prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — Detväsentliga är att fortsatt har en stark ställning vad gällerstyrning av laboratoriet eftersom det är en väsentlig nationell resurs förfiskodlingens utveckling i . ochfiskeristyrelsens intresseområden överiappar delvis varandra i odlingsfrågoroch dessa organisationer är huvudintressenter i verksamheten. Detär dock tvivelaktigt om en sådan omorganisation skulle leda till lägrekostnader för staten som helhet. i Jämtlandslän: avstyrker att avvecklas.Fiskeristyrelsen bör även fortsättningsvis ha huvudmannaskapet. kommun: Bräckekommun ser med förvåning på statskontorets förslag. Det är faktiskt inte mer än7 år sedan anläggningen invigdes. Den genomförda investeringen låg då på 22milj. Anläggningen har sedan kompletterats så att den totala investeringeni dag ligger på 30 milj. kr. En avveckling av verksamheten känns därför direktogenomtänkt. räknas även som "nationell tillgång" förfiskforskningen, eftersom den är den enda nationella försöksanläggningen förlaxfiskar i inland. För kommunens delrepresenterar anläggningen 12 arbetsplatser i en utsatt bygd, ett högt PR- ochstatusvärde, ett lyft vad gäller kompetens i bygden samt en attraktion förturistnäringen. Inget av det nämnda är lätt att ersätta. StiftelsenVattenbruksutveckling: Stiftelsen motsätter sig mycketbestämt en nedläggning av . Skulle så ske rycksförutsättningarna för Stiftelsens verksamhet undan. Därigenom skulle ocksåfiskodlarnäringens möjligheter att övervinna rådande ekonomiska kris försvårasoch dess långsiktiga utvecklingsmöjligheter allvariigt undergrävas. Kälarnebör i stället utan vederlag överlämnas till så att styrelsenkan få ett totalansvar för stationens kostnader. 1990/91:87 Bilaga 2 UndersökningsfartygetArgos bör finansieras över ett eget anslag via användarna. Anslaget bör gemöjlighet till investeringar. En översyn av bemanningsavtalet för Argos ochöverföring av fartyg möjliggör besparingar. institut: har en av landets största enheter då det gällerundersökningar av och tillämpad forskning om havets tillstånd, förändringaroch miljö. De viktigaste externa avnämarna för SMHIs tjänster, som bygger pånyttjande av Argos, är , och den naturvetenskapligaforskningen. Samarbetet med har en särställning. Istatskontorets utredning , 1982:34, föreslogs 23 1990/91. 1 .saml Nr 87 att hydrografiansvarel iSverige skulle samordnas inom en myndighel, Prop. 1990/91:87 , vilketinnebar att behov inle längre skulle erhållas Bilaga 2 genomegna mätningar utan genom krav på . Statskontorels förslag fullföljdes i"Betänkande av utredning om fiskeriadministrationen" Ds Jo 1984:7,och genom beslut överfördes hydrografiskaverksamhei till . Förväntad besparing uppnåddes budgetåret1986/87 genom successiva rationaliseringsåtgärder. krav påSMHI har fortlöpande faslslälUs vid en åriig dialog och enligt SMHlsuppfattning är samarbetet gott. SMHIsnyttjande av u/f Argos utgörs helt av den hydrografiska verksamhet, inkl.naturvårdsverkets övervakningsprogram för den miljön, som överfördesfrån till . Anslag för detta nyttjande överfördesdock inte till med anledning av att redarfunktionen förforsknings/undersökningsfartyg i var under utredning. I ställetföreslogs enligt "Betänkande ...", Ds Jo 1984:7, alt fiskeristyrelsentills vidare skulle ställa undersökningsfartyg till SMHIs förfogande imotsvarande utsträckning som då verksamheten bedrivits inom . /86 fick i uppgift att ställafartygstid till SMHIs förfogande tills dess att ett samordnat utnyttjande av destatliga undersökningsfartygen var organiserat. 