prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Denna lag träder i kraftden Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 4 kap. 7 och 8§§ lagen(1981:691) om socialavgifter' skall ha följande lydelse. 1990/91:100 Bil. Arbetsmarknadsavgifter förs till staten för finansiering av 1. arbetslöshetsersättning enligt lagen (1973:370) om arbetslöshets försäkring, 2. bidrag till permitteringslöneer sättning . Arbetsmarknadsavgifter förs till staten förfinansiering av 1. arbetslöshetsersättning enligt lagen (1973:370) om arbetslöshets försäkring, 2. bidrag till permitteringslöneer sättning , 3.kontantarbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 4.utbildningsbidragtill sådan deltagarei arbetsmarknadsutbildning enligt förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildningeller yrkesinriktadrehabilitering enligt förordningen (1987:405) om den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten som uppfyller medlems- och arbetsvillkoren i 6§ lagen om arbetslöshetsförsäkring. Av influtna arbetarskyddsavgifter enligt 2 kap. I § förs till staten som bidrag till kostnader för arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet och till ett särskilt konto hos , som disponeras enligt föreskrifter som meddelas av regeringen. Av influtna arbetarskyddsavgifter enligt 2 kap. 1§ förs till staten som bidrag till kostnader förarbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet och 53,3 procenttill ett särskilt konto hos , som disponeras enligtföreskrifter som meddelas av regeringen. Återstoden av influtna arbetarskyddsavgifter enligt2 kap. I § förs till en fond, benämnd arbetsmiljöjbnden, vars tillgångar skallutgöra bidrag till 1.kostnaderi övrigt för forskning och utveckling samt utbildning och information beträffande arbetarskydd, 2.kostnaderför forskning och utveckling samt utbildning och information beträffandemedbestämmande i arbetslivet och arbetslivsfrågor i övrigt, 3.kostnader för skyddsarbete somutförs av skyddsombud som har utsettsenligt 6 kap. 2§ tredje stycket arbetsmiljölagen (1977:1 160), Lagen omtryckt 1989:633. 4.kostnader för utbildning avstyrelserepresentanter för de anställda, Prop. 5.kostnader för arbetstagarorganisationemas forskningsinitierande Bil. Influtna arbetarskyddsavgifter enligt 3 kap. I §förs i sin helhet till det särskilda konto som anges i första stycket. Dennalag träder i kraft . 4 Förslagtill Prop. Lag om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484) omarbetsmiljöavgift Med avvikelse från 2§ lagen (1989:484) omarbetsmiljöavgift bemyndigas regeringen att för /92 disponera500 från arbetslivsfonden till åtgärder för yrkesinriktadrehabilitering. Denna lag träder i kraft den och gällertill utgången av . 9 Arbetsmarknad 33 Arbetslivsfrågor 41 Invandringm.m. 54 Utredningar m. m.reservationsanslag 55 Internationellt samarbete,JÖrslagsanslag 55 Arbetsmarknadsråd, JÖrslagsanslag 1990/91:100 Bil. ramanslag 2 619 139000 64 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, reservationsanslag 11418 687000 88 AMU-gruppen: Uppdragsverksamhet,yors/flgan/a 95 AMU-gruppen: Bidrag till vissa driftutgifter, reservationsanslag 96 AMU-gruppen: Investeringar, JÖrslagsanslag 96 Arbetsdomstolen, ramanslag 98 Statens förlikningsmannaexpedition,_/o>5/ag5art.s/a 99 för arbetstagares uppfinningar, förslagsanstag 100 Bidrag till vissa affärsverksinvesteringar,/ö>5/ag.9a«5/ag 100 Bidrag till Stiftelsen , reserva t ionsa n.slag 101Arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen, förslagsanslag 105 , förslagsanslag108 : Anskaffning av vetenskaplig apparatur, reservalionsanslag 108 Yrkesinriktadrehabilitering, ramanslag 111 Yrkesinriktad rehabilitering:Utbildningsbidrag, förslagsanslag 112 Yrkesinriktad rehabilitering:Uppdragsverksamhet, förslagsanslag 113 Särskilda åtgärder förarbetshandikappade, reservationsanslag 362 443000 94 192000 Prop.1990/91:100 Bil. 129Statens invandrarverks förvaltningskostnader, förslagsanslag 402 164 000 131 Förläggningskostnader,förslagsanslag 2153000000 