prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Kostnadsutvecklingen inom byggsektora, som blivit ett problem för helasamhällsekonomin, tenderade att avto något . Uppgången i byggefterfrågan inleddes 1986.Byggnadsinvesteringaraa i näringslivet böljade då stiga som behovetav ett kraftigt ökat nybyggande av bostäder accentuerades.Ombyggnadsverksamheten nådde sin topp . Subventionerna i RQT-sektom(reparation, om- och tillbyggnad) från 1980-tolets början gav en snabbvolymökning av ombyggnaderaa . skedde en viss nedgång avnäringslivets byggnadsinvesteringar. uppvisade nybyggandet avbostäder rekordstora tillväxttol. 1989 var ökningstokten åter stork inomnäringslivet, som bostodssektoms tillväxt bromsades genomrestriktioneraa mot ombyggnadssektora. avtog näringslivets tillväxt markant.Bostodsproduktionen ökade också svagare än året innan, dels genom attombyggnadsrestriktio-nema fick större effekt, dels genom att nyproduktionennått en mycket hög nivå och därigenom uppvisade en avtogande tillväxt.Sysselsättningen inom byggområdet har dock fortsatt att öka. sysselsattoinom bygggnadsverksatnheten från 257 000 personer 1986 till 313 000 personer1990. Det motsvarar en uppgång med , varav ökningen svaradeför 8 procentenheten Överhettningenpå byggmarknaden har tvingat fram alltmer omfettanderegleringar. Avsikten med dessa har dels varit att dämpa det allmännaefterfråge- och kostnadstrycket på byggmarknaden, dels att frigöra resursertill nyproduktion av bostäder. Fömtom begräns-ningaraa avombyggnadsverksamheten gällande bostäder infördes också ramar för s.k. övrigtbyggande i hela landet. I och i harbyggnadstillståndsgivning använts i syfte att begränsa den totolabyggvolymen till nivå. 1 övriga landet fick iuppdrag att , med stöd av lagen om byggnadstillstånd, begränsavolymen av övrigt byggande till av volym. Det gällde även för1990. tos ramarna för övrigt byggande bort i hela landet utom i Stockholmslän och . Åtgärdema mot ombyggnadsverksamheten resulterade ien nedgång av investeringama inom denna sektor med mellan 1986 och 1990.1991 väntos nedgången fortsätto, dock i något lugnare tokt. Effekteraa avregleringama av övrigt byggande är mer oklara. Ramen för övrigt byggande 1990var i stort sett fylld av pågående och planerat byggande enligtAMS. Imaj infördes en investeringsskatt uppgående till på s.k. oprioriteratbyggande inom , med undantog av och Södertäljekommuner. Den höjdes till och utvidgades till att ävenomfetto . Från den undantos även kommun.Den höjda investeringsskatten har medverkat till att byggnadsinvesteringaraainom vamhandel-, hotell och restourang har minskat. 1990/91:100 Bil. Miljarder kr 1989 löpande Byggnadsinvesteringar därav näringsliv myndigheter bostäder 4,4 -1,7 6,6 4,9 10,3 6,8 -1.9 0,1 -0,1 -4,3 -2,8 -1,7 -1,3 -4,3 -1,7 2,5 2,4 -7,2 -3,2 0,1 -0,7 -7,2 -0,7 -1,3 -0,8 -1,9 Källor: , .statistiska centralbyrånoch . 1990 avtog ökningstokten inom den totolabyggnadsverksamheten. Bakom stognationen låg en lägre tillväxttokt inom såvälnäringsliv som offentliga myndigheter samt ett mindre expansivt bostodshyggande. Reparations- ochunderhållssektora steg relativt storkt, med . Utvecklingen inom byggsektora och 1992 ärmycket svårbedömd Bil. 1.1 i och med att skattereformen och ett nyttbostodsfinansieringssystem medför ett antol nya fömtsättningar. I det lägrelönealtemativet stognerar näringslivets investeringar. Sammantogetväntos en nedgång inom