1988 tillregeringen om samordnat nyttjande av undersökningsfartygen föreslås för Argosinga förändringar vad gäller SMHIs nyttjande. Denverkliga fördelningen av fartygstid överenskommes i samband med attfartygsprogrammet fastställes. Kraven på fartygstid bygger påundersökningsprogrammens långsiktiga behov och möjligheten till ett gemensamtnyttjande, vilket är så effektivt som möjligt. Den praxis som tillämpades vidfördelning av fartygslid mellan interna fiskeristyrelse-projekl har sedan år1985 fortsatt att gälla även de verksamheter som överförts till SMHI.Utredningens beskrivning när det gäller avtal om fördelning är inle korrekt. SMHIbehöver för sin hydrografiska verksamhet, där ochnaturvårdsverket är huvudavnämare, tillgång till undersökningsfartyg i sammaomfattning som . Medel för detta finns sedan omorganisationen år 1985inom . motsätter sig inte att dessa medel överförs i fortsättningen användas för köp av fartygstid men föreslåri första hand att nuvarande system för nyttjande av Argos bibehålles. Attfördela kostnaderna efter det faktiska nyttjandet innebär ingen besparing förstatsverket. Begränsas möjligheterna för att disponera Argos får detta somdirekt följd att inte kan tillhandahålla den information om havet, somfiskeristyrelsen behöver för sin biologiska verksamhet. Fiskeristyrelsen:Fiskeristyrelsen arbetar med att ytterligare rationalise ra driften av Argos. Således pågår diskussioner med om utökat samutnyttjande. Statskontoret har förutsatt att 2,5 milj. kr. skulle kunna sparas på omförhandling av avtalet med besättningen och ytterligare ratio naliseringar. Del är ungefär halva lönekostnaden. Detta är orealistiskt. Besparingspotentialen är betydligt mindre. Det avtal som finns är ett 354 hängavtal tillStorsjöavtalet och alltså nära anknutet till det avtal statskon- Prop.1990/91:87 toret åberopar. Möjligen bygger utredningens uppfattning påmissförstån- Bilaga 2 det att Argos alltid skulle drivas med 18 mansbesättning. Beroende på undersökningsuppgift växlar besättningen mellan 9 och15 man. När man i handelsflottan ombord har etl visst antal finns dessutommotsvarande antal som utbytesbesättning i land. Argos besättningsantal ärdimensionerat dels för att föra fartyget, dels för att biträda vidundersökningsarbetet. Kökspersonalen har alt utöver besättningen svara förmathållningen för upp till tolv forskare ombord. Ombesparingsmålet skall nås måste Argos drifttid minskas per år.Det stora behovet har gjort att den ökat från32 . Det kan innebära upp till en halvering av fiskeristyrelsensanvändning av Argos vilkel medför att inte kan uppfyllainternationella åtaganden och att prognosarbetel i fråga om beståndsuppskattningarförsämras. En överföring av Ancylus till fiskeristyrelseninnebär en rationalisering, som något förbättrar situationen, men Ancylus harbara två mans besättning så effekten blir begränsad. Detbör i sammanhanget framhållas att Argos är enda utsjögå-endeundersökningsfartyg och att kraven på svenska undersökningar i den marinamiljön sannolikt kommer att öka avsevärt framöver. Det gäller t. ex. iNordsjön. Detär en fördel, som statskontoret föreslår, att Argos får en egen budget som germöjlighet också till investeringar. Det blir då också lättare att redovisaArgos verkliga kostnader i samband med att andra nyttjare, som ochnaturvårdsverket, skall betala för sin användning av fartyget. Fiskeristyrelsentillstyrker detta förslag. : SNV vill erinra om överenskommelsen rörande utnyttjandet avArgos som kom till stånd i samband med att vissa verksamheter 1985 fördes över till . behöll viddetta tillfälle kostnadsansvaret för Argos, varvid SNV och kostnadsfrittskulle få tillgång till, och utnyttja Argos även fortsättningsvis. Om dettaförhållande nu skall ändras, fordras all särskilda medel tillförs SNV för detlaändamål. SNVhar fått tillgång till Argos för löpande undersökningar inom ramen förden utsjöövervakningsom bedriver med vissa bidrag från SNVsmiljöövervakningsprogram (PMK). Därutöver har verket endast utnyttjat Argos förvissa engångsinsatser. Sverigeär genom internationella överenskommelser bundet att utföra visshavsmiljöövervakning. Detta gäller främst den utsjöövervakning som sker medutnyttjande av Argos. SNV ser därför ett fortsatt stort behov av att hatillgång till Argos för miljöövervakningsändamål. del av SNVs forskningsverksamhet bedrivs vid olikauniversitetsinstitutioner. Samarbete planeras mellan de tremarina forskningscentra