prop · GE03191 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:191 om vissa livsmedelspolitiska frågor Regeringenforelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för den åtgärd och de ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås sådana tekniska och nivåmässiga anpassningar av gränsskyddetsom behövs för att avvecklingen av den interna marknadsregleringen för jordbruksprodukterskall få avsedd effekt. För gränsskyddade produkter föreslås att referenspriserinförs, mot vilka gränsskyddet skall avvägas. För att ta bort en del av detöverskydd som bildas till följd av den livsmedelspolitiska reformen föreslåsatt referenspriserna anpassas mot de marknadspriser som bildas efter en intern avreglering.Detta innebär en nedjustering med i genomsnitt , vilket motsvarar pågränsskyddet. Prisövervakningen intensifieras för att följa att effekterna nårfram till konsumenterna. Vidareföreslås att tillfälliga och riktade justeringar av gränsskyddet skall användasi syfte att bibehåUa en import. Vidareföreslås också att 555 milj.kr. anvisas for att betala av den rörliga kreditsom finansierar spannmålsexport, att 60 milj.kr. tillfors skördeskadefondenoch att ramen för anläggningsstödet höjs med 100 milj.kr. Dessutomläggs förslag om att en rörlig kredit på 50 milj.kr. skall disponeras för jordfondsändamålunder budgetåren 1990/91 och 1991/92. Ävenvissa lagstiftningsfrågor tas upp. Bl.a. foreslås i en särskild lag bestämmelserom uppgiftsskyldighet for näringsidkare inom livsmedelsområdet. 1 1990/91. 1 Förslag till Prop. 1990/91: 191 Lag om uppgiftsskyldighet för näringsidkare inom livsmedelsområdet 1 § Med stöd av denna lag får uppgifter samlas in för att belysa forhållandenaoch följa effekterna av avregleringen på livsmedelsområdet. 2 § Regeringen bemyndigas att föreskriva att uppgifter om verksamhetenskall lämnas av näringsidkare som tar befattning med sådana varor som avses i 1-12,15-25,28,31,35 och 38 kap. tulltaxelagen (1987:1068)eller levererar varorsom används vid framstäUning av sådana varor. Uppgifternaskall lämnas till den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen får överiåtaåt en förvahningsmyndighet att meddela foreskrifter om uppgiftsskyldigheten. 3 § Uppgiftsskyldigheten får avse import, export, inköp och försäljning samtde uppgifter i övrigt som behövs för de ändamål som anges i 1 §. 4 § Den myndighet som en uppgift skall lämnas till får meddela de föreläggandensom behövs för att föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen skall följas.I beslut om föreläggande får myndigheten sätta ut vite. 5 § Till böter döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet 1. inte lämnar uppgift enligt foreskrifter som meddelats med stöd avlagen, eller 2. lämnar oriktig uppgift. 1ringa fall skall den skyldige inte dömas till ansvar. Detsamma gäller om denskyldige kan dömas till ansvar enligt . Omett vitesföreläggande har överträtts, döms inte heller till ansvar för gärningsom omfattas av föreläggandet. Allmäntåtal får väckas bara efter anmälan av den myndighet som uppgiften har ellerskulle ha lämnats till. Dennalag träder i kraft . 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukterm. Härigenomforeskrivs att bilagan till lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbraksprodukterm.m. skall ha följande lydelse. ur19.04 Spannmål, annan än majs, i form av korn, förkokt eller på annat sättberedd ur19.05 , även innehållande kakao (med undantag av biscuits och wafers) ur20.04 Potatis och produkter av ärter och bönor enligt nr 07.13, beredda ellerkonserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta ur19.04 Spannmål, annan än majs, i form av korn, forkokt eller på annat sättberedd ur19.05 , även innehållande kakao, undantag av/cex, 5wå/cö(/:o/' o.d., våjfloroch rån (wafers) ur20.04 Potatis och produkter av ärter och bönor enligt nr 07.13, beredda ellerkonserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, frysta Dennalag träder i kraft . 