prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — Vadgäller förarbetena till 16 § andra stycket BRL, som motsvarar andra stycket iförevarande paragraf, hänvisas till prop, 1977/78:175, CU 32, rskr, 347,Lagändringen ttädde i kraft (SFS 1978:309). 1990/91: 92 Bestämmelsemai detta kapitel innebär att ett system med förhandsavtal mförs som innefattaräven upplåtelse av bostadsrätt till bostadslägenheter, Bestämmelsema harkommenterats i avsnitt 2,6, är endast förhandsavtal avseendelokaler tillåma. Rättatt ingå förhandsavtal och att ta emot förskott 1§ En bostadsrättsförening får ingå avtal om att upplåta en lägenhetmed bostadsrätt Ett sådant avtal kallas förhandsavtal. Ettförhandsavtal innebär att föreningen är skyldig att upplåta lägenheten medbostadsrätt åt den som tecknat sig för lägenheten. Förhandstecknaren är ä smsida skyldig att förvärva lägenheten med bostadsrätt. (Jfr4 kap. 1 § i Uttednmgens förslag) Paragrafenär ny och saknar såvitt gäller bostadslägenheter direkt motsvarighet i BRL,Den innehåller bestämmelser om mnebörden av ett föiiiandsavtal. Paragrafenersätter 9 § BRL som innehåller föreskrifter om föiiiandsavtal i fråga om annanlägenhet än en bostadslägenhet. Den kan också sägas ersätta 9 a § förstastycket BRL, som mnehåller bestämmelser om att en bostadsrättsförenmg i sinastadgar får föreskriva att de hyresgäster som biträder ett beslut enligt 60 a §BRL om förvärv av en hyresfastighet för ombildning av hyresrätt tillbostadsrätt skall vara skyldiga att teckna bostadsrätt till sina lägenheterefter förvärvet. Om stadgama innehåller en sådan skyldighet är föreningen ä sinsida skyldig att upplåta bostadsrätt till dessa hyresgäster. Genom att förhandsavtalenkräver en av mtygsgivama granskad kosmadskalkyl över projektet blir det intelängre möjligt för en bostadsrättsförening att föra in en sädan bestämmelse isina stadgar. Av övergångsbestämmelsema följer dock att sädana stadgevillkorfortfarande skall gälla, om en hyresgäst före ikraftträdandet bittätt ettförvärvsbeslut enligt 60 a § BRL, Ettförhandsavtal tar sikte på en framtida upplåtelse av en bostadsrätt. Det hardärför inte ansetts nödvändigt att, som AB Bostadsgaranti föreslagit, ilagtexten uttryckligen ange att ett avtal kan ingås av flera förhandstecknare.Det avgörande är till vem upplåtelsen skall ske. Om bostadsrätten skall upplåtastex. till ett par makar är det alltså inget som hindrar att de tecknar avtalettillsammans. som har tecknat ett föihandsavtal är skyldig att upplåta lägenhetenmed bostadsrätt. Föiiiandstecknaren erhåller i och med avtalet också en rätttill medlemskap i föreningen. Detta innebär att förenmgen har att pröva omförhandstecknaren uppfyller stadgevillkoren och är lämplig som medlem mnanavtalet ingås. Att föreningen inte är skyldig att anta förhandstecknaren sommedlem förrän den ekonomiska planen registterats och lägenheten står klar förinflytming framgår av 2 kap. 9 § andra stycket. Att en förhandstecknareunder vissa fömtsätmingar kan säga upp ett för- Prop. 1990/91: 92 handsavtalföljer av 8 §. Denya bestämmelsema i 5 kap. om förhandsavtal och i 2 kap. om rätt tillmedlemskap gäller även avtal som rör en fiamtida upplåtelse av bostadsrätt tilllokal. Sädana avtal kan ha ingåtts redan före lagens ikraftttädande, se 9 §BRL. Av övergängsbestämmelsema följer att äldre bestämmelser fortfarande gälleri fiiga om sådana avtal. Lagrådetsom föreslagit an föihandstecknaren skall erhålla en rätt till medlemskap ioch med föihandsavtalet har påpekat an om detta förslag godtas bör bestämmelseni tredje stycket i det remitterade förslaget utgå. Eftersom jag pä denna punktgodtagit lagrådets förslag, med den reservation som finns genom förslaget i 2kap. 9 § andra stycket, har tredje stycket i det remitterade förslaget utgått. 2§ En bostadsrättsförening får ta emot förskott för en bostadsrätt endast av densom tecknat ett föihandsavtal och om har lämnat föreningentillständ an ta emot förskott Ettförskott får avse ett belopp som motsvarar högst den beräknade insatsen förbostadsrätten. har tagit emot ett belopp som överstiger vad som följer av andrastycket, har förhandstecknaren rän att fä tillbaka det överskjutande beloppetjämte ränta enligt 2 § räntelagen (1975:635). (Jfr4 kap. 2 § i uttedningens förslag) Bestämmelsemahar behandlats i avsnitt 2.6.3. PiSförsta stycket följer att en bostadsrättsförenmg inte fär ta emot förskott förupplåtelse av en bostadsrätt utan att det finns ett förhandsavtal.Bestämmelsema gäller oavsett om det är fråga om en bostadslägenhet eller enlokal. Föreningen måste dessutom ha tillstånd av för an ta emotförskott. Föreningenfår enligt arulra stycket inte ta emot förskott till ett högre belopp än somsvarar nx>t den beräknade insatsen för bostadsrätten. Det är alltså intetillåtet an ta upp förskon för tex. upplätelseavgift Som framgår av 3 § förstastycket skall bl.a, den beräknade insatsen anges i förhandsavtalet. Avgiften skallgrandas pä en kosmadskalkyl som granskats av tvä särskilda intygsgivare, se 3 §andra stycket. Av10 kap. 3 § 3 följer att det är sttaffbart an ta emot förskon i sttid med dennaparagraf. Som fiamgär av avsnitt 2.6.3 avses med förskott alla former av tillskottsom syftar till an den bostadssökande skall få förvärva en bostadsrätt. Avtredje stycket följer att en förhandstecknare har rätt att fä tillbaka förmycket inbetalat förskott. I de fall han i fråga om avtalet har satt make ellersambo i sitt ställe (se 6 §) uppkommer frågan till vem överskottet skallbetalas tillbaka. Normalt torde man kunna utgå ifiin att en make som överlåtersin rätt enligt förhandsavtalet också överlåter sin fordran på grand av detinbe- Om den andra maken kan visa att så ärfallet, får föreningen . 1990/91: 92 återbetala beloppet till denne. Lagrådet har i fiiga om hänvisningen till 2 § räntelagenanfört följande. "Lagrådet finner att hänvisningen till räntelagen bör- utan någon ändring i sak - ges en tydligare utformning efter mönster av 10kap. 7 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (som pä grand av enhänvisning i 9 kap. 28 § i det remitterade förslaget skall gäUa även i fråga ombostadsrättsföreningar). Lagrådet förordar därför att ttedje stycket iparagrafen avslutas på följande sätt:" det överskjutande beloppet jämteränta beräknad enligt 5 § räntelagen (1975:635) frin det att beloppet erladesintill dess att högre ränta skall betalas enligt 6 § räntelagen till följd av 3eller 4 § samma lag." Med anledning av lagrådets synpunkter vill jag sägaföljande. I såväl lagrådsremissens förslag som i lagrådets förslag tillbestämmelse tvingas läsaren an ta del av räntelagens bestämmelser. Eftersom detsakligt sätt räcker med en hänvisning till 2 § räntelagen som i sin tur ledervidare till de paragrafer som lagrådet hänvisar till finner jag inte skäl attanta lagrådets förslag, som enligt min mening är alltför otympligt. Med desynpunkter som lagrådet lämnat i förtydligande syfte, finns det heller ingenanledning att befara att tillämp-mngen av bestämmelsen försvåras med mitturspmngliga förslag. Detta bör alltså kvarsrå. 3 § Ett förhandsavtal skall upprättas skriftiigen. Iavtalet skall följande anges: partemas namn, den lägenhet som avses bliupplåten med bostadsrätt, beräknad tidpunkt för upplåtelsen, de beräknadeavgiftema för bostadsrätten och, i förekommande fall, belopp som lämnas iförskott. De beräknade avgiftema för bostadsrätten skall grandas påen kalkyl över kostnadema för projektet. Kalkylen skall enligt intyg av tvåsådana intygsgivare som avses i 3 kap. 3 §, vila på tillförlitiiga gmnder. 