132Åtgärderför invandrare, reservationsanslag 21563000 133Överföringav flyktingar,förslagsanslag 14000000 134Ersättningtillkommunerna för åtgärder för flyktingar m.m.,förslagsanslag 4 464 000 000 137Statsbidrag till , reservalionsanslag 14 989 000 138Ombudsmannen mot etniskdiskriminering, 139 Låntill hemutrustning för flyktingar/Öri/a,g.sam/ag 52 500000 140Underbilaga 12.1 (Förslag till lag om tillfällig avvikelse från lagen(1981:691) om socialavgifter, förslag till lag om ändring i lagen (1989:425) omsärskilda inskolningsplatser hos offentliga arbetsgivare, förslag till lag omändring i lagen (1981:691) om sociala avgifter och förslag till lag omtillfällig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift) Bilaga 13 till budgetpropositionen 1991 1990/91:100 Bil. Inombostadsdepartementet behandlas frågor om bostadsförsörjning, markanvändning ochbebyggelse, byggnads-, fastighetsdata-, lantmäteri-, kart- samt idrottsfrågor.Departementet är organiserat på tre sakenheter, en för bostadsförsörjningenm.m., en för planväsendet m.m. och en för hyres- och fastighetsfrågor m.m.Frågor om stöd till idrotten bereds inom internationella sekretariatet. Inom bostadsenheten bereds, fömtom ärenden ombostadsbyggandet och dess finansiering, ärenden om räntebidrag ochbostadsbidrag, ungdomsbostadsfrågor samt ärenden om allmänna samlingslokalerm.m. Inom planenheten bereds, fömtom ärenden omplanläggning av mark- och vattenanvändning m.m., ärenden om byggnadsforskning,förköp av fast egendom och tillstånd till expropriation. Inom hyres- och fastighetsenheten bereds ärenden omhyra, bostadsrätt och tomträtt, förvärv och förvaltning av hyresfastigheter,ärenden om tillstånd till utiändska förvärv av fast egendom,gemensamhetsanläggningar, va-frågor m.m. samt fastighetsdata-, lantmäteri- ochkartfrågor. Även frågor om byggnadsväsendet och harmonisering av byggreglerm.m. bereds inom enheten. Måletför bostadspolitiken är att bereda alla människor tillgång till en sund,rymlig, välplanerad och ändamålsenligt utmstad bostad till rimhg kostnad. Bostadsbyggandet har ökat kraftigt under senare år.1985 påbörjades ca 25 000 nya bostäder. påbörjades byggande avmer än 58 000 nya lägenheter medan drygt 50 000 lägenheter färdigställdes.Påbörjandet av nya bostäder har fortsatt att öka . Under de treförsta kvartalen ligger påbörjandet högre än föregåendeår. Bostadsbyggandet är det högsta sedanmitten . Ändå är det fortfarande brist på bostäder i stora delarav landet. Allvarligast är läget i storstädema. 1 sami Nr 100. Rättelse:S. 3 rad 14 nedifrån Står: fr.o.m. den 10 Rättat till: efter utgången av Denstora efterfrågan på byggkapacitet och överhetmingen inom byggom- Prop.1990/91:100 rådet över nästan hela landet har drivit upp produktionskosmademakraftigt. För att dämpa överhettningen har annat byggande än nyproduktionav bostäder på olika sätt hållits tillbaka i hela landet, särskilt istorstadsområdena. Ombyggnadema av bostäder har också begränsats delsgenom ramar för bostadslån, dels genom minskade räntesubventioner tillombyggnadsprojekt som finansieras med bostadslån. Vidare får byggmaterial godkänt i ett annatnordiskt land utan nytt godkännande användas i . Kostnadsutvecklingen har dämpats. Under perioden1986 - 1988 steg kostnaderna för bostadsbyggandet snabbare äninflationen. 1989 steg kostnaderna 1,5 gånger snabbare än inflationen. Under detre första kvartalen 1990 steg kostnadema något långsammare än inflationen.Fr.o.m. t.o.m. ökadefaktorpris-index för fierbostadshus exkl. löneglidning . Under sammaperiod ökade konsumentprisindex metl . Åtgärder för att begränsaefterfrågan på byggtjänster bedöms alltjämt vara nödvändiga dock främst såvittgäller S tockholmsområdet. I en situation med kraftig efterfrågan på bostäderhar nytillkommande grupper svårt att hävda sig. Inte minst gäller dettaungdomar. För att stimulera kommunema till särskilda insatser för ungdomar harett särskilt ungdomsbostadsstöd inrättats. Stödet lämnas nu i 71 kommuner. Utflyttningen från institutioner och