därför myndighetsregler. Betydelsenav att myndighetsregler utformas med stor omsorg kommer också till uttryckgenom att föreskrifter som riktar sig till enskilda, kommuner och landstingskall beslutas av myndighetens styrelse. Depågående EES-förhandlingarna gör att regelfrågor nu måste ges särskilduppmärksamhet. Vi står av allt att döma på många områden inför gmndläggandeförändringar i våra svenska regler och delvis nya krav i samband medregelgivning. Den internationella aspekten på våra regler är inte ny och harunder senare år blivit allt viktigare för en stor del av det svenskaregelsystemet. Ett nytt moment har dock kommit in genom EEA-förhandlingarnasutgångspunkt att EFTA-länderna i princip skall ansluta sig till EGsregelsystem. Ett anpassningsarbete är redan i gång på många håll. Ett EES-avtalskulle innebära nya villkor för regelgivningen i enlighet med vad som gällerinom EG. I ett sådant samarbete måste vi bl. a. räkna med att svenska reglersförenlighet med våra åtaganden kommer att kunna prövas i särskild juridiskordning. På många områden kommer myndighetsföreskrifter att ersättas medprivaträttsliga standarder (jfr prop. 1989/90:88 s. 113). Regelfrågorna kommer utan tvekan att öka ibetydelse och en ökad kompetens i regelfrågor kommer att bli nödvändig försvensk del, inte minst i det internationella samarbetet. Prop.1990/91:100 Bil.2 Ettprogram för god regelkvalitet Checklista för att pröva altemativ till regler. Konsekvensutredningar för att knyta ihop regler ochekonomi. Regelreformering skall drivas också inomkommittéväsendet. Regeluppföljning i budgetarbetet för att se om syftet meden regel nås. Registrering för att hålla ordning i och reda på regler. Handböcker och annanvägledning för att reformera regler och öka rättssäkerheten. Under1980-talet har en rad åtgärder vidtagits för att reglerna i samhället skallbli så ändamålsenliga som möjligt. Erfarenheterna av dessa åtgärder bör nuutvecklas till ett program för god regelkvalitet. Ril 7 En fast grund för all regelreformering harunder skapats med en s.k.checklista för regelgivare (statsrådsberedningens PM 1990:2 "Att Syftetmed den är att påminna om att undvika kostsamma, onödiga och ineffektiva åtgärder, välja lämpliga styrmedel, göra rättsreglerna ändamålsenliga, enkla och klara. Sådana krav har fått ökad betydelse genomutvecklingen av regeringens verksamhetsplanering och den nya budgetprocessen.Checklistan skall ge sakhandläggare och jurister i , iutredningsväsendet och hos myndigheterna ett stöd för att i det löpandereformarbetet ställa sig de rätta och nödvändiga frågoma. Listan är ordnad på ett systematiskt sätt för attpassa för den mål- och medelanalys som måste föregå varie beslut om regler. Denanalysen fordrar bl.a. att samhällsekonomiska frågor prövas, att valet avstyrmedel bedöms och att den juridiska och språkliga tekniken övervägs. Till varje regelgivares huvudfrågor hör enligtchecklistan att ta ställning till 2om detöver huvud taget behövs någon åtgärd, 3vilka altemativa styrmedel somkan användas, 4vilket resultat enkonsekvensutredning ger och vilket styrmedel som slutligt bör väljas. Ifallregelstyrning framstår som det mest lämpade alternativet, måste ställning ocksåtas till 5huruppföljning och utvärdering sker, 6hur derättsliga problemen bör lösas, 7hurreglerna sedan bör tillämpas i praktiken, 8hurreglerna bör utformas språkligt. Huvudfrågomakompletteras enligt checklistan med ett antal delfrågor. De är många men skallfrämst ses som en provkarta på de överväganden som kan behöva göras ianslutning till huvudfrågorna. Alla