prop · GE03110 · 1990-12-31 00:00:00 — Bidragens storlek beror på bostadskostnaden och den inkomstsom hushållet har. har, av förenklingsskäl, föreslagit attbostadsbidrag skall lämnas till samtliga hushåll utan barn efter enhetligaregler, dvs. att samma inkomst- och bostadskostnadsgränser samt bidrags- ochreduktionsandelar skall tillämpas vid beräkning av bostadsbidrag till dessahushåll. Bostadsbidragen tillungdomar och studerande är avsedda att ge det ekonomiska stöd som ärnödvändigt för att också de som har låga inkomster skall kunna efterfråga enbostad. Dessa bidrag ger främst ett högkostnadsskydd. Bostadsbidragen tillandra hushåll utan barn riktas till dem som till följd av låga inkomster endastfår begränsat utbyte av sänkningen av den statliga inkomstskatten. Bostadsbidragen ullungdomar och till andra hushåll utan barn har således skilda syften. Enligt minmening bör någon ändring i denna del inte göras. Jag är därför inte beredd attbiträda förslag om att lämna bidrag till samtliga hushåll utan barnefter enhetliga regler. Mina förslag begränsas till sådana justeringar somkrävs för att anpassa stöden till ändrade inkomster och bostadsutgifter. För att bostadsbidragentill ungdomar inte skall urholkas bör de anpassas till inkomst- ochbostadskostnadsutvecklingen. Jag förordar att inkomstgränsen för oreduceratbostadsbidrag höjs, för ensamboende med . och för makar/samboende med . 1990/91: 110 Jag förordar vidare att den nedrebostadskostnadsgränsen höjs för dem som inte har studiemedel till 900 kr.och för dem som har studiemedel till . samt att den övrebostadskostnadsgränsen höjs för ensamboende till . och förmakar/samboende till Bostadsbidragen till andra hushåll utan barn avser, somjag tidigare redovisat, att i huvudsak kompensera för de samlade effekterna avskatteomläggningen. Med hänsyn härtill finns det inte skäl att göra någrajusteringar av bostadskostnadsgränsema. Det maximala bostadsbidraget under år1992 för andra hushåll utan barn bör därför vara oförändrat i förhållande tillinnevarande bidragsår (/år). För att bidragen inte skall urholkas bördock gränsen för oreducerat bidrag anpassas till inkomstutvecklingen. Jagförordar att inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag höjs med 4 000 kr.till . De ändringar som jag nu har förordat, och som föranlederändringar i 14 och 20-21 §§ lagen om bostadsbidrag, bör tillämpas för bidragsom lämnas fr.o.m. . Mina förslag i det föregående innebär att de maximalabostadsbidragen för ungdomar mellan kommer att uppgå till följandebelopp. Bostad.sbidraj; Ändring från ärl992(kr./ar) är 1991 (kr./är) Effekterna av mina förslag i fråga om ungdomar kan vidarebelysas genom Prop. 1990/91: 110 följande exempel. Bidragsgrundande Bostadsbidragvid en bostadskosmad inkomst (kr./år) Ocr./mån) är 1992 pS 1500 2 000 2 5(y) >3 100 -33 000 450 50 000 60 000 boende -Al 000 450 70 0(X) Effekterna av mina förslag i fråga om andra husliåll utanbarn kan belysas genom följande exempel. Bidragsgrundande Bostadsbidragvid en bostadskosmad inkomst (kr./är) 0 2500 3 0«) >3 5(X) -70 000 270 IIOO(X) Jagberäknar kostnaderna för bostadsbidrag till hushåll utan barn enligt dessaregler under till ca 310 milj.kr. Hälften av detta beloppbetalas av staten och hälften av kommunema. Som jagtidigare har redovisat beräknas de totala kostnaderna för bostadsbidragen ullbarnfamiljer under uppgå till ca 4 200 milj.kr. De sammanlagdakostnaderna för bostadsbidragen beräknas således uppgå till ca 4500 milj.kr. 1990/91: 110 Mitt förslag: Reglerna i 23 § andra stycket lagen ombostadsbidrag om den tidigaste tidpunkt från vilken bostadsbidrag lämnas görstillämplig även vid omprövning av beviljat bidrag på grund av ändrad inkomstoch ändrad bostadskostnad. Ensärskild preskriptionstid om tre är införs i fråga om återkrav av felaktigtutbetalat bostadsbidrag. Boverket:Verket har lämnat vissa förslag till ändringar av bidragsreglerna som inte hardirekt samband med förslaget till nytt inkomstpröv-ningssysiem