prop · GE03175 · 1990-12-31 00:00:00 — 1 synnerhet för människor med funktionshinder tillföljd av långvariga sjukdomar är det av stor vikt hur hälso- och sjukvården ärutbyggd och organiserad. Många personer med medicinska handikapp måste haregelbunden behandling under hela sitt liv. Det gäller t.ex. personer meddiabetes, psoriasis, njursjukdomar och epilepsi. Andra personer medfiinktions-hinder är beroende av annan hälso- och sjukvårdsservice, t.ex. hjälpmedel,för att klara det dagliga livet. Detråder stora skillnader i välfård mellan handikappade och andra människor.Mycket tyder också på att förhållandena bland människor med olika slagssjukdomar kan liknas vid ett eget klassamhälle med egen ojämlikhet. betänkande SOU 1990:19 redovisas resultaten av en enkättill konununeraas socialtjänst. Av denna framkom att endast 1/4 av kommuneraaordnat "meningsfull sysselsättning" för ungdomar med funktionshinder.Motsvarande uppgift för vuxna var . I en enkät till de berörda uppgav 62 %att de saknade arbete utanför hemmet och att de saknade dagligsysselsättning. Trotsarbetsmarknadspolitiska åtgärder har människor med funktionshinder en avsevärthögre arbetslöshet än genomsnittet. Det finns många som aldrig har fåttfotfäste på arbetsmarknaden. Andra har blivit arbetslösa på grand av brister iarbetsmiljön eller på grand av att deras funktionshinder har förvärrats.Arbetsuppgifter och arbetsmiljö etc. har inte anpassats i tillräcklig grad ochbehov av utbildning till andra arbetsuppgifter har inte beaktats tillräckligt.Under de har antalet förtidspensionärer ökat kraftigt. Enanledning torde vara bristande samordning mellan olikaarbetsgivare och myndigheter. Vägar att mot- Prop. 1990/91:175 verka sådanautslagningsmekanismer behandlas genom olika centrala aktiviteter. Bland dem kansärskilt nämnas åtgärder mot bakgrond av rehabiliteringsberedningens förslag.Tidig och samordnad rehabilitering (SOU 1988:41). Samhällethar en viktig uppgift i att undanröja hinder för mänsklig verksamhet och socialgemenskap. Anpassningar av verksamheter och miljöer måste utgå från denenskildes situation och resurser som helhet. Det förutsätter ingående kännedomom handikappade människors situation och behov samt medverkan av dem som ärberörda av åtgärderaa och deras organisationer. Invandrareär inte någon homogen grapp av befolkningen. Invandraraas hälsa påverkas delsav levnadsvanoraa i den kultur man kommer ifrån, dels av de villkor under vilkaman bor och arbetar i . En stor del av invandraraa lever istorstadsregioneraa och arbetar i utsatta yrken. Mångainvandrare har arbetat länge i yrken som redovisar hög sjuklighet. Invandrarehar, utöver problemen med att göra sig försfådda på ett nytt språk, ofta ocksåanställning i sådana yrken där de har litet inflytande över arbetet och därderas kunskaper tillvaratas dåligt. Detta förbättrar inte ett ofta dåligtutgångsläge. Sjuktalet bland utländska medborgare ligger över svenskamedborgares nivå. De sydeuropeiska medborgarnas sjuktal ligger nästan tregånger så högt som svenskaraas. Invandrarehar också, enligt en undersökning i , en högre dödlighet. Detgäller särskilt bara i åldera . Det tycks vara så att ju längreinvandrarbaraen vistats i , desto mer liknar baraens fysiska hälsa desvenska baraens. Det är således närmast efter ankomsten tillSverige som baraen är mest utsatta. Detta gäller särskilt flyktingbaraen. Mångaav dem har genomgått upplevelser som givit dem psykiska men som kanske vararhela livet om hjälp inte ges. Det är således särskilt angeläget att vidtariktade insatser för denna grapp. Sammanfattning;Levnadsvillkoren styr hälsan. De ekonomiska föratsättningaraa avgör oftakvaliteten i boende, fritidsaktiviteter och kosthåll. Arbetslivsfaktorer, såsomarbetsmiljö och risken fÖr arbetslöshet, har emellertid grandläggandebetydelse. har därtill ökad uppmärksamhet riktats mothälsofaktorer i den yttre miljön. Föratomfördelnings-, arbetsmarknads- och miljöpolitiska insatser, kan insatser somsyftar till förändrmgar i