prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Medlen får användas dels för sig,dels i kombination med andra tillgängliga medel för att skapa året-runt anställningarför arbetslösa eller för personer som finns i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Inomarbetslivet pågår en fortgående förändring och förnyelse av arbetets villkorsom bestäms av bl. a. teknik och ekonomi men även av värderingar och anspråkhos dem som arbetar. Nya arbetsmetoder och nya sätt att organisera arbetetintroduceras i företag och förvaltningar bl. a. för att öka effektiviteten i arbetet.1 delar av arbetslivet ökar medvetenheten om de kostnader som brister iarbetsmiljön och utslagningen medför och betydelsen av att ta tillvara deenskilda människornas resurser i arbetet. Arbetslivspolitikens uppgift blir dåatt stödja den från samhällets synpunkt positiva förändring som leder tillförbättringar av arbetsförhållandena, färre arbetsskador och minskad utslagningfrån arbetslivet samt motverka en inte önskvärd utveckling. De förändradeattityder och den medvetenhet om arbetsmiljöns betydelse, bl.a. förproduktiviteten, som har vuxit fram, måste nu tas tillvara och förstärkas. Målsättningen är att arbetena utvecklas i helaarbetslivet, att ökade satsningar sker på kompetensutveckling ochrehabilitering, att arbetsmiljön förbättras och arbetstagarnas inflytande överarbetet ökar. Förhållandena i arbetslivet, de förändringar somsker samt värderingar och anspråk hos dem som arbetar återspeglas i anmäldaarbetsskador och utvecklingen av sjukfrånvaron. Vi har fått se en ökning avantalet arbetssjuk domar där belastningssjukdomar dominerar - av den genomsnittliga sjukfrånvaron och av antalet förtidspensionerade. kan vi glädjande nog se ett brott i utvecklingen av arbetsjukdomarna. Antalet anmälda sådana sjukdomar ökar inte längre. Samma förhållande gäller för den genomsnittliga sjukfrånvaron. Som jag återkommer till längre fram sjönk sjuktalet, dvs. för året ersatta sjukpenningdagar per försäkrad, mel lan . 3 1990/91. Trotsdessa positiva förändringar kan vi konstatera att antalet arbetsska- Prop.1990/91:100 dor, sjukfrånvaron och förtidspensioneringar m. m. fortfarande geruttryck Bil. 12 för en från både social och ekonomisk synpunkt oacceptabelutslagning från arbetslivet, som bl.a. beror på en dålig arbetsmiljö frånfysisk eller psykisk synpunkt. Som angavs i propositionen 1989/90:62 om insatserför aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. har regeringeninlett en offensiv för en förnyelse av arbetslivet och mot de dåligaarbetsmiljöerna. Tillsättandet av arbetsmiljökommissionen var det första stegeti denna offensiv. Kommissionen avlämnade betänkandet (SOU 1990:49)Arbete och hälsa och hade därmed avslutat sitt arbete. 1 betänkandet föreslåsändringar i arbetsmiljölagen och vissa principförslag i andra delar. Jagåterkommer i det följande till kommissionens arbete. I den nämnda propositionen föreslog regeringenockså åtgärder för att se till att människor inte drabbas av långasjukskrivningar eller förtidspensionering och åtgärder som kan ge dem somdrabbas möjlighet att komma tillbaka till arbetslivet. Bl.a. lämnades förslagtill riktlinjer för användningen av medlen i den av tidigare beslutadearbetslivsfonden samt till en organisation för bidragsprövning och förvaltningav fondmedlen. har beslutat i enlighet med förslagen. Jag återkommerlängre fram med ett förslag som avser arbetslivsfondens medel. Den översyn som har gjorts av en arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet över vissa bestämmelser i arbetsmiljölagen haravslutats och remissbehandlats liksom översynen av 1986 årsföretagshälsovårdsreform. Jag avser att föreslå regeringen att taupp förslagen från dessa översyner tillsammans med förslagen frånarbetsmiljökommissionen i en proposition om arbetsmiljö och rehabilitering. Arbetstidsfrågorna inkl. vissa frågor om densemesterlönegrundande frånvaron kommer att utredas yttertigare. Denkraftiga ökningen av antalet anmälda arbetsskador, långtidssjukskrivningar