prop · GE03195 · 1990-12-31 00:00:00 — Chefen för ulrikesdeparlemenlet, statsrådetHjelm-Wallén och jag är överens om att vidta mått och steg för allgarantera en sådan stärkt samverkan. Härvill jag anmäla atl det inom inrättas en särskildarbetsenhet (flykting- och migrationspolitiska enheten) med huvuduppgift attsvara för politikutveckling med deh inriktning som jag angett i det föregående,såväl nationellt som internationellt. Ettviktigt element är atl stärka vår förmåga att analysera skeenden i vår omvärldur ell migrationspolitiskl perspektiv. Jag vill här anmäla avsikten alt stärkaoch bättre utnyttja det flöde av information som kommer bl.a. via vårautlandsmyndigheter och att så systematiskt som möjligt Prop. 1990/91: 195 analysera, värdera och sprida denna information till olika avnämare. Ensådan förstärkning av migrations- och flyklingpolilisk omvärldsanalys kanåstadkommas genom bättre samordning och fördelning av resurser och utan alt hasärskilda, ullandsstalionerade befattningshavare. Självklartskall man i ett sådant analysarbete la vara också på annan information omförhållandena i andra länder, inte minst den som kanaliseras genominternationellt verksamma frivilliga organisationer. Jag föreställer mig allmyndigheterna här skulle kunna samspela mer aktivt än med sådanafrivilliga organisationer. Dessutomkommer det att vara nödvändigt att också organisatoriskt stärka Sverigesinternationella agerande i de frågor som här behandlats. permanentadelegation i kommer därför att förstärka sin verksamhet på del flykting-och migrationspolitiska området. delsföreslår all godkänna de riktlinjer för en aktiv flykting- ochimmigrationspolitik som jag har förordat, delsbereder tillfälle all la del av vad jag i övrigt anfört om inriktningoch förverkligande av en sådan politik. 2 Invandrarpolitiska frågor Prop. Bilaga 2 2.1 Allmänna utgångspunkter Jaghar inledningsvis framhållit sambandet mellan olika delar av den politik somhuvudsakligen är mitt ansvarsområde inom regeringen. Det finns en tendens tillfragmenlisering av denna helhet, som leder lill att man förlorar överblickenoch som ibland, i mitt tycke, bidrar lill all skapa uppfattningen om all"invandrarpolitiken" nedprioriterals till förmån för"flyktingpolitiken". Jag menar att det inle förhåller sig så. Politikenmåste i varje skede sjävfallet anpassas till de förutsättningar som gäller. Enomfattande tillströmning av asylsökande har ställt ofrånkomliga krav pååtgärder. Delta har varit en tvingande verklighet att hantera för regeringenoch för berörda myndigheter i övrigt. Det är min övertygelse all de insatsersom flyktinginvandringen och framåt krävt inte gätt ut över delångsikliga invandrarpolitiska åtgärderna. Däremothar, enligt min mening, denna invandring tillsammans med andra faktorer tvingat fram eftertanke och omprövning av politikens inriktning och utformning,i syfte alt använda offentliga resurser så effektivt som möjligt. Detta kommeralla som bor i vårt land inte minst invandrare att tjäna på. Sverigeskall enligt beslut föra en invandrarpolitik sammanfattad ibegreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan. För all nå dessa mål kansärskilda åtgärder krävas till förmån för dem som tillåtits bosätta sig iSverige. Långsiktig invandrarpolitik är i stora stycken detsamma som allmänvälfärdspolitik. På vissa avsnitt av denna politik och under vissautvecklingsskeden kan de generella insatserna behöva förstärkas med inslag avpositiv särbehandling. Exempel på sådan positiv särbehandling finns inomarbetsmarknadspolitiken med de särskilda, riktade insatser som där gjorts tillförmån för invandrare och flyktingar. Senast har detta skett i regeringenskompletleringsproposition genom markering av all särskild uppmärksamhet inomarbetsmarknadspolitiken måste ägnas åt flyktingars och andra invandrares behovoch genom en förstärkning av det särskilda rekryteringsstöd som infördes förnågra år sedan. Skiljelinjenmellan "flyktingpoliliska" och "invandrarpolitiska" åtgärderär inte