vid universiteten i , och Umeå ochkustbevakningen. : Vi anser det nödvän digt med ett intimare samarbete med undersöningsverk- 355 samhet i olikahavsområden. har ett dokumenterat behov av Prop. 1990/91:87större tillgång på undersökningsfartyg. har ett oceangåen-Bilaga 2 de fartyg, , som genom brist på medel endast utnyttjas ca180 dagar . Statskontoret vill nu spara ytterligare 2,5 milj. kr. I stället borde en dubbelbesättning anställas så attverksamheten kunde utökas och universiteten få fartygstid för egnaexpeditioner. I den gjorda utredningen av professor vidSMF, som är utförd på uppdrag av UHÄ, visas klart på det stora behov somuniversitetsforskare har av stora undersökningsfartyg. Även omkustbevakningens fartyg till viss del kan utnyttjas, borde fiskeristyrelsenmedverka till att Argos verksamhet kunde utökas med per åroch då företrädesvis för universitetsforskares räkning. : I avsnittet 16.5 rörandeforskningsfartyg redovisas en tabell på s. 72 över forskningsfartyg. Dennatabell är grovt missvisande eftersom endast Argos och möjligen Svanic, som docksnart faller för åldersstrecket, kan anses vara forskningsfartyg ikonventionell mening. Övriga båtar saknar betydelse annat än för kust-bundenverksamhet. Vidare säger rapporten att det för forskningsfartygen (läs Argos)skulle vara "svårt att förena myndigheternas starkt schemalag-da utsjöverksamhetmed universitetens mera oregelbundna verksamhet". Detta påstående saknargrund. Problemet med Argos är att inte har kunnat bestämma sigför om Argos skall anses vara en nationell resurs eller ett rentfiskeriundersökningsfartyg. Beroende på styrelsens aktuella budgetsituation harman genom att hänvisa till andra intressenter försökt finna pengar tilldriften. Detta har inneburit att man mer eller mindre motvilligt funnit sigtvungen att tillgodose "andra behov". Däremot har man inte varitvillig att låta dessa intressenter delta i planeringen av fartygels användande.Från universiteten har vi därför intagit hållningen att fiskeristyrelsenrimligen skall ha ett eller flera fiskeriundersökningsfartyg för att lösa sinamyndighetsuppgifter, men inte hänvisa till universitetens behov för dessfinansiering om inte nyttjandet samplaneras med universiteten som likvärdigapartners. Denna situation har lett till att universiteten vänt sig tillkustbevakningen för att därigenom få en redare med goda personella ochmateriella resurser. Fiskeristyrelsensbehov av fiskeundersökningar bör därför hållas isär, från Argos övrigautnyttjande, när förslag läggs om att Argos skall finansieras via ett särskiltanslag. Möjligheten att hyra kommersiella fiskefartyg förfiskeriundersökningsverksamheten bör vägas mot kostnaderna för Argos fortsattadrift. Vidare bör möjligheten att anlitas som redare för Argosi framtiden påtalas. I motsats till vad som anges i statskontorets rapportfinns det enligt vårt synsätt stora samordningsvinster att hämta ifartygsutnytljandet. Men dessa samordningsvinster kan bara göras om fartygenhandhas av en organisation som är stor nog att tillåta flexibilitet ifartygets utnyttjande. : För u/f Argos föreslås ett samordnande med utnyttjandet av Ancylus och en effektivisering av drift samt större andel externfinansiering. Möjligheten för forskningen att utnyttja Argos har länge varit ett stort problem, framför allt att få tid under 356 önskade perioder.Förslaget ger här inga förhoppningar till förändringar, men vi stöder ändåförslaget att särskilt anslag inrättas, att personalavtalen ses över, liksomatt övriga användare skall finansiera sitt utnyttjande. Genom ettförhoppningsvis utökat samarbete mellan och de tre marinaforskningscentra, kan möjligtvis också ett samutnyttjande av fartygstidåstadkommas. : Förbundet har heller inget att erinra om att det görs en översynav bemanningsreglerna för undersökningsfartyget i enlighet med avfiskeristyrelsen lidigare framfört förslag. Styrelsen bör också öka sinmålstyrning av Argos, dvs. klart avgöra vilka uppdrag som måste utföras genominternationella