utan som främstsyftar till att förenkla administrationen av bostadsbidragen. Bl.a. har verketföreslagit att den särskilda retroaktivitets-regeln i 30 § lagen ombostadsbidrag slopas och att en preskriptionsregel införs vid krav pååterbetalning av felaktigt utbetalat bostadsbidrag. Remissinstanserna:Remissinstanserna har i huvudsak inte haft några erinringar eller har intebehandlat förslagen. Skälen förmitt förslag: Enligt huvudregeln i 23 § lagen om bostadsbidrag lämnasbostadsbidraget från och med månaden efter den då rätt till bostadsbidrag haruppkommit. Bidrag lämnas dock inte tillbaka än föreden månad dä ansökan om bidrag gjordes. Vid omprövning pä grund av ändradinkomst och ändrad bostadskostnad får enligt bestämmelserna i 30 § bidragendast avse tiden från kvartalsskiftet närmast före den dag då ansökan omomprövning kom in till kommunen. För denenskilde bidragstagaren är det svårt att förstå varför det nya bidraget integäller för hela den rid som den högre bostadskostnaden eller ändrade inkomstenavser. Enligt försvårar denna särskilda retroaktivitets-regelhandläggningen av bidragsärendena i kommunema. Verket föreslår därför attregeln slopas av förenklingsskäl. Jag delar verkets uppfattning och förordaratt den särskilda bestämmelsen som gäller vid omprövning på grund av ändradinkomst och ändrad bostadskostnad slopas i 30 §. Reglema för omprövning avbidragsbeslut kommer härigenom att bli enhetliga. Enligt 31§ skall kommunen besluta om återbetalning av bostadsbidrag som har lämnatsfelaktigt eller med för högt belopp. finns ingen särskildtidsfrist angiven inom vilken ett återkrav måste aktualiseras. Återkrav tordedärför vara underkastade vanliga regler om tio års preskription. Detförekommer enligt att kommunerna ställer krav på återbetalningmånga år efter bidragsåreis utgång. För egen del anser jag att krav pååterbetalning bör framställas skyndsamt. För fordringar i vanliga konsumentförhållandengäller en preskriptionstid . Jag anser att enmotsvarande preskriptionstid bör införas i fråga om krav på återbetalning avfelaktigt utbetalat bostadsbidrag. Jag förordar därför att det införs en särskildpreskriptionsregel om att krav pä återbetalning förfaller om det inte Prop.1990/91: 1 10 framställs efter utgången av det kalenderår då bidragetlyftes. 1 de fall taxeringen har överklagats bör dock tiden kunna utsträckastill efter utgången av det kalenderår då taxeringen vunnit laga kraft.En regel av denna innebörd bör tas in i 31 § lagen om bostadsbidrag. Idetta sammanhang vill jag också ta upp frågan om på vilka grunder eftergift börlämnas. Enligt 31 § tredje stycket lagen om bostadsbidrag får kommunen eftergebelopp som skall återbetalas om det finns särskilda skäl. harefterlyst riktlinjer för denna prövning. tillämpas i praxis riksskatteverketsregler för existensminimum i förhållande till hushållets inkomst- ochförmögenhetsförhållanden på . Verket anser emellertid att detta måttinte är något bra mått på återbetalningsformägan utan föreslår att prövningen istället utgår från riktlinjer för skälig konsumtion. Enligtmin uppfattning kan det finnas skäl att inte längre göra bedömningen av omeftergift skall lämnas med utgångspunkt i reglerna för existensminimum. Ilikhet med menar jag att det i stället kan vara motiverat att utgåfrån riktlinjer för skälig konsumtion. Det kan dock bli n()dvändigtatt göra avvikelser i enskilda fall. Jag anser därför inte att det är lämpligtatt i lagtext ange någon bestämd riktlinje. Det får liksom överlämnasåt rättstillämpningen att avgöra när en bidragstagare bör slippa s.k.återbetalningsskyldighet. Ienlighet med vad jag nu har anfön har det inom upprättatsett förslag till lag om ändring i lagen (1988:786) om bostadsbidrag. Förslagetinnefattar även ändringar föranledda av beslut om namn (prop.1990/91:34, BoU 4, rskr.92). Jaghemställer att regeringen föreslår attanta förslaget till lag om ändring i lagen (1988:786) om bostadsbidrag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram.