prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Jag föreslår därför attvägverket självt får besluta om förskotteringsärenden där verkets åtagandeninte överstiger 20 milj. kr. Förskotteringar, som innebär att åtagandeöverstiger detta belopp, sträcker sig över mer än en planperiod (dvs. objektetåterfinns i vägplanen efter kommande revideringstillfälle) eller innehållerindex-och/eller räntevillkor o. d. bör dock även fortsättningsvis underställasregeringens prövning. Summan av de av och regeringen godkändaförskotteringarna bör dock inte överstiga av det beviljadeanslagen. Det är en fråga för regeringen att meddela närmare anvisningar fördenna typ av förskottering. Desenaste årens trafikökningar har överstigit de prognoser som gjorts. Av denna anledning har också vägslitaget väsentligt överstigit de nivåer för vilket anslagen för bl.a. Drift och underhåll av statliga vägar, Bidrag till drift och underhåll av statskommunvägar samt Bidrag till drift och byg gande av enskilda vägar baserats på. Det är därför angeläget att nu vidta 43 åtgärder mot deteftersläpande underhållet på vägnätet. En större del av uppräkningen bör därförenligt min mening avsättas till en förstärkning av dessa anslag. Detta ärangeläget inte minst mot bakgrund av vägunderhållets regionalpolitiskabetydelse. Jag avser att i annat sammanhang senare i vår för regeringenredovisa mina överväganden när det gäller insatser för en ökad investeringsnivå. 1990/91:100 Bil. Inom harett omfattande utvecklingsarbete genomförts i syfte att utveckla metoder ochmodeller för verksamhetsuppföljning. Inom ramen för detta arbete har vägverketpublicerat en rapport som vägledning för en fungerande och effektiv tillämpningoch utveckling av målstyrningen i . Av rapporten framgår attverksamheten bedrivs med utgångspunkt i ett marknadsorienterat synsätt.Resurser sätts in för att bedriva verksamheter som leder till produkter ochtjänster. Dessa har sådana egenskaperatt de efterfrågas på marknaden, dvs.kunderna upplever att de har nytta av dem. Insatta resurser omvandlas ellerförädlas till något som kunden efterfrågar. Detta flöde betraktas i modellensom en jörädlings-kedja. Denna får i modellen följande utseende: Produktlon*-ratUfMr V*i1ctannhatB' utv«ckling Myndighvts- sMn/lc« ■ b«aiut - t)emölande Konsakvenssr för s*rvlc«-mottagarwi Kundars/ Intrasaantsra bahov, krav och (ön/lntnlngar Rasurser Verksamhet Produkter Effekter Omvärlden Verksamhetsuppföljningoch rcsultatutvärdering motsvarande det jag redovisat ovan är enligt min meningav betydelse för den framtida verksamheten och för att såväl somstatsmakterna skall kunna värdera resultatet av gjorda insatser. Jag anser detdärför vara av stor vikt att denna typ av uppföljnings- och utvärderingsprocessutvecklas till att bli ett permanent inslag i verksamheten. Avtradition är planeringsprocessen vad gäller byggande av vägar decentraliserad.För närvarande sker byggandet av vägar i enlighet med tioåriga Planen för byggande av riksvägar Prop.1990/91:100 fastställs av , medan planerna för byggande avlänstrafikanlägg- Bil. 8 ningar fastställs av resp. länsstyrelse. För attlänsstyrelsen skall få fastställa planen för byggande av länstrafikanläggningaroch få fastställa planen för byggande av riksvägar krävs attlänsstyrelsen och är överens om innehållet i planen. 1 annat fallbeslutar regeringen om fastställelse. trafikpolitiska beslut innebaratt samma investeringsplaneringssystem som tidigare använts förväginvesteringar också skall användas för investeringar i länsjärnvägar ochkollektivtrafikanläggningar. Medel för dessa ändamål skall således prioriterassamordnat i länsvisa planer för byggande av länstrafikanläggningar. Planen förbyggande av länstrafikanläggningar faststäUs som tidigare nämnts av . Upprättandet av planerna sker i ett särskiltsamordningsorgan bestående av företrädare för , ,trafikhuvudmannen, och . har idetta sammanhang en kansliroll. Underlaget för planeringen tas fram av deverksamhetsansvariga, dvs. , trafikhuvudmannnen, banverketresp. har i en förvaltningsrevisiongranskat investeringsplanering. Resultatet av revisionen harredovisats i rapporten (1989:716). I rapportenframförs i vissa stycken kritik mot planeringssystemet. bör de vägpolitiska målen ges ökad betydelse i vägverketsinvesteringsplanering. Vidare anser att de objektanalysersom tas fram för de olika objekten endast i begränsad utsträckning används vidprioriteringen av olika objekt. Jag anser att delar a v denna kritik är berättigad.Jag avser därför att i annat sammanhang för regeringen föreslå vissa förändringari planeringssystemet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att regeringen fårbemyndiga att inom en ram på . besluta om förskottering avväginvesteringar i enlighet med vadjag har anfört, 2.godkännaatt regeringen får bemyndiga att ta upp lån i även föricke avgiftsfinansierade objekt i enlighetmed vad jag har anfört samt 3.ta del avvad jag i övrigt anfört om vägväsendet m. m. : Ambetsverksuppgifter m. m. 1989/90Utgift 11 105000 1990/91 Anslag 11484000 1991/92Förslag 8661000 Från anslaget betalas vissa kostnader för centraladministration (andel), översiktlig vägplanering, fastställande av arbetsplanersamt internrevision. Vägverkethemställer om ett anslag på 12 milj. kr. för /92 avseendeverksamheten . Jagberäknar medelsbehovet till 8,7 milj.kr. I följande sammanställning redovisashur förbmkningen under anslaget beräknas i stort fördela sig för . Detär en uppgift för regeringen att göra den slutliga fördelningen. Central administration (andel) Översiktlig vägplanering Fastställande av arbetplaner Internrevision (andel) Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Ambetsverksuppgifter m. m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Drift och underhåll av statliga vägar 1989/90Utgift 5 815 951061 Reservation 2 200386 354 1990/91 Anslag 5 859900000 1991/92 Förslag 6 125 900000 Från anslaget betalas kostnader fördrift och underhåll av statliga vägar och verkets räntekostnader för kredit i riksgäldskontoretför köp av vissa omsättningstillgångar. Vidare betalas från anslaget vägverketsräntekostnader för kredit i för inköp av anläggningstillgångar. Vägverkethemställer om ett anslag på 8020 milj.kr. 1991/92 avseende verksamheten . Jagberäknar medelsbehovet till 6125,9 milj.kr. I följande sammanställningredovisas hur förbrukningen under anslaget beräknas i stort fördela sig för år1992. Det är en uppgift för regeringen att göra den slutliga fördelningen. Anskaffning av utrustning för hastighets- I syfte att effektivisera väghållningen ochunderlätta planeringen bör ha möjlighet att göra mindre justeringarunder ett enskilt år mellan drift- och byggandeanslagen för väghållningen. En förutsättning för en effektiv väghållning är attgällande hastighetsbestämmelser respekteras. Både från trafiksäkerhets- ochmiljösynpunkt skulle påtagliga förbättringar uppnås om trafikanterna följdegällande hastighetsgränser. Regeringen redovisade budgetpropositionsina överväganden om försök med automatisk hastighetsövervakning (prop.1988/89:100, bil. Enligt min mening bör medel för inköp av utrustningför automatisk hastighetsövervakning även fortsättningsvis ställas tillrikspolisstyrelsens förfogande. Jag föreslår således att 5 milj. kr. beräknasför anskaffning av sådan utmstning för polisens behov. Jag kommer i annatsammanhang att för regeringen redovisa mina överväganden när det gäller denautomatiska hastighetsövervakningens betydelse från miljösynpunkt. I samband med att statliga vägar byggs om ochöppnas för trafik förekommer ofta att vägen i den gamla sträckningen dras infrån allmänt underhåll. Väghållningen av sådana vägar får som regel övertas avenskilda. Dessa vägar uppfyller ofta fordringarna för att få statsbidrag tillenskild väghållning. 1 de fall saknar medel under anslaget B 6.Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar för detta ändamål bör det ävenunder nästa budgetår vara möjligt för att besluta om överföring avmedel motsvarande gällande statsbidrag till anslag B 6. Som jag har redovisat har påregeringens uppdrag genomfört en översyn av antalet väghållande kommuner. Resultatet av översynen är att antalet väghållande kommuner har ökat från 110 /90 till ca 200 /91. Då det är svårt attfullt ut förutse omfattningen av denna och kommande ändringar i väghåll ningsansvaret, bör regeringen även för /92 inhämta riksda gens bemyndigande att vid ändringar i väghållningsansvaret få överföra medel mellan anslag B 2. Drift och underhåll av statliga vägar och anslag B 5. Bidrag till drift och underhåll av statskommunvägar. Vidare bör det även under /92 vara möjligt att använda anslag B 2. och underhåll av statligavägar vid utbetalning av tilläggsbidrag enligt Prop. 1990/91:100förordningen (1988:1017) om statsbidrag till vissa vägar och kollektivtra- Bil. 8 fikanläggningar m. m. till de kommuner som blir väghållare även efterden . pågår inom många samhällsområden enomfattande anpassning av inhemska regler till de som gäller inom EG. Som ettled i denna anpassning beslutade i anslutning till budgetpropositionom ett tioårigt broförstärkningsprogram i syfte att bl. a. anpassa de svenskaviktbestämmelserna till de som gäller inom EG (prop. 1986/87:100 bil. 8, ,rskr. Omkring kommer det på betydande delar av vägnätet att varatillåtet att köra med fordon med 10 tons axeltryck och 18 tons boggitryck. Destörsta fordonstågen kommer då att tillåtas ha en högsta tillåten bmttovikt på60 ton. Trots detta program återstår fortfarande vissa frågor att lösa när detgäller fordonens mått och vikter. I är högsta tillåtna drivaxeltryck förnärvarande . Inom stora delar av tillåts ett drivaxeltryck på11,för internationell trafik. Denna fråga har stor betydelse föranpassningen av den svenska transportmarknaden till den som kommer att gällainom EG. Det finns enligt min mening en överhängande risk att den svenskaåkerinäringens konkurrenskraft försvagas om svenska åkare inte får trafikerakontinenten på samma villkor som transportörer från andra länder. Detta kommeratt bli särskilt påtagligt vid ett avtal mellan EG och EFTA om en gemensamtransportmarknad. Ett sådant avtal kommer i slutändan att fömtsätta attbetydande delar av vägnätet upplåts för 11,5 tons drivaxeltryck. har på regeringens uppdrag utrettfömtsättningama för och effekterna av att tillåta 11,5 tons drivaxeltryck ochdärmed 19 tons boggitryck för dels den gränsöverskridande, dels den nationellatrafiken. konstaterar att den årliga merkostnad som dengränsöverskridande lastbilstrafiken skulle medföra under vissa fömtsättningarendast skulle bli av marginell betydelse. De ringa effekterna innebär enligtvägverket att det inte finns några behov av förberedelser. När det gäller dennationella trafiken konstaterar att det är av stor betydelse att desvenska viktbestämmelserna anpassas så att kan tillåta fordon somuppfyller de gemensamma reglerna inom EG. De ändrade reglema bör enligtvägverket gälla såväl internationell som nationell trafik. En höjning avhögsta tillåtna drivaxeltryck från 10 till innebär dock krav på ettökat årligt underhåll på de belagda vägarna med ca 180 milj. kr. redovisning framgår dock att det skulle vara mer ekonomiskt attgenomföra ett särskilt förstärkningsprogram till en kostnad av ca 1,5 miljardkronor utöver vad som ryms inom ramen för det nu pågående programmet förbärighetshöjande åtgärder samt ordinarie medel till drift och underhåll. Jagkommer i annat sammanhang att för regeringen redovisa mina överväganden vadgäller det fortsatta anpassningsarbetet. Det är med hänsyn till samhällsekonomin nödvändigtatt inom flera samhällsområden genomföra förändringar för att effektiviserastatsförvaltningen. Inom har ett utredningsarbete genomförts i syfteatt åstadkomma en merändamålsenlig organisation. har presente- Prop. 1990/91: 100 rat sinaöverväganden för regeringen och jag avser att i annat sammanhang Bil. 8 förregeringen redovisa mina förslag med anledning av utredning. Jaghar dock i min medelsberäkning redan nu tagit hänsyn till möjliga besparingar.Jag bedömer således att en förändrad regional organisation inom börinnebära en rationaliseringvinst motsvarande 300 milj.kr. I avvaktan på särskildproposition i ämnet anser jag att besparingen kalkylmässigt bör redovisas underanslaget till Drift och underhåll av statliga vägar. Regeringen bör dockinhämta bemyndigande att senare göra den slutliga fördelningen avbesparingen. Det förslag jag nu har redovisat är ett inslag i regeringensprogram för en omställning och bantning av den statliga administrationen. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. till Drift och underhåll av statliga vägarför /92 an visa ett reservationsanslag på 6 12 , 2. medge att regeringen vid behov när allmän väg, förvilken staten är väghållare, övergår tillenskild väghållning får låta vägverketöverföra medel motsvarande gällande statsbidrag mellan detta anslag och anslag B 6. Bidrag tilldrift och byggande av enskilda vägar, 3. medge att regeringen vidändringar i väghållningsansvaret får överföra medel mellan detta anslag och anslag B 5.Bidrag till drift och underhåll av statskommunvägar, 4. godkänna att jämkning mellan drift- ochbyggandeanslagen den statliga väghållningenfår ske i enlighet med vad jag har anfört, 5. godkänna vad jag har anfört omanvändningen av anslaget för tilläggsbidrag till drift av kommunala vägar och gator, 6. godkänna vad jag anfört omanvändning av anslaget för anskaffning av utmstning för hastighetsövervakning samt 7. godkänna att regeringen fårgöra den slutliga fördelningen på anslag av den besparing som jagförordat. 1989/90Utgift 1535451971 Reservation 607 300326 1990/91Anslag 1512000000 1991/92 Förslag 1588270000 Från anslaget betalas kostnader förbyggande av riksvägar samt lämnas bidrag till byggande av sådana statskommunvägar som är riksvägar. Från anslaget betalas vidare ränteutgifter för kredi ten i för utbyggnad av väg E 6, delen . Bidragsgivningen regleras genom förordningen (1988:1017) om statsbidrag till vissa vägar och kollektivtrafikanläggningar m. m. 4 1990/91. Ril 8 hemställer om ett anslag på 4170milj.kr. för budgetåret "-o 1991/92 avseende verksamheten . Jagberäknar medelsbehovet till I 588,3 milj. kr. beslutade den 13 maj1987 (prop. 1986/87:100 bil. 8, , rskr. 235) bl. a. att godkänna att enkredit inrättas i för finansiering av utbyggnaden av väg E 6som motorväg på delen och att kapitalkostnaden år 1987får belasta anslaget. Regeringen har hemställt attriksgäldskontoret inrättar krediten. Utbyggnaden av väg E 6 mellan StenungsundLjungskile pågår. Kapitalkostnaden för krediten beräknas uppgåtill 120 milj. kr. 1 förarbetena till det s.k. bärighetsprogrammetkonstaterades att broarna på 4 över , det s. k.Sandökomplexet inte skulle kunna upplåtas för de nya viktbestämmelserna.Samtidigt ansågs kostnaderna vara så stora att finansiering skulle ske isärskild ordning. Den totala kostnaden för en ny bro över harbedömts till ca . har av denna anledning hemställtdels att 50 milj. kr. anvisas för till fortsatta förberedelser förprojektet, dels att regeringen beslutar att fortsatta förberedelser förgenomförandet av projektet sker med utgångspunkt från att det får särskildfinansiering över statsbudgeten. Jag kommer i annat sammanhang för regeringenatt redovisa mina överväganden vad gäller en ny förbindelse överÅngermanälven. I följande sammanställning redovisas hurförbrukningen under anslaget beräknas i stort fördela sig för . Det ären uppgift för regeringen att göra den slutliga fördelningen. Byggande och bidrag till byggande av riksvägar 1 453 270000 Utrednings-och utvecklingsverksamhet 15000000 Kapitalkostnader för för väg E 6 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. till Byggande avriksvägar för /92 anvisa ett reservationsanslag på I , 2.godkännavad jag anfört om användningen av anslaget för att täcka kapitalkostnader förutbyggnader av väg E 6 som motorväg på delenStenungsund samt 3.ta del avvad jag anfört om en ny bro över . Byggande av länstrafikanläggningar Prop. 1989/90Utgift 