åtaganden och vilka uppgifter som skall göras nationellt. Manbör också klart kunna uttla att provfiske-försök kan utföras med tjänstemänombord på utvalda fiskefartyg. Effektiviteten skulle i varje fall inte minskapå detta område om denna flexibilitet kunde införas. Detta är vanligt iett flertal . : tillstyrker att Argos förs påett särskilt anslag. Prop.1990/91:87 Bilaga 2 Fiskenämndernasförvaltningsanslag minskas med 3 milj. kr. Länsstyrelserna bör överta defrågor som fiskenämnderna har . Samtligafiskenämnder avstyrker förslaget om att minska fiskenämndernasförvaltningsanslag. Fiskeristyrelsen:Riksdagen har i beslut och betonat vikten av attfiskenämndernas kompetens och lokalkännedom tillvaratas på länsnivå. Riksdagenhar också uttalat attlänsanknytna fiskefrågor skall handläggas avde nya länsstyrelserna och att det vid varje länsstyrelse skall finnas enlänsexpert för sakområdet fisk. Fiskeristyrelsenkonstaterar att utredningens förslag innebär kraftiga besparingar i denregionala fiskeadministrationen. Flera fiskenämnder riskerar att få sinaresurser reducerade . Därmed urholkas fiskekompetensen i den nyalänsstyrelsen. Deföreslagna nedskäraingarna drabbar den regionala fiskeadministrationens arbetepå ett påtagligt sätt. Viktiga mål i fiskeripolitiken äventyras.Förutsättningarna för en rationalisering av verksamheten är begränsade.Nedskäraingarna kommer därför att medföra sänkt kvalitet i ärendehanteringeneller längre handläggningstider. Detta kan t. ex. leda till spridning avfisksjukdomar med svåra konsekvenser för matfiskodling och vildfisk. Ennedskärning enligt förslaget kommer också att drabba projektverksamheten somsyftar till att utveckla fisketurism, småskalig uthyrningsverksamhet,kombinationsföretag med inslag av fiskförsäljning och vattenbmk m.m. Dessaverksamheter spelar sammantaget en stor roll för sysselsättningen iglesbygdsområden. Besparingarnakommer i första hand att beröra de nya länsstyrelserna som den I juli 1991övertar det regionala ansvaret för fiskefrågoma. 24 1990/91. planerar nu sin framtidaorganisation och verksamhet. Det bör därför i Prop. 1990/91:87 huvudsakvara länsstyrelsernas sak att uttala sig om behovet av resurser Bilaga 2för alt inom fiskets område följa upp de nationella målen och främjautvecklingen i länet. Fiskeristyrelsenär utifrån sin centrala roll naturligtvis beroende av att det finns tillräckligkompetens och tillräckliga resurser på fiskets område i de nyalänsmyndigheterna. Styrelsen bedömer att efterfrågan på deras tjänster frånkommuner, organisationer, allmänheten m.fl. inte kommer att minska, snararetvärtom. Fiskeristyrelsendelar inte statskontorets bedömning att tillkomsten av nya fiskevårdsområdenskulle leda till minskade arbetsuppgifter vid länsstyrelserna. Aktivafiskerättsägare, som i samverkan ställer sina vatten till allmänhetensförfogande, innebär också ökade krav på insatser i form av tillståndsgivning,rådgivning och slöd. LONkan inte biträda statskontorets förslag till dimensionering, dvs. denreducering som föreslås av fiskenämndernas förvaltningsanslag vid överföringentill länsstyrelserna. Statskontoret pekar här på att det görs vissaeffektivitetsvinster och att vissa uppgifter bortfaller. Det är därför rimligt,säger man, att minska antalet årsarbetskrafter från ca 38 till ca 28. LONdelar uppfattningen att det uppstår effektivitetsvinster men det gäller endastde administrativa uppgifter som utförs på central nivå. Frågan om minskadeuppgifter har berörts tidigare. Enligt LONs mening har statskontoret inte visatatt verksamheten kommer att förändras så att det nuvarande förvaltningsanslagetkan reduceras utan att förutsättningarna för länsstyrelserna att göra angelägnainsatser på området i motsvarande mån försämras. LONhar samma uppfattning som centrala organisationskommittÄn för en ny statliglänsförvaltning gett uttryck för i sin skrivelse till chefen förcivildepartementet rörande resursfrågoraa för den nya , nämligenatt fiskenämndernas nuvarande resurser skall