byggnadsverksamheten med både 1991 och 1992.Om löneökningstakten blir fortsatt hög förstärks nedgången genom en merogynnsam utveckling inom näringslivet och de kommunala myndigheterna.Utvecklingen av bostodsinvesteringama verkar också neddragande oavsettlönealteraativ. I motsatt riktning verkar reparations- och underhållssektoradär aktiviteten fortsätter att stiga, dock med en svagare takt. Totolt fellerbyggnadsverksamheten i alteraativ 2 med ca 1,respektive 1991 och 1992. Perioden1981-1988 kännetecknades av kraftig och ihållande lageravveckling. Totolt settdrogs lagren ner med . (priser). Dermaavveckling var koncentrerad till industrin och partihandeln. Inom partihandelnskedde speciellt stora neddragningar av spannmålslagren samt lagren av oljoroch bränsle. Enligt de preliminära nationalräkenskapema i vårashade en lagempp-byggnad inträffet . Dessa hade dock placerat enkorrektionspost som uppstod vid avstämning mellan produktions- och användningsberäkningarsom en lagerpost. Detma är nu eliminerad och detto tillsammans med en radmindre revideringar gör att lagren totolt sett minskade något även 1989. bröts dock den långa perioden avlageraeddragningar. Inom industrin böriade lagren växa redan under hösten1989. Denna utveckling accentuerades sedan under försto dåfärdigvamlagren ökade kraftigt. anpassades sedan produktionentill den vikande efterfrågan och en marginell nedgång av färdigvamlagrennoterades. Däremot ökade lagren av insatsvaror och varor i arbete. Även lagrenav råolja och bränsle steg kraftigt under försto för att sedanunder hösten avvecklas så mycket att en minskning med ca 0,4miljarder kr. Lagren i detoljhandeln exklusive bilar ökade,speciellt . Denna lagemppbyggnad är i huvudsak ofrivillig och enföljd av hushållens alltmer försiktiga konsumtionsbeteende. Lagren av bilaroch bildelar steg kraftigt när efterfrågan började vika. harendast en mindre del av dessa ofrivilliga lager kunnat avvecklas, dåefterfrågan försvagats än mer. Totolt iimebär detto att lagren ökademed ca . och därmed lämnar ett positivt bidrag tillBNP-tillväxten . I höstprognos varbedömningen att bidraget skulle vara svagt negativt (O, I %). Denna skillnadförklaras till betydande del av de revideringar som gjorts inationalräkenskapema . Miljarderkr., priser 1990/91:100 Bil. Källor:Statistiska centralbyrån och . väntos industrilagren (exkl. olja- ochbränsleprodukter) minska svagt. Efterfrågeläget bedöms inte vara tillräckligtstorkt för att en mer påtoglig reducering av färdigvamlagren ska kunna kommatill stånd. Dessa förblir därmed tämligen stora. Anpassningen avinsatsvam-lagren till den lägre produktionstokten väntos fortsätto varför dessaminskar måttligt. Bilhandeln väntos 1991 får större möjligheter att minskasina stora lager. Däremot fömtses en uppgång av olje- och bränslelagren meddrygt en miljard. Därmed skulle lagren totolt sett sjunka med ca ,vilket innebär ett negativt bidrag till BNP-tilväxten med 0,. Under1992 väntos neddragningarna av lagren fortsätto i något snabbare tokt än 1991.Det något storkare efterfrågeläget ger möjligheter för industrin att dra nersina tämligen stora färdigvamlager. Även inom parti-och detoljhanden väntosneddragningar ske. Det negativa bidraget till BNP-tillväxten blir dock mycketlitet. 6 1990/91. 