prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Myndigheter som regelverket tillämpas på bör därefter själva beslute omhumvida stöd skall begäras från en stetlig servicemyndighet förlokalförsörjning. Förfestighetsförvaltande myndigheter bör vissa riktlinjer ges i fråga omhandläggning av investeringar, beloppsgränser m.m. En viss anpassning måstegöras till de olika sektoremas fömtsättningar och planeringssystem. Särskiltgäller dette affärsverken samt myndighetema inom försvarsdepartementets område. Byggnadsstyrelsensnuvarande monopol på steflig lokalförsörjning upphör i och med genomförandet avden föreslagna ordningen för de stetliga myndigheternas lokalförsörjning.Därmed ändras fömtsättningama för den verksamhet som idagsvarar för. Enligt min mening är förändringama så vittgående attbyggnadsstyrelsen måste ombildas när myndighetema överter ansvaret förlokalförsörjnings-uppgiften. Utgångspunktför den organisatoriska förändringen är att renodla de uppgifter sombyggnadsstyrelsen har. Det handlar om att separera servicefunktionen från ägar-och förvaltemppgiften vilket innebär att nuvarandeinstmktionsbundna uppgifter delas upp. De är uppdelade på de trehuvudområdena lokalförsörjning, fastighetsförvaltning och byggproduklion.Huvudområdena är organiserade så att de utan alllför storaövergångsproblem kan delas upp på olika organisationer Ioch med att de lokalbmkande myndighetemas ansvar och befogenheter vidgas ochatt de ges möjligheter att beslute om sin egen lokalför-söijning fullt ut,kommer det att finnas ett behov att säkerstella ett kompetent agerande hosmyndighetema. Många myndigheter kommer inte att skaffa sig egen kompetens utankommer huvudsakligen att köpa kompetens. Det kommer därmed alltjämt att finnasbehov av en servicemyndighet som i marknadsmässig konkurrens, kan utförauppdrag åt de myndigheter som efterfrågar denna typ av tjänster. Föratt regering och riksdag ska kunna te stellning till myndighetemaslokalkostnader i den årliga budgetprocessen, är det också nödvändigt att detfinns en stebsfunktion som kan tillhandahålla underlag fördessa bedömningar Jagförordar således att ombildas till en efterfråge- styrd servicemyndighet för lokalförsörjningsfrågor . Prop.1990/91:150 Denna myndighet skall även kunna fungera som ett stebsorgan föratt Bilaga 1:1 tillhandahålla lokalkostnadsunderlag till regeringen. Detkrav på konkurrensneutralitet som mitt förslag innebär fömtsätter attbyggnadsstyrelsens nuvarande ägarfunktion, dvs. förvaltningen av de stetsägdafastighetema, avskiljs från serviceuppgiften. I dette sammanhang bör prövas omen bättre organisationsform kan uppnås för samordning mellan olikafestighetsförvaltande myndigheter, utan att lokalbmkande myndigheters ansvaroch befogenheter för verksamheten inskränks. organisation och associationsform för förvaltningsuppgiften bör varagenomförd som den nya servicemyndigheten bildas, dvs. den 1juli 1992. Vidarebör även ägandefunktionen för det stetliga mark- och fastighetsbeståndet inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde överföras till denna för stetensterkte ägar- och förvalterfunktion. Ansvars-och kompetensfördelningen inom lokalförsörjningen för det militera försvaretskiljer sig i flera avseenden från vad som tillämpas inom den övrigastetsförvaltningen. De lokalbmkande myndighetema har således redan idagansvaret för och befogenheterna att beslute om sin lokalförsörjning ochfestighetsförvaltning. inom det militera försvaret äridag en integrerad del av freds- och krigsorganisationen. Eventuellakonsekvenser för denna del bör klarläggas under det fortsatte arbetet. FortF ärfrämst en servicefunktion för byggproduklion och byggadministration samt enstebsfunktion åt regering och riksdag. Vidare har FortF en unik ochsammanhållen kompetens inom befästnings-området och inom fortifikatoriskforskning. En viktig fråga i det fortsatte arbetet bör därför vara att övervägavilken kompetens som erfordras inom försvarsdepartementets verksamhetsområdeoch hur den bör organiseras. Inom försvarsdepartementet bereds för närvarandedirektiv till en översyn av myndighetsstmkturen m.m. Inom ramen för dennaöversyn bör dessa frågor beredas. Jag har i denna fråga samrått med chefen förförsvarsdepartementet. 