ökatkvarboende bland äldre och handikappade i vanliga bostäder ställer krav påutökad boendeservice i våra bostadsområden. Det pågår 103stadigt stödda lokala utvecklingsprojekt som rör samordnad boendeservice för äldre,handikappade och långvarigt sjuka. Boendeservicedelegationen, som bl.a. haft iuppdrag att initiera och följa projekten, har i sitt betänkande (Ds1990:87) Service i samverkan redovisat hittillsvarande erfarenheter frånutvecklingsarbetet. har med hänsyn till skattereformenbeslutat om dels vissa räntebidragsbegränsningar för hyres- ochbostadsrättshus, dels höjda bostadsbidrag (prop. 1989/90:144, BoU21, rskr.340). Räntebidragsbegränsningama har beslutats i syfte att ästadskomma sammakostnadsförändringar för hyres-och bostadsrättshusen som skattereformen medförför egnahemmen. Höjningen av bostadsbidragen har beslutats för att situationenför ekonomiskt svaga hushåll och hushåll med stor försörjningsbörda inte skallförsämras genom skatteomläggningen. För lämnas bostadsbidragtill barnfamiljer inom väsentligt vidgade bostadskostnadsgränser. Bostadsbidragettill ungdomar byggs ut. Fr.o.m. den får även andrahushåll utan bam rätt till bostadsbidrag. Regeringen avser att föreläggariksdagen förslag om bostadsbidrag för . Riksdagenhar beslutat om den mest omfattande reformeringen av bostadsfinansieringen (prop. 1990/91:34, BoU4, rskr. Det nuvarande låne- och räntebidragssystemet vid ny- och om- -, byggnad av bostadshusersätts av ett stödsystem som bygger på att hela låne- Prop. 1990/91:100finansieringen sker pä den allmänna länemarknaden i konkurrens mellan Bil.13kreditinstituten. En del av låneräntorna omfördelas över tiden med hjälp avräntelän som låntagarna tar upp pä den allmänna lånemarknaden. Lånefinansieringengaranteras genom statliga kreditgarantier. Räntebidrag behälls i denutsträckning som behövs dels för att ge hyresgäster och bostadsrättsinne-havaresamma minskning av räntekostnaderna som egnahemsägare fär via skattesystemet,dels för att hindra att räntelånesystemet vid höga realräntor ökar den realaskuldbelastningen pä fastigheten. , skallmedverka i finansieringen av ny- och ombyggnad av bostäder pä samma villkorsom andra kreditinstitut. har vidare beslutat att införa ettstatligt investeringsbidrag för bostadsbyggande i syfte attkompensera för de ökade kostnader som följer av slopade reduceringsregler förmervärdeskatt för byggnads- och anläggningsarbeten m.m. För budgetaret 1991/92föresläs att det anvisas 5 500 milj.kr. Även räntestödet för underhäll m.m. utvidgas den 1januari 1991 till an omfatta 20-ärsätgärder i lägenheter i alla hyreshus ochlO-ärsätgärder i lägenheter i nya hyreshus. Taket i den s.k.räntebidragstrappan för hyres- och bostadsrättshus slopas . Med anledning av besluten om en ny bostadsfinansieringhar regeringen beslutat att genomföra en översyn av länsbostadsnämndemasfiramtida organisation. Vidare kommer en särskild utredningsman att se överden administrativa prövningen av det stadiga stödet i det nya systemet Dettaär ett av förslagen i regeringens program för en omställning ocheffektivisering av den statliga administrationen. Statens utgifter för räntebidrag beräknasinnevarande år komma att uppgä till 21 375 milj.kr. Detta är en ökning jämförtmed /90 pä . Ökningen beror främst på ett ökatbostadsbyggande och kraftigt höjda marknadsräntor. Av statsfinansiella skälföresläs att det statUga behovsprövade stödet till flerbarnsfamiljer för köpav egnahem slopas efter utgången av . Vidare föreslås attv?.ntertillägg slopas vid beräkning av läneunderlag och pantvärde förbostadslän. För /92 föresläs att det under anslaget förräntebidrag m.m. anvisas 22 710 milj.kr. Det särskilda länestödet för ombyggnad avkulturhistorisk värdefull bebyggelse (förhöjt läneunderlag och tilläggslän)föresläs fä en nägot minskad ram. Tilläggslänestödet för avhjälpande avbyggnadstekniska brister m.m. i fi-ämst miljonprogramsområden föresläs fäoförändrad ram. Det statskommunala stödet till anpassning avhandikappades bostäder beräknas under /91 komma