föras över till länsstyrelsernasförvaltningsanslag fr. o.m. den Ijuli 1991. : Det är däremot mindre tillfredsställande att man vill avskaffade länsvisa fiskenämnderna. Senast i yttrande överbetänkandet (SOU 1989:56) om fiskprisreglering och fiskeadministrationopponerade sig verket mot dåvarande förslag att avskaffa nämnderna, inte minstmed hänsyn till fritidsfisket. framhöll alt även omkommunerna kunde förmås att ta över en del av samhällsansvaret för detta fiske,kvarstår behovet av bl.a. en regionalt förankrad rådgivning och samordning avåtgärder över kommungränserna. Dessa uppgifter ligger pålänsfiskenämnderaa. Ingentinghar i sak inträffat som ger SNV anledning att ändra sin principiella syn i frågan. I motsats till statskontoret kan verket inte se hur lokala fiskevårdsområden (för ett vatten/vattendrag eller del 358 därav)skulle kunna överta länsfiskenämndens funktion. Behovet av regio- Prop.1990/91:87 nalt anpassad rådgivning, stöd och styrning, harsnarare ökat i taktmed att Bilaga 2 antalet fiskevårdsområden har blivit allt fler. Omnu fiskenämnderna trots allt avvecklas och deras uppgifter överförs tilllänsstyrelserna, synes statskontorets förslag om en särskild länsexpert förfiske vara att föredra, förutsatt att denne får en frislående ställninggentemot i frågor som rör det egna verksamhetsområdet. Såuppfattar också verket statskontorets förslag. I betänkandet poängteras attlänsexperten måste stå fri från övriga vid yttranden i vattenmål. Statskontoretanser utan nämnvärd argumentering att man vid en överföring av(läns)fiskeexperterna till länsstyrelserna kan spara tio tjänster. SNV anseratt man i samband med en överföring bör låta resp. länsstyrelse precisera sittbehov av expertis och först därefter bestämma hur många experttjänster somskall inrättas och hur de bör fördelas på resp. län. Det är inte säkert attexperterna är optimalt fördelade på länen. : När de nuvarande fiskenämnderna försvinner blir det nödvändigtatt ersätta den med (minst) en länsexpert på fiskefrågor vid varjelänsstyrelse. Det är nödvändigt att intensifiera övervakningen avfiskodlingar, fisktransporter och fiskutplanteringar om inte spridningen avnya, allvarliga smittsamma fisksjukdomar skall äventyra såväl den vilda som denodlade laxens möjligheter att fortleva. Härtill krävs god lokalkännedom, varförvattenfall med oro ser på den planerade nedrustningen av den lokalafiskeriadministrationen. Statistiskacentralbyrån: Fiskenämnderna utnyttjas av SCB dels för att erhållaunderlag till statistik över det yrkesmässiga fisket i sötval-ten och dels vartfemte år i samband med fiskeriräkningar och då för uppgifter om fiskarkåren.Oavsett hur fiskeadministrationen organiseras på det lokala planet är detväsentligt för SCB att även kunna utnyttja lokal kännedom i sambandmed fiskeriräkningar och för uppgifter om sötvattensfisket. : Förslaget all länsstyrelserna ska överta fiskenämndernas uppgiftermedför samordningsfördelar, bl. a. i frågor som rör utvecklingen av det lokalanäringslivet. : Förbundet anser det vara viktigt att man även i den nyaorganisationen inom länsmyndigheterna tillser att yrkesfisket på samma sättsom tidigare blir representerat. : Det är viktigt att fiskets alla frågor ävenfår en stark statlig regional förankring. Förbundet finner det lämpligt attdessa handläggs av länsstyrelserna. Det är emellertid angeläget att sammapersonalresurs som finns på fiskerinämnderna bibehålles. Vidare attfisket får en egen enhet inom och att det till denna knyts en referensgmppmed företrädare för olika intressen. : Vi anser att det i detta läge är fel att detaljstyra antalet fiskeritjänstemän mitt under pågående samordning av länens förvaltningar. Det måste vara varje länsstyrelses angelägenhet att bygga upp sin egen fiskekompetens, utifrån de arbetsuppgifter och den betydelse resp. fiskenämnd har haft. Vi vill också understrykaatt fiskerikonsulenterna på länsnivå sköter den yttersta rådgivningen påfiskets område. Här finns en ovärderlig kompetens och en