delfrågorna behöver alltså inte vara avbetydelse för det aktuella problemet. Även om checklistan är omfattande, är den inteuttömmande. Även andra frågor kan alltså behöva ställas och besvaras innan enregel beslutas. Även vid prövning av regler i den kommunalaverksamheten eller på avtalsområdena bör man kunna dra nytta av att söka svarpå checklistans frågor. Enkonsekvensutredning i regelgivningssammanhang skall belysa konse kvenserna av regeln, både ekonomiska och andra konsekvenser. För att stryka under betydelsen av sådana analyser behövs konsekvens- 51 bedömningari regelarbetet i både och hos myndigheter- Prop.1990/91:100 na. Genom ett cirkulär (C 1989:7) harstatsrådsberedningen samt finans-och civildepartementen sålunda gemensamt fästregeringskansliets uppmärksamhet på detta. Enligt cirkuläret har varjedepartement ett ansvar för att konsekvensutredningar görs i deförfattningsärenden som handläggs inom departementet samt att andra berördadepartement får tillfälle att ta ställning till gjorda utredningar av detslaget innan en författning beslutas. Krav på att myndigheterna skall bedömakonsekvenserna av sina regler innan de beslutas finns som redan nämnts i bl.a.begränsningsförordningen. har regeringens uppdrag attfölja tillämpningen och redovisa erfarenheter av dessa krav (jfr prop.1989/90:100 bil. 2 s. 46). Uppdraget skall avrapporteras till regeringen redankring /91. Konsekvensutredningarna är utan tvivel av storbetydelse för ett ändamålsenligt beslut som de blir en grundför jämförelser i den uppföljning av regler som är en väsentlig del i den nyabudgetprövningen jfr 6 § budgetförordningen (1989:400). Regelreformeringskall drivas också inom kommittéväsendet Detär viktigt att kraven på regelreformering genomsyrar arbetet inomkommittéväsendet. Det gäller inte minst kravet att den juridisk-tekniska ochspråkliga utformningen av regelsystemen skall bli av god kvalitet på de olikanivåerna i normhierarkin. Om detta inte får fullt genomslag redan påutredningsstadiet, kan det bli svårt att systematiskt och konsekvent se tillatt så sker i den fortsatta beredningsprocessen. Det blir därför numera allt vanligare attuttryckliga krav på regelreformering, inräknat analys av lämpliga styrmedel,skrivs in i kommittédirektiv. Här förtecknas några utredningsbetänkanden ochdirektiv till pågående utredningar som belyser resultat och inriktning vadgäller arbetet med regelreformering inom utredningsväsendet: -Enklare skolförfattningar (SOU1986:10-11) -En ny kyrkolag m.m. (SOU1987:4-5) -Detcivila försvaret (SOU 1989:42) -Nykommunallag (SOU 1990:24) -Sätt värde på miljön! Miljöavgifteroch andra ekonomiska styrmedel (SOU 1990:59) -En nyvärnpliktslag (SOU 1990:89) -Avtalsvillkor ellerföreskrifter en rättslig översyn av postens och televerketskund villkor (SOU 1990:100) 52 Direktivtill pågående utredningar Prop. Förstärkt konkurrenspolirik (Dir. 1989:12) ■'- Utrednings-och forskningsprogram om produktivitetsutvecklingen i näringslivet (Dir.1989:19) Översyn av datalagen (Dir. 1989:26) Översyn av miljöskyddslagstiftningen (Dir. 1989:32) Översyn av hyreslagstiftningen (Dir. 1989:44) En översyn av lagstiftningen om offentlig anställning(Dir. 1989:50) Översynav förarutbildningen och författningarna rörande körkort m.m. (Dir. 1989:55) Utredning om teknisk översyn av mervärdeskatten (Dir.1990:1) Statsbidragen och kommunernas finansiering (Dir.1990:20) Ett nytt system för pantsättning av fastigheter (Dir.1990:35). Regeringenavser att fullfölja den angivna inriktningen i sina beslut om kommittédirektiv. fördjupade anslagsframställningar