skarp. De som får stanna som flyktingar här får en särskildintroduktion, med hänvisning till att den som flytt och inte kan återvända lillsitt hemland anses ha ett särskilt behov av stöd i början av sin vistelse.Därefter är "flyktingar" också "invandrare" och omfattas istort sett av samma samhällsinsatser som normalt gäller också för inföddasvenskar. Detfinns myckel positivt alt peka på vad gäller invandrarnas integration i delsvenska samhället. har kunnat la emot ell relativt settmycket stort antal invandrare från praktiskt taget hela världen. Detta har även om vi kan se problem kunnat ske utan atl det lett lill allvarligpolarisering av samhället på del sätt som blivit fallet i en del andra länder iEuropa. Ävenom det positiva dominerar bilden, finns det brister som måste 74 Invandrarehar t.ex. en högre arbetslöshet. De bor Prop. 1990/91:195 ibland sämre. Detförekommer ulan tvivel fall av etnisk diskriminering, Bilaga 2 inte minst iarbetslivet. Vissa grupper av invandrare är inle delaktiga i samhällsliv ochsamhällsbyggande i samma omfattning som infödda svenskar. Det finns tecken påfrämlingsfientlighet delvis beroende på bristande insikt och rädsla för delokända, kanske bottnande i oklarhet om vad främmande kulturer och vår ambitionom "valfrihet" i invandrarpolitiken står för. Dessafrågeställningar kommer all belysas i del följande. Jag har nämntsärskilda, riktade arbetsmarknadsåtgärder, som en del i strävan alt åstadkommajämlikhet och lika villkor för invandrare. Jag kommer strax att särskiltbehandla invandrarpolitikens valfrihetsmål och möjligheterna all precisera det.Vidare kommer jag all redovisa regeringens syn på frågan om rösträtt iriksdagsval för utländska medborgare och betydelsen härvidlag av dubbeltmedborgarskap frågor som har central betydelse för samverkan mellaninvandrare och svenskar. Min framställning knyter därmed alltså an till alla deinvandrarpolitiska målen. Innanjag går in på dessa frågor vill jag kortfattat redovisa aktuellt arbete mednågra andra frågor med anknytning till invandrares integration. 2.1.2Åtgärder mot etnisk diskriminering mycket allvarliga uttryck för främlingsfientlighet har manifesterats underdel , bl.a. genom attacker mot invandrarverkets föriägg-ningar. Ävenom sambandet mellan dessa händelser och mer organiserad främlingsfientlighet äroklart, finns det all anledning all la dem på stort allvar. Densenaste större attitydundersökningen som gjordes visade att den storaallmänheten fortfarande hade en positiv grundinställning till invandrare. Dockfanns det där vissa tecken på all andelen invandrarne-gativa bland de yngstaåldersgrupperna var högre än i närmast äldre åldersgrupp. För att närmareundersöka detta pågår med ekonomiskt stöd från regeringen ettforskningsprojekt vid Stockholmsuniversitet. Projektet kommer all rapporteras . Regeringenredovisade till vårriksdagen 1990 sina överväganden och förslag lill åtgärdermot etnisk diskriminering m.m. (prop. 1989/90:86, SfU18, rskr. Debedömningar som regeringen då gjorde och som i allt väsentligt ställtsig bakom gäller fortfarande. antal åtgärder har efter riksdagensbehandling vidtagits, i syfte atl gå vidare med den politik som regeringenförordat och som godkänt. Ensärskild utredare tillkallades av regeringen (A 1990:4) för att utreda behovet av ytteriigare lagstiftning mot etnisk diskriminering. Uppdraget (dir. 1990:37) är all bedöma hur man med bibehållen respekt för föreningsfriheten genom lagstiftning på lämpligaste och elfektivasle sätt kan utöka skyddet mot organisationer som i sin verksamhet främjar och uppmanar till rasdiskriminering. Utredaren skall härvidlag söka hämta inspiration från utveckling och åtgärder i andra länder. En annan huvuduppgift äratt utreda frågan om åtgärder mot etnisk Prop. 1990/91: 195 diskrimineringi arbetslivet. Utredaren skall här särskilt undersöka möjlig- Bilaga 2heterna atl avtalsvägen dvs. utan lagstiftning nå en förbättring.Slutligen ingår i uppdraget all göra en översyn av lagen (1986:442) mot etniskdiskriminering. Utredaren beräknas lämna sina förslag i ett delbetänkandehösten 1991 och i ell slutbetänkande . 