1intyget skall de huvudsakliga omständigheter som ligger till gmnd för omdömetanges. Styrelsen skall hälla kalkylen och intyget tillgängliga förförhandstecknaren innan avtalet ingås. (Jfr 4 kap. 3 § i uttedningens förslag) I paragrafen finns bestämmelser om de krav som gäller föratt ett förhandsavtal skall vara giltigt Bestämmelsema har behandlats iavsnitt 2.6.2. Av första stycket framgår att avtalet måste varaskriftiigt Det finns däremot inget krav pä att det också mäste vara bevitmatBland de uppgifter som skall finnas med i avtalet finns beräknad tidpunkt förupplåtelsen. Denna uppgift har betydelse för förhandstecknarens möjligheter attsäga upp avtalet, om föreningen dröjer med att upplåm bostadsrätt, se 8 §första stycket 2, skall ocksä innehålla uppgift om de beräknadeavgiftema för bostadsrätten. Hit hör insatser och årsavgifter samt, om detanges i föreningens stadgar, upplätelseavgifter (jfr 7 kap, 14 §). Enligtandra stycket skall de beräknade avgiftema gmndas på en kostnadskalkyl, som granskats av två särskilda intygsgivare. Det gäller samma behörighetskrav för dessa som för de intygsgivare som skall granska 1 g3 Man torde kunna utgå ifrän att en förenmg i de flesta fall Prop, 1990/91: 92 kommer att använda sig av samma intygsgivare för granskningav såväl kosmadskalkylen som den ekonomiska planen. Det finns dock mget krav påatt dessa båda intygsgivare måste vara desamma. Detär givet att intygsgivama normalt har ett sämre underlag att utgå ifrån jämförtmed de simationer dä den ekonomiska planen skall granskas (se 3 kap. 3 §).Intygsgivamas uppgift är dock även här an ta ställning till om kalkylen vilarpä tillförlitiiga grunder. I detta ligger att granska an de lämnade faktiskauppgiftema är riktiga och stämmer överens med tillgängliga handlingar och attde gjorda beräkningarna är vederhäftiga och kan väntas hålla streck (jfr prop,1971:12 s. 77), Intygsgivama har också att i övrigt göra en bedömning avkalkylens hållbarhet En viktig del i gransknmgen blir att pröva sannolikhetenför att finansieringen kan ordnas på de villkor som kalkylen grandas på.Intygsgivama skall i intyget ange de huvudsakliga omständigheter som liggertill grand för det omdöme de lämnar. Närmare bestämmelser om kosmadskalkylen,bl.a. upprättandet av den och innehållet i den, avses bli meddelade avregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Styrelsenär skyldig att hälla kosmadskalkylen och intyget tillgängUga förförhandstecknaren innan denne binder sig genom avtalet. Avsikten med kalkylenär ju främst att den lägenhetssökande med hjälp ocksä av intyget skall kunna fäett underlag för att bedöma sina kommande ekonomiska ätaganden. Det kan varalämpligt att föreningen såvitt gäller bostadslägenheter presenterar mnehållet ikalkylen och intyget i ansluming till de s.k, bofakta om lägenhetema ochboendekosmadema som skall finnas enligt 7 § förordningen (1986: 694) omhandläggning, förvaltning m,m. av bostadslån och räntebidrag. Kalkylen ochintyget bör också bevaras av föreningen för den händelse man i framtidenbehöver återkomma till de uppgifter som lämnats i dessa handlingar, 4§ Ett förhandsavtal som ingås i sdid med bestämmelserna i 3 § är ogiltigt, (Jfr4 kap. 5 § i uttedningens förslag) Avdenna paragraf följer att en förening och en förhandstecknare mäste iaktta intebara de krav pä skriftlighet m.m. som meddelats i 3 § första stycket. Även kravetpå att det skall finnas en kosmadskalkyl som granskats av behöriga intygsgivareoch att den skall ha hållits tillgänglig för förhandstecknaren innan haningått förhandsavtalet hör till de omständigheter som mäste iakttas med riskför att avtalet annars blir ogiltigt. Som anmärkts i avsnitt 2.6,4 kan ettavtal även bli ogiltigt eller jämkas i vissa fall enligt allmännaavtalsrättsliga gmndsatser. Bestämmelserna i avtalslagen (1915: 218) omrättshandlingars ogiltighet kan ocksä innebära att ett förhandsavtal är ogiltigt. Anförhandstecknaren har rän till ersätming m.m., om en avtal är ogiltigt följerav bestämmelsema i 9 § andra stycket 5§ skall lämna tillständ till en förening att ta emot förskott,om Prop. 1990/91: 92 1.det fmns en kalkyl överkosmadema för projektet, granskad enligt 3 § andra stycket, och 2.föreningen srällt betryggandesäkerhet hos för återbetalning av förskott till föihandstecknama Länsstyrelsenskall på begäran av förenmgen återställa säkerheten efter det attbostadsrättema