10.3 Effektivare statlig fastighetsförvaltning I1991 års budgetproposition (bil. 1) under avsnittet särskilda frågor har jagvidare redovisat mina överväganden om en aktivare förmögenhetsförvaltning isteten. Regeringen disponerar betydande tillgångar. Förvaltningen av denstetliga förmögenheten är av stor betydelse för stetsbudgeten. Genom att ökaavkastningen på existerande tillgångar och genom omdisponering av tillgångarkan resurser frigöras för andra stetsningar, t.ex. investeringar iinfrastmktur. bör stetens balansräkning konsoliderasdels med avseende på vad steten bör äga, dels med avseende på de bibehållnatillgångamas värdering och avkastningsnivå. Konkurrensutsatte verksamheter böråsättes avkastningskrav motsvarande kraven på marknaden. Steten bör även seöver de organisatoriska formema i syfte att åstedkomma en effektivareförvaltning och en högre avkastning. Regeringenhar i sin skrivelse till (1990/91:50) om åtgärder Prop. 1990/91:150för att stebilisera ekonomin och begränsa tillväxten av de offentliga Bilaga1:1 utgiftema bl.a. tegit upp nödvändigheten att effektivisera den steUigaförmögenhetsförvaltningen för att öka avkastningen. Regeringen konsteterarockså i skrivelsen att åtgärder som att göra om stetens vattensfallsverk tillaktiebolag, uppvärdera domänverkets tillgångar och att ålägga byggnadsstyrelsenett högre avkastningskrav, innebär att stetens tillgångar förvalteseffektivare. Enväsentlig del av de samlade stetliga förmögenhetstillgångama utgörs avfastigheter som förvaltes av och försvarsmakten. En effektiviseringav stetens samlade festighetsförvaltning är därför en viktig åtgärd i syfte attförbättra förvaltningen av stetens samlade tillgångar Enligtmin mening underlättes en effektivisering, om verksamheten bedrivs i mermarknadsmässiga former, bl.a. genom att steten som ägare av tillgångama stellermarknadsmässiga avkastningskrav. Vidare bör en översyn av det samladefastighetsbeståndet genomföras och organisatoriska fömtsättningar skapas fören mer enhetlig ekonomisk stetlig festighetsförvaltning. I dette sammanhang böräven den stetliga bygg-produktionen och egenregiverksamheten behandlas. Detföreslagna regelverket för lokalförsörjning som jag redogjort för,medför att förvaltningsmyndighetema blir lokalhållare för sin egen verksamhet.Myndighetema kan efter det att den nya ordningen är genomförd fritt vända sigtill private festighetsägare. Förändringen ställer nya krav på den stetligafestighetsförvaltningen och dess konkurrenskraft. Vidarekommer kravet på konkurrensneutralitet innebära att byggnadsstyrelsensnuvarande ägarfunktion, dvs. förvaltningen av de stetsägda festighetema, böravskiljas från serviceuppgiften. ger sammanteget möjligheter till attsamordna och sterka den stetliga ägarfunktionen och ge förvaltningsuppgiften enenhetligare behandling mellan den civila stetsförvaltningen och försvarsmakten. Motdenna bakgmnd anser jag att fömtsättningama för att driva hela eller delar avden stetliga festighetsförvaltningen i aktiebolagsform bör prövas.Arbetsinriktningen bör vara att en bolagsbildning sker per . Ensådan ombildning omfetter emellertid många deteljfrågor och är i mångaavseenden komplex till sin natur. Bl.a. finns fastigheter som har varit istetens ägo och där ett flertel restriktioner finns vad avserfastighetemas utnyttjande. Vid ett överförande av fastighetema till ett ellerflera stetliga bolag är det enligt min mening nödvändigt att