9.1 Den offentliga sektom och samhällekonomin Denoffentlig sektoms finanser har förbättrats markant då detfinansiella sparandet visade ett underskott motsvarande av BNP. fickden offentliga sektom ett överskott i följd av underskott och 1989uppgick det finansiella sparandet till av BNR Förbättringenav den offentliga sektoms finansiella sparande beror på en kraftig ökning avinkomsteraa, som utgiftsutvecklingen har varit relativt dämpad. Deoffentliga inkomsteraas andel av BNP steg från 1982 till 65,1989,vilket avspeglar en ökad skattekvot. minskade utgifteraasandel av BNP från 66,1982 till 1989. Den reala resursförbmkningeninom den offentliga sektom i form av investeringar och konsumtion sjönk från33,1982 till 28,1989 som andel av BNP. Transfereringama till hushåll stegsom andel av BNP till ca 20,1989, sediagram 9:1. Den offentliga sektoms övriga utgifter består av transfereringartill företog och u-landsbistånd samt ränteutgifter. Dessa utgifters andel avBNP har minskat främst beroende på lägreränteutgifter på stotskulden och minskat stöd till företog. Diagram9:1 De offentliga utgifternas andel av BNP 1990/91:100 Bil. År1990 steg utgifteraas andel av BNP till ca 61,medan inkomsternas andel varoförändrad. Det finansiella sparandet beräknas ha minskat till av BNP.Den ökade utgiftsandelen berodde huvudsakligen på att kostnaderaaför den offentliga konsumtionen ökade kraftigt till följd av de högalöneavtolen inom det offentliga området. I volym beräknas den offentliga konsumtionenha stigit med 1,. 1990/91:100 Bil. Indirekta skatter exkl. arbetsg i varavg i fler Källor: , ,och fi nan sd epartementet. Den offentliga sektoras inkomster består till 85%av skatter och avgifter. Skatteraas och arbetsgivaravgifteraas andel av BNP(skattekvoten) steg med . För 1990beräknas skattekvoten ha ökat med ytterligare till knappt57%. beräknas en succesiv nedgång av skattekvoten till 55,5 -56%, se tobell 9:1. Förändringen av skattekvoten beror dels på hurskatteunderlagen utvecklas i förhållande till BNP, dels på förändringen iskatteuttogen. Även betolningsmtiner och redovisningsprinciper påverkarskattekvoten. Ett försto steg i skattereformen togs förra året.Den stotliga inkomstskatten sänktes . Den kraftigaökningen av löneraa (skatteunderlaget) och höjd kommunalskatt medförde dock,att endast en mindre nedgång av skatteuttaget från hushållens direkto skatterkom till stånd . leder det nya skattesystemet till kraftigt sänktoinkomstskatter för hushållen. Även nästo år minskar andelen av hushållensdirekto skatter i de totola skatteinkomsteraa. Genom att skatteskalan räknasupp med i princip den historiska inflationen uppkommer en negativ effekt påskatteinkomsteraa ("omvänd fiscal drag") när löneökningaraa blirmindre än föregående å.-s inflation. Den storka uppgången i företogens vinster under1980-tolet har efterhand medfört att företogens skatteinbetolningar ökat frånca 1,av BNP 1985 till av BNP 1989. Skattereformen bidrar till ökatuttag från företogens direkto skatter genom att avkastningen på pensionsfonderoch vissa försäkringspremier beskattos. Nedgången i företogens resultot underdet leder dock till en kraftig minskning av företogsskattema i år.Nästo år hålls skatteinkomsterna från företogen uppe genom upplösning avskatteskulden på dolda reserver. Finansieringen av inkomstskattesänkningaraa 1990och 1991 sker till stor del genom breddning av underlaget för mervärdeskatten.Dessutom är skattesatsen tillfälligt höjd från den 1 juli1990 till utgången av 1991. Mervärdeskatten på den kommunala sektoras inköp avvaror och tjänster lyfts av fr.o.m. och