upplåtits eller mottagna förskott har återbetalats, (Jfr4 kap. 2 § 2 st i uttedningens förslag) Bestämmelsema har behandlats i avsnin2.6.3. Iförsta stycket finns bestämmelser om tillståndsgivning. Handläggningenmotsvarar i stort den som gäller när en förening vill upplåta bostadsrätt sedanden ekonomiska planen har registrerats, men innan den slutliga kosmaden för attanskaffa föreningens hus har redovisats, se 4 kap. 2 §. För an länsstyrelsenskall lämna tillständ krävs både att det finns en av intygsgivama granskadkalkyl och att föreningen har ställt betryggande säkerhet. Nägon granskning avintyget är inte avsedd att göras. Säkerheten skall täcka de beräknade insatsemaför samtiiga bostadsrätter. Närmare bestämmelser om säkerheten avses blimeddelade i en förordning eller myndighetsföreskrifter. Närsäkerheten inte längre behövs skall den enligt andra stycket återställas päbegäran av föreningen. Återställande skall ske när alla bosttidsrätter för vilkaförskott lämnats blivit upplåtna. bör dä återkallatillståndet i likhet med vad som gäller när säkerhet återställs enligt 4 kap. 2§ ttedje stycket (jfr 7 § bostadsrättskungörelsen 1971:486). Om ett eller fleraförhandsavtal upphör att gälla utan att bostadsrättema upplåtits, fårsäker-hetema återställas först sedan förskotten återbetalats. Om talan harväckts om ogiltigförklaring av ett förhandsavtal eller återbetalning avutbetalade förskott fär i vart fall utgången i mälet avvaktas. Detkan inttäffa att en förening uppbär förskott enligt bestämmelsema i dennaparagraf och senare - när den ekonomiska planen har registterats -upplåterbostadsrätter utan att anskaffningskosmaden för föreningens hus har redovisats.För att upplåtelse dä skall kunna ske krävs det tillsrånd av länsstyrelsenenligt 4 kap. 2 § och att säkerhet ställs. Om föreningen har möjlighet attanvända sig av den säkeihet som lämnats enligt denna paragraf även i en sådansituation behöver rent faktiskt inte säkeiheten som sädan återställas, menlänsstyrelsen måste naturligtvis fatta de beslut som krävs för den nyasimationen. Närmarebestämmelser om återställandet avses bli meddelade i förordning ellermyndighetsföreskrifter. I fråga ommöjligheten att överklaga beslut enligt denna paragraf finnsbestämmelser i 11 kap. 5 §. 6 § Förhandstecknaren färinte sätta nägon annan än sin make i sitt ställe eller pantsätta sin rättenligt avtalet Vad som sägs om make skall gälla även sädan sambo på vilkenlagen (1987:232) om sambors gemensamma hem skall Prop. 1990/91: 92 En överlåtelseeller pantsätming i sttid med dessa bestämmelser är (Jfr4 kap. 4 § i uttedningens förslag) Bestämmelsemai denna paragraf har kommit till för att motverka handel med den rätt tillförvärv av bostadsrätt som ett förhandsavtal innebär, Bestämmelsema harbehandlats i avsnin 2,6,6, Medmake likställs även vissa sambor, nämligen sädana som avses i lagen (1987:232)om sambors gemensamma hem och lagen (1987:813) om homosexuella sambor. Dettaföljer av bestämmelsema i den sistnämnda lagen. 7 §Ett förhandsavtal upphör att gälla, om avtalet avser en lägenhet i en hyresfastighet som föreningen har förvärvat eller avser att förvärva för om bildnmg till bosuidsrätt och förhandstecknarens hyresrätt till lägenheten upp hör innan bostadsrätten upplåtits. Bestämmelsemai första stycket gäller mte om förhandstecknaren har satt sin make eller samboi sitt ställe och denne övertagit hyresrätten till lägenheten, (Jfr4 kap. 6 § i utredningens förslag) Enligtbestämmelsema i första stycket upphör förhandsavtalet i ombildningsfallen, omförhandstecknarens hyresrätt upphör innan bostadsrätten upplätits. Bestämmelsenhar motiverats i avsnitt 2.6.6, se också kommentaren till 2 kap. 8 §. Avandra stycket följer att förhandsavtalet inte upphör enhgt försu stycket, omavtalet överlåtits till make eller sambo och denne ocksä övertagit hyresrättentill lägenheten. Motbakgmnd av att lagrådets förslag om rätt till medlemskap i och medförhandsavtal godtagits så har denna paragraf