att beviljasmed sammanlagt ca 550 milj.kr., varav staten svarar för . För utbetalningav statsbidrag till kommunemas kostnader för bostadsanpassningsbidrag anvisas215 milj.kr. för /92. Det särskilda bidraget till konstnärligutsmyckiung i bostadsområden, som kompletterar den ordinarie subventioneradelängiv- ningenvid ny- och ombyggnad av bostäder, föresläs fä lämnas inom en oför- Prop.1990/91:100 ändrad ram på 15 tnilj.kr. Stödet till ny- och ombyggnad m.m. av allmännasamlingslokaler under /92 föreslås uppgä till oförändrat 52milj.kr. Pä ett nytt anslag anvisas 25 milj.kr. för stöd till vissaicke-statliga kulturlokaler. Regeringen överlämnar till enproposition om en ny bostadsrättslag. I propositionen föreslås också enförlängning av försöksverksamheten med kooperativ hyresrätt. En utredning (Bo1990:01) har tillkallats för att göra en utvärdering av försöksverksamheten. Stödet till fukt- och mögelskadade småhus föreslåslämnas inom en ram om sammanlagt 330 milj.kr. t.o.m. /92. Detinnebär en utvidgning av ramen med . Vissa ändringar i reglema förstödet har föreslagits (prop. 1990/91:61). Stödet till byggnadsforskning ochexperimentbyggande föreslås få lämnas inom en ram om 190,2 milj.kr. Verksamheten vid statens råd för byggnadsforskning ses över av ensärskild utredare (1990:02). Utredningen skall vara slutförd den 15 febmari1991. Detta är ett inslag i regeringens program för en omställning ocheffektivisering av den statliga administrationen. pågåröverläggningar med intressentema inom byggsektorn om hur ansvarsfördelningenoch finansieringen av en utökad byggnadsforskning bör lösas. Plan- och byggfrågor m.m. Hösten1987 inleddes ett erfarenhetsprojekt avseende tillämpningen av plan-ochbygglagen (1987:10), lagen (1987:11) om exploateringssamverkan och lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. samt viss följdlagstiftningtill dessa lagar. Arbetet låg till gmnd för regeringens proposition med förslagtill ändringar i (prop. 1989/90:37). Förslagen antogs avriksdagen (BoU6, rskr. I propositionen uttalade departementschefen attvissa av de förslag som kommit fram behövde övervägas ytterUgare. Under arbetet med propositionen gavbostadsdepartementet under hand tillfälle att utveckla vissa av deförslag som tidigare lämnats och att lämna ytteriigare förslag. Ett förslagtill ytterligare ändringar i överiämnades tillbostadsdepartementet . Vidare har fått i uppdrag attundersöka i vad mån detaljplaneprocessen kan effektiviseras och föreslålämpliga åtgärder. I uppdraget ingick även att undersöka i vilken omfattningdetaljplaner överklagas och analysera orsakerna till och effektema avöverklagandena. Uppdraget redovisades till regeringen . Den särskilde utredaren (1987:03) som tillkalladesär 1987 med uppgift att överväga hur ett system med s.k. parkeringsköplämpligen bör utformas avlämnade i febmari 1989 betänkandet (SOU 1989:23)Parkeringsköp. Betänkandet har rertussbehandlats. Inommånga områden i utgör gmndvatten en knapp resurs. Under Prop.1990/91:100 1989/90 ärs beslutade ge regeringen till kännaatt rege- Bil.13 ringen för bl.a. skulle redovisa sin syn påfrägan om bygglov för anläggande av vattentäkt (l989/90:BoUl 1, rskr. Med anledning av förslag till ytterligareändringar i samt övervägandena rörande parkeringsköp ochbehovet av hushållning med gmndvatten, m.m., har inom bostadsdepartementetutarbetats en promemoria (Ds 1990:79) Förslag till ändringar i plan- ochbygglagen. Avsikten är att förslagtill ändringar i skall föreläggas under våren1991. har lämnat förslag rörandekällsortering av sopor. Verket avser att lämna förslag ominbrottssäkrare dörrar, bättre brandskydd vid altemativa boendeformer samt omsäkerhetsanordningar på tak. arbetsgmpp för frågor som rörs.k. sjuka hus har i betänkandet (Ds 1990:14) Byggnaders inomhusmiljö m.m.lämnat förslag om ändringar i , funktionskontroll avventilationssystem och produktinformation i fräga om byggprodukter. Ibetänkandet finns också ett förslag till lag om entreprenadgaranti. En proposition med anledning