kosthållning, fysisk aktivitet samt alkohol- ochtobaksvanor minska hälsoriskeraa högst väsentligt. Folkhälsopolitikensyftar bl.a. till att öka medborgaraas möjligheter att välja hälsosammalevnadsvanor och därmed undvika onödiga hälsorisker. Speciell uppmärksamhetskall därvid ges insatser för att förbättra hälsans villkor för de gropper somlöper störst risk att drabbas av ohälsa och tidig död. Levnadsvanoraahar stor betydelse för hälsan. Kostens sammansättning tillsammans med rökning,alkoholvanor och motion är de viktigaste faktoreraa i detta sammanhang.Felaktig kost beräknas svara för ungefår en tredjedel av cancerfallen, medanrökningen antas svara för ungefår en femtedel. Alltsedanår 1965, då gav ut sina rekommendationer omkosten, har de övergripande målen för svensk kosthållning varit följande: - fett bör utgöra högst av energiintaget, - kostfiberintaget bör vara minst per dagsamt - kolhydrater bör utgöra avenergiintaget, därav högst från socker. Sedan1960-talet har svenskaraa ökat konsumtionen av grönsaker och frakt samt minskatanvändningen av socker som önskat. Den önskvärda konsumtionsökningen av fårskpotatis har däremot inte kommit till stånd, utan i stället blivit en minskning;ökningen av bröd har blivit och av mjöl, gryn och pastaprodukter istället för önskvärda . Den önskvärda minskningen av matfettet hardelvis uppnåtts genom en minskning . har kostensfettinnehåll varierat . har den minskat medett par procentenheter. Det är dock ännu för tidigt att tala om någon ihållandetrend. Däremot har andelen fleromättade fettsyror i kostfettet ökat, vilket ärpositivt för arbetet med att minska hjärt- och kärl-sjukligheten. Fiberinnehålletbehöver ökas från dagens till önskvärda . I målformuleringen för densvenska livsmedelspolitiken beaktas hälso- Prop. 1990/91:175 aspekteraa. I1990 års livsmedelspolitiska beslut (prop 1989/90:146, JoU25, rskr. 327)uttrycks detta som att den nya livsmedelspolitiken skall bidra till en välsammansatt kost och därmed till en bättre folkhälsa. Vårkunskap om kostvanomas fördelning i befolkningen är ofullständig, men flerastudier talar emellertid för att unga män i arbetaryrken utgör en uttaladriskgrapp, medan den medelålders kvinnan i ett akademikeryrke utgör enkontrast. Det vore fel att påsfå som en slutsats att kostva-noraa enbart är enfråga om kunskaper och insikter. Det är också en fråga om ekonomiskaföratsättningar, val av bmkningsmetoder, jordbraks- och livsmedelspolitikensutformning samt marknadsföring och olika matvarors tillgänglighet. Mycket talarför att kvinnorna i högre grad förbättrar sina matvanor , medan männenofta håller kvar sina mindre hälsosamma vanor vad gäller fett och fibrer. Somett resultat av stort fettintag och liten fysisk aktivitet är avbefolkningen i åldera överviktiga. Andelen överviktiga blir högremed stigande ålder, men minskar efter 75-årsåldera. 1 åldersgrappen 45-64 årär de . Kraftig övervikt medför ökad risk för kärlkramp,hjärtinfarkt, högt blodtryck, diabetes, gallvägssjukdomar, ledbesvär samt vissatyper av cancer. Detmoderaa samhället har på många sätt förbättrat föratsättningaraa för att manskall kunna upprätthålla en god hälsa. När det gäller den fysiska aktivitetenhar dock, genom att arbetsmoment som tidigare klarades med muskelkraftmekaniserats och att stillasittande inomhusarbete blivit allt vanligare, dennaminskat. fick kroppen motion både i arbetet och . Detfanns en direkt koppling mellan fysisk aktivitet och överlevnaden. Vår tillvaroi dag består till stor del av att vi sitter eller ligger. Den stimulans somvävnader och inre organ får genom fysiskt arbete har därigenom minskatavsevärt. Bristen på fysisk träning behöver kompenseras. Fysiskaktivitet kan besfå av såväl tävlings- och motionsidrott som trädgårdsskötseloch vistelse ute i skog och mark. Fysisk aktivitet har klart dokumenteradefysiologiska ftinktionsförbättrande effekter, ökar välbefinnandet och kanockså användas vid behandling och rehabilitering. Motion kan exempelvis bidratill att öka