764242 836 Reservation 634396 709 ''- 1990/91 Anslag 1041800000 1991/92 Förslag 1073 519000 Från anslaget betalas kostnader förbyggande av länsvägar och kostnader för investeringar ilänsjärnvägar. Vidare lämnas från anslaget bidrag till byggande av sådanastatskommunvägar som inte är riksvägar, till väg- och gatuanläggningar samttill spåranläggningar för kollektiv persontrafik och cykelleder. Vidare lämnasfrån anslaget bidrag till kollektivtrafikåtgärder som främjar miljö,energieffektivitet och samordning. Bidragsgivningen regleras genomförordningen (1988:1 017) om statsbidrag till vissa vägar ochkollektivtrafikanläggningar m. m. samt förordningen (1988:953) om statsbidragtill vissa investeringar som rör kollektiv persontrafik. Vägverkethemställer om ett anslag på 4030 milj.kr. för /92 avseendeverksamheten . Jagberäknar medelsbehovet till 1073,5 milj.kr. 1 följande sammanställningredovisas hur förbrukningen under anslaget beräknas i stort fördela sig för år1992. Det är en uppgift för regeringen att göra den slutliga fördelningen. Investeringari länstrafikanläggningar 966 519000 Bidragtill investeringar i trafikmedel m. m. Bidragtill byggande av cykelleder 20000000 har i en skrivelse ioktober 1989 tagit upp frågan om vem som skall bekosta investeringar som iförsta hand är betingade av lokal och regional trafik. 1 dagsläget kaninvesteringar i stomjärnvägsnätet som i första hand är betingade av lokal ochregional trafik till bekostas via anslaget för byggande av länstrafikanläggningar.Resterande andel får bekostas av resp. region. Investeringar i länsjärnvägarkan till bekostas via anslaget till byggande av länstrafikanläggningar.Detta förhållande kan enligt min mening medföra en suboptime-ring av regionensresurser och jag anser därför att även investeringar i stomjärnvägar avtidigare omnämnt slag inom ramen för tillgängligt anslag till bör kunnabekostas via anslaget för byggande av länstrafikanläggningar. Ril 8 Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att 1. till Byggande av länstrafikanläggningar /92 anvisa ett reservationsanslag på I . 2. medge att investeringar i stomjärnvägar som ärbetingade av lokal och regional trafik till skall kunna belasta anslaget för byggande av länstrafikanläggningar. Bidrag till drift och underhåll av statskommunvägar 1989/90Utgift 668100000 Reservation 558148000 1990/91 Anslag 595000000* 1991/92 Förslag 811400000 »Genomriksdagsbeslut (prop. 1989/90:88 bil. 2, TU27, rskr. 325) disponerar vägverket750000000 kr. (or bidragsäret 1991. Från anslaget lämnas driftbidrag tillstatskommunvägar samt väg- och gatuanläggningar för kollektiv persontrafik m.m.Bidragsgivningen regleras genom förordningen (1988:1017) om statsbidrag tillvissa vägar och kollektivtrafikanläggningar m. m. Vägverkethemställer om ett anslag på 1215 milj.kr. för /92 avseendeverksamheten . har i en skrivelse föreslagit att de medel somavsätts till forskning och utveckling för höjs till 1,9 milj. kr.Vägverket tillstyrker att så sker. De till forskning och utveckling anvisademedlen är enligt min mening till stor nytta för den kommunala väghållningen.Det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs är inriktat mot de speciellaproblem som gäller väghållningen i tätorter. Jag anser den föreslagna ökningenvara väl motiverad och föreslår därför att medlen till forskning och utvecklingökas till 1,9 milj.kr. Jag beräknar medelsbehovet till 811,4 milj.kr. Iföljande sammanställning redovisas hur förbrukningen under anslaget beräknas istort fördela sig för . Forskning och utveckling 1900000 Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bidrag till drift och underhåll avstatskommunvägar för /92 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar 1989/90Utgift 534184414 Reservation 286 518 348 1990/91Anslag 582000000 1991/92 Förslag 629 600000 Från anslaget lämnas bidrag till drift och byggandeav vissa enskilda vägar. Bidragsgivningen regleras genom förordningen(1979:788) om statsbidrag till enskild väghållning. Vägverkethemställer