som myndigheterna skalllämna till regeringen skall i princip alla regler som har betydelse för enmyndighets verksamhet konsekvensanalyseras. När analyserna ger anledning tilldet skall förslag lämnas till regeringen om bättre och mer ändamålsenligaregler eller om övergång till andra styrmedel. Anslagsframställningarna kommerdärmed att bli ett underlag för arbetet i departementen också med attreformera regler. Successivt förs skyldigheten att följa upp reglerin i myndigheternas budgetarbete. Budgetförordningen tillämpas på myndigheternaenligt en treårsplan som sträcker sig från /91 till budgetåret1994/95.1 den takten aktualiseras också kravet på regeluppföljningar. 1 regeringens årliga direktiv för myndigheternasanslagsframställningar, de senaste beslutade för budgetåret1991/92, behandlas frågor om regelreformer och regelförenkling. Bland annatgörs myndigheterna uppmärksamma på att särskilda kontaktpersoner nu finns ivarje departement för frågor om regelförenkling. De skall kunna bistå myndigheternai deras uppföljnings- och reformarbete. I det uppföljningsarbete som budgetförordningenföreskriver är det emellertid myndigheten själv som får formulera målen. k. myndighetsspecifika direktiv för myndigheternas fördjupadeanslagsframställningar som regeringen beslutar särskilt för varje myndighetkan därför formuleras andra mål för uppföljningsarbetet än myndighetens egnaoch uppföljningsarbetet exempelvis styras till sådana områden bland de olikaregelverken som befinns vara i särskilt behov av en översyn. Vad gäller effekterna av regelreformeringsarbetet,utöver en fortgående minskning av regelbeståndet och den uppföljning som skall ske i bud getarbetet hos myndigheterna, kan det vara på sin plats att också söka mäta andra effekter av gångna års regelreformeringsarbete. Vad har det inneburit och hur ser de materiella effekterna av det ut? 5 1990/91. ,som enligt vad jag redan har nämnt har regeringens Prop. 1990/91:100 uppdragatt följa tillämpningen och redovisa erfarenheter av begränsnings- Bil. 2förordningen vad gäller myndighetsregler, bör också ges i uppdrag att belysaeffekter av regelreformeringsarbetet på gmndval av mera specifikt formuleradekrav på det och därmed komplettera myndighetemas regeluppföljning ibudgetarbetet. En sådan analys bör gälla såväl lagar som förordningar ochmyndighetsregler. Specifika uppföljningskrav kan exempelvis vara attbelysa humvida färre regler har gett medborgarna större frihet att välja mellanolika servicealternativ eller administrationen större frihet att välja medelför att uppfylla kraven på sin verksamhet. Ett annat krav kan vara att sökavisa i vad mån kvarvarande regler har blivit mer ändamålsenliga och därmedbättre. Tillförsäkrar de medborgarna större frihet och rättssäkerhet? Säkerställerde att skillnadema i levnadsvillkor håller sig inom acceptabla gränser? Ökarintresset hos allmänheten för rättsreglerna när de i större utsträckning skrivsså att de kan förstås av dem som de riktar sig till? Minskar behoven avverkställighetsföreskrifter till lagar och förordningar? Hur har regelreformeringsarbetet påverkatsamhällsekonomin och vilka statsfinansiella effekter har det gett? kan det konstateras att reformeringenav reglerna inom flera viktiga områden har lett till betydande förenklingar ochhöjt regelkvaliteten märkbart. Som exempel kan nämnas - skattereformen(prop. 1989/90:74, SkU32, rskr. det kommunala huvudmannaskapet pålärarområdet med en förenklad arbetsgivarroll (prop. 1989/90:41, UbU9, rskr. - reformeringen av köttkontrollen med enklare ochenhetligare