prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Det intensiva rationaliseringsarbete somnu pågår inom polisen inom ramen /avtalsuppgörelse innebär ocksåatt polisen blir avsevärt bättre mstad att lösa sina uppgifter på ett effektivtsätt. Av avgörande betydelse för att förbättra personalsituationen haremellertid varit de senaste årens satsningar på intagningen av polisaspirantertill . Dessa satsningar börjar nu ge effekt i form avfärdigutbildade poliser. Även om situationen således håller på att förbättras,gäller det att behålla en fortsatt hög antagning lill ocksåframdeles, så alt utvecklingen inle på nytt vänder i negativ riktning. Mot bakgmnd av detta och på gmndval av debedömningar som kan göras anser jag att intagningen till /92 bör bestämmas till 600 polisaspiranter. Med en sådanintagning kommer personalsituationen inom polisen att ha bringats i balansinom . En avstämning av denna prognos bör dock göras under budgetåret.Jag kommer därför att pröva frågan om behovet av en ökadaspirantintagning med hänsyn till den personalutveckling som skett. 1 sammanhanget vill jag också framhålla att det äri hög grad önskvärt alt man får till stånd ett system som innebär en jämn tillgång på poliser och en planmässig och långsiktig rekrytering av polisaspiranter. Jag räknar med att ett sådant nytt system kan börja tillämpas i samband med över- 61 gångentill det nya budgetsystemet för polisen, som jag kommer att beröra Prop.1990/91:100 närmare i det följande. Jag vill också framhålla att en väl så viktigfaktor när det gäller att förbättra personalsituationen inom polisen är attutvecklingen fortsätter mot att administrativ personal avlastar polispersonalenarbetsuppgifter i de fall det är möjligt och lämpligt. Av betydelse är ocksåatt polispersonalen är fördelad mellan polismyndigheterna på ett sätt somsvarar mot den verkliga arbetsbelastningen. Hur utvecklingen bör drivas framåti dessa avseenden har behandlats i proposition 1989/90:155 om fömyelse inompolisen. I sin anslagsframställning har rikspolisstyrelsenfört fram vissa krav på personalförstärkningar utöver dem som berörts. a. inrättande av 100 nya polistjänster i glesbygdsdistrikt för attkompensera en sned åldersfördelning bland poliserna där samt medel för atttillföra polisväsendet ytterligare administrativ personal. Jag har i och försig förståelse för de problem som är förknippade med åldersstmkturen blandpoliserna i vissa distrikt. Med hänsyn till det vakansläge som ännu råder ärdet emellertid knappast ändamålsenligt att nu inrätta nya polistjänster. I detrådande statsfinansiella läget är det inte heller möjligt att företa en utökningav antalet andra tjänster inom polisen som önskat. Desatsningar som skall göras måste, som förordats, i första hand inrikta sigpå att fylla de vakanta polistjänster som finns . Det är också viktigt att polismyndigheterna beaktarvad som anförts i proposition 1989/90:155 om förnyelse inom polisen angåenderekrytering av olika specialister, såsom ekonomer och tekniker. Främstunder genomfördes en omfattande reformering avpolisväsendet. Reformen innebar bl. a. nya arbetsformer på lokal och regionalnivå samt förbättrad rekrytering och utbildning. Ett viktigt inslag i reformenvar att detaljstyrningen från central nivå minskade. Polisreformen har inneburit en påtagligvitalisering av polisväsendet. De lokala myndighetemas vidgade självbestämmandehar i hög grad främjat utvecklingsarbetet på lokal nivå i riktning mot en ökadeffektivitet inom polisen. I proposition 1989/90:155 om förnyelse inom polisentog regeringen upp ett antal frågor om vidareutvecklingen av reformarbetet iriktning mot ökat lokalt självbestämmande och ökad effektivitet inom polisen.Propositionen innehåller, fömtom konkreta reformförslag, ett antal riktlinjerför det fortsatta reformarbetet. har godtagit vad som anförs ipropositionen (JuU 1990/91:1, rskr. Som ett resultat av att godtagit dennämnda propositionen kommer från och med den att gälla vissa ändringar i polislagen (1984:387). Ändringarna innebär bl.a. att polismyndigheterna får möjlighet att inrätta lokala organ, polisnämnder, för att under polissty relsen leda verksamheten inom de delar av polisdistriktet som styrelsen bestämmer. Från gäller också ändringar i polisförordningen 62 (1984:730) som bl. a. gerlänsstyrelsen en ökad roll när det gäller samord- Prop. 1990/91:100 ning avpolismyndigheternas verksamhet samt vid tillsättning av chefs- Bil. 15tjänster inom polisen. En annan linje i reformarbetet inom polisen ärövergången till ett nytt budgetsystem med treåriga budgetperioder ochramanslag. Detta system, som efter hand införs inom hela statsförvaltningen,kommer enligt planerna att införas för polisens del i och med budgetåret1992/93. Regeringen har i s. k. myndighetsspecifika direktiv uppdragit åtrikspolisstyrelsen att i olika avseenden förbereda övergången till nyttbudgetsystem. 1 propositionen om fömyelse inom polisenfömtskickades en översyn av polisens regionala organisation i syfte att få tillstånd en såvitt möjligt enhetlig organisation på regional nivå inom polisen. Sedanpropositionen avlämnades till och behandlades där har dockutvecklingen i fråga om samhällsekonomin och den offentliga sektorn i allmänhetlett fram till att en mera övergripande översyn av organisationsstmkturen inompolisen bör göras. Jag kan i denna del hänvisa bl. a. till vad som anförs iregeringens skrivelse till om åtgärder för attstabilisera ekonomin och begränsa tillväxten av de offentliga utgiftema (skr.1990/91:50). Där framhålls sålunda nödvändigheten av stmkturella förändringarsom både på kort och på lång sikt påverkar utvecklingen av utgiftema inom denoffentliga sektom. I skrivelsen framhålls också att den övergång till enresultatorienterad styrning och mindre detaljreglering, som håller på attgenomföras inom den offentliga sektorn, ger utrymme för betydande delegeringartill regional och lokal nivå. Storlek och uppgifter hos de centralamyndigheterna, och bland dem , måste enligt vad som anförs iskrivelsen anpassas till denna utveckling. Mot bakgmnd av detta avser jag att tainitiativ till en översyn av organisationsstmkturen inom polisväsendet. Måletför översynen bör vara att föreslå de förändringar i fråga om organisation ochuppgifter på alla nivåer som krävs för att kunna fortsättadecentraliseringsarbetet och som behövs för att polisen skall kunna fungeraeffektivt under de fömtsättningar som nämndes. När det gällerrikspolisstyrelsen bör översynen inriktas på att i högre grad koncentrerastyrelsens uppgifter på uppföljning och utvärdering. I sammanhanget är detockså nödvändigt att finna en ny modell för intagningen till polishögskolan.Förändringarna bör kunna genomföras i samband med övergången till nyttbudgetsystem inom polisen. 1 den nyssnämnda propositionen 1989/90:155 omförnyelse inom polisen anförs att skall förstärka och utvecklasamarbetet på polisområdet med andra länder i kampen mot den internationellabrottsligheten. Det gäller bl.a. kampen mot ekonomisk brottslighet och narkotikabrottslighet.Därvid är det särskilt angeläget att finna vägar för ett utvidgat och merreglerat samarbete på polisområdet med ländema i EG. Uttalandena ipropositionen om det intemationella polissamarbetet har fått än högreaktualitet genom den senaste tidens utveckling i fråga om det europeiskaintegrationsarbetet. Somredan anmälts i budgetsammanhang har ett arbete påbörjats för att 63 meralångsiktigt lösa resursfrågorna rörande flygpiatskontrollen. Det är Prop.1990/91:100 knappast möjligt att över statsbudgeten finansiera den utökning avflyg- Bil. 15 plaiskontrollen som erfordras till följd av flygtrafikensexpansion och intemationella åtaganden på området. Med utgångspunkt idetta har överläggningar skett mellan luftfartsverket och ifrågor rörande verksamhetsansvar och därtill kopplat kostnads- och finansieringsansvarför förebyggande av brott mot den civila luftfartens säkerhet. En lösning är isikte som innebär bl. a. att flygplatshållarna skall svara för