1990 fick invandrarverket från och med budgetåret1990/91 väsentligt ökade medel för projekt som syftar lill alt främja godaetniska relationer. Intresset för att söka bidrag för sådana projekt har varitmyckel stort från olika organisationer. Som hjälp i detta . arbete harinvandrarverket nu en särskild samrådsgrupp där folkrörelser är representerade.En del av medlen for projektbidrag har reserverats för insatser inom ramen förFNs kullurårlionde, där ell huvudtema är "Det mångkulturella samhälletsmöjligheter och problem". Kommissionenmot rasism och främlingsfientlighet vars rapport (SOU 1989:13) Mångfald motenfald utgjorde ell av underlagen för propositionen om åtgärder mot etniskdiskriminering m.m. förfogade över ca 12 milj.kr. förprojektsom syftade till att motverka rasism och främlingsfientlighet. Medlenfördelades av regeringen på förslag av kommissionen till ca 200 olika projekt.En utvärdering har gjorts inom i samråd medinvandrarverket. Erfarenheterna redovisas i en särskild rapport under våren1991. 2.1.3Stöd till invandrarnas organisationer Nuvarandeordning för stöd lill invandrarnas riksorganisationer beslutades av riksdagenår 1986. De grundläggande villkoren finns i förordningen (1986:472, ändrad senast1990:891) om statsbidrag lill invandrarnas riksorganisationer. Ettgmndläggande problem har varit att medelstilldelningeninle kunnat hållas på den nivå som behövts för en fullständig tillämpning avförordningen. Statskontorethar på regeringens uppdrag gjort en kartläggning av detanslagsfinansierade statliga stödet till föreningslivet. I uppdraget, somnyligen redovisats till regeringen har även ingått atl lämna förslag om hur enfördjupad prövning av stödet kan göras. Statskontorets rapport (1991:6) beredsför närvarande inom . Enarbetsgrupp inom arbelsmarknadsdepartementel har gjort en preliminäröversyn av systemet med statsbidrag lill invandrarnas riksorganisationer ochredovisat några alternativ till nuvarande ordning. Jag har under vårendiskuterat dessa frågor och de alternativa modellerna med invandrarrådel. Jagtillmäter organisalionsslödel stor betydelse som instrument för samverkan och som ett sätt att stärka invandrarorganisationerna i deras roll som kulturbärare för den egna gruppen, som samlingspunkt och' kontaktorgan för invandrarna och som företrädare för invandrarintres- sena. Det är också angeläget att bidra till att även invandrarnas samman slutningar skall kunna spela en aktiv roll i en utvecklad samverkan mellan del offentliga och frivilliga organisationer, t.ex. inom ramen för flykting- 76 Jagåterkommer i del följande mera i detalj lill just denna Prop. 1990/91: 195 fråga. Delär min ambition all möjligt återkomma till regeringen med förslagavseende organisationsstödet, mot bakgrund av den behandling som deövergripande frågorna om statens stöd till folkrörelserna då kan ha fåll. Jaghar i del föregående berört den västeuropeiska integrationen och dess betydelseför invandringen till . Jag har då konstaterat all man knappast haranledning att vänta sig någon omfattande ökning av arbetskraftens rörlighetsom en följd av ett s.k. eller av ett eventuellt svenskt medlemskap iEG. Dengrundläggande principen för den fria västeuropeiska arbetsmarknaden inom EG äratl medborgare i ell annat skall behandlas lika som landels medborgarei fråga om anställning, arbetsvillkor etc. Det innebär bl.a. all man inle kankräva arbetstillstånd för en sådan arbetstagare. Däremot kommer del all krävastillstånd för bosättning, vilket i sin lur kommer all vara förenat med ett kravpå arbete. Förenklat uttryckt kan man säga all del är en rätt alt ta arbete ivilket land som helst men ej att vara arbetslös i vilket land som helst. Aktuella frågor blir då: kommer Europaintegrationen all få någon betydelseför andra invandrares möjligheter all få lika villkor, exempelvis påarbetsmarknaden, och en hygglig tillvaro i ? Kommer de förändringar