ochförtidspensioneringar har föranlett olika åtgärder från statsmakternas sida isyfte att vända utvecklingen. (A 1988:03) har kartlagtarbeten som är särskilt utsatta för hälsorisker och lagt fram ett antalförslag som syftar till att effektivisera arbetsmiljöarbetet och derehabiliterande insatserna för anställda som drabbats av skador och sjukdomar.Med anledning av regeringens förslag i propositionen 1989/90:62 om insatserför aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. har riksdagenbeslutat (SfU 12, rskr. 185) om åtgärder med syfte att hävda arbetslinjen äveni socialförsäkringen och få till stånd tidiga och effektiva rehabiliteringsinsatser.Regeringen återkommer till med ytterligare förslag meddetta syfte. Den centrala och de regionala arbetslivsfondernakan lämna bidrag till arbetsgivare för rehabiliteringsåtgärder och insatser som skall minska sjukfrånvaron och förbättra arbetsmiljön. Efterförslag av chefen för har regeringen satt som Prop.1990/91: 100 övergripande mål för verksamheten på socialförsäkringsområdet attdet Bil. 12 s.k. ohälsotalet skall sänkas under budgetåret1990/91, jämfört med /90. Ohälsotalet redovisar genomsnittligt antalersatta dagar per försäkrad i form av sjukpenning,arbetsskadesjukpenning och förtidspension. Den ökade medvetenheten hos företag, myndigheterm.fl. om de negativa följderna av arbetsskador, långtidssjukskrivningar ochförtidspensionering har lett till ändrade attityder och mer aktiva insatser iförebyggande och rehabiliterande syfte. Man kan också se att den negativatrenden med ökat antal arbetsskador har brutits. Orsakernatill vändningen är sammansatta. Till viss del kan den tidigare kraftigaökningen förklaras av att många som inte anmält sina skador blev merbenägna att göra det som en följd av en liberal praxis, som inneburit att enstörre andel skador blev godkända. Det har således funnits ett ackumuleratbehov av att få prövat om en skada kunnat godkännas som arbetsskada. Det kanantas att de flesta av dessa äldre skador nu har anmälts och att tillströmningenav anmälningar därigenom kommer att "normaliseras" och utgöras avnytillkomna skadefall. Den kraftiga ökningen av antalet anmäldaarbetsskador har nästan helt berott på att anmälningarnaav arbetssjukdomar ökat. Bland arbetssjukdomarna dominerarbelastningssjukdomarna. För kvinnornas del kan av alla anmäldaarbetssjukdomar hänföras till belastningsfaktorer. Motsvarande siffra för mänär . Antalet anmälda arbetsolyckor har totalt sett varitrelativt oförändrat . Belastningsolyckorna har under denna tidökat, allt medan övriga olycksfall minskat i motsvarande mån. Detgenomsnittliga antalet sjukskrivningsdagar per arbetsolycksfäll har samtidigtökat per fall per fall , beroende påbelastningsolyckornas längre sjukskrivningstid. För männens del har antaletolyckor per I 000 förvärvsarbetande minskat något . Förkvinnorna har en svag ökning skett. Antalet anmälda olycksfall ligger dock förmännens del fortfarande väsentligt högre än för kvinnorna. Detta beror tillstor del på att arbetsmarknaden är könsuppdelad. Kvinnor arbetarmest inom sådana branscher som har lägre olycksrisk. Att besvären i nacke, rygg. axel och arm ökar kanantas bero på att antalet personer med stillasittande arbete och ensidigaarbetsrörelser tilltar, bl.a. som en följd av den ökade automatiseringen. Detär främst arbeten inom tillverkningsindustrin som är utsatta. Också i fråga om arbetssjukdomar synes trenden habrutits. I fråga om anmälda arbetssjukdomar av psykosociala orsaker har dockrelativt sett en betydande ökning skett , även om det totalaantalet fall är jämförelsevis litet. För männens del synes denuppåtgående trenden nu ha brutits, medan en mycket liten ökning synes ha skettför kvinnornas del. Den orsak som oftast anges vara grunden till de psykosocialasjukdomarna är för hög arbetstakt. Visserligenökade ohälsotalet på grund av ett ökat antal av dagar med "''■ '" arbetsskadesjukpenning och ökadförtidspensionering men övrig sjukfrånvaro minskade. Sjuktalet,som anger för året ersatta sjukpenningdagar per sjukpenningförsäkrad, sjönkfrån . Varje enhet i sjuktaletmotsvarar 4,7 miljoner dagar eller 1400 milj.kr. sjukpenningnivå.För år 1990 föreligger bara siffror fram till . 