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel Härigenomforeskrivs att det i lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel skall inforas enny paragraf, 9 §, av följande lydelse. beslut enligt 8 § får överklagas hos kammarrätten. Dennalag träder i kraft den . Ifråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet gälleräldre foreskrifter. Utdragur protokoU vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , R. ,, G. , , , , Proposition om vissa livsmedelspolitiska frågor 1Inledning Riksdagenfattade beslut om en ny livsmedelspolitik (prop. 1989/90:146, JoU25,rskr. En utgångspunkt för livsmedelspolitiken skall enligt riksdagensbeslut vara att jordbraksproduktionen i princip skall vara underkastad sammavillkor som andra näringar. Producenterna skall ersättas endast forefterfrågade varor och tjänster. I de fall efterfrågan gäller kollektiva varoroch nyttigheter är offentliga ingripanden befogade. Dessa varor och tjänsterbör därför betalas med offentliga medel. Vidarebeslutade att de interna marknadsregleringarna på jordbrukets områdeskall avskaffas. Priserna på jordbruksprodukter skall skyddas endast med hjälpav ett gränsskydd. För att uppnå regionalpolitiska mål, beredskapsmål ochmiljömål beslutades att gränsskyddet skall kompletteras med riktade åtgärder. har kommit in med en utredning angående gränsskyddet i den nyalivsmedelspolitiken. Till protokollet i detta ärende bör fogas utredningensavsnitt 7.2 Konkreta system samt avsnitt 9.10 Förslag som bilaga 1. Idet följande lämnar jag förslag till vissa tekniska förändringar av gränsskyddetsom bör genomföras . Detta gäller ändringar som bör göras medanledning av beslut att avskaffa de interna marknadsregleringarna.Jag tar även upp frågan om gränsskyddets nivå. Vidde forhandlingar som hölls inom ramen fÖr den pågående GATT-rundanenades deltagande länder bl. a. om en frys-ning av jordbraksstödet fr. o. m.tidpunkten för överenskommelsen intill dess att forhandlingarna påjordbruksområdet avslutades. Förhandlingarna beräknades då vara avslutade idecember 1990. Med anledning av överenskommelsen beslutade (prop.1988/89:140, JoU21, rskr. 322) att jordbraket under /90skulle ersättas för ökade kostnader m. m. i huvudsak genom direktbidrag. Sådanabidrag lämnas även under innevarande budgetår. De höjningar av stödet tilljordbraket i norra som har gjorts under dessa år har utgått på sammasätt. Regeringen har lämnat forslag till stödnivå för jordbruketi norra (prop. 1990/91:99). Jag tar i det följande upp hur frågan bör hanterasunder /92. kontakter som förevarit med näringen under utarbetande av mina Prop.1990/91: 191 forslag har näringen lämnat synpunkter på bl. a. gränsskyddet,direktbidrag, finansieringen av spannmålsexporten och ramen för anläggningsstödet. och lantbruksstyrelsen har, på regeringens uppdrag, utrett kostnademafor jordbruket till följd av den skärpta miljö- och djurskyddslagstiftningen. Idet följande kommer jag att ta upp frågan om den fortsatta hanteringen av dessafrågor. Riksdagenhar i sitt beslut om livsmedelspolitiken begärt att en översyn av arrendatorernassituation görs mot bakgmnd av de beslutade förändringarna avlivsmedelspolitiken. Regeringen uppdrog åt lantbmksstyrelsenatt genomfora en utredning i enlighet med beslut. Jag kommer i detföljande att redovisa resultatet av gjorda bedömningar. Regeringenuppdrog åt en särskild utredare att lämna förslag avseende denframtida finansieringen av jordbrukets skördeskade-skydd. Till protokollet idetta ärende bör fogas rapporten om olika möjligheter att finansierajordbrukets skördeskadeskydd som bilaga 2. I det följande tar jag ställningockså till dessa förslag. Föratomovanstående rapporter har även utredningen for jordbraksprisregleradeprodukter (statens jordbraksnämnd) använts som bakgmndsmaterial vid utformandetav mina förslag i det följande. har på regeringens uppdrag redovisat ett förslag om egenkontrollprogramför äggpackerier. Förslaget bifogas protokollet i detta ärende som bilaga 3.Jag återkommer i det följande med en redogörelse för hur den framtidakvalitetskontrollen av ägg bör utformas. Jagtar i det följande även upp vissa budgetfrågor och vissa lagstiftningsfrågor. Viproducerar livsmedel för att konsumera dem. Konsumenten är i centrum förlivsmedelspolitiken. Det var också en av utgångspunkterna för det livsmedelspolitiskabeslutet . Det beslut som då togs, om en intern avreglering, är ettförsta viktigt steg i en mer omfattande livsmedels-politisk reform, därpolitiken blir mer konsumentinriktad genom att den skapar direkta kontakter påmarknaden mellan konsument och producent samt leder till ett mer varierat utbudav livsmedel till lägre priser. Föratt kunna tillförsäkra konsumenterna positiva effekter av reformen när detgäller priser och utbud, står vi nu därför infor uppgiften att anpassa nivån påvårt gränsskydd mot de priser som förväntas uppstå på en marknad i balans efterden interna avregleringen. Det rör reformens andra steg. Vägenfrån jordbruket till konsumenterna är lång och kantas av olika former avkonkurrensbegränsningar. För att uppnå sänkta priser i konsumentledet krävsdärför i ett tredje steg en skärpt konkurrenspolitik. Regeringen har tidigarei år lagt fram förslag om förstärkt konkurrens på livsmedelsområdetsom en uppföljning av den livsmedelspolitiska refor- Prop. 1990/91: 191men. Regeringenhar beslutat att en särskild konsumentberedning skall tillsättas. En viktiguppgift for beredningen blir att bevaka prisutvecklingen på livsmedel, ageraoch informera om effekterna av avregleringen och de ändringar av gränsskyddetsom jag i det följande föreslår. Deninterna marknadsreglering som avskaffas har haft negativaeffekter för såväl konsument som bonde. Prisstödet ledde till produktion avstora överskott, vilka fick placeras på den internationella marknaden tillpriser som kraftigt understeg de svenska produktionskostnaderna. Kostnadernaför detta har burits av såväl producenter som konsumenter. det sistaregleringsåret kostar enbart spannmålsöverskottet ca 2,8 miljarder kronoratt placera på världsmarknaden. Det är väsentligt att reformen fullföljs på ettsådant sätt att denna åderlåtning av samhällsekonomin upphör och resursernaåterförs till såväl konsumenter som producenter. Under1980-talet steg livsmedelspriserna i snabbare än den allmännaprisnivån. Livsmedelspriserna ökade också betydligt snabbare än inom t.ex. EG.Denna trend har vi nu brutit. Mellan stegkonsumentpriserna på prisreglerade livsmedel med , som denallmänna prisnivån ökade . Detta beror till stor del på GATT-överenskommelsenår 1989 som innebar att prisstödet till jordbruket frystes vid den då gällandenivån. På vissa produkter, främst kött, har den livsmedelspolitiska reformendessutom medfört prissänkningar . Deninterna avregleringen, som redan har beslutat om, kommer attinnebära sänkta priser på flertalet jordbruksprodukter. Genom att vissaproduktionskostnader sänks bör även vid en balans på marknaden mellantillgång och efterfrågan inom landet prisnivån sänkas med . Genomökad konkurrens och den slopade kollektiva exportfinansieringen kommer prisernaförmodligen att pressas ytterligare. Prissänkningarna har bl.a. inomnötköttsområdet redan blivit märkbara. I takt med att regleringarna avvecklasefter kommer priseffekten att slå igenom på marknaden.Anpassningen av gränsskyddet mot denna prisnivå blir viktig för att se till attprissänkningen permanent kommer konsumenten till godo i form av lägrematpriser. Denlägre prisnivån för bonden är en ofrånkomlig och förutsedd effekt av deninterna avregleringen. För enskilda jordbrukare motverkas dock denna effektgenom såväl permanenta ersättningar till bonden som övergångsåtgärder i formav t.ex. inkomststöd och omställningsbidrag. gäller det att se till attdessa lägre priser också når fram till konsumenten. En skärpt konkurrenslagstiftningi enlighet med forslagen i prop. 1990/91:147 är en viktig förutsättning för attuppnå dessa resultat. Detta räcker dock inte enligt min mening utan måste ocksåföljas upp genom en anpassning av nivån på vårt gränsskydd mot de priser som betalastill bonden. Närde inhemska marknadspriserna sjunker uppstår ett glapp mellan vårt gränsskydd och den inhemska prisnivån. Gränsskyddets uppgift är att 7 skydda den internaprisnivån, men kommer i detta fall att skydda en Prop. 1990/91:191 betydligthögre nivå än den som råder inom landet. Resultatet blir att importen begränsasgenom att importerade livsmedel alltid blir dyrare for konsumenten än inhemsktproducerade livsmedel. En annan effekt av detta överskydd är att det i sinhelhet eller i vissa delar kan utnyttjas for att höja marginaler i mellanledoch handel. Sådana effekter av ett överskydd skulle alltså missgynnakonsumenten. En anpassning av gränsskyddet mot den prisnivå som uppstår tillföljd av den interna avregleringen är här grundläggande for att importen skallkunna upprätthållas på nuvarande nivå. Lantbruketkommer att tillföras i syfte att underlätta omställningen och anpassningen till enfri inre marknad. I vårt reformbeslut fÖratsattes att stödet till lantbraketkraftigt kommer att öka . Denna effekt harunder förstärkts av en mycket god skörd, som ytterligare bidragit tillatt stärka jordbrakets ekonomi. Jordbrukets nettointäkt beräknades, enligtstatens jordbruksnämnd, till och till ca 4,2miljarder kronor . Inom OECD-samarbetet mäts stödnivån i ett enskiltland med hjälp av det s.k. PSE-talet. För del kommer detta tal enligtpreliminära bedömningar från att öka kraftigare än i deflesta andra länder , vilket bl. a. beror på de omställningsbidragsom lämnas i samband med avregleringen. Utvecklingen understryker enligt minuppfattning att reformen är utformad på ett sätt som väl kompenserar lantbraket. Inkomsternaför jordbruket i dess helhet har alltså utvecklats mer positivt under år 1990an vi räknat med. Vid riksdagsbeslutet om en ny livsmedelspolitik förutsågs enförsämrad lönsamhet för exempelvis spannmål. Regeringen har i prop. 1990/91:99lagt forslag till som innebär vissa förbättringar för norra med resten av landet. beslut om livsmedelspolitiken innebäratt lönsamheten i jordbruket i norra inte i nämnvärd grad skall fåförsämras till följd av den interna avregleringen. I den kompensation som skallutgå for /92 kommer också eventueUa effekter av mina förslag idet följande att vägas in. Enligtmin uppfattning är det synnerligen viktigt att också konsumenterna nu får delav reformens effekter. De förslag till anpassning av nivån på gränsskyddet somjag i det följande lägger fram sänker inte priset till bonden, mentillförsäkrar konsumenterna att en lägre prisnivå också når fram till dem underdet kommande året. Deindustrialiserade staternas stöd till jordbruket har, fömtom den negativa inverkan på den egna ekonomin, en rad negativa effekter för den internationella handeln och för utvecklingsländernas möjlighet att sälja jordbraksprodukter på denna marknad. Vår livsmedelspolitiska reform måste också fullföljas i ett internationellt perspektiv genom att verkar för multilaterala och ömsesidiga begränsningar av handelssnedvri- dande stöd och andra former av handelshinder inom ramen för GATT- rundan. har inte for avsikt att ensidigt sänka gränsskyddet i syfte att öka importen och inte heller i övrigt vidta åtgärder inom detta område, 8 utanatt andra länder på motsvarande sätt öppnar sina marknader för Prop.1990/91:191 svenska produkter. Den anpassning som jag nu föreslår syftar inte tillatt öka tillträdet till den svenska marknaden för import utan endast till att upprätthållanuvarande nivå på importen. Om anpassningen av gränsskyddet är otillräckligför att upprätthålla importen anser jag att restitutioner dvs. tillfälligaoch riktade sänkningar av gränsskyddet bör användas. Fråganom ökat marknadstillträde för import resp. ett ökat utrymme för svensk exportpåverkas däremot av utvecklingen inom de pågående GATT-förhandlingarna ochförhandlingarna mellan EG och EFTA om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde(EES). Jag avser att återkomma till regeringen med forslag i denna fråga när GATT-förhandlingarnaavslutats, vilket beräknas kunna ske . Denlivsmedelspolitiska reformen är nödvändig av nationella skäl. Jag har nyssberört de problem som uppstår till följd av exportstödet. Vid beslutet råddeockså stor enighet om att prisstödet inte förmått uppfylla våra mål, när detgällde jordbrukets regionala spridning och dess effekter på vår miljö. Detfanns ett uppenbart behov av att få en bättre samstämmighet mellan medel ochmål. Vidtidpunkten for beslutet gjordes bedömningen att en uppgörelse inom ramen för GATT-förhandlingarnaplanenligt skulle kunna träffas vid ministermötet . Detta varinte möjligt på grand av alltför låsta positioner. Förhandlingarna fortsätterdärför på den grundval som angavs vid ministermötet. De är således försenade iforhållande till den ursprangliga tidsplanen, men ett viktigt steg har docktagits genom att de nu inriktas på separata åtaganden på de centrala områdenagränsskydd, internstöd och exportsubventioner. Redan vid överenskommelsen om frysningenår 1989 var deltagarna ense om att forhandlingen skall leda till betydandeneddragningar av subventioner på jordbruksområdet. Sedanriksdagen fattade det livsmedelspolitiska beslutet har emellertidsituationen förändrats ytterligare. har i annat sammanhang uttalatsig för ett svenskt medlemskap i . Detta innebär att det svenska jordbraketsuccessivt måste anpassa sig till den lägre stödnivån inom EG. Marknadsprisernatill bonden för jordbraksprodukter inom EG ligger på en lägrenivå än den svenska prisnivån. Detta kommer, inräknat effekterna av vår redanbeslutade reform, att medföra ytterligare krav på anpassning av den svenska jordbraksproduktionen.Den livsmedelspolitiska reformen verkar här i rätt riktning. Genom denna tidigaoch målmedvetna anpassning kommer de svenska jordbrakarna att vara välforberedda vid ett inträde i EGs gemensamma jordbrukspolitik. har inlett en omfattande diskussion om den framtida utvecklingen av EGs gemensamma jordbruks politik, CAP. Utgångspunkten är, liksom for den svenska reformen, att prisstödet inte är ett effektivt medel for att uppfylla de jordbrukspolitiska målen. En annan utgångspunkt är en övergång från prisstöd till olika former av stöd och ersättning riktade direkt till producenterna. En reform av CAP, vilken tidigast kan inledas i samband med prispaketet , kommer sannolikt att innebära en fortsatt minskning av prisstöd och intervention. Såväl när det gäller motiv for reformen som när det gäller 9 behovetatt gå från prisstöd tiU direkt stöd, är tanke- Prop.1990/91: 191 gångar,i alla väsenliga avseenden, helt i linje med vår svenska reform. Prisetinom EG till bonden skulle således komma att sjunka ytterligare. Diskussionensstora frågor är omfattningen av denna prissänkning, hur kompensationskall utgå och hur denna skall fordelas mellan länder och EGsstöd tiU jordbruket ligger på en lägre nivå än den svenska. Därförkommer oberoende av omfattningen hos en CAP-reform ett eventuelltmedlemskap att innebära ytterligare behov av anpassning än de som ligger i detreformbeslut som redan tagit. Enligt prognoser från ligger det PSE-tal,som uttrycker stödets andel av jordbrakets inkomster, på iSverige mot i'EG. Denna lägre stödnivå är en verklighet som det svenskajordbraket måste anpassa sig till vid ett medlemskap. Därför är det av storbetydelse att vår reform och omställning fortgår enligt planerna. Därmed gesmöjligheter att förbereda det svenska jordbruket på ett sätt som ger det enstark ställning inom CAP. Enannan del i anpassningen vid ett medlemskap i är emellertid att en marknadsom är 40 gånger så stor som den svenska marknaden kommer att öppnas fÖrsvenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri. Det är min övertygelse attsvenska producenter kommer att kunna hävda sig väl på denna marknad. Detta harvi mängder av exempel på när det gäller produkter som inte är föremål för dentyp av regleringar och handelshinder som finns på livsmedelsmarknaden. Vi haräven bland de livsmedel som inte möter höga handelshinder ett antal exempel påprodukter som lyckats mycket bra. Jag är övertygad om att har storamöjligheter även för livsmedel och jordbruksprodukter vid ett medlemskap i gäUer sannolikt i första hand för vissa nischer och for högförädladeprodukter. På en marknad med 340 miljoner konsumenter kan emellertid även ennischprodukt få en avsevärd försäljningsvolym. Jag bedömer också att vi kan konkurreramed kvalitetsprodukter och med våra miljöfördelar, t.ex. med alternativodladeprodukter. Däremot bedömer jag att vi får räkna med att kan få svårareatt hävda sig när det gäller stapelvaror. EttEG-medlemskap innebär alltså dels en anpassning av kostnads- och stödnivån tillEGs nivå, dels en anpassning till en stor marknad utan handelshinder. Det ärenligt min uppfattning angeläget att anpassningen i båda dessa avseenden inledssnarast möjligt. Detta är också regeringens utgångspunkt i de samtal omjordbruksfrågorna som fors med EG inom ramen för forhandlingarnamellan EG och EFTA om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde. Svensktjordbruk och svensk livsmedelsindustri måste successivt få större möjligheteratt på bättre villkor än konkurrera på EG-marknaden. En uppgörelsemåste vara värdemässigt balanserad. För att få tillgång till EGs marknad måstevi också ge EG större möjligheter att komma in på den svenska marknaden. Ävendetta är dock ett led i en successiv anpassning till ett medlemskap. Jag serdärför en ömsesidig uppgörelse med EG om handeln med jordbraks- ochlivsmedelsindustriprodukter som ett viktigt steg i en svensk anpassningsprocessi riktning mot ett EG-medlemskap, vid sidan av de Prop. 1990/91: 191stödsänkningar som avregleringen medför. 3.1 Omställningen av jordbruket Riksdagensbeslut om en ny livsmedelspolitik innebär att den interna regleringen avskaffasoch att övergången till en avreglerad inhemsk marknad skall ske under socialtacceptabla former. Under en femårig övergångsperiod kommer därför jordbruketatt ges generösa villkor för omställning och anpassning till den friare marknadsom den nya livsmedelspolitiken kommer att leda till. Underövergångsperioden vidtas särskilda åtgärder bl.a. för att stimulera envaraktig omställning till alternativ markanvändning. Ett särskilt omställningsstödutgår under budgetåren 1991/921993/94 för som tas ur produktion ochöverförs till annan varaktig användning än livsmedelsproduktion. Stöd lämnasmed i genomsnitt /ha, /ha och /ha resp. år. Vidareutgår ett särskilt anläggningsstöd under budgetåren 1991/92 1994/95 föranläggning av våtmarker samt för plantering av lövträd och energiskog inom en totalkostnadsram på 400 milj.kr. Anmälningarna till omställningsstödet uppgår tillca 400000 ha, vilket enligt min uppfattning är ett mycket gott resultat.Anmälningarna till anläggningsstödet är också över förväntan och stödet ärredan överinteck-nat. Jag kommer i det följande att föreslå att ytterligaremedel anvisas för detta ändamål. Ett viktigt steg har tagits från en förlustbringandeöverproduktion av spannmål till produktion av alternativa grödor. Riksdagenbeslutade också att anvisa 360 milj.kr. för att stimulera minskadmjölkproduktion samt för att förhindra ett pristryckande överskott av nötköttpå grund av utslaktningen av mjölkkor. Drygt 2800 ansökningar omomställningsbidrag har inkommit till jordbraksnämnden, vilket innebär att demedel som avsatts för omställningsbidrag, 250 milj.kr., är intecknade. Antaletansökningar motsvarar ca 65000 kor. Producenterna har på sig attupphöra med produktionen från det att nämnden behandlat deras ansökning. Ca 1500 av de som ansökt har erhållit omställningsbidrag, dvs. de har upphört medmjölkproduktion. Utbetalningarna uppgår till ca 135 milj.kr. Nämndenräknar med att av de mjölkkor som anmälts till omställningsprogrammet går 50 %till slakt, till självrekryterande köttproduktion och resten, dvs. ,säljs vidare som mjölkkor.