om ett anslag på 818 milj. kr. för /92 avseendeverksamheten . Jagberäknar medelsbehovet till 629,6 milj. kr. 1 följande sammanställningredovisas hur förbrukningen under anslaget beräknas i stort fördela sig för år1992. Administrationoch rådgivning 33 650000 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till drift och byggande av enskildavägar för /92 anvisa ett reservationsanslag på . : Särskilda bärighetshöjande åtgärder 1989/90Utgift 750 717 560 Reservation 295 923037 1990/91 Anslag 669900000 1991/92 Förslag 724 700000 Från anslaget betalas kostnader ochlämnas bidrag till vissa bärighetshöjande åtgärder på riksvägar och primära länsvägar samt på länsvägar i övrigt i , , , Västernorr lands, , och . Från anslaget läm nas även bidrag till byggande av vissa enskilda vägar i dessa län. bidragsgivning reglerasgenom förordningen (1979:788) om statsbidrag till Prop. 1990/91: 100enskild väghållning. Bidragsgivningen till statskommunvägar regleras ge- Bil. 8 nom förordningen (1988:1019) om statsbidrag till vissa vägar och kollektivtrafikanläggningarm. Vägverkethemställer om ett anslag på 1750 milj.kr. för /92 avseendeverksamheten . År1992 är det femte året i det av beslutade tioåriga investeringsprogrammetför bärighetsupprustningen av de allmänna vägarna i de s.k. skogslänen samt deviktigaste vägarna riksvägarna och de primära länsvägarna i övriga delar avlandet (prop. 1986/87:100 bil. 8, , rskr. En upprustning av broarnapå dessa vägar är nödvändig för att näringslivets transporter skall kunnatillgodoses och en viktig del i en fortsatt regional utveckling. Vägverketbeslutade , efter samråd med berörda näringslivsorganisationer,om en tioårig plan för de nödvändigaste upprustningsåtgärderna. Denna plan harunder reviderats. har sammanlagt 129 objekt åtgärdats.Mellanåren 1989 och 1992 beräknas sammanlagt 350 objekt åtgärdas. Jag beräknar medelsbehovet till 724,7 milj.kr. Iföljande sammanställning redovisas hur förbrukningen under anslaget beräknas istort fördela sig för . Bärighetshöjandeåtgärder 684800000 Bidrag till bärighetshöjande åtgärder på det 1991 har medel anvisats underanslaget för inköp av vågutrustning och byggande av fasta vågstationer. Det ärenligt min mening av stor vikt från såväl trafiksäkerhets- somvägslitagesynpunkt att gällande viktbestämmelser respekteras. Av dennaanledning anser jag att medel även fortsättningsvis skall anvisas för dettaändamål. Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Särskilda bärighetshöjandeåtgärder för budget /92 anvisa ett reservationsanslag på . : Försvarsuppgifter Prop. Ril 8 Chefen för försvarsdepartementet har tidigaredenna dag anmält att anslagen inom den ekonomiska planeringsramen förtotalförsvarets civila del kommer att behandlas i en proposition som kommer attföreläggas under våren 1991.1 avvaktan på detta föreslår jag attanslaget förs upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till : Försvarsuppgifter för /92 beräkna ettreservationsanslag på . () är central förvaltningsmyndighet för frågor om säkerheten i vägtrafiken.TSV skall särskilt samordna trafiksäkerhetsarbetet. Verket ansvarar också förbil- och körkortsregistreringen, frågor om körkort, frågor om trafik på väg,fordon och trafiksäkerhetsinformation. TSVs verksamhet finansieras helt med avgifter viaanslagen C 1. : Samordning, Trafikmiljö, Fordon ochTrafikant samt C 2. : Bil- och körkortsregister m. m. Statsmakternas styrning sker genom atttrafiksäkerhetsmål och ekonomiska krav fastställs. Underår 1989 omkom enligt polisens uppgifter 904 personer i vägtrafiken, 5 790skadades svårt och 17 741 skadades lindrigt. Jämfört med ökade antaletdödade och skadade. Den kraftigaste ökningen skedde liksom blandbilisterna. Om man jämför medmotsvarande period kan man skönja ett trendbrott. Enligt preliminärauppgifter har antalet dödade och skadade minskat. Antalet dödade under åretstio första månader uppgår till 556 personer, vilket är en minskning med ca 12%jämfört med motsvarande uppgifter för .