1jämförelse med samma kvartal har antalet sjukpenningersatta dagarminskat med . Andelen försäkrade med ingen eller högst femsjukpenningdagar ökade från 50,till 53,. De försäkrade somvarit sjuka ökade från 52000 till 57000. Sjuktalets nedgång kan i viss mån förklaras medökningen i förtidspensioneringen. Bortsett från detta finns en positivutveckling beträffande sjukfrånvaron. Även om andelen långtidssjukskrivna intehar sjunkit så har ökningstakten stagnerat. De långa sjukskrivningarna har oftasitt ursprung i faktorer i arbetsmiljön. En stor del av sjukfrånvaron beror påsjukdomar i muskler och skelett, oftast belastningsskador. Sjukskrivningstidenär längre för äldre personer med belastningsskador än för yngre. Arbetsmiljökommissionentillsattes 1989 med uppgift att föreslå åtgärder somändrar på de arbetsmiljöer som skapar skador och ohälsa. Kommissionen haravslutat sitt arbete med att lämna betänkandet (SOU 1990:49) Arbete och hälsa.1 betänkandet föreslås ändringar i arbetsmiljölagen samt principförslag ivissa andra delar. Förslagen avser bl.a. arbetsgivarnas ansvar förarbetsmiljöarbetet och införande av ett ansvar för rehabiliterings- ocharbetsanpassningsverksamhet. Förslagen avser vidare arbetstagarnas inflytandeöver arbetet, arbetets organisation och dess innehåll. Principförslag harlämnats om ekonomiska styrmedel för att minska sjukfrånvaron,personalekonomiska redovisningar m.m. Betänkandet föregicks av en redovisningav kartläggningen av arbeten utsatta för särskilda hälsorisker. Till betänkandethar även fogats ett antal expertrapporter. Betänkandet har remissbehandlats.Jag avser att återkomma till regeringen med förslag till riksdagenmed anledning av kommissionens betänkande. Arbetsgruppen(A 1987:D) för översyn av vissa bestämmelser i arbetsmiljölagen har under åretavlämnat betänkandet (Ds 1990:6) Arbetsmiljöansvar vid projektering, m. m.Arbetsgruppen har därmed avslutat sitt arbete. Förslagen i detta betänkande ochi betänkandet (Ds 1989:48) Produktkontroll enligt arbetsmiljölagen, m.m. harremissbehandlats. Jag kommer att behandla förslagen i dessa betänkandentillsammans med De tidigare betänkandena av gruppen -(Ds 1989:1) Minderårigas tillträde till arbetslivet och (Ds 1989:5) Elev- Prop. 1990/91: 100 medverkan i arbetsmiljöarbetet, m.m. har föranlettförslag, som har Bil. 12 antagits av (prop. 1989/90:60, AU 16,rskr. 115 och AU 10, rskr. 7 samt prop. 1989/90:61, UbU28, rskr. Ändradebestämmelser om minderåriga trädde i kraft den . Genombeslut (prop. 1988/89 FiU30, rskr. 327) antog en lag(1989:484) om arbetsmiljöavgift, som föreskriver att arbetsgivare skall betalaen särskild arbetsmiljöavgift om 1,av det avgiftsunderlag förarbetsgivaravgiften till folkpensioneringen som anges i lagen (1981:691) omsocialavgifter. Avgiften skall avse ersättningar som betalas ut under periodenseptember . Avgifterna förs till arbetslivsfonden.Riksdagen har fastställt riktlinjer för användningen av fondens medel tillarbetsmiljöförbättrande åtgärder resp. rehabiliterings- ocharbetsanpassningsåtgärder samt för en organisation för bidragsprövning ochförvaltning av fondmedlen. Den centrala och de regionala arbetslivsfondernahar därefter bildats och kommit igång med sin verksamhet under år 1990.Bestämmelser om verksamheten finns i förordningen (1990:130) med instruktionför arbetslivsfonden. Den centrala arbetslivsfonden har beslutat om sinariktlinjer för fondens verksamhet. Enligt riktlinjerna verkar fondmyndigheternabl.a. för atl av arbetsmarknadens parter framtagna branschprogram kommer tillstånd. Dessa avses vara vägledande för ansökningar om bidrag. Ett flertalbranschprogram har redan godkänts av den centrala arbetslivsfondens styrelsesom riktlinjer för samarbetet mellan fonden och branscherna. Regeringen uppdrog åt dencentrala arbetslivsfonden och produktivitetsdelegationen (I 1989:02) att isamarbete utforma förslag till riktlinjer för produktivitetsbefrämjandeåtgärder som når ut brett i arbetslivet. 