regler (prop. 1988/89:68, JoU 14, rskr. bostadsfinansieringsreformen med nya ochenklare låneregler (prop. 1990/91:34). Allregelreformering fömtsätter ordning och reda i regelmängden. Det gäller bådelagar och förordningar, myndigheternas författningar, kommunernas föreskrifteroch avtalade regler. har datatekniken visat sig vara ettovärderligt hjälpmedel för att skapa den nödvändiga ordningen. Allt fleradatabaser med regler byggs upp, både i fråga om författningsregler ochavtalsregler. Sedan arbetet i det närmaste har avslutats med attskriva in äldre lagar och förordningar i () idatabaser och väl fungerande mtiner har skapats för att alltid ha en aktuelldatabas kan ansträngningarna koncentreras på att ordna upp myndigheternasförfattningar och göra dessa tillgängliga på ett liknande sätt. Flera myndigheter arbetar numera också meddatoriserad regelregistre ring. Bland annat har ett arbete påböriats med att registrera länsstyrelser nas författningar. Men ett mer omfattande datoriserat registreringsarbete behöver komma i gång hos myndigheterna. Handböckeroch utbildning är också viktiga för god regelkvalitet. Utbildning, bl. a. ianslutning till utgivandet av nya publikationer anordnas med insatser av fömtomstatsrådsberedningen främst , statskontoret och . De mera gmndläggande handböckerna förreformeringsarbetet svarar statsrådsberedningen för. 1990/91:100 BiL2 Antalet regeringsärenden fortsätter att minska. arbetet med att befriaregeringen från ärenden av löpande karaktär fortsätter efter de huvudlinjersom angavs i budgetpropositionen 1990. Som en följd av bl.a. delegeringarna harantalet regeringsärenden minskat ytterligare. under1900-talet har siffran 20 000 ärenden nu underskridits. Följande tabellbelyser utvecklingen . 1 tabellen har statistiken i förra åretsredogörelse byggts ut med siffror för . Tabellen gäller ärenden somavgjorts . Kolumnen "Totalt" avsersamtliga regeringsärenden, alltså även propositioner, författningar etc. Med"förstainstansärenden" menas förvaltningsärenden som regleringsbrev,anslags- och bidragsärenden, tjänsteärenden samt dispens- och övrigapartsärenden. Med "överklaganden" menas förvaltningsärenden somregeringen prövar efter överklagande. Siffrorna redovisas avrundade tillhundratal. Trotsatt många ärenden delegerats går som framgår av tabellen minskningen långsamt.Detta sammanhänger bl. a. med att andra ärenden har ökat i antal.Framför allt har antalet överklaganden i utlänningsärenden ökat. År 1989prövade regeringen ca I 000 fler sådana överklaganden än . Vilka ärenden hardelegerats ? Många olika typer av förvaltningsärenden hardelegerats . 1990/91:100 BiL2 Somframgår närmare av bilaga 2:1 har delegeringsarbetet resulterat iatt regeringen befriats från ytterligare ärenden. Arbetet har samordnats med deöversyner som pågår av instansordningarna i ärenden där Europakonventionenskrav på tillgång till domstolsprövning kan göra sig gällande. Bl.a. har följande gmpper av överklaganden flyttats över till kammar-rättema: tillståndatt sätta upp övervakningskameror, tillträde till militära skyddsområden m. m. tillstånd till järnvägstrafik m. m. censurering av film, tillståndatt ta jordbmksmark ur produktionen, förelägganden och förbud enligt skogsvårdslagstiftningenoch lagstiftningen om bekämpning avväxtskadegörare, tillståndtill införsel av djursperma, tillstånd till kvicksilverbetning av utsäde, statsplombering av utsäde, ersättning vid ingripanden enligtepizootilagstiftningen, undantag från fiskeriföreskrifter, tillstånd tillfiskodling m. m., godkännande av hingstar som