stor resurs förinsjöfiskets utveckling och fisketurismens ökade betydelse. i Jämtlandslän: tillstyrker att länsstyrelserna övertar fiskenämndernasnuvarande ansvarsområden och arbetsuppgifter. avstyrker attfiskenämndernas förvaltningsanslag skärs ned med 3 milj. kr. Prop.1990/91:87 Bilaga 2 Lantbmksnämndernasförvaltningsanslag minskas med 4 milj. kr. : avstyrker det besparingsförslag på 4 milj. kr. somföreslås beträffande lantbruksnämndernas förvaltningsanslag i den del delbygger på att antalet årsarbetskrafter på fiskenämnderna minskas från ca 38till ca 28. I anslutning till detta vill anföra följande. LONhar förståelse för att statsmakterna av olika skäl måste göra neddragningar avpågående verksamhet och att detta också gäller verksamhet som länsstyrelsernabedriver. Men sådana förslag bör för att kunna hanteras på ett riktigt sätt avmyndigheterna grundas på konkreta beskrivningar av på vilket sätt verksamheteni så fall skall förändras och hur besparingarna skall tas ut på berördamyndigheter. Av den nämnda besparingenpå 4 milj. kr. tycks neddragningen av personalresurserna svara för ca 3,3 milj.kr. Därutöver räknar statskontoret med att en administrativ besparing i nuberört avseende skall uppstå på ca . då lantbruksnämndens ochfiskenämndens uppgifter förs över till den nya . kan inte taställning till denna del av besparingsförslaget eftersom det inte finns någrauppgifter i rapporten om hur beloppet har räknats fram. I sammanhanget vill LONemellertid peka på att statskontoret i en särskild rapport (1990:18) tillcentrala organisationskommittén för en ny regional statlig förvaltning harbedömt det möjligt att i den nya göra administrativa besparingarpå 42 milj. kr. Det underlag som ligger till grund för beräkningarna avbesparingar inom lantbrukets område förefaller omfatta även de resurser som avsättsför fiskenämndernas verksamhet. Det innebär i så fall att denna typ av besparingar,dvs. stordriftsfördelarna m. m., redan är intecknad. Lantbruksnämndeni : Vi utgår från att det också fortsättningsvis kommer attfinnas 1 länsfiskekonsulent i vårt län. Han kommer då enligt vår uppfattningatt behöva service i ungefär samma omfattning som , dvs. sammanlagt knappten årsarbetskraft. fiskerilån och övrigi statligt stöd minskar kan den administrativaservicen dras ned i motsvarande mån. Vi måste dock framhålla att större delen av vårtarbete med fiskerilånen utförs efter lånens beviljande Prop. 1990/91:87 och utbetalande och inle upphör förrän lånen slutamorterals. Ivårt län är fiskeexpertens organisatoriska placering ännu inte avgjord. Etl avde aktuella alternativen är att han placeras på lantbmksenheten. Vi har i vårtyttrande utgått från detta alternativ. D. Soliditetsmål Prop. Isamband med bolagiseringen av de statliga affärsverken har fråga uppkommit omvad som är ett lämpligt soliditetsmål för de nya bolagen. Ur statens-ägarenssynvinkel är det angeläget att inte soliditeten är för hög eftersom ambitionenär att bolagen skall tillgodose sitt behov av lånemedel på den öppnakapitalmarknaden. A andra sidan får naturligtvis inte soliditeten vara så lågatt tvivel uppstår om bolagens betalningsförmåga. DennaPM innehåller några principiella synpunkter på vad som menas med soliditet,kommentarer till hur ett antal svenska börsbolag definierar sin soliditet samthur man kan gå till väga för att bestämma soliditetsmål för de statligaaffärsverken. 2 Rörelserisk och finansiell risk Soliditetbmkar ofta betecknas som ett mått på ett företags långsiktigabetalningsförmåga. Mer korrekt är att säga att soliditet mäter ett företagsfinansiella risk. En hög soliditet innebär att den finansiella risken är lågoch omvänt. Denfinansiella risken är en del av företagets totala risk som inte bör bedömasoberoende av företagets rörelserisk. Rörelserisk tar sig därvid uttryck i att detöverskott som rörelsen ger inte kan förutsägas med säkerhet. En prognos över denärmaste årens överskott tar sig visseriigen normalt uttryck i att man angerdet mest sannolika utfallet.