1 uppdraget ingår också att beskrivakunskapsläget vad avser sambandet mellan en förbättrad arbetsorganisation ochandra arbetsmiljöförbättrande åtgärder å ena sidan och en ökad produktivitet åden andra samt att få till stånd praktisk försöksverksamhet i olika former. Inomarbetsmarknadsdepartementet pågår en inventering av vilka företagsformer somligger utanför tillämpningsområdet för lagen (1987:1 245) omstyrelserepresentation för de privatanstäUda (prop. 1987/88:10 s. 79, AU 10,rskr. 1 det sammanhanget har departementet tagit upp en fråga som gällerreglerna om utseende av arbetstagarrepresentanter i styrelse förpersonalstiftelse. motion 1977/78:822, AU 1978/79:6, rskr. har i anslutning tillinventeringen av vilka företagsformer som alltjämt faller utanför styrelserepresentations- lagstiftningen utfört en enkät, i vilken LO, TCO och deltagit. Enkäten har syftat till att bl.a. få reda på de fackliga organisationernas 37 synpunkterpå den lagstiftning som reglerar hur representanter för arbets- Prop.1990/91: 100 tagare i styrelse för personalstiftelse utses. Av svaren framgåratt ingen av Bil. 12 de tillfrågade organisationerna har några synpunkter påifrågavarande regler. Någon förändring i reglerna om hur representanter förarbetstagare i personalstiftelses styrelse utses synes därför numera intepåkallad. Denfaktiska arbetstiden ökade både i totalt arbetadetimmar och faktisk arbetstid per person i arbete. Kvinnornas genomsnittligafaktiska arbetstid ökade något mer än männens. Enligt var denfaktiska genomsnittliga veckoarbetstiden för männen och 33,5 förkvinnorna. betänkande (SOU 1989:53)Arbetstid och välfärd har remissbehandlats tillsammans med semesterkommitténsbetänkande (SOU 1988:54) Om semester. En majoritet av remissinstanserna varpositiva till arbetstidskommitténs förslag att en arbetstidsreform skulle utredas.Direktiv till en utredning om flexibel arbetstid och vissa frågor rörande densemesterlönegrundande frånvaron bereds . trädde en tidsbegränsad lag(1990:631) om avvikelser från vissa bestämmelser i semesterlagen i kraft.Enligt denna lag, som skaU gälla till utgången av , kan enarbetstagare avstå från de semesterdagar som överstiger , omarbetsgivaren och arbetstagaren är överens om detta. Arbetstagaren erhåller dåförutom sin sedvanliga lön semesterlön för . 1 den proposition(1989/90:150 bil. 5) som föregick nämnda lagstiftning anges att effekterna avde åtgärder som föreslås bör följas upp. En sådan uppföljning kommer bl.a. attkunna ge besked om vilken ökning av arbetskraftsutbudet som skett och vilkagrupper av arbetstagare som utnyttjat möjligheten att avstå från viss semesterledighet.Därefter bör frågan om en förlängning av lagen prövas. En viss utvärdering av lagen har skett genom denmarknadsundersökning som genomförde i september1990. Den visade att av de anställda hos småföretagen i hadeutnyttjat möjligheten att arbeta på semestern. För landet i helhet hade lagenutnyttjats inom av småföretagen och hade önskat kunnautnyttja den. Utredningenom arbetslivsforskning (A 1990:03) övertämnade sitt betänkande (SOU1990:54) , Inriktning, Finansiering. Ibetänkandet föreslogs bl.a. att arbetsmiljöfonden tillförs ett vetenskapligtråd och får ansvar för att följa svensk arbetslivsforskning och attarbetslivscentrum ombildas till ett renodlat forskningsorgan. Betänkandet har remissbehandlats och regeringenkommer senare denna dag att förelägga en proposition (1990/91:69) om arbetslivs forskningens organisation m.m. 1 propositionen föreslås bl.a. att arbets- 38 livscentrumombildas till ett renodlat forskningsorgan. Ombildningen in- Prop. 1990/91:100 nebär att vissa besparingar kommer att kunna göras. Förslaget är ettinslag Bil. 12 i regeringens program för en omställning av den statligaadministrationen. Vissa förslag om arbetsmiljöfondens verksamhet ocharbetsformer behandlas också i