prop · GE0382 · 1990-12-31 00:00:00 — Kommittén ifrågasätter om sludieomdömel alls kommer allbehövas i framliden om högskoleprovel blir sä allrnänt som del förviinlas bli.Om erfarenheterna av ile nya reglerna för tillträde till högskolan visar attdel inte längre finns skäl all ha graderade sludieoriiilömen och all ha ensärskild kvotgrupp för folkhögskolesökande, bör en förändring av urvalsreglernatill högskolan i dcila avseende övervägas. Jag delar ilenna uppfattning. 5 Ettnytt statsbidragssystem för folkbildningen 5.1 Ett samlat statsbidrag till folkbildningen Mitt förslag:Statsbidrag till studieförbund och folkhögskolor skall utgåi form av ell gemensamt bidrag uttryckt i kronor. Bidraget skall fördelas av ett folkbildningens eget organ, ett folkbildningsråd. En årlig justering av bidraget skall göras med hänsyntill löne-och prisutvecklingen i samhällel. Statsbidraget skall, utan rekvisitionsförfarande, betalas ut halvårsvis i förskott. Nuvarande grunder förberäkning av och villkor för statsbidrag till studieförbund och folkhögskolorupphör att gälla. För viss verksamhet bör statsbiiltag utgå i annan ordning. Det nya statsbidragssysiemel skall Iräda i kraft . Skälen för mitt törslag: I fiirordningarna (1981:518)om slalsbidiag Iill studiecirklar m.m. och (1981:519) om statsbidrag tillkulturvei ksamhel i studieförbunilen mm.sanit (1977:551) orn folkhögskolan anges de villkor, som gäller förstatsbidrag till studieförbund och folkhögskolor. Statsbidragulgår iill folkbildningen främsl ur tvåanslag under åttonde huvudtiteln, dels C '1.Bidrag iill siudielöibunden m.m., dels C 6. Bidrag tilldriften av folkhögskolor rii.ni., båda anslagen förslagsvisbetecknade. Som en följd av au statsbidraget i sloromfailning är detaljreglerai, är en rad anslagsposter för skilda ändamål upptagna under anslagen. Vidare utgår vissaresurser för forskning och fortbildning inomfolkbildningsområdet ur anslagen B 7. Forskning inomskolväsendet m.m. och B 8. Enligt minmening har den detaljreglering, som styr den statliga bidragsgivningen,kommit att bli alltför omfattande. Denna mening delas såväl av folkhögskolekommitténsom av många remissinstanser. Även i SÖsrapjjort Sludieförbunden inför 90-talet och i de skriftliga synpunkter somsludieförbunden har redovisat i samband medrapporten framförs liknande synpunkter. Denna detaljreglering av den statliga bidragsgivningen hari sig lett till alt utvecklingen av nya arbetsformer inom folkbildningen försvårats.Statsbidragens utformning har även letltill att mycken tid och kraft har behövtläggas ned på administralion såväl fråntillsynsmyndigheleinas sida som frånulbildningsanordnarnas. Jag har i del föregående redovisat min syn på folkbildningens roll i samhället och riktlinjer för bidragsgivningen till studieförbundensoch folkhögskolornas verksamhet. Inom de gr'änser,som riktlinjerna ställer upp, börfolkbildningen .själv få beslämma inriktningen på sin verksam- Detta leder enligt min mening till att statsbidragetsroll som .styrin- Prop. 1990/91:82 strument för verksamheten kraftigt börtonas ned. Statsbidraget bör således inte knytas till ett omfattande regelsystem som i stor utsträckning styr verksamheten. Jag bedömer att företrädare förfolkbildningen på eget ansvar, utifrån angivna riktlinjer, kan avgöra hur det tilldelade statsbidraget skall användas förskilda verksamhetsområden. Med färre regler och friareverksamhetsformer bör folkbildningens anordnare få bättre förutsättningar attnå de folkbililningsmål som eftersträvasoch möjliggöra all verksamhetens innehålloch kvalitet sätts i centrum. Den hittillsvarandefokuseringen på hur man uppfyller de formellaregler, som styr statsbidraget, måsteersättas av en kontinuerlig mål- och innehållsdiskussion,som grundas på en fortlöpande lokal och central uppföljning och utvärderingav folkbildningsarbetet. Jag kommer senare alt redovisa mina förslag beträffandeuppföljning och utvärdering av den verksamhet som får statligt slöd. Mitt förslag innebär således attstatsbidraget för folkbildning ulgår i form av ett totalbelopp. Det bör därefterankomma |)å liirelrallare för folkbildningen att utifrån de grunder, som jag tidigare berör i, fördelabidraget på anordnarna. Som jag förut har nämniav.ses au lolkbildnings-organisationerna skall bilda ett nytl gemensamt organ för dciia ändamål: ett folkbildningsråd. Jag skall längre fram gå in på råileis niirniare uppgifter. av studieförbundensoch folkhögskolornas kosinadcr kan hänföras till löner medan kan hänföras iill varor och ijärisiei. Den årligaprisomräkningen av anslaget skall ulgå från ilenna fördelning av kostnaderna och baseras på den genor'nsnittliga limlöne- och pr isiiiveck-lingen i samhället. Hänsynkommer således att las till redan inirällade kostnadsförändringar. Prisomräkningenskall däremot inie ha några inslag av förväntade pris- och löneförändr ingår. Det nya slatsbidrag.ssyslemet bör enligt min mening unitcrlälia lör studieförbund och folkhögskolorall på relativt kort siki kunna minskasin administration. Jag finner del därför rimligt all del fr.o.m. /93 ställsett produktivitetskrav även på folkbililning.sområilet. Jagavser därför att i samband med 1992 årsbudgetproposition återkomma till regeringen med närmare förslaghärom. Jag kommer alt övergå till alt närmareredovisa mina förslag avseende den verksamhei för vilken statsbidrag skall utgå i annan ordning änvad som redovisats. 5.2 Statsbidrag för viss utbildning som inriktas mot personer med funktionshinder Jag har i denna fråga samrått med statsrådet . Mitt förslag: () skall /92 disponera de statsbidrag som utgår ur anslaget C 6. Bidragtill driften av folkhögskolor m.m. för särskill kostnadskrävandeulbililningsinsal.ser för' [jcrsoner med funklions-hinder. NV skall även disponera och till () utbetala det särskilda sialsbidrag som för närvaiande ulgår ur anslagetC 4. Bidrag till sluiliefi>ibiinden 111.m. tör bidrag till tekniskanpa.ssning av sludiemaieriel för synskadade och dövblinda. Skälen för mitt förslag: Folkhögskolans ochsludieförbunilens arhels-former har visat sig vara utvecklande och stimulerandeför många personer med funktionsnedsättningar av skilda slag. T.ex. kankursinnehåll och ulbiUlningens genomförande ges en indiviiluell utformningefter varje dellagargrupps behov. Vid folkhögskolan ger internatboendel dessutom möjligheter Iill sociala kontakter även vid sidan av studierna. Urfolkhögskoleanslaget utgår särskilda statsbidrag till flera avgränsade utbildningareller åtgärder i samband med utbildningar med speciell inriktning inomhandikappområdet. Dessa är: kurser för vuxna dövblinda med anhöriga,undervisning i teckenspråk för syskon till döva, hörselskadade ellertalskadade kursdeltagare, anpassningskurser för personer medfunktionsnedsättningar, utbildning av tolkar för döva, dövblinda, synskadadeoch hörselskadade, leckenspråkslärarutbildning, bidrag föi att ökatillgängligheten vid folkhögskola för handikappade elever, vis.sa rese- ochinackorderingskoslnailer, medel för fortbildningsinsatser för dem som arbetarmed anpassningskurser, extra förslärkningsåtgärder för handikappades studiersaml bidrag för elevassisians. Ur sluilieförbundsanslaget utgår ett särskilt bidrag iillSRF för teknisk anpassning av studiemateriel för synskadade och dövblinda. Nämndenför vårdarljänst (NV) är en siailig myndighel som hör iill socialdepartementetsverksamhetsområde, len har bl.a. till uppgift all organisera verksamheten medvårdarljänst samt administrera del statliga bidraget till denna. Vårdarljänst,dvs. personlig och praktisk hjälp, erbjuds svårt rörelsehindrade som studerari eftergymnasial utbildning eller vid folkhögskola. Den omfattar hjälp med defunktioner .som hör iill den dagliga livsföringen, som den sluderande inleklarar själv och .som inte tillgodoses på annal siill. Under ochi samband med undervisningen moisvaras vårdar ijänslen av eleva.ssislans förvilken, såvitt gäller folkliögskolesiiidiei, bidrag ulgår urfolkhögskoleanslaget. Biilragel Iill clevassistans hanieias av SÖ. 3-Riksdagen 1990/91. NV och SÖ har upprältalell nära samaibcle vid förilcliiingcn av bidragen till vårdarljänstresp. Även om NV inle liar all arbeta meddirekta utbildningsfrågor, har nämnden genom sina nuvarande uppgifter många och fortlöpandekontakter med folkluigskolor och kunskaper om deras arbetssätt och förutsäliningar i skilda avseenden. Enligt minmening har därför NV goda förutsättningar au hanlera de särskildastatsbidrag som jag i det föregående har redogjori li')r. Jag kommer även senare alt under avsnittet Anslagsfrågor fiii' budgetåret1991/92, anslaget C 2. Bidrag till vissa handikappålgärder inomfolkbildningen föreslå, att NV tillförs vissa resurser för sin administration av bidraget. Dessa resurser bör helt eller delvis kunna användas föratt bredda nämndens kompetens inomutbildningsområdet. Fr.o.m. /92 föreslås därför att NV fårdisponera ifrågavarande statsbidrag och fördela dessa till de folkhögskolor som anordnar sådan undervisning. Det bidrag som utgår till SRF ur sludieförbundsanslagelbör även lämpligen hanleras av NV. Det ankommer påregeringen att utfärda närmare besiämmelser för verksamheten. StatsrådetLindqvist kommer senare att återkommatill regeringen med förslag om erforderliga ändringar i instruktionen för NV. I')'«)/9I:82 5.3 Statsbidrag för samiskt inriktad utbildning Mitt förslag:Verksamheten vid nuvarande .Samernas folkhögskolabör fortsätta. Statsbidragskall ingå i särskildordning. Kommitténs förslag: Överensstämiiier med mill förslagsälillviil;i all bidrag bör utgå i sammaomfattning som och att bidiagei biir samordnas till ett särskilt bidrag. Remissinstanserna: Samernas folkhiigskola i att elevantalet under 1980-ialei successivt hai minskat, vilkel harleli iill att skolan har fått såväl rekryteringsproblem somekonomiska problem. SÖ har beviljat dispens för skolan au anordna allmänkurs med ett lägre antal elever' än vad slatsbidragsbeslämmelseina anger. Skolans övrigaverksamhei, slöjd-, renskötsel- och ekologilinjerna, är dock såvärdefulla ur samisk kulturpolitisksynpunkt att det vore berättigat med en generell dispens omkravet på allmän kurs. Skälen för mitt förslag: Jag har tidigare föreslagit all som ett villkor för statsbidrag skall varje folkhögskola årligenanordna allmänna kurser i viss omfattning.Samernas folkhögskola i har haft svårigheterall rekrytera elever till allmän kurs. Avskolans yttrande framgår all man befarar all dessa svårigheter kommer att beslå framöver. Dettainnebär att ett av de viktigaste motivenför statsbidrag därmed inte kommer att kunna uppfyllas. Jag anserdet emellertid synnerligen angelägel all den verk.samhel, Piiip. 19')0/')|;82 som bedrivs vid skolan, lever vidare för all därigenom bidra iillall den samiska kulturen i dess olika former och ulirycks.säll ges reellamöjligheter att föras vidare. För verksamheten vid nuvarande Samernas folkhögskola böriliiilör statsbidrag ulgå även fortsättningsvis, oavsell om del är möjligt allanordna allmän kurs eller inle. Bidraget bör dock ulgå i form av ellloial-belopp, som får disponeras av skolans för sådan unileivisning, som efterstyrelsens bedömning bäsi tjänar samernas sak. Det bör ankomma på regeringen att uifiirda de niirniarebesiämmelser som behövs för verksamheten. 5.4 Statsbidrag till kontakttolkutbildning I denna fråga har jag samrått med statsrådet . Mitt förslag: Grundbidraget för kontakttolkutbildning, somtiili-gare beräknats under folkhögskole- och studieförbundsanslagen, skallföras till anslaget Bidrag till kontakttolkutbildning. Fr.o.m. budgetåret1991/92 skall medlen under anslaget i fråga disponeras av iStockholm. Tolk- och översättarinslitiiiel (TÖI) skall ha ett övergripandeansvar för kontaktlolkutbilil-ningen och fördela statsbidrag på olika anordnareav kontakttolkutbildning. Kommitténs förslag överensstämi'ner i huvudsak med mill.Kommittén anser dock att medel för ileltagarnas studiestöd som budgeterats underanslaget Bidrag till kontakttolkutbildning, bör föras till anslag där medlendisponeras av centrala siuiliestödsnämnilen (CSN). Remissinstanserna har i allmänhet inle kommenterat dennafråga. Skäl för mitt förslag: Utbildningen av kontakilolkar avserämnesområdena sociallolkning, sjukvåidsiolkning, arbetsmarknailslolkning,ai-betsplatstolkning och rällslolkning. Koniakltolkutbildning anordnas somfolkhögskolekurser och som sludiecirklar. Under innevarande builgeiår ulgår sialsbidrag Iillkoniaktiolkuibild-ning dels inom ramen för folkhögskole- ochstudieft">rbundsanslagen, dels från anslaget C 8. Från det sistnämnda anslaget betalas biilrag tillvi.ssa adminisiraiiva och pedagogiska merkostnader som folkhögskolor ochsludieförbund luir i samband med att de anordnar kontakttolkutbildning. Frånanslaget ulgår ocksä bidrag till kostnader för studiesocialt stöd Iillkursileltagarna. Medlen disponeras av SÖ. I skrivelse begärde SÖ och stålensinvandrarverk () en översyn av systemet för kontakttolkutbildning. 1 sinfördjupade anslagsframställning för vuxenutbildning för budgetåren 1991/92- 1993/94 föreslog SÖ att kontakllolkulbildningen i framtidenarrangeras Piop. somuppdragsutbildning vid folkhögskolor ochstudieförbund. förändringskulle öka möjligheterna för alt tillgängliga resurser används på mest ändamålsenliga sätt i frågaom lokalisering och språkområde. TÖI borde bli huvudman för den nya verksamheten. ningens direkta anknytning till invandrings- och flyklingsiluationen borde, enligi SÖ,återspeglas i utbililningsvolyrnen. Genom beslut uppdrog regeringen ål SÖ all, i samråd med UHÄoch TÖI och efter samråd med , bl.a. redovisa vilka förutsättningar sommåste vara uppfyllda för au SÖsförslag skulle kunna genomföras i praktiken. har SÖ inkommit med en delrapportering av uppdraget. Som jag har nämni tidigare, avvecklas SO med ulgängen avjirni 1991 och ersätts med ell nyll äiiibelsver k, skolverkel. Uppgiften all liir delastatsbidragen för kontakllolkulbildningen passarinle in i den nya myndighetens uppdrag. Denna uppgift måsle allisåfr.o.m ilen läggas på något annatorgan. Jag anser alt TÖI,som redan ansvarar l(">i lolkuibildningen pii högskolenivåoch de.ssulom har vissa uppgifter i fiågaom uibililning av konlakttolkar, börfå ett övergripande arisvar ocksåför koniakiiolkul-bildningen. Högskoleutbildningen och koniakttolkulbildningen kompletterarvarandra och båda behövs för en godlolkservice i samhällel. TÖI bör ansvara för att koniakttolkulbildningenlokaliseras till de regioner och inriktas påde språkområden där behovet av konlakttolkar är störst. TÖI bör också ansvara föratt kvaliteten i koniakttolkulbildningen upprätthålls, bl.a. genom att utbildningenkontinuerligt utvärderas. Den administration som hänför sig tillsjälva utbildningen bör, liksom , läggas på anordnarna avkontaktlolkulbildning. De ailminisirti-liva kostnaderna för institutet kan på så säll hållas nere. Jag anser att den framlida konlakttolkutbildr.ingen inle bör belraklas som uppdragsutbildning. I stället bördet liksom vara anordnarna som svarar för urvalet blanil ile sökande. Dei bör ocksåvara möjligt för personer som inle är anställda som kontakilolkar an söka sig till utbilil-ningen. Medlen bör i fortsättningen fåutnyttjas mer flexibelt. De bör i första hand användasför utbildningskostnader. En del bör få användas föradministralion av statsbidraget förkonlakllolkutbildning och kostnader som ärföranledda av den förstärkning av TÖls kansliresurser .som blir nödvändig. Detkan också visa sig lämpligt ;iii medlen i vissa fall används fördeltagarkostnader, t.ex. om del är fiåga om icsekoslnader för att delta i riksrekryterande utbildning och deliagarna inle är anställdasom kontakttolkar. Del ingår i SÖs ännu inie avsluiade iriredningsuppdrag att närmare belysa dessa frågor. Del börankoiiima på regeringen att meddela bestämmelser förverksamhcien. 5.5 Vissa statsbidragsfrägor i övrigt Min bedömning: Statsbidrag till Föreningen i skall fi.o.m. budgclårel 1991/92 disponeras av CSN. Bidrag till föreläsningsföreningar och andra ideellafiiien-ingar för kullurverksamhel saml bidrag till länsbildningslör bundenskall även i forisäliningen disponeras av slaiens kuluirråd. Skälen för min bedömning: i ((iene-veskolan) tillkom . Skolan vill ge akiiva medlemmar ilolkiöiel-seorganisationer i möjlighet till närmare inbördes kontakteroch gemensamma studier i internationella problem. Skolans årliga kurs koncentrerastill arbetet vid Internationella Arbetsorganisationen, , som är FNsfackorgan för arbetsmarknadsfrågor. Skolan följer dess generalkonferens, somhålls i , uniler ire veckor . Till den årliga kursen antassammanlagt 40 deltagare från de nordiska länderna. /91 ulgåi till föreningen ett bidrag fiån svensk sida med . De statsbidragsregler som gäller för folkhögskolorna i övrigttillämpas inle för ilenna skola. Med hänsyn till del senare saml då skolan ärsamnordisk och av speciell kaiakiär, anser jag att del statliga slöd somanvisas från bör ulgå i särskild ordning. Jag bedömer au bidraget tillFöreningen i fr.o.m. /92läm[)ligen kan hanleras av CSN, som även, i enlighet med vad jag kommerall föreslå under avsnitt 10, skall disponera anslaget Bidrag till viss centralkursverksamhet. Av demedel som utgår till studieförbundens kullurverksamhel får under innevarandebudgelår 3,7 milj.kr. fördelas till föreläsningsföreningar och andra ideellaföreningar vilka inte ingär soni medlemmar i något av de elva studieförbunden.Sialsbidragcl ulgöi ell slöd för anordnande av kulturprogram och ger möjlighetför föreningai all anliia kulturarbetare. Föreningarna har slor frihet allulfoinia kuliui verksamheten i enlighet med sin ideologiska profil och efterlokala iniie.sseri och behov. Bidraget, som i första hand är avsett alt fiämjalokal kulliii verksamhet. Fördelas av länsbildningsli")!bunden. Des.salår uniler innevarande budgeiär sammanlagt I . lör all .samordnavissa kiiliurakii-viteter inom det egna länet samt all ullöiii ilenna uppgift. Med hänsynfrämst till alt ilella bidrag inte kan utgå till organisationer som ärmedlemmar av någoi av de elva sludieliirbunden, an.ser jag att bidraget ävenfortsättningsvis böi' hanteras av stålens kuhurråd. Mitt förslag: Frågor om fördelning av sialsbidrag,uppföljning och utvärdering överlämnas till ell av lolkbildningsförbundel.Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (), och Uinil.s-tingsförbundetbildat folkbildningsråd. redovisning och förvaltning granskasårligen från statens sida av . bestämmer självt om sin verksamhet ochorganisation. Kostnaden för folkbildningsrådet och dess verksamhei fårbetalas ur den totala resurs som staten ställer till förfogande förfolkbildning. förslag: Vid en översyn av SOs uppgifteroch organisation borde man överväga all överföra del centrala förvaltnings-och tillsynsansvaret för all folkbildningsverksamhet inom utbildnings- ochkultursektorn från SÖ och till ett statens folkbildningsråd.Detta råd skulle överta förvaltnings- och tillsynsansvaret förfolkhögskolorna, sludieförbunden och den kulturverksamhet som sludieförbundenfår anslag till via stålens kulturråd. En radargument kan enligt kommittén framföras för ell frislående förvaltnings- ochtillsynsorgan. Ett argument är den friare ställning och den ökade frihet somfolkhögskolorna kommer alt få om kommitténs förslag genomförs. Ett annat ärilen tydligare markeringen av verksamhetens folkbildningskaraktär somkommiiicn förordal. Om man iniällai' eit folkbildningsråd kan det ses som enmarkering av all folkbildningen mer än nu bör präglas av självförvalining. F.ntredje argument är all fördelningen av bidrag kan ske med en mer samladhelhetssyn på folkbild ningen som grunil och med kvalitetsbedömningar ochavvägningar som är väl förankraile hos folkbildningsver ksamlieicns egn.iföielrädare. I detta avseende fordras ofta prioriteringar som lämpligen börgöras av personer med god förankring inom sektorn. Såvitt gäller uppgifternaför ett folkbildningsråd torde några vara givna som att fördela resur.sernamellan skolorna, att utöva tillsyn, an svara för årligaanslagsframsläll-ningar, att avge en fördjupadanslagsframställning, all svara för uppföljning och utvärdering på nationellnivå, att samordna centralt initierade forsknings-, utvecklings- ochfortbildningsinsatser, samt vara beredningsorgan för regeringen i folkhögskole-och studieförbundsfrågor. Därtill kommer ett antal nya uppgifter som följd avkommitténs förslag. Remissinstanserna: Meningarna är delade om kommitténsbedömning att frågan om en central förvaltnings- och tillsynsmyndighet prövasvid översynen av den statliga skoladministraiionen och att därvid tanken på ettstatens folkbildningsråd bör övervägas som alternativ till SÖ -. Alternativetmed ett folkbildningsråd förordas av bl.a. SÖ, statens Prop. 1990/91:82kulturråd, , ABF, Hyresgästernas riksförbundsamt av , , , Värmlandsoch . Tanken på ettfolkbildningsråd avvisas av bl.a. RRV, , , , , , , och . Statskontoret saknar en diskussion om att del alls behövs någon statligförvaltnings- och tillsynsinstans för folkbildningsverksamheten. ABF är inne påsamma tanke och menar att rådgivning, fördelning av statsbidrag m.m. borde kunna skötas av ell av och konstituerat folkbildningsråd. Såvitt gäller uppgifter påpekar SÖ alt det kan vara svårt för ett lilet organ, bestående av företrädare förfolkbildningsverksamheten, all förenaansvar för verksamheten med en oberoende utvärdering. En möjlighetär all rådet får ansvar för utvärdering ochför underlag för regeringens ställningstaganden,men inte någon normgivande eller beslutanderoll gentemot de enskilda skolorna. In annan är att rådet får exekutiva uppgifter men att utvärderingenanförtros det nya . En tredjelösning är en mer tradilionell siallig myndighel med både medelsfördelandeoch iiivärderanile uppgifter. RK) hävdar all ett folkbildningsråd bör få mer begränsadeuppgifter iin vad SÖ haft. Uppgifterna bör begränsastill slalsbiilragsfrågor och ulvärdcr ing. Skälen för mitt törslag: SO är nu slaiens cenirala lilKyns- och lörvall-ningsmyndighel för folkhögskolor och studieförbund. Slaiens kullur råd har motsvarande uppgifter gcniemoi sludielörbundcn i vad avser slalsbi-dragsberättigad kullurverksamhel. har tidigare beslulai all SÖ skall avvecklas och all ell nyll ämbetsverk, skall inriinas för skolväsendel(prop 1990/<)|:I8, UbU4, rskr. Förändringarna skall träda i kraft den . Jag har i samband med direktiven (1990:60)till den särskilde utredaren med uppdrag att lägga fram förslagom en ny statlig skoladminislration redovisat min uppfattning attfolkbildningsfrågorna knapp.nst hör hemma i det nya , vars verksamhet skallinriktas mot det offentliga skolväsendet. Jag anser mot bakgrund av vad jag nu har redovisat del nödvändigt attett nytt fristående centralt organ för folkbililningshägoibildas. De argument som folkhögskolekommittén redovisat lalar också för en sådan lösning. Folkhögskolekommillén har i sill resonemang utgått från att detfii-stående folkbildningsrådet skall vara ett statligt förvaltnings- och tillsynsorgan för studieförbundoch folkhögskolor. Jag delar inte den uppfattningen.Jag har i det föregående redovisat konsekvenserna av en förändrad ansvarsfördelning mellan staten och folkbildningen. Av dessaframgår att staten skall ge statsbidrag för verksamheten efter det att man lagt fastfolkbildningens samhällsmål och uppgifter i stort samt angett riktlinjer och villkor för statsbidrag till stuilieförbund och folkhögskolor. Inom de gränser som staten således lagt fast hör detankomma på Prop. 1990/91:82 folkbildningen själv att administrera ochorganisera sin verk.samhel. Delta måste då även inkludera ell ansvar för allstatens bidrag Iill folkbildningen fördelas mellan de olika studieförbundenocti folkhögskolorna. Folkbildningen själv måste även reagera och vidtaålgiirder inlerni om det visar sig att viss bedriven verksamhei inle uppfyllerde villkor som staten angett för att statsbidrag skall ulgå.