avelsdjur, godkännande av fodertillsatser, licens för yrkesfiske, tillstånd till jakt, godkännande av fångstredskap m. m., avgifter för livsmedelstillsyn. Fören del andra ärenden, som regeringen tidigare prövade efter överklagande, harinstansordningen skurits av så att en central förvaltningsmyndighet ellerlänsstyrelse nu är slutinstans. Det gäller t. ex. vissa ärenden om skydd församhällsviktiga anläggningar, om statligt stöd på jordbmks-, arbetsmarknads-,bostads- och industridepartementens områden och om tillsättning avkommissarietjänster inom polisen. Regeringenhar också befriats från överklaganden om tillsättning av rektorer,studierektorer och kyrkomusiker. Detta som en följd av att den statligaregleringen av dessa tjänster har slopats. Andradelegeringar har avsett ärenden som regeringen prövatsom första instans. Som exempel kan nämnas vissa tjänstledigheter förkammarrättsdomare, vissa skaderegleringar, en del tjänstetillsättningar påförsvarsdepartementets område, nedsättningar och eftergifter avöverlastavgifter samt vissa ärenden om regionalpolitiskt företagsstöd. Förslag om ytterligare delegeringar har lagts fram. Möjligheterna till ännu fler delegeringar undersökssystematiskt. 1990/91:100 BiL2 Ibilaga 2:1 redovisas ett antal förslag och projekt som kan komma att leda tilldelegeringar. Ett förslag är det som har lagts fram i betänkandet (SOU 1990:79)och som innebär att flertalet utlän-nings-ochmedborgarskapsärenden hos regeringen skall föras över till en särskild nämnd.Om detta förslag genomförs, befrias regeringen från av det totalaantalet regeringsärenden. Blandövriga förslag och projekt i bilagan finns flera där det är aktuellt att flyttaprövningen av överklaganden från regeringen till förvaltningsdomstolar medhänsyn till bl.a. krav på tillgång till domstolsprövning.En övergång till domstolsprövning i en del ärendegmp-per kan för övrigt kommaatt aktualiseras också för att skall anpassa sig till krav somuppställs i vissa EG-direktiv. Allmäntgäller att delegeringsarbetet måste fullföljas med fasthet och konsekvens. Allamöjligheter att befria regeringen från ärenden av löpande karaktär bör uppmärksammasoch tas till vara för att regeringen skall kunna ägna mer tid och kraft åtreformarbete och åt övergripande frågor som att lägga fast verksamhetsmål,följa upp resultat av verksamheter och göra prioriteringar. 1. föreslår attbemyndiga regeringen att disponera anvisade anslag till departement och utredningar m.m. i enlighet med vad jagförordat i det föregående (avsnitt 3.1, s. 29 30), 2. bereder tillfälle att ta del av vad jaganfört om utvecklingen av den offentliga sektom. Regeringens arbete med regelreformering ocli delegering en samman ställning från statsrådsberedningen Bilaga 2:1 Prop. Regeringens arbete med regelreformering och delegering en sammanställning från statsrådsberedningen Efterförslag i prop. 1989/90:85 har reglema för den summariska processen förenklatsavsevärt. Lagsökningslagen och handräckningslagen från år 1981har ersatts av en enda lag, lagen (1990:746) om betalningsföreläggande ochhandräckning. Som en följd av den nya lagen blir även ytterligare förenklingarav regelsystemet möjliga. Förslag om detta läggs fram i endepartementspromemoria. I en lagrådsremiss har föreslagits att hyresrnåloch bostadsrättsmål flyttas över från fastighetsdomstolarna till de allmännadomstolarna. Genomförs förslaget, kommer flera specialregler i bl. a.jordabalken och att kunna avskaffas. Regeringen har utfärdat en ny förordning (1990:893)om underrättelse om dom i vissa brottmål, m. m.. Förordningen