anpassats härtill. Vad lagrådet iövrigt anfört i ansluming till denna paragraf har kommenterats i avsnitt 2,6,4, 8 §Förhandstecknaren fär efter uppsägning genast frånträda avtalet, om 1.lägenheten inte upplåts medbostadsrätt senast vid inflytmingen, 2.upplåtelsen genom försummelseav föreningen inte sker inom skälig tid efter den beräknade tidpunkten förupplåtelsen, eller 3.de avgifter som skall betalasför bostadsrätten är väsentiigt högre än som angavs i förhandsavtalet ochförhandstecknaren av denna anledning säger upp avtalet frånden dag då han fick kännedom ora den högre avgiften. Bestämmelsemai första stycket 1 gäller inte om förhandstecknaren mnchar lägenheten medhyresrätt Omen förhandstecknare har bittätt ett beslut om förvärv av en hyresfastighet förombildning till bostadsrätt enligt 9 kap 19 §, upphör dock avtalet i de fall som avses iförsta stycket 3 att gälla endast om det dessutom mte är Prop. 1990/91: 92oskäUgt mot förenmgen eller medlemmama att avtalet upphör. (Jfr4 kap. 7 § i utredningens förslag) Bestämmelsemahar behandlats i avsnitt 2.6.4. Aförsta stycket punktema 1 och 2 fiamgär att förhandstecknaren kan säga uppavtalet under närmare angivna fömtsättningar när bostadsrätten mte upplåts itid. Punkten 1 tar sikte på lägenheter i nyproduktion, antingen det är fråganom uppförande av ett helt nytt hus eller en tillbyggnad eller ombyggdalägenheter som förhandstecknaren inte har någon hyresrätt till, se andrastycket. Det torde normalt inte vara svårt an konstatera när en inflytming harsken. Punkten 2 gäller oavsett om det är frågan om en nyproducerad lägenheteller någon annan lägenhet. Förhandstecknaren fär frinttäda avtalet, om upplåtelsengenom försummelse av föreningen inte sker inom skälig tid efter den beräknadetidpunkten för upplåtelsen. Upplåtelsen bör komma till stånd i nära anslutningtill den i avtalet angivna tidpunkten. Orsaken till fördröjningen spelarnrundre roll, så länge dröjsmålet inte beror på förhandstecknaren själv.Uttrycket "skälig tid" är avsett att tolkas tämUgen restriktivt, dvs.upplåtelsen bör komma till stånd i nära ansluming till den i avtalet beräknadetidpunkten för tillttädet. Bestämmelsemai punkten 1 tar över bestämmelsema i punkten 2, om inflytmingen sker tidigareän vad som beräknats. Punkten 1 gäller alltså även om man har beräknat ensenare tidpunkt för upplåtelsen. Punkten3 innehåller bestämmelser om uppsägning när avgiftema för bostadsrätten blivitväsentiigt högre än vad som beräknats enligt förhandsavtalet Orsaken tillavgiftshöjningen bör normalt inte ha nägon betydelse för rätten till frånttäde(se dock nedan). Som uttedningen utttdat får det överlämnas tillrättstillämpningen an ta ställning till var gränsen går för an en höjningskall anses "väsentiig". Den information som föreningen lämnar ikosmadskalkylen och pä annat sätt innan avtalet mgås bör givetvis spela en rolli sammanhanget Om förhandstecknaren redan när avtalet skrevs haft anlednmg atträkna med att kostnadema skulle bli högre, bör också detta förhållande kimnabeaktas. Attpunkten 1 första stycket mte gäller, om förhandstecknaren innehar lägenhetenmed hyresrätt följer av andra stycket. Normalt bor han då redan i lägenheteneller förfogar i vart fall över nyttjanderätten till lägenheten. Däremot kanhan givetvis säga upp avtalet enligt punkten 2, om upplåtelsen dröjer. Avtredje stycket framgår an frågan humvida förhandstecknaren skall fä fiinttädaavtalet pä grund av väsentliga kosmadsökningar i ombildningsfallen skall prövasäven med hänsyn tUl om det vore oskäligt mot föreningen eller medlemmama.E>et betyder att de nuvarande bestämmelsema i 9 a § ttedje stycket BRLbehållits i sak. 26-30 §§ finns bestämmelser om förfarandet vid uppsägning. Lagrådethar som framgår av avsnitt 2.6.4 tagit upp vissa fiigor i an- Prop. 1990/91:92 sluming till denna paragraf. Bestämmelsema i första stycket 2 har genomtillägget "genom försummelse av föreningen" pä lagrådets inrådanändrats sä att det klart framgår att orsaken till fördröjningen inte beror påförhandstecknaren själv. Vad lagrådet anfört i övrigt har kommenterats iavsnin 2.6,4. 