på den stotliga sektoms inköpfr.o.m. Dessa avlyft bidrar till en ininskning av skattekvoten medca 1/1991 och 1992. Övriga indirekto skatter uppgick som andel av BNPtill 1989. Återkommande höjningar av skattesatsema på t.ex. tobak, vin ochsprit, bensin och olja har hållt denna andel relativt stobil. Den väntas ocksåi år vara i stort sett oförändrad. Inkomstema av fastighetsskatt stiger tillföljd av skattereformen och en tillfällig höjning av skatten på kommersiellalokaler . Den kraftiga ökningen av lönesumman ochen tillfällig arbetsmiljöavgift på 1,t.o.m.december 1990 medförde att inkomstema av arbetsgivaravgifter steg med ca 1 %som andel av BNP. Skattereformen leder till att en ökad andel avskatteinkomsteraa koinmer från arbetsgivavgifter. I reformen ingår nämligen enbreddning av underlaget för arbetsgivaravgifter samt en särskild löneskatt påpensionspremier m.m. Tabell9:2 Den offentliga sektoms inkomster och utgifter 1990/91: Bil. 5,2 3,4 7,0 10,4 10,0 7,5 17,7 10,8 15,3 11,3 2,6 12,2 15,2 31,9 5,8 9,9 -1,2 15,0 2,0 6,4 3,8 6,5 1,5 1,3 2,5 5,6 Procent av BNP Skatter och avgifter Utgifter Finansiellt sparande Inkomster Utgifter Finansiellt sparande ' 1 investeringar ingår investeringar i personalbostäder,lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Källor: , ,och . De offentliga utgifteraas andel av BNP beräknasligga kvar på ca 61,1991 och 1992 i alteraativ 1. I det andra altemativetblir utgiftema, liksom inkomsteraa, något större. Utgifteraa dras upp av ökadetransfereringar till hushåll. Det är en följd av, dels fördehiings-politiskaåtgärder i skattereformen, dels det försämrade läget på arbets- marknaden.Övriga transfereringar beräknas vara oförändrade som andel Prop. 1990/91:100 avBNP . Neddragning av utgifteraa sker genom att Bil. 1.1räntebidragen till bostäder reduceras och genom att mjölksubventioneraa tosbort. Utgiftsökningar sker genom att fördyringen av bostodsbyggandet, tillföljd av ökad mervärdeskatt, kompenseras av investeringsbidrag. Om dessainvesteringsbidrag, i stället för att räknas som utgift, skulle avräknas frånmervärdeskatteintäkteraa minskar både skatte- och utgiftskvoten. _ Genombesparingar i den stotliga administrationen begränsas den offentligakonsumtionens volymtillväxt till ca 0,. Dessutom bidrar det ovannämndaavlyftet av mervärdeskatt till att utgifteraa för den offentliga konsumtionenoch investeringaraa minskar som andel av BNP. Summan av skatter och utgifter med tillägg för denoffentliga sektoras övriga inkomster, som till 1/3 består av AP-fondensränteinkomster, ger det finansiella sparandet. beräknas detto uppgåtill . i alteraativ1, se tobell 9:2. I det andra alteraativet blir sparandet något högre medför dock den sämre ekonomiska utvecklingen i det andra alteraativet,att det finansiella överskottet i den offentliga sektora blir lägre än ialteraafiv 1. För att belysa hur den offentliga sektornsinkomster och utgifter påverkar samhällsekonomin, har en enkel modell använts inational-budgetoma . Med antagande om marginella import- ochkonsumtionsbenägenheter kan multiplikatorer beräknas. De anger hur realaförändringar av olika typer av inkomster och utgifter bidrar till förändringarav BNP. Multiplikatorema är konstanta över tiden och beaktar således inte t.ex.förändringar av hushållen sparande. Både beslutode och automatiska förändringarav inkomster och utgifter inkluderas i modellen. Däremot ingår inte de effekterfinanspolitiken ger via pris- och lönebildning och kreditmarknad. Tabell 9:3 Finanspolitiska effekter Procent av BNP i fasta priser Staten inkl. socialförsäkring Kommunerna -1,0 0,3 -0,7 -3,6 -0,1 -3,7 -0,5 0,7 -1,2 0,4 -0,7 1,6 -0,7 1,4 -0,6 1,4 -0,8 1,3 -0,6 Beräkningaraa visar att den stotliga (inkl.socialförsäkring) fmanspolitiken har haft en kontraktiv inverkan på BNP underandra hälften av 1980-tolet. Kommuneraa har ökat sinautgifter betydligt snabbare än inkomsteraa vilket haft en expansiv effekt påekonomin, se tobell 9:3. Försämringenav statens finanser 1991 och 1992 ger en stimulerande Detta motvägs till en del av en kontraktiv Prop.1990/91:100 effekt på BNP från denkommunala sektora. Finanspolitikens expansiva Bil. effekt på BNP 1991 och1992 beror på att inkomsteraa ökar relativt måttligt delvis som en följdav bl.a. den, i båda alteraativen, fömtsätta kraftiga nedgången ilöneökningstakten. Det försämrade ekonomiska läget leder till ökadeoffentliga utgifter i form av arbets-löshetsunderstöd m.m. Dessutom bidrar denväntade uppgången i hus-hållens sparande till minskad finansiering viamervärdeskatt av årets inkomstskattesänkning. Bakom uppgången av den offentliga sektomsfinansiella sparande ligger huvudsakligen en kraftig förbättring förstoten. Stotens finansiella sparande har vänts från ett underskott 1982 på ca64 iniljarder kr. till ett överskott 1989 på ca . Den relativthöga ekonomiska aktiviteten har bidragit till en snabb inkomstökningoch till att insatseraa inom arbetsmarknads- och industripolitiken har kunnatminskas. De accelererande löne- och prisök-ningaraa har dragitupp skatteunderlagen. beräknas det stotliga finansiella sparande tillca . Vid jämförelse med 1989 bör beaktos att en växling på 2%mellan folkpensionsavgiften och ATP-avgiften genomfördes fr.o.m. den I januariförra året. Därigenom överfördes inkomster på ca . från stotentill socialför-säkringssektora 1990. sker en kraftig nedgång avstotens finansiella sparande och 1992 beräknas stotsfinanseraa visa ettfinansiellt underskott på nära 10 miljarden kr. i alteraativ 1. I det andraalterativet blir underskottet något lägre, se tobell 9:4. Försämringen av stotsfinanseraa beror till stor delpå vikande skatteunderlag. Det är en följd av den fömtsedda nedgången avlöneökningstokten tillsammans med konjunkturavmattningen. Stotensskatteinkomster och 1992 dras dessutom ned av, att ubetalningama avkommunalskattemedel stiger kraftigt, och att de offentliga myndigheteraa fårlyfta av ingående mervärdeskatt fr.o.m 1991. För de kommunala myndig-heteraasavlyft kompenseras staten genom avräkningsskatt, som i tabellen redovisas somnegativa statsbidrag. De stotliga myndighetemas avlyft av mervärdeskattmotsvaras av sänkto utgifter för konsumtion och investeringar. Inkomstema avden tillfälliga arbetsmiljöavgiften på 1,, som gav . 1990,fäller bort 1991. Mervärdeskatten är tillfälligt höjd underperioden - . En särskild premieinkomstskatt avtjänstegmpplivför-säkring utgår på försäkringsgivare.Fastighetsskatten på kontor, butiker m.m. höjs tillfälligt vid 1992 och 1993års toxeringar till 3,av toxeringsvärdet. Stotens övriga inkomster beräknasöka relativt kraftigt till följd av ökade inleveranser från affärsverken. Stotens utgifter dras upp av en fortsatt relativtstork ökning av transfereringama till hushåll. Som kompensation för höjda indireka skatter m.m. uppjusteraspensionstillskotten, det kommunala bostodstilläggen och studiemedlen i år.Barabidragen har höjts till en kostnad av ca . och höjs medytterligare ca . Kostnaderaa för bidrag vidarbetsmarknadsutbildning väntos stiga kraftigt till följd av det försämradeläget på arbetsmarknaden. Tabell 9:4 Statens inkomster och utgifter Exkl. statliga affärsverk och aktiebolag 1990/91:100 Bil. 7,3 10,0 -3,3 -0,5 -2,0 -5,1 -8,2 3,6 11,1 -0,2 9,7 13,0 50,3 12,8 -0,6 0,5 1,9 12,0 -1,0 -8,2 -2,5 -4,9 -9,7 -4,8 15,8 -3,7 27,4 Budgetsaldo i % av BNP Inkomster Utgifter Finansiellt sparande -6,2 -3,7 0,2 I investeringar ingår ävenlagerreserveringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark.Källor: , , ochfinansdepartementet. Bland stotens transfereringar till företoggenomförs flera förändringar 1991 och 1992. Mjölksubventioneraa, som uppgåtttill ca , tos bort . Ett investeringsbidrag tillbostodshyggande införs 1991, då de särskilda reduceringsregleraa förmervärdeskatten på byggnadsentreprenader slopas. Räntebidragen till bostäderreduceras; genom en extra upptrappning av den garanterade räntan; ochfr.o.m. 1992 genom att ett nytt bostodsfinansieringssystem (räntelån) börjarinföras. Stotens utgifter påverkas också av regeländringarbeträffande transfereringar inom den offentliga sektom. Stotsbidragen tillsjukförsäkringen minskar genom sänkt ersättningsnivå och färre antol sjukdagar.För att neutralisera effekteraa av skattereformen för den kommunala sektoraskall 7,5 miljarder kn 1991 och . 1992 återföras från kommuneraatill stoten. Genom en tillfällig extra höjning av skatteutjämningsavgiften1992 tillförs stoten 3 iniljarder från kommunema nästo år. I tobellen harstotsbidragen minskats med dessa belopp. arbetslöshetenmedför att stotsbidragen till arbetslöshetskassoma ökar kraftigt. Denstotliga konsumtionen beräknas ha ökat i volym med 0,1990. Genom besparingari den stotliga administrationen väntos den stotliga konsumtionen minska medknappt 1991 och 1992. 1990/91:100 Bil. Socialföräkringssektoraomfättor allmäim tilläggspensionering (inkl. löntogarfonder), allmännsjukförsäkring (inkl. föräldraförsäkring) samt arbetslöshetsförsäkring. Detfinansiella sparandet inom socialförsäkrings-sektom består i stort sett avuppbyggnaden av allmänna pensionsfonden. De övriga delaraas sparande ärobetydligt. Den allmänna tilläggspensioneringen (ATP)finansieras genom avgifter och avkastning på AP-fonderaas tillgångar, somhuvudsakligen utgörs av räntebärande tillgångar. harpensionsutbetolningaraa varit större än avgiftsinkomsteraa och uppgickunderskottet till ca . Genom AP-fonderaas inkomster av räntor,utdelningar och skatter på ca . visade det finansiella sparandeett överskott på ca . ATP-avgiften höjdes den 1 januari1990 . Höjningen bidrog till att avgiftsinkomsteraabalanserade utbetolningaraa . Det finansiella sparandet ökade tilldrygt . Tabell9:5 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter -16,0 -20,1 -19,6 -6,2 -79,3 Transfereringar till hushåll Övriga transfereringar Konsumtion m.m. 6,4 -0,1 2,9 Inkomster Utgifter Finansiellt sparande Källor: , ,och . Den1 upphörde lagen om vinstdelningskatt att gälla. På Prop.1990/91:100 gmnd av eftersläpning av betolningar redovisas här ändå inkomsterav Bil. 1.1 vinstdelningsskatt både 1991 och 1992. breddas avgiftsunderlaget förarbetsgivaravgifter till följd av skattereformen, men utbetolningaraa blir återstörre än avgiftsinkomsteraa. I alteraativ 1 minskar det finansiella sparandetsuccesivt , delvis till följd av att räntan antos gå ned idetto alteraativ. I alteraativ 2 bidrar större avgiftsinkomster och högre räntenivåtill ett bättre sparande än i alteraativ 1, se tobell 9:5. Sjukförsäkringen finansieras genomarbetsgivaravgifter och stotsbidrag. Utbetolningaraa till hushållen har ökatkraftigt till följd av sjukförsäkringsreformen och den förbättringav föräldraförsäkringen som genomfördes . Minskande sjuktol och sänktersättningsnivå fr.o.m väntas medföra att utgifterna inomförsäkringen minskar och nästo år. Därigenom kan stotsbidragen tillsjukförsäkringen dras ned. I kostnaderaa för sjukförsäkringen ingår även bidragtill privat och offentlig sjukvård samt läkemedelssubventioner. Dessa utgifterberäknas uppgå sammanlagt till ca . 1991 och 1992. Utbetolningaraa inom arbetslöshetsförsäkringenfinansieras, sedan regleraa ändrades , i stort sett helt avstotsbidrag. De utbetolda arbetslöshetsersättningaraa minskade 1988 och 1989till följd av den sjunkande arbetslösheten. höjs den högstodagpenningen i arbetslöshetsföräkringen i takt med löneutvecklingen förindustriarbetore. Den nu stigande arbetslösheten medför att utbetolningaraaväntos öka kraftigt . Denkommunala sektora består av primär- och landstingskommuner samt församlingar ochkommunalförbund. har sektora haft ett negativt finansiellt sparande.Inkomsterna har dock täckt de löpande utgifteraa medan en del avinvesteringaraa finansierats med upplåning, försäljning av tillgångar ellerneddragning av rörelsekapitolet. Ar 1989 var kommuneraas finansiellasparandeunderskott . Försäljning av festigheter m.m. på drygt 7iniljarder kr. bidrog till att hålla nere underskottet. beräknas detfinansiella underskottet till ca . För åren 1991 och 1992väntos en kraftig förbättring av den kommunala ekonomin trots det rådandeskattestoppet. I alteraativ 1 beräknas det finansiella sparandet förbättras medca . och sektora visa ett överskott på drygt 12miljarder kr. I det andra alteraativet blir de kommunala utgifteraastörre än i alteraativ 1 och det finansiella överskottet begränsas till ca 4miljarder kr. 1992, se tobell 9:6. Den förbättrade finansiella situationen är en följdav den tvååriga eftersläpningen och avräkningsförferandet vid utbetolningen avkommu-nalskattemedel. Skatteinkomsterna och 1992 stiger kraftigt tillföljd av de höga löneökningama . 7 1990/91. dämpningenav löneökningama till att de kommunala utgifter-na inteväxer i samma snabba takt. Stotsbidragenbestår av allmänna och specialdestinerade bidrag. Detto bidrag finansieras delvisgenom en avgift, som uppgår till för primärkommuneraa och 56öre för landstingen. Nästo år höjs avgiften med för att finansiera denautomatiska ökningen av skatteutjäm-ningsbidragen. Dämtöver höjs avgiftentillfälligt med , vilket medför att ca . dras in frånkommuneraa 1992. I kompensation för slopandet av beskattningsrätten avjuridiska personer erhåller sektora ca . För att neutraliseraskattereformens effekter på den kommunala ekonomin har , delsbidraget till kommunema avseende garantibeskattningen avskaffets, dels ensärskild skatt införts (avräkningsskatt). Skatten beräknas på kommunemas skatteunderlagoch beräknas uppgå till ca . 1tobellen har stotsbidragen minskats med detto belopp. Tabell 9:6 Konuiiunemas inkomster och utgifter Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser 1990/91:100 .1 Bidrag från staten och soc ial fö rsäkr i ngssektorn Övriga inkomster -2,1 4,2 -13,1 3,5