av arbetsgmppens förslagavses avlämnas . Utredningen (Bo 1988:01) om tomträttsavgälder harvåren 1990 avgett sitt betänkande (SOU 1990:23). Efteratt ha deltagit i försöksverksamheten med treåriga budgett-amar under perioden1988/89 - 1990/91 ingär lantmäteriet bland de myndigheter som i en första etappav omläggningen av den stadiga budgetprocessen genomgått en fördjupad prövningoch där förslag om verksamhetsinriktning och förvaltningsresurser anges förbudgetåren 1991/92 - 1993/94. Lantmäteriet fömtsätts bl.a.utreda möjlighetema att rationalisera fastighetsregisterverksamheten i syfteatt i första hand förbättra servicen och minska handläggningstidema. Arbetetmed att bygga upp databaser med den allmänna kartläggningens innehåll börfortsätta. har lämnatsitt betänkande (SOU 1990:9) Kosmader för fastighetsbildning m.m. Ett förslagpå grundval av betänkandet planeras lämnas till under våren 1991.Därvid kommer även möjlighetema att öka intäktsfmansieringen att prövas. Stödettill idrotten föreslås uppgå till drygt 411 milj.kr. I beloppet ingår medel försvenskt deltagande vid i . Förslag framläggs också omkraftigt höjda anslag till lokalt aktivitetsstöd samt an idrotten också ifortsättningen slipper erlägga arbetsgivaravgift för ersättningar upp till ett Dessa åtgärder är kompensation för idrottens del för Prop. 1990/91:100kostnadsökningar i samband med skattereformen. Förslag framläggs också Bil.13 om att Tipstjänst under budgetåret får satsa 50 milj.kr. på olika föridrotten angelägna ändamål. Enhuvuduppgift i det internationella samarbetet inom departementetsverksamhetsomräde blir att aktivt medverka i europeiska integrationsarbetet. Anslagsförändringarnai förhållande till statsbudgeten för innevarande budgetår framgår av följandesammanställning (milj.kr. Anvisat 1990/91 Förslag 1991/92 A. m. m. B. Bostadsförsörjning m. m. 1990/91 :ioo Bil.13 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdeden Anmälan till budgetpropositionen 1991 A.BOSTADSDEPARTEMENTET M.M. 1989/90 Utgift 28 392 380 1990/91 Anslag 25 657 000 1991/92 Förslag 29 320 000 1990/91 Beräknadändring 1991/92 Personal 89 - 1 (däravlönekosmader) (23 086 000) (+ 3 470 000) Med hänvisning ull sammanställningen beräknar jaganslaget för nästa budgetår till . Jaghemställer att regeringen föreslär an till för /92anvisa ett förslagsanslag på . Utredningar m. m. 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag Medhänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslagetuppgå till under nästa budgetår. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Utredningar m.m. för /92anvisa ett reservationsanslag på . Bidragtill vissa internationella organisationer m.m. Prop. 1989/90 Utgift 1 148 354 Reservation 247 236 1990/91 Anslag 1327 000 1991/92 Förslag 1 380 000 Från anslaget betalas kostnader bl.a. för Sverigesbidrag till vissa internationella organisationer och för svenskt deltagande idet internationella samarbetet inom departementets verksamhetsområde. Jagberäknar anslaget för nästa budgetår till . JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Bidrag till vissa internationellaorganisationer m.m. för /92 anvisa ett reservationsanslag pä . B.BOSTADSFÖRSÖRJNING M.M. Prop. Fysisk planering och byggande Behovetav en samlad syn på markresurserna och den fysiska miljön i landet har letttill en stärkt lagstiftning för planering av bebyggelsen och för hushållningmed mark och vatten. Med (1987; 10) och Jagen (1987: 12)om hushållning med naturresurser m.m. har en betydande decentralisering skettpå detta område. Introduktionen av den nya lagstiftningen har letts av ensärskild arbetsgmpp med representanter för , statenslantmäteriverk, och . Sedan arbetsgmppen i en rapport i febmari 1989 redovisatsina erfarenheter av det första årets tillämpning av ,naturresurslagen och lagen (1987: 11) om exploateringssamverkan, överlämnadeboverket och lantmäteriverket gemensamt till regeringen förslag tilllagändringar. På gmndval härav lämnade regeringen enproposition med förslag ändringar i (prop. 