muskelstyrkan, vilket i sin tur kan minska muskel- ochryggsmärtor. Motion förhindrar vidare urkalk-ning i skelettet - något som ärsärskilt viktigt för kvinnor. Vid blodpropp bidrar motion sannolikt tillminskad risk för återfall. Fysisk aktivitet innebär även att det godakolesterolet (HDL) ökar på bekostnad av det skadliga (LDL). Fysisk aktivitetkan normalisera blodtrycket. Forskaraahar i flera sammanhang kunnat redovisa starka statistiska samband mellan lågfysisk aktivitet och sjuklighet. Mycket talar för att motion förebygger ohälsaoch bidrar till att behålla en god hälsa. inaktivitet är en riskfaktorför många sjukdomar, inte minst för de som Prop. 1990/91:175 kan relaterastill försämrad cirkulation eller fel i ämnesomsättningen. Godkondition innebär att man orkar mer. För samma arbete blir pulsen lägre,hjärtat mindre belastat och den upplevda ansträngningsgraden mindre.Forskningen visar att konditionen måste underhållas med regelbunden motion föratt inte den högre kapaciteten skall förloras. Slutsatsen är att den fysiskaaktiviteten måste vara regelbunden, långsiktig och ingå som en integrerad del iden vanliga livsföringen. Vissastudier tyder på att motion kan påverka ångesttillstånd och lättaredepressioner positivt. Detförekommer förvisso skador i samband med motionsutövning. Detta gäller särskiltdå otränade personer ägnar sig åt idrott som kräver stor muskelstyrka elleruthållighet. Dessa skador kan emellertid i stor utsträckning förebyggas. Vissaförsök har gjorts t.ex. i med läkarordinerad motion för bl.a.rehabilitering av sjukskrivna. Patienter som är överviktiga, har ryggbesväreller är i riskzonen för hjärt- och kärlsjukdom har föreskrivits särskiltanpassad motion. Verksamheten bygger på samarbete mellan primärvården ochidrottsföreningaraa. Omkring hälften av dem som deltagit i projektet ansåg attderas tillstånd, kondition och humör hade förbättrats. Avmännen uppger av dem att de aldrig motionerar. Motsvarandesiffra för kvinnoraa är . var av manliga arbetare inaktiva,medan andelen för manliga tjänstemän var . Motsvarande siffror för kvinnorvar 16 resp. . Inaktivitetenstiger med tilltagande ålder. studier visar att fysisk aktivitet kanpåverka åtminstone vissa delar av åldrandet, exempelvis vad avser muskelstyrka. Blandbara och ungdom är det fler än tidigare som är organiserade iidrottsföreningar, men är det fårre som ägnar sig åt motions-ellertävlingsidrott. Tillkomsten av video, dataspel och liknande fritidsaktiviteterkan därvid ha spelat en viss konkurrerande roll. Skolan har en viktig roll föratt på ett pedagogiskt sätt ge impulser till fysisk träning och motion förresten av livet. Kunskapenom tobakens hälsorisker är av relativt sent datum. Det var t.ex. först under1950-talet som sambandet mellan rökning och cancer började uppmärksammas istörre omfattning. är rökningens hälsoskadliga effekter mycket väldokumenterade. Kunskapsöversikter om effekterna har också gjorts i fleratidigare utredningar, t.ex. i Hälso- och sjukvård inför 90-talet, HS 90 (SOU1981:1), i cancerkommitténs slutbetänkande Cancer-orsaker-förebyggande m.m.(SOU 1984:67) och i (SoS redovisar1987:15). Tobakens skadeverkningar tas även upp i nyligenpublicerade folkhälsorapport. Merän 4 000 olika kemiska ämnen har identifierats i tobaksrök. Av Prop.1990/91:175 dessa är ett 40-taI cancerframkallande. Rökningen har i storaepidemiologiska studier från många länder visat sig ha ett klart samband medden totala dödligheten. Rökning ökar riskeraa för en rad olika sjukdomar ochskador. Den kvantitativt viktigaste översjukligheten och överdödligheten hänförsig till sjukdomar i hjärtats kranskärl, följt av lungcancer, kronisk bronkitoch lungemfysem. Hjärt-och kärlsjukdomar är den dominerande enskilda anledningen till långvarigsjukdom och också den vanligaste dödsorsaken bland vuxna. Det råder enighet omatt vissa riskfaktorer som bl.a. rökning och högt blodtryck är av storbetydelse för uppkomsten av kranskärlssjukdom. Rökare löper 1,5-3 gånger såstor risk för