desäkerhetsåtgärder som åvilar flygplatsen. Polisen skall bl. a. svara förhotbildsvärdering och ledning av flygplatskontrollanter i enlighet med vad somföreskrivs i lagen (1970:926) om särskild kontroll på flygplats. Luftfartsverketskall i samråd med fastställa ett nationelltsäkerhetsprogram och lokala säkerhetsprogram för varje flygplats. Så snartdessa frågor har fått en slutlig lösning avser jag att återkomma tillregeringen med förslag till de åtgärder på polisens område som kan behövasfrån regeringens sida. 1.5Det huvudsakliga innehållet i budgetförslagen Budgetförslagensyftar till att behålla och utveckla en effektiv polisverksamhet inom ramenför de budgetmässiga fömtsättningar, som gäller för den offentliga verksamheteni allmänhet till följd av det statsfinansiella läget. Budgetförslaget innefattar ett principielltrationaliseringskrav på 1,på polisen; detta gäller i fråga omrikspolisstyrelsen, statens kriminaltekniska laboratorium och den lokalapolisorganisationen (anslagen E I, E 3 och E 4). Därav återförs tillpolisen för effektivitetsfrämjande åtgärder. Genom sådan omprioritering inomoch mellan anslagen skapas ett utrymme för angelägna reformer på polisensområde. Antaletpolisaspiranter som tas in vid föreslås bli 600. Funktionerna för planering ochekonomiadministration vid förstärks inför övergången tillnytt budgetsystem. Det bör framhållas att dessa funktioner är de mest centralainom i det nya budgetsystemet. ges resurserför fortsatt utveckling av DNA-tekniken. De lokala polismyndigheterna föreslås få fortsättaatt ta i anspråk lönemedel för vakanta polistjänster för förstärkning på detadministrativa området. Medel beräknas för att möjliggöra ytterligareförstärkning av insatserna på narkotikaområdet. En särskild satsning görs för att ge polisen bättremöjligheter att ge skydd mot olika former av våldsbrott för utsatta kvinnor. Ensamlad redovisning av insatser för att motverka våld mot kvinnor lämnas i denproposition om jämställdhetspolitiken som regeringen lägger fram . Medel beräknas för fortsatt ADB-utveckling och föruppmstning av polisens radiosystem. 2 Riktlinjer för resursanvändningen inom polisväsendet Prop. av antagna propositionen om polisens arbetsformer på lokal ochregional nivå, utbildning och rekrytering (prop. 1984/85:81, JuU 18, rskr. 164)har fömtsätts att statsmakterna i samband med budgetprocessen skall taställning till hur resurserna inom polisväsendet totalt sett skulle användas.Statsmaktemas prioriteringsbeslut är avsedda att utgöra riktlinjer för denresursanvändning och resursfördelning som sedan beslutas av de regionala ochlokala polismyndigheterna. sedan denna ordning lades fastutgjorde, enligt vad statsmaktema angav, narkotikabrottsligheten, denekonomiska brottsligheten och våldsbrottsligheten områden där polisens insatserskulle prioriteras. 1 proposition 1989/90:155 om förnyelse inom polisenförelades för godkännande förslag om en omläggning av degrundläggande prioriteringarna inom polisen. Enligt vad som angavs ipropositionen borde det ske en ökad inriktning mot brottsförebyggande åtgärderi vid mening och mot brottsförhindrande åtgärder. godtog de i propositionen framlagdaförslagen till riktlinjer för polisens verksamhet (JuU 1990/91:1, rskr. Enligt min bedömning bör prioriteringarna inompolisen för /92 bygga på de riktlinjer som statsmakterna lagtfast för innevarande budgetår. Polisen skall sålunda särskilt inrikta sinverksamhet på åtgärder som går ut på att värna om människornas trygghet tillliv, hälsa, integritet och personlig egendom. Som ett uttryck för detta och somett led i ansträngningarna att nå det kriminalpolitiska målet att minskabrottsligheten bör det ske en ökad inriktning mot brottsförebyggande åtgärder ivid mening och mot brottsförhindrande åtgärder. En siörre andel av de totala polisresurserna börsåledes las i anspråk för den preventiva verksamheten. Därvid bör beaktas atlett brett förebyggande polisarbete i många fall är det sätt som gerbäst resultat när det gäller