avlagstiftning och samhällssystem som blir nödvändiga för atl anpassa Sverigelill all få någon inverkan på invandrarpolitiken! Mankan teoretiskt tänka sig situationen all en svensk arbetsgivare kan ställasinför valet mellan en arbetssökande från ell annat EES-land, som vill flyttalill ell arbete här, och t.ex. en i bosatt flykting från något landutanför . Vilka överväganden kommer den arbetsgivaren att göra? Hurkommer denna "konkurrenssituation" alt se ut? Vilken betydelsekommer åtgärder inom ramen för invandrarpolitiken, t.ex. avseendesvenskundervisningen, atl få? Mångafler frågor av samma slag kan och bör ställas och få sina svar, bl.a. för allge underlag för en eventuell anpassning också av invandrarpolitiken lill nyaförutsättningar. En del av svaren är kanske givna, men de flesta bör sökasefter en analys av de invandrarpolitiska eftekierna av Europaintegrationen,får ell uppdrag inom ramen för de särskilda direktiven försin första treårsbudget att göra en sådan analys. 2.1.5 Särskildaåtgärder för barn och ungdom Mångaflyktingbarn har själva eller genom anhöriga erfarenhet av våld, förtryck och kanske tortyr. Uppbrottet från hemlandet och flykten till ett annat land får ofta svårare konsekvenser för barn än för vuxna, eftersom barn har svårare atl förslå orsaken lill flykten. Vid planeringen och genom förandel av mottagandet av flyktingbarn är del viktigt att ha detta i åtanke. Regeringen uppdrog idecember 1989 lill att närmare Prop. 1990/91: 195 följautvecklingen av del psykiska och fysiska hälsoläget hos flyktingbarn Bilaga2 och flyklingungdomar i . har inom ramen för uppdragetnyligen redovisat tio delrapporter över olika områden av särskild betydelse förflyktingbarn. Avredovisningen framgår att omfattande insatser för flyktingbarn redan har gjortsinom många områden över hela landet. I många kommuner har man sökt nya vägarför alt på ett adekvat sätt uppmärksamma flyktingbarnen och därigenom ge demden tillsyn, omsorg och vård som de kan behöva. Ofta rör del sig om samarbetemellan olika grenar av de primärkommunala och landstingskommunalaförvaltningarna. Frivilligorganisa-lioners engagemang för flyktingbarn äromfattande. Men pekar också på brister och utvecklingsbehov. Redovisningenkommer att analyseras med syftet atl förbättra flyktingbarnens förhållanden.Detta arbete skall också ses mot bakgrund av FNs konvention om barnetsrättigheter. Jag vill i detta sammanhang nämna att statsrådet en arbetsgrupp med företrädare för berörda departement med uppgift attfölja genomförandet och tillämpningen i av konventionen. (C 1989:06), tillsattes med uppgift all bl.a. utreda invandrar- ochflyktingungdomars situation och om så bedöms nödvändigt föreslå åtgärdersom kan motverka att dessa ungdomar missgynnas, särskilt i fråga omutbildning, arbete, bostäder och fritidssysselsättning. Utredningen presenterarsill slutbetänkande . Regeringengav barn- och ungdomsdelegalionen i uppdrag atl stimulera ettlokalt utvecklingsarbete avseende eftersatta ungdomar genom särskildaöverenskommelser med vissa kommuner, föreningar och andra organisationer.Syftet är att utveckla såväl individuella som allmänt förebyggande insatser förungdomar. De områden som främst berörs är de s.k. miljonprogramområdena istorstäderna som ofta är invand-rartäla. Medellill projekt för invandrar- och flyklingungdomar kan, förutom från barn- ochungdomsdelegationen och , även utgå från statensinvandrarverks anslag för projektbidrag. Dessutom har 8 milj.kr. ställts lillsocialstyrelsens förfogande för en samlad satsning för att i det socialaarbetet öka kompetensen all arbeta med och för utsatta barn. I denna satsningbör flykting- och invandrarbarn ägnas särskild uppmärksamhet. Invandrarkvinnornasförhållanden kräver särskild uppmärksamhet. Det gäller särskiltflyktingkvinnorna. /91 var enligt befolk-ningsslalislikentotalt drygt 480 000 utländska meborgare bosatta i . Av dessa var nästanhälften kvinnor. invandrade sammanlagt något över 53 000utländska medborgare, varav kvinnor. Förvärvsinlensiletenbland ullandsfödda var lägre än för födda i 78 enligt folk- ochbostadräkning. Skillnaden var större för kvinnor Prop. 1990/91: 195 än förmän, men varierade mycket med avseende på var de ullandsfödda Bilaga 2kommit ifrån. Arbetskraftsdeltagandet bland utländska kvinnor har minskatunder 1980-lalel. Kunskapom invandrarkvinnornas situation behöver förbättras. Forskning med särskildinriktning på kvinnors förhållanden pågår med finansiellt stöd från deloffentliga. Så har t.ex. socialpolitiska forskningsrådet beviljatforskningsanslag lill ett flerårigt projekt vid omkvinnor som invandrat från till och . VidArbelslivscenlrum pågår forskning om invandrade kvinnor i arbetslivet, derasstrukturella underordning och marginalisering i arbetet. 1 en rad seminarier pånordisk basis har muslimska invandrarkvinnors förhållanden i de nordiskaländerna lagils upp. Den nordiska seminarieserien avslutas . Engrupp bland de invandrade kvinnorna som är särskilt utsatta är de som, endastefter kort bekantskap med med en i bosatt man, har flyttat till Sverigeför att sammanbo eller gifta sig med honom. Särskilt i de faU då bekantskapenförmedlats av yrkesmässigt bedriven förmedling riskerar kvinnorna all råka utför svårigheter. har på regeringens uppdrag gjorten utredning om s.k. oetisk kontaktförmedling. Jag har tagit upp dessa ochandra frågor som rör invandrade kvinnor i två särskilda sammankomster, en medrepresentanter för invandrarkvinnors organisationer, och en med representanterför politiska och andra kvinnoorganisationer i . Invandrarverkethar i sin anslagsframställning för /92 anmält vissa mål förintegrationsverksamhelen . Behovet avsärskilda insatser för kvinnor beaktas inom samtliga arbetsområden. En studieav förhållandena för den särskilt utsatta grupp kvinnor, som jag nämnt,aviseras. Ellarbete för alt förbättra de invandrade kvinnornas situation pågår alltså redaninom invandrarverket. Jag avser all återkomma till regeringenangående ett uppdrag till invandrarverket att särskilt redovisa vilka åtgärdersom kan behövas på olika samhällsområden för all stärka invandrarkvinnorsställning. Däri skall ingå all följa upp de kvinnors och eventuellt medföljandebarns förhållanden som bosatt sig i efter kort bekantskap med en här bosallman. Minbedömning: Valfrihelsmålet kan och bör inte preciseras ytterligare. Det ärdäremot angelägel med en fördjupad och nyanserad diskussion om hur blirett bättre, mer jämlikt och generöst mångkulturellt samhäUe med ell nyttsynsätt på kulturell pluralism. Del bör bli tydligare skillnader mellaninsatser för nyanlända invandrare och övriga personer som inle har en svensketnisk identitet. Detta kan ske genom atl skilja mellan en invandrarpolitikmed stödåtgärder för nyanlända och en allmän välfärdspolitik som utformasolika beroende på olika gruppers behov. bör verka internationellt föratt andra invandringsländer, framför allt i , tar sikte på all skapalikvärdiga villkor för invandrare inom och mellan länder med bevarande avetnisk och kulturell harmoni. Prop.1990/91: 195 Bilaga 2 Skälen ior minbedömning: Ändalångt in på 1970-lalet kom merparten av invandrarna i från ell tämligenbegränsat antal länder i . Nordbor utgjorde del starkaste inslaget. Imitten av 1970-ialel var nära hälften av samtliga utländska medborgarefinländare. Det stora flertalet invandrare kom frän länder där kultur,religion, seder, vanor och bruk liknade motsvarande förhållanden i . Efterår 1972 ändrade invandringen karaktär. Den ulomnordiska arbetskraftsinvandringenupphörde i praktiken. De utomeuropeiska flyktingarna blev allt fler. Denna bildär fortfarande giltig. År1975 antog riktlinjer för invandrarpolitiken. Jämlikhet, valfrihetoch samverkan fastställdes som övergripande mål. I förarbetena lillriktlinjerna saknas en diskussion om valfrihetens innehåll, begränsningar ochvillkor. Detta har bidragit till att valfrihetsmålet har tolkals påolika sätt. Ursprungligen tog valfrihelsmålet sikte på invandrarnasmöjligheter att behålla del egna