propositionen. Arbetsgruppenför översyn av företagshälsovårdsreform avlämnade sitt betänkande (Ds1990:42) Företagshälsovård i omvandling . Ett av syftenamed översynen har varit att utvärdera effekterna av det nya systemet för bidragtill företagshälsovård, som infördes . Översynen skulle också pröva omdet behövs ytterligare lagstiftning för att öka anslutningen tillföretagshälsovård. Arbetsgruppens förslag har remissbehandlats ochbereds inom och jag avser att inom kortåterkomma till regeringen med förslag till i dessa frågor. Arbetslivspolitiken och /92 Deninledda offensiven för en förnyelse av arbetslivet och mot de dåligaarbetsmiljöerna skall fortsätta. Målsättningen är att skapa "Det goda arbetetför alla". Utgångspunkten för politiken är att arbetet har en centralbetydelse för varje individ och för utvecklingen i samhället, men också att detviktigaste för arbetet är de enskilda människorna och deras engagemang iverksamheten. Arbetet måste därför utvecklas så att människornas resurser ochengagemang tas till vara på ett bättre sätt än som ofta har skett tidigare.Genom att ge arbetstagarna ett ökat självbestämmande i arbetet kommer ett meraktivt och effektivt arbetsmiljöarbete i den dagliga verksamheten att kunnakomma till stånd. Genom mer aktiva rehabiliteringsinsatser och effektivarearbetsanpassning kan utslagning av människor undvikas och deras resurser tastill vara på ett bättre sätt. Genom att öka arbetsgivarnas ansvar förrehabilitering skapas starkare drivkrafter för att förebygga ohälsa ocholycksfall. Arbetsgivarnas ansvar för det förebyggande arbetsmiljöarbetet,arbetets utveckling och för den yrkesinriktade rehabiliteringen måste därförstärkas. Dessa åtgärder är minst lika viktiga i det rådande arbetsmarknadslägetsom . och ett flertal andrautredningar har redovisat sina förslag till åtgärder. Jag avser att inom kortåterkomma med de förslag som föranleds av dessa utredningars arbete i enproposition om arbetsmiljö och rehabilitering för att fullfölja den angivnainriktningen av arbetslivspolitiken. Arbetslivsfondens verksamhet kommer att kunna geett kraftfullt stöd för en förnyelse av arbetsplatserna, förändringar av arbetsmiljö och arbets organisation samt för att utveckla rehabiliterings- och arbetsanpassnings arbetet. Jag återkommer även till detta i propositionen om arbetsmiljö och rehabilitering. Genom uppdraget till den centrala arbetslivsfonden och produktivitetsdelegationen kommer sambandet mellan arbetsorganisatori- 39 ska och andraarbetsmiljöförbättrande åtgärder å ena sidan och produktivitet å den andra attbättre kunna klariäggas. Arbetarskyddsmyndigheternasverksamhet kommer att ha en avgörande betydelse när det gäller att övervaka attde planerade förändringarna på arbetsmiljöområdet förverkligas. Jag kommerunder anslaget för att föreslåökade resurser för att möjliggöra att tillsynen kan stå beredd att möta de nyakrav som kommer att ställas. Jag kommer vidare att i den fortsatta mål- ochresultatstyrningen föra en dialog med verket om inriktningen avtillsynsverksamheten och de åtgärder som måste vidtas för att effektiviseradenna. Dessa åtgärder tillsammans med resursförstärkningen skall göra attverket på bästa möjliga sätt kan bidra till den föreslagna nya inriktningen avarbetsmiljö- och arbetslivspolitiken. Därvid krävs också ett nära samarbete medmyndigheter inom andra områden. Närdet gäller arbetsmiljöinstituCet kommer jag att föreslå en fortsatt satsning påde tre forskningsområden som tog ställning för i förra åretsbudgetproposition, nämligen sjukvårdens arbetsmiljö och arbetsmiljön förungdomar och äldre. Prop.1990/91:100 Bil. Medel från arbetslivsfonden för köp av yrkesinriktaderehabiliteringstjänster Mitt förslag:Genom en särskild lag om avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgiftskall det göras möjligt att 500 milj.kr. ur arbetslivsfonden skall kunnadisponeras av försäkringskassorna under /92 för köp avyrkesinriktad rehabilitering Skälenför mitt förslag: har beslutat att försäkringskassorna skall