att insjukna i hjärtinfarkt som icke-rökare. Cancerär ett samlingsbegrepp för flera sjukdomar, som har vissa gemensamma drag. Detär stora skillnader mellan olika cancerformer vad gäller naturligt förlopp,behandling och förebyggande åtgärder. Den bäst kartlagda och väldokumenteradeorsaken till cancer är tobaksrökning. Den förorsakar enligt cancerkommitténsberäkningar av alla cancerfall och av all lungcancer ivårt land. Lungcancervar en ovanlig sjukdom till . Lungcancer som dödsorsakbland män började öka och bland kvinnor . Dåcancer uppstår först ett eller flera deccen-nier efter rökdebuten, sfåmmerdenna utveckling med den kraftiga ökning av cigarettkonsumtionen som inleddesbland män i början av detta århundrade och bland kvinnor några decenniersenare. fördubblades förekomsten av lungcancer iSverige hos både män och kvinnor. har ökningen idödlighet i lungcancer för män visat en vikande trend, medan den fortsatt attöka bland kvinnor. Skillnader i förekomst av lungcancer mellan storstadsområdenoch landsbygd tycks till stor del kunna förklaras av skillnader i rökvanor.Även luftföroreningar - inte minst från trafiken - har betydelse. Detråder ingen tvekan om att tobaksrökning är den dominerande orsaken tilllungcancer. Det finns ett uttalat dos-responssamband, och risken tycks grovtsett vara proportionell till dosen. Ju tidigare i livet man börjar röka, justörre är också risken att drabbas av lungcancer. Äventobaksrök i miljön, s.k. passiv rökning, har bedömts vara förknippad med riskför lungcancer hos icke-rökare. Andracancerformer som t.ex. cancer i läpp, mun, straphuvud, mat-strape, bukspottkörteloch urinblåsa har också samband med rökning. Nya forskningsrön talar för attrisken för cancer i njurar och livmodershals också ökar på gmnd av rökning. Förotomovannämnda stora sjukdomsgmpper förorsakar eller bidrar rökning starkt tillmånga andra sjukdomar som kronisk bronkit och lungemfysem. Det finns ocksåsamband mellan rökning och magkatarr och magsår. Vidare inverkar rökning påfostret under graviditeten. föder rökande kviimor barasom i genomsnitt väger mindre än bara Prop. 1990/91:175 till kvinnorsom inte röker. Tobaksröki miljön kan också utlösa allergier och överkänslighetsreaktioner. På långsikt kan också sådana åkommor försämras. Vidare visar flera undersökningar attbara till rökande föräldrar oftare har luftrörskatarr, förkylningar ochastmatiska problem m.m. än bara till rökfria föräldrar. Detta hänger troligtvissamman med att baras luftvägar är speciellt känsliga. Luftrörsfunktionen kanskadas och en viss ökad risk för limgcancer har kunnat påvisas. Flera studiervisar också att personer med kranskärlssjukdom försämras av att utsättas förpassiv rökning. Iintemationell jämförelse är den genomsnittliga alkoholkonsumtionen i Sverigeförhållandevis låg. Den är t.ex. mindre än hälften så hög som i , därkonsumtionen utslagen på hela befolkningen uppgick till ren alkoholper invånare år . (För var motsvarande siffra ).Den höga franska konsumtionsnivån motsvaras av en hög skadenivå. Antalet döda ilevercirrhos per 100 000 invånare är i i storleksordningen 30 medanden i är knappt 9. Trotsen relativt sett låg alkoholkonsumtion och skadenivå ger alkoholen upphov tillbetydande problem i vårt samhälle. En mängd allvarliga hälsomässiga och socialaproblem har samband med hög konsumtion av alkohol. Uppskattningsvis 300 000svenskar dricker så mycket alkohol att det har en negativ inverkan på derashälsa, familjeliv och arbete. Detär ett känt faktum att alkoholmissbrokare har en klar överdödlighet ijämförelse med befolkningen i stort. De flesta alkoholrelaterade sjukdomarnaär resultatet av en långvarig hög alkoholkonsumtion. Det krävs ofta tiotals årför att utveckla sådana sjukdomar som levercirrhos (skromplever) och pancreatit(bukspottkörtelinflammation). De akuta alkoholskadoraa, t.ex.alkoholförgiftning och död till följd av olyckor eller annat våld, har däremotmer att göra med hur mycket man dricker vid konsumtionstillfållet och hur mandå