atl komma till rätta med gatuvåld,ungdomsbrottslighet, narkotikahantering, skadegörelse och andra slag avkriminalitet och ordningsstörningar som tilldrar sig kriminalpolitiskt intresse.Detsamma gäller de felbeteenden i trafiken som utgör ett hot mot säkerhetendär. Den allmänna övervakningsverksamheten i dess olikaformer måste utvecklas och öka. Särskild uppmärksamhet måste därvid ägnas åtungdomar som är i riskzonen för att dras in i kriminalitet och åtvaneförbrytare och andra som svarar för en förhållandevis stor del avbrottsligheten. Med hänsyn till polisens trygghetsskapandefunktioner måste de enskilda personer som utsätts för brott sättas i centrumför polisens uppmärksamhet och omsorg. Personer som är utsatta för akutbrottshot måste skyddas. Behovet av akut skydd mot olika former av våldsbrottför utsatta kvinnor måste särskilt beaktas. Polisenbör vidare beakta att det brottsförebyggande arbetet för fram- 5 1990/91. gångfömtsätter ett nära samarbete med andra myndigheter och organ, Prop.1990/91:100 såsom skolan, , folkrörelserna och föreningslivet. Det är också angeläget att polisen på olika sättverkar för åtgärder som främjar en intensifierad verksamhet med kvarters- ellerområdespoliser. Detta bör uppmärksammas under det löpande budget- ochplaneringsarbetet på alla nivåer inom polisverksamheten. Det som anförts utgör inte något principielltavsteg från reglerna om att det är en av huvuduppgiftema för polisen att utredabrott som hör under allmänt åtal. Det är självfallet nödvändigt atttillräckliga resurser även i fortsättningen avdelas för denna verksamhet. Attpolisen lägger en ökad tonvikt vid det preventiva arbetet bör emellertid ledatill ett förändrat arbetssätt. I detta ligger en uppluckring av detraditionella gränserna mellan ordningspolistjänst och kriminalpolistjänst. Polisens insatser när det gäller spaning och utredningbör särskilt inriktas på våldsbrott, narkotikabrott samt ekonomiskbrottslighet och då särskilt sådan som hotar stora samhälleliga värden såsommiljöbrottslighet. Det är angeläget att de resurser som statsmakternaavdelat för prioriterad verksamhet verkligen används för det avseddaändamålet. Polisen bör eftersträva ett mer utvecklat samarbetemellan polis och åklagare när det gäller fömndersökningar med syfte attutnyttja myndigheternas samlade resurser effektivare i utredningsarbetet.Verksamheten på det området bör också kunna göras enklare och för polisens deli större utsträckning ingå som en integrerad del i det preventiva polisarbetet. Handläggningenav asylulredningar hos polismyndigheterna måste bedrivas i sådan takt attsamhällets kostnader för flyktingverksamheten så långt som möjligt begränsasoch de asylsökandes berättigade krav på en snabb handläggning av derasansökningar tillgodoses. Ett riktmärke för utredningsverksamheten hospolisen vid utredningsslussarna är att en asylutredning skall kunna genomförasinom högst . Även i fråga om övriga polismyndigheter finns detett starkt intresse av att handläggningstiden i ett asylärende inte . Statskontoret har på uppdrag av regeringen utrettmöjligheterna att överföra utredningsansvaret i asylärenden från polisväsendettill statens invandrarverk. Statskontoret har i en rapport (1990:23) föreslagitbl.a. att statens invandrarverk övertar ansvaret för utredningar i asylärendenoch för förvarslokaler vid utredningsslussarna fr.o. Statsrådet redovisar underarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel (bil. 12 till budgetpropositionen)sina överväganden till följd av förslagen. Hennes överväganden, som skett efter samråd medmig, utmynnar i att statens invandrarverk bör ges i uppdrag att i samråd med rikspolisstyrel- seti planera och genomföra statskontorets förslag om överföring fr. o. m. den fjuli 1992. 2.2.2 Trafiken Prop. Huvudmåletför trafikövervakningen skall vara att minska antalet trafik-olyckor. Därvidskall kontrollen av fordonshastigheten ges en framskjuten plats. Åtgärdermot unga lagöverträdare bör vidtas snabbt och ske under samverkan mellanpolis, åklagare och socialtjänst. Polisen har en nyckelroll för att förverkligadessa målsättningar. Polisens insatser när det gäller ungdomsbrottsligheten äremellertid inte inskränkt till den brottsutredande verksamheten. Polisen böröverlag fördjupa samarbetet med skola och socialtjänst och med de folkrörelseroch andra organisationer som är engagerade i ungdomsfrågor. Debrottsförebyggande ansträngningama bör inriktas på ungdomar i riskzonen förkriminalitet. Också det oroväckande ungdomsvåldet måste motverkas med kraft. Deökade satsningar som har gjorts för att förbättra stödet till brottsoffren börockså för polisens del återspeglas i en ökad omsorg om dem som utsatts förbrott. Möjlighetema för polismyndigheterna att i polisarbetet stödjabrottsofferjourer bör uppmärksammas. 3 Lokalförsörjningen för polisväsendet m. m. Byggnadsstyrelsenär lokalhällare för polisväsendet. Investeringar inom byggnadsstyrelsenslokalhållningsområde redovisas i form av en mllande treårsplan (prop.1987/88:100, bil. 9, FiU 26, rskr. Inom ramen för treårsplanen beslutarregeringen om genomförande av enskilda byggnadsprojekt. Många av de byggnader som polisen disponerar tas ianspråk också av åklagarväsendet. Lokalbeståndet uppgår till drygt 1 milj. m.Polisväsendet och åklagarväsendet disponerar under innevarande budgetår ca 740milj. för lokalkostnader, vilket motsvarar ca 8,av myndighetemas totalakostnader. Sedan förstatligandet har i landets 118polismyndigheter genom om- och tillbyggnader eller nybyggnader ställts iordning ändamålsenliga lokaler för polisen i 103 centralorter samt i flertaletpolisområden. 1 samband härmed har i flera fall även lokaler iordningställtsför häkte, åklagarmyndighet, lokal skattemyndighet och kronofogdemyndighet. har nya förvaltningsbyggnaderfärdigställts i och . Förvaltningsbyggnaden i , åklagarmyndigheten och häktet. Nybyggnaden iLinköping tillgodoser polisens och en del av skatteadministrationenslokalbehov. Byggstart har just skett för förvaltningsbyggnad iMalmö, etapp I. Loka lerna är avsedda för polismyndigheten, tingsrätten och häktet. na har beräknats till 327milj. i prisläget den . 1990/91:100 nybyggnadeni pågår ett om- och tillbyggnads- Bil. 15 projekt iOskarshamn samt en nybyggnad av förvaltningsbyggnad i i skall tillgodose polisens ochåklagarmyndighetens lokalbehov och beräknas vara färdig i september 1991.Förvaltningsbyggnaden i beräknas vara färdigställd i april 1992.Nybyggnaden är avsedd för polismyndigheten, åklagarmyndigheten och häktet. Medel för följande projekt har tidigare tillförtstreårsplanen, men byggnadsuppdrag har ännu inte lämnats av regeringen. Lokalernaär avsedda för polismyndigheten, åklagarmyndigheten och häktet. Mot bakgmnd avkraftigt förändrade planeringsfömtsättningar beträffande både häktet ochpolisen avser att redovisa ettreviderat byggnadsprogram till regeringen (prop. 1988/89:100 bil. 9, FiU26,rskr. 245 och bil. 15, JuU 15, rskr. 187; prop. 1989/90:100 bil. 9, FiU26,rskr. 266 och bil. 15, JuU27, rskr. Lokalemaär avsedda för polismyndigheten. På gmnd av nya verksamhetskrav erfordras vissomprojektering. utreder ett förslag till enmer radikal om- och tillbyggnad eller nybyggnad (prop. 1988/89:100 bil. 9,FiU26, rskr. 245 och bil. 15, JuU 15, rskr. 187; prop. 1989/90:100 bil. 9,FiU26, rskr. 266 och bil. 15, JuU27, rskr. Byggnadsstyrelsenhar till regeringen redovisat byggnadsprogram avseende om-och tillbyggnad i kvarteret i . Lokalema är avsedda förpolismyndigheten, åklagarmyndigheten och häktet. En alternativ lösning avlokalbehovet, genom en nybyggnad i kvarteret , har utretts avbyggnadsstyrelsen. Styrelsen avser att redovisa byggnadsprogram tillregeringen avseende denna alternativa lösning (prop. 1989/90:100 bil. 9, FiU26,rskr. 266 och bil. 15, JuU27, rskr. Kostnaderna för ovanstående förvaltningsbyggnaderhar beräknats i prisläget den Ijanuari 1990. har tillsammans medrikspolisstyrelsen redovisat en lokalförsörjningsplan för polis- ochåklagarväsendet för den kommande treårsperioden. Enligt ären ombyggnad av i , etapp 11 och 111 samt nybyggnad avförvaltningsbyggnader till polisområde 3 () vid polismyndigheten iStockholm och till högt prioriterade projekt. har i sin anslagsframställningredovisat följande pro jekt som mest angelägna och med en planerad byggstart under budgetåren 68 1991/92 - 1993/94,nämligen ombyggnad av i avse- Prop. 1990/91:100 ende etappII och III, två mindre projekt inom kvarteretKronoberg i Bil. 15 , en nybyggnad för polisområde 3 vidpolismyndigheten i samt slutligen lokaler för bl. a. polisen iFränsta. har dämtöver redovisat ett antal byggnadsprojekt medplanerad byggstart efter /94 och har i följande ordningprioriterat förvaltningsbyggnader i , , , ,samt lokaler inom kvarteret i , lokaler förpolisen vid , lokaler för polismyndigheten i , delscentralt i och dels i , samt slutligen lokaler förpolisen i . Med hänsyn till det statsfinansiella läget anserjag det inte möjligt att, utöver de projekt som redan förts upp i treårsplanenför investeringar, påbörja något nytt byggnadsprojekt . Säkerhetspolisenhar varit föremål för översyn av . På grundval av förslag frånkommittén behandlade statsmakterna frågor om säkerhetspolisensorganisatoriska hemvist, arbetsuppgifter, organisation och ledning samt frågorom den parlamentariska insynen i säkerhetspolisen (prop. 1988/89:108, JuU21,rskr. Denna första etapp i reformeringen av säkerhetspolisen genomfördesi sina huvuddrag under /90. har i sitt slutbetänkande (SOU1990:51) lagt fram förslag som rör säkerhetspolisens arbetsmetoder,personalkontrollsystemet och meddelarfriheten inom säkerhetspolisensverksamhetsområde. Betänkandet har remissbehandlats. Kommitténs förslag beredsför närvarande i med sikte på att en proposition avseendevissa av förslagen skall föreläggas . Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört under avsnitt 2 omriktlinjer för resursanvändningen. 1989/90Utgift 685695000 1990/91Anslag 788005000 1991/92 Förslag 906214000 är enligt 7§ polislagen(1984:387) central förvalt ningsmyndighet för polisväsendet och har tillsyn över detta. Rikspolissty relsen leder också viss polisverksamhet. Till hör säker hetspolisen. är chefsmyndighet för statens kriminaltek niska laboratorium. Rikspolisstyrelsensnärmare organisation och uppgifter framgår av förordningen (1989:773) medinstmktion för . Prop.1990/91:100 Bil. Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Löner och utrustningtill polisaspiranter m. fl. Datorbearbetning Bidrag lill kostnader för gemensamkontorsdrift m.m. i kv. (106335000) (+ 23 165000) -3000000 788005000 +118209000 begär attanslaget till den centrala myndigheten, i likhetmed övriga anslag för polisväsendet, skall undantas från tillämpning avhuvudförslag. föreslåratt antalet elever (polisaspiranter) i gmndutbildningen även nästa budgetår får uppgå till 800.Vidare föreslås att 30 polischefsaspiranter får antas. föreslåratt medel för sammanlagt sex nya tjänster tillförsstyrelsen för bl.a. analys och planering, inköpsverksamhet och teknisk verksamhet. Vidare föreslås attkonsultmedel för redovisnings- och förvaltningsrevisionen verksamhettillförs styrelsen. Under anslagsposten Datorbearbetningföreslår en uppräkningmed . vilket inkluderar bl.a. kostnadema för avgifter tillstatskontoret för utbyte av centraldatorn och för ytterligare datoranskaffning vid styrelsens nya enhet iKimna. Vidare föreslås att styrelsen tillförs ytterligare medel för konsultervid databyrån och medel för drift av den nya dataenheten i Kimna. föreslåratt medlen till räknas upp med . a. medanledning av ökade utbildningsinsatser inför införandet av treårsbudget och ett ökat elevantal vid skolan. För övriga yrkanden hänvisas till anslagsframställningen. Jaghar i det föregående under avsnitt 1.3 redogjort för personalsituationen inompolisen. Jag har därvid gjort den bedömningen att intagningen tillpolishögskolan /92 bör bestämmas till 600 polisaspiranter.Därutöver beräknarjag medel för antagning av 30 polischefsaspiranter.