gesmöjlighet att köpa yrkesinriktade rehabiliteringstjänster (prop. 1989/90:62,SfU 12, rskr. Försäkringskassornas kostnader för detta skall enligtbeslutet belasta anslaget D 1. Bidrag till sjukförsäkringen och inkomsttiteln1221 Sjukförsäkringsavgift, netto, inom en artig ram på högst 500 milj. kr. Enligtlagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift betalar arbetsgivare, för ersättningarsom betalas ut , enarbetsmiljöavgift som förs lill arbetslivsfonden. Fondens tillgångar skallutgöra bidrag till arbetsgivare för utgifter för rehabiliteringsåtgärder föranställda med långvarigt nedsatt hälsa, åtgärder för att nedbringa anställdassjukfrånvaro samt investeringar för bättre arbetsmiljö, i den mån det inteenligt lag eller annan författning åligger arbetsgivaren att göra en sådaninvestering. Genom det tidigare riksdagsbeslutet fastslogs riktlinjer föranvändningen av arbetslivsfondens medel och en organisation för prövningen avbidrag från fonden och förvaltningen av fondmedlen. En särskildmyndighetsorganisation har därefter bildats med en central arbetslivsfond ochlänsvisa regionala fonder. Föreskrifter om arbetslivsfondens verksamhet lämnasi förordningen (1990:130) med instruktion för arbetslivsfonden. Ändamålet för försäkringskassornas köp avyrkesinriktad rehabilitering Prop. 1990/91:100 är att undertätta för försäkradeatt återgå i arbete. Detta stämmer väl Bil. 12 överens med de ändamålsbestämmelsersom finns i lagen om arbetsmiljöavgift för användning av arbetslivsfondensmedel. För att möjliggöra att 500 milj.kr. från fonden kan användas avförsäkringskassorna för köp av rehabiliteringstjänster under budgetåret1991/92, och därigenom avlasta statsbudgeten motsvarande kostnad, föreslårjagen särskild tidsbegränsad lag om avvikelse från 2 § lagen om arbetsmiljöavgift.Det bör ankomma på regeringen att med stöd av lagen besluta om överföring avmedlen från arbetslivsfonden till inkomsttiteln 2 811 Statens övriga inkomsterunder /92. Förslaget avser inte att ändra den inriktning somhar slagits fast för användning av arbetslivsfondens medel i övrigt. Jag villemellertid betona vikten av att det vid bidragsgivningen, vad gäller bådearbetsmiljöförbättrande åtgärder och rehabiliterings- ocharbetsanpassningsåtgärder, beaktas det behov av stöd som finns hos de mindreföretagen. Jag har erfarit att sådana insatser redan görs och att ytterligareansträngningar kommer att göras i detta syfte. Det är särskilt viktigt att dencentrala och de regionala arbetslivsfonderna bedriver informationsverksamhetoch är pådrivande gentemot dessa företag, så att aktiviteterna kommer igång ochansökningar om bidrag kan komma till stånd. Inom har upprättats ettförslag till lag om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) omarbetsmiljöavgift. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende somunderbilaga 12:1. Jag har i denna fråga samrått med cheferna för social- ochfinansdepartementen. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslaget till lag om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift. 3 Invandring m. m. Invandrar- och flyktingpolitisk skrivelse 1anslutning till förra budgetpropositionen överlämnade regeringen en separatskrivelse till med redogörelse för invandrar- och flyktingpolitiken.Härigenom fick en samlad information om utvecklingen inom helapolitikområdet. Jag kommer att föreslå regeringen atten motsvarande sådan invandrar- och flyktingpolitisk skrivelse, huvudsakligenavseende /90, överlämnas till med åretsbudgetproposition. Min framställning kan i det följande därför ihuvudsak begränsas till sådana frågor som har betydelse för resursberäkningarna till statsbudgeten för /92. Utvecklingen av invandringen till Prop. Denutomnordiska invandringen till består numera mest av flyktingar,personer som får bosätta sig här av flyktingliknande eller humanitära skäl ochanhöriga till personer som redan bor här. Det totala invandringsöverskottet av utländskamedborgare kan preliminärt anges till 37 500 personer, varav 3 900nordbor.