beter sig. En mycket hög andel av de olyckor som leder till långvarigsjukhusvård, invaliditet eller död är alkoholbetingade. Alkohol är också enofta förekommande faktor bakom självmord. Man räknar med att mellan 15 och 25 %av alla självmord begås av alkoholmissbrokare. svensk undersökning av dödligheten bland medelålders män framkom att s.k.alkoholrelaterad dödlighet var den främsta orsaken till för tidig död. Blanddödsorsakeraa kan nämnas levercirrhos, pancreatit, alkoholförgiftning,självmord och olika former av våldsam död. Särskilt utsatt är den som i unga århar en mycket hög alkoholkonsumtion. Entredjedel av dödsfallen bland män beräknas vara alkoholbetingade. Detfinns avsevärda skillnader mellan mäns och kvinnors alkoholvanor. Vuxna mänsalkoholkonsumtion är mer än dubbelt så hög som kvinnornas. Könsskillnaderaahar emellertid minskat . svarar kvinnoraa fören tredjedel av den totala konsumtionen. 1990/91:175 början av1970-talet var motsvarande andel en femtedel. Det är främst yngre kvinnor sompåtagligt ökar sin konsumtion. Kvinnortycks åtminstone i vissa avseenden vara känsligare än män för alkoholensverkningar. Det gäller bl.a. risken för leverskador. En hög alkoholkonsumtionunder graviditeten kan dessutom ge fosterskador i form av tillväxthämning,kroppsliga avvikelser och störaingar i det centrala nervsystemets funktion. Alkoholforskningenger en på det hela taget samstämmig bild av ett samband mellan den totalaalkoholkonsumtionen i ett samhälle och dödligheten i levercirrhos ochpancreatit. En påtaglig ökning av den totala alkoholkonsumtionen följs med storsannolikhet av en ökning av antalet högkonsumenter, vilket i sin tur som regelleder till en ökning av den alkoholrelaterade dödligheten. Underefterkrigstiden ökade den totala årliga alkoholförsäljningen renalkohol per invånare (och däröver) till . Mellanåren 1976 och 1984 minskade försäljningen med . Därefter haremellertid försäljningen ökat. Dock visar uppgifter om 1990 årsalkoholförsäljning på en minskning med jämfört med föregående år.Den genomsnittliga alkoholförsäljningen uppgick då till . Delångsiktiga förändringaraa i den totala alkoholförsäljningen återspeglar iförsta hand en omfördelning av konsumtionen från spritdrycker till vin, starköloch öl. Starkölsförsäljningen ökade med under andra hälften av1980-talet. minskade spritförsäljningen påtagligt. Ungdomarsalkoholkonsumtion följer i stort sett utvecklingen av den vuxna befolkningensvanor. Den senaste Sifoundersökningen (/90) av ungdomarsalkoholvanor tyder dock på att konsumtions-minskningen är större bland ungdomarän bland vuxna. Fysiskarbetsmiljö, arbetsorganisation och arbetsinnehåll har stor betydelse för deförvärvsarbetandes hälsa och trivsel. Arbetsmiljön är orsak till mer än800 hjärtinfarkter, 500 - 2 000 cancerfall och omkring 8 000 invalidiserandebelastningsskador. Vissabranscher som traditionellt utgjort arbetsmiljömässiga högriskområden, somtillverkningsindustrin, lantbraket, skogsbroket och fiskerinäringen, harminskat och kommer framöver sannolikt att minska ännu mer. Strokturomvandlingenhar skett parallellt med att flera åtgärder vidtagits för att förbättraarbetsmiljöeraa. Arbetsmiljölagen (1977:1160) har givit fackliga organisationeroch skyddsombud en starkare ställning. Genom en arbetsmiljöavgift finansierasarbetsmiljöutbildning i facklig regi som väsentligt har ökat kunskaperaa omhälso- och olycksfallsrisker. Arbetsmiljöfonden har sedan lång tid tillbakafinansierat särskild arbetsmiljö- Genomtillfålliga vinstavsättningskonstroktioner, som arbets- Prop. 1990/91:175miljö- och förayelsefonderaa, samt genom tillkomsten av arbetslivsfonden harmedel specialdestinerats för förayelse av arbetsmiljön. Genomökade kunskaper och mer uppmärksamhet har de traditionella arbetsmiljöproblemenminskat. Detta speglas dock inte i arbetsskadestatistiken, som redovisar enstark uppgång i antalet anmälda arbetsskador. Bakgronden är bl.a. tillkomstenav lagen om arbetsskadeförsäkring, som innebar ett utvidgat arbetsskadebegrepp,samt den praxis i arbetsskademål som därefter utvecklats. En stor del avökningen torde bero på en aktivare rapportering, dvs. vara resultat av ettökat arbetsmiljömedvetande. Motivationen att rapftortera arbetsskador har ocksåökat genom att arbetsskadeförsäkringen har en högre ersättningsnivå änsjukförsäkringen och genom att ersättningen till arbetsskadade kan utges frånkompletterande avtalsförsäkringar. Ökningen avser främst arbetssjukdomar, medandäremot antalet arbetsolycksfall varit relativt . Ytterligareen tänkbar förklaring till att antalet arbetsskador ökat kan vara 1980-taletshögkonjunktur. Den högre sysselsättningsgraden innebar att fler med sämrehälsa, som är mer känsliga för arbetsmiljöns påfrestningar, kom ut påarbetsmarknaden. Arbetsskadestatistikenredovisar att antalet anmälda arbetssjukdomar per 1 000 förvärvsarbetandenästan tredubblades mellan och . De hälsoproblem som framförallt svarar för ökningen av anmälningaraa är belastningsskador. Störst harökningen varit bland kviimor. Ävenohälsotalet (summan av ersatta dagar från sjukförsäkringen,arbetsskadeförsäkringen och som förtidspension/sjukbidrag) ökade kraftigt under1980-talet och uppgick . Ökningen var särskilt storbland äldre och bland kvinnor. Andelensom upplever sig behöva utföra tunga lyft i sitt arbete har ökat markant. Flerupplever sitt arbete som fysiskt ansträngande och en högre andel anger att dehar olämpliga arbetsställningar. En oförändrad andel () rapporterar omkraftiga skakningar och vibrationer - en viktig orsak till förslitning,ryggskador och muskelinflammationer. Groppen utgörs i huvudsak av män i jord-och skogsbrok samt byggnadsindustri. Andelaraamed psykiskt ansträngande arbeten är höga bland tjänstemän inom undervisning,sjukvård, socialvård och offentlig förvaltning samt bland arbetare inomsamfårdsel. Kvinnoraa upplever att den psykiska påkäimingen har ökat. Inflytandetöver arbetstempot uppges däremot ha ökat, liksom arbetstillfredsställelsen -framför allt bland invandrare. Arbetsmiljökommissionenhar konstaterat betydande skillnader i hälsa och risk för skador mellan olikayrkesgropper. Mest utsatta är inånga arbetaryrken och vissa gropper inom vård,service och transport. Risken för allvarliga arbetsolycksfall, hörselskador ochskador i muskler och leder är störst i tillverkningsyrken. Kvinnor i dessayrken löper dessutom ytterligare förhöjda risker. Det gör också deras bara, somlöper högre risk att födas med låg födelsevikt. Antalet kvinnor itillverkningsarbeten har ökat och är nu 150 000. De hör till de mest utsattakvinno- Av dem löper kvinnor i verkstadsindustri Prop. 1990/91:175och grafisk industri de allra största riskeraa. Ävenom antalet anställda i de skadetyngda tillverkningsyrkena minskar, hararbetsmiljöproblemen ändå legat kvar på en hög nivå till följd av expansioneninom vård och omsorg, som rymmer många riskutsatta yrken. Hälso-och sjukvårdens personal är ofta utsatta för svåra arbetsolycksfall, har mångaanmälda ryggskador och dessutom mycket hudskador. Obekväma arbetstider, högpersonalomsättning och en svår ställning mellan patienter och ansvarig ledninggör arbetet psykiskt påfrestande. Sektora rymmer också inånga dubbel arbetandekvinnor. Det framstår som en särskild utmaning att verka för att denverksamhet, vars profession det är att rehabilitera, skall kunna klara sinpersonal från arbetsskador minst lika bra som andra arbetsgivare. Desom arbetar i trafikmiljö är hårt utsatta för avgaser och stress från trafiken.Chaufförer är dessutom oftare rökare och har svårare att hålla goda ochregelbundna matvanor. Vissaskillnader i hälsoutfall mellan olika yrken beror på bakomliggande faktorer,t.ex. att andelen dubbelarbetande småbarasföräldrar är hög. En annan faktor kanvara skillnader i levnadsvanor mellan olika gmpper vad gäller kost och tobaksamt brak av alkohol. arbete har vi fått en god bild av vilka åtgärder somf.n. torde vara mest verksamma för att förbättra arbetsmiljöerna på de 400 000farligaste jobben.