språket och den egna kulturen i desstraditionella, mera avgränsade betydelse. Samhället skulle ge sitt stöd tillsträvanden att bevara och utveckla både språket och kulturen. Snartbörjade emellertid valfrihetsmålets kulturbegrepp ges en vidare innebörd. Enorsak kan ha varit den ökade invandringen från och defrågor som då kom att aktualiseras. Unga flickors skolgång, giftermål i tidigålder, kvinnlig omskärelse och barnuppfostran är några exempel på vad sombörjade diskuteras som mer eller mindre vikliga uttryck för invandrarnaskulturella identitet. Iproposition 1985/86:98 Invandrarpolitiken preciserades valfrihetsmålet. Delpåpekades att valfrihelsmålet hos vissa grupper hade lett lill krav pårättigheter som minoriteter i folkrätlslig mening, trots all traditionellaminorilelskriterier inle varit uppfyllda. Valfrihelsmålet hade vidare åbe- ropals som stöd för olikauppfattningar om hur undervisningen av invand- Prop. rarelever borde bedrivas.Valfrihelsmålet hade också kommit all tolkas Bilaga 2 som ett godkännande avvärderingar som starkt avviker från den grundsyn som kommer till ullryck isvensk lagstiftning eller i andra politiska beslut. ifrågasatte om begreppet valfrihet kunde behållas som ettövergripande mål. Påregeringens förslag beslöt all begreppet valfrihet även framdelesskulle vara ell av målen för invandrarpolitiken. Begreppet borde emellertidtolkas så "atl det innefattar respekt för den enskildes integritet samlmöjligheter all utveckla det egna kulturarvet inom ramen för de grundläggandenormer som i del svenska samhället gäller för mänsklig samlevnad". 1986års invandrarpolitiska beslut har ibland sagts innebära en kursändring sombl.a. innebar minskad valfrihet. Riktigare är all riktlinjer slogsfast. Imin anmälan till proposition 1989/90:86 om åtgärder mot etnisk diskrimineringm.m. framhöll jag alt del fanns goda skäl all på nytt ta upp tolkningen avvalfrihetsmålet till diskussion. Marginalerna för skilda tolkningar av målettycktes vara för breda. Det kunde därför finnas risker för atl valfrihelsmåletsamtidigt väcker förhoppningar hos invandrarna, som inle kan infrias, ochfarhågor hos vissa svenskar, som tror all valfriheten sträcker sig längre änden gör. Jag ansåg all det. med en fördjupad debatt som underlag, varnödvändigt att återkomma lill behovet av att ytterligare precisera elleromformulera valfrihelsmålet. beslutade i enlighet med propositionen(SfU 18, rskr. har frågan beretts i olika former,bl.a. i kontakt med forskare, opinionsbildare och andra företrädare för skildasamhällsintressen i samband med invandrar-rådslagel i förraåret samt vid ett invandrarråd . Precisering av valfrihetsmålet? Desenaste årens debatt om valfrihetsmålet har många olika inslag, utgångspunkteroch mål. Det rör sig egentligen inte om en debatt utan om flera. Ett avinslagen är majoritetens rädsla och okunskap om hur man skall hantera nya ochför många främmande levnadsmönster, som bland annat tar sig uttryck i altsvenskar ondgör sig över all "invandrare får göra allt" och all"del har gått för långt". Ett annat är invandrarnas missnöje med atlde inte får den valfrihet, som de trodde de hade rätt lill. Ytteriigare ettinslag i debatten bidrar de med, som menar atl frågan om valfrihelsmåletegentligen är en fråga om strukturella problem och som därför koncentrerar sigpå atl beskriva den bristande jämlikheten och hur den skall förbättras. Debatten,framför allt som den återspeglas och förs i massmedia, förefaller mig merpolariserad än tidigare med tecken på negativa attitydförändringar imajoriielssamhället. Den muslimska gruppen sägs ofta bli utpekad som den gruppsom speciellt hotar "svenska värden". 6 1990/91. dockmyckel som talar för all verkligheten i kommunerna är betydligt Prop.1990/91: 195 mindre konflikibelonad än den bild massmedia ger. svenskar såväl som invandrare hyser förhoppningar om all flera problemskulle lösas om man en gång för alla kunde precisera vad valfriheten innebäroch ge en klar och entydig beskrivning av vad kultur är.