1989/90:37).Förslagen antogs av (BoU 1989/90: 6, rskr. 85) ochändringama trädde i kraft den . Under arbetet med propositionen gavbostadsdepartementet under hand tillfälle att utveckla vissa av deförslag som lämnats i promemorian och att lämna ytteriigare förslag tillförändringar i . Ett förslag till ytterligare ändringar iplan- och bygglagen överlämnades till . Detaljplanering för såväl nyexploatering somförändringar i befmtliga miljöer är ofta komplicerad eftersom många intressenskall jämkas samman. Inte minst med hänsyn till behovet av en väl fungerandebygg- och bostadsmarknad är det viktigt att planeringsprocessen fungerar sårationellt som möjligt. har fått i uppdrag att undersöka ivad mån detaljplaneprocessen kan effektiviseras och föreslå lämpliga åtgärder.I uppdraget ingick även att undersöka i vilken omfattning detaljplaneröverklagas och analysera orsakerna till och effektema av överklagandena.Uppdraget redovisades till regeringen . Enligt verket har antalet överklaganden - trots denvidgade besvärskretsen - inte ökat i och med övergången till en nylagstiftning. Snarare är andelen överklagade planer nu något färre än tidigare.Verket fortsätter nu arbetet med att tillsammans med kommunema finna metodersom kan effektivisera och bättre förankra planeringsarbetet hosmedborgarna, som tidsåtgången för planläggningen kan minska. har ett omfattande arbete medden första översikts planen enligt pågått i landets alla kommuner. Översiktsplanen skall redovisa de allmänna intressen som bör beaktas vid beslut om användningen av kommunens mark- och vattenområden och om bebyggelseutvecklingen samt hur kommunen avser att tillgodose riksintressen enligt naturresurslagen. Översiktsplanen spelar en viktig roll i samband med 9 prövningav de långsiktiga, sö-ategiska frågoma om markanvändning och Prop.1990/91:100 byggande i kommunema. En kommunomfanande översiktsplan skulle ha antagitsföre . hade 53 kommuner antagitöversiktsplaner. har tillsammans med de centrala verken ochlänsstyrelsema påbörjat en utvärdering av de första översiktsplanema enligtplan- och bygglagen. Resultatet av utvärderingen avses redovisas under hösten1991. har dessutom fån i uppdrag att bedömakonsekvensema för bebyggelseplaneringen och hushålhiingen med naturresurser avden långsiktiga investeringsplaneringen för de olika trafikgrenama. Resultatetskall redovisas för regeringen senast . Anspråken på naturresurserna förändras ständigt.Inom många områden i utgör grundvatten en knapp resurs. /90års beslutade ge regeringen till känna att regeringen förriksdagen bl.a. skulle redovisa sin syn på frågan om bygglov för anläggande avvattentäkt (1989/90: BoU 11, rskr. Frågan har övervägts inombostadsdepartementet. Den särskilde utredaren (1987:03) somtillkallades med uppgift att överväga hur ett system med s.k.parkeringsköp lämpligen bör utformas avlämnade i febmari 1989 betänkandet (SOU1989:23) Parkeringsköp. Betänkandet har remissbehandlats. Frågan har därefterytterligare övervägts inom . Med anledning av förslag till ytterligareändringar i samt övervägandena rörande parkeringsköp ochbehovet av hushållning med gmndvatten, m.m. har inom bostadsdepartementetutarbetats en promemoria (Ds 1990:79) Förslag till ändringar i plan- ochbygglagen. Avsikten är att förslagtill ändringar i skall föreläggas under våren1991. Introduktionen av flygplan JAS 39 kommer - att dömaav redovisade teoretiska bullerberäkningar - att få påtagliga konsekvenser förmöjlighetema att utveckla bebyggelsen och markanvändningen intill vissaflottiljflygplatser. Regeringen har därför gett i uppdrag attkartlägga och sammanställa konsekvensema för bebyggelsemiljön,bostadsförsöijningen och markanvändningen i övrigt av den planeradeanvändningen av flygplan JAS 39. Resultatet skall redovisas till regeringensenast . Regeringen har vidare uppdragit åt statensnaturvårdsverk och att utreda fömtsättningama och formerna för en mersystematisk användning av miljökonsekvensbeskrivningar som beslutsunderlag iden svenska planeringsprocessen.