9§ Om ett förhandsavtal upphör att gälla enligt bestämmelsema i 7 eller 8 §, harförhandstecknaren 1.rätt att få tillbaka belopp somhan betalat i förskon jämte ränta enligt 2 § räntelagen (1975:635), 2.rän till skälig ersätming försådana kostnader som han med föreningens godkännande åtagit sig för lägenhetensinredning och utformning och som blivit onyttiga för honom, och 3.rätt till ersätming för annanskada som föreningen har förorsakat honom genom försumlighet Bestämmelsemai första stycket gäller också i de fall avtalet är ogiltigt eller föreningenhar tagit emot förskott i sttid med bestämmelsema i 2 § första Stycket. (Jfr4 kap. 8 § i uttedningens förslag) Paragrafen,som har behandlats i avsnitt 2.6.5, mnehåller bestämmelser omförhandstecknarens rätt till ersätming, om avtalet är ogiltigt eller upphör attgälla eller om förskott har tagits emot utan att det finns nägot förhandsavtaleller tillständ från . Förhandstecknarenhar dä rätt att få tillbaka inbetalat förskott jämte ränta och, under närmareangivna fömtsätmingar, skälig ersätming för kosmader för tillval m.m. samtersättning för annan skada som han förorsakats genom föreningens försumUghet Rättenenligt första stycket punkt 7 att fä tillbaka utbetalat förskott gällerförhandstecknaren. I de fall förhandstecknaren i fråga om avtalet satt makeeller sambo i sitt ställe torde man normalt kunna utgå ifrån att återbetalningkan krävas av denne, se spccialmotiveringen till 2 § tredje stycket. Lagrådethar även beträffande utformningen av räntebestämmelsen i denna punkt haft sammasynpunkter som anförts under 2 §. Pä de skäl som jag under nämnda paragrafredovisat finner jag inte skäl till att föreslå någon ändrad utformning avbestämmelsen. Ersättningen enligtpunkten 2 galler sådana kosmader som förhands tecknaren har äuigit sig. Hit hör inte endast kosmader som förhandstecknaren redan har betalat för lägenhetens inredning och utformning utan också sådana framtida kosmader som han förbundit sig till. För rätten till ersätming krävs det vidare att föreningen godkänt kosmadema. Om förhandstecknaren haft kosmader för tex, en köksutmstning som föreningen inte godkänt, fär han alltså själv srå kostnaden för den, såvida inte föreningen och han kommer överens om nägot annat. Föreningen kan givetvis då inte heller kräva att ut- rastningen skall vara kvar i lägenheten, om installation redan skett. sidanmåste förhandstecknaren dä vara beredd att själv srå för kosmadema för Prop,1990/91:92 att återställa lägenheten i det skick upplåtelsen avser. Det är intenödvändigt att föreningen har godkänt just kosmadema i det enskilda fallet. eller den organisation som föreningen tillhör träffar avtal medolika cntteprenörer om att dessa skall tillhandahålla ett visst sortiment urvilket de boende skall kimna göra sina tillval, fär föreningen anses ha godkäntkosmadema. Fråganvad som är att anse som ersättningsgilla kosttiader enligt punkt 2 är alltsåberoende på vad förhandstecknaren kommit överens med föreningen om. Ersätmmgenkan - under fömtsättning att föreningen godkänt kosmaden ' avse mte endastexempelvis ett tillval som sådant utan också kosmadema för installation. Fråganhumvida en kosmad är onyttig för förhandstecknaren är också beroende av vad somavtalats mellan partema. I normalfallen torde man kunna utgä ifiin attföreningen önskar att tillvalen tillförs lägenheten och ocksä blir kvar där,även om förhandsavtalet sägs upp eller är ogiltigt Frågan i vilken utsträckningkosmadema för förhandstecknaren är onyttiga eller inte styrs alltså av vadpartema kommit överens om. Liksomför punkten 1 uppkommer frågan vilken rätt en make eller sambo har att fåersättning för kosmader som den andre maken i egenskap av förhandstecknareåtagit sig, om maken eller sambon övertagit förhandsavtalet. Även denna frägamäste bedömas med hänsyn till vad makama kommit Överens om.