ersätter entidigare förordning i samma ämne och innebär förenklingar av regelsystemet,bl. a. i fråga om olika expedieringsfristers längd. Inom har det inletts enöversyn av lagstiftningen om internationell rättshjälp i brottmål. Översynenkan väntas leda till avsevärda förenklingar på detta lagteknisktsvåröverblickbara område. Notarieförordningen (1984:488) har ersatts av en nynotarieförordning (1990:469). I anslutning till att notariemeriteringenändrades förenklades även vissa regler i bl. a. tingsrätts- ochlänsrättsinstmktionerna. En översyn av de administrativabeslutsbefogenheterna i domstolarna har inletts. Ett av syfterna med översynenär att skapa enkla och lättfattliga regler i detta avseende. Likaså har enöversyn av bestämmelserna om arvoden till uppdragstagare inom domstolsväsendetm.m. Översynen syftar bl. a. till att reducera antaletdetaljbestämmelser inom detta område. 1989/90:160 föreslås förenklingar iaktiebolagslagen så att det inte längre skall krävas svenskt medborgarskap förstyrelseledamöter, verkställande direktör eller vissa andra funktioner iaktiebolag. Även kraven på funktionärernas bosättning i föreslås mjukasupp. Motsvarande lagändringar har i förekommande fall föreslagits också närdet gäller andra företagsformer. 1 förmynderskapsutredningens betänkande (SOU1988:40) Föräldrar som förmyndare föreslås bl. a. att föräldrar skall få enstörre bestämmanderätt när det gäUer förvaltningen av omyndiga barns egendom.Förslaget, som innebär en mindre omfattande överförmyndartillsyn, har remissbehandlats.En lagrådsremiss beräknas kunna överlämnas . (Ju 1989:02) som har tilluppgift att göra en över syn av datalagen (dir. 1989:26) har överlämnat ett delbetänkande (SOU 1990:61) Skärpt tillsyn huvuddrag i en reformerad datalag. t6 1990/91. ett förenklat system som innebär att det nuvarande till- Prop.1990/91:100 stånds- och licensförfarandet för vissa personregister slopas. Istället införs Bil. 2 en anmälningsplikt för vissa mera integritetskänsligaregister. Efterförslag av regeringen i prop. 1989/90:119 har antagit en ny lagomövervakningskameror(iu\J34, rskr. 320, SFS 1990:487). Den ersatte lagom TV-övervakning. Genom den nya lagen tillämpas ett enklare förfarande vidlänsstyrelsen i ärenden där risken för integritetsintrång vid användning avövervakningskamera är liten. Beslut av skall enligt den nyalagen överklagas till kammarrätt i stället för som tidigare till regeringen.Den nya lagen trädde i kraft den . Regeringen har bemyndigatkammarrätterna att för fiskaler, assessorer och ordinarie domare besluta omtjänstledighet för tjänstgöring i försäkringsrätt. Förordningen (1972:416) om statsmyndigheternasskadereglering i vissa fall har ändrats (1990:290) så att en centralförvaUningsmyndighet får handlägga ärenden om åtagande för staten att utgeskadestånd . (tidigare .) och justitiekanslern utanregeringens bemyndigande får handlägga ärenden där fråga uppkommer ochåtagande för staten att utge skadestånd . (tidigare 100000kr. 1 direktiven till datalagsutredningen nämnssärskilt frågan om vilken instans som bor pröva överklaganden avdatainspektionens beslut. är det regeringen som har dennauppgift. Med hänsyn till den översyn som pågår inom avinstansordningen i ärenden där krav på tillgång tilldomstolsprövning kan göra sig gällande finns det skäl att överväga frågan.Utredaren har därför fått i uppdrag att redovisa de motiv som talar för elleremot den ena och den andra lösningen och ge sina synpunkter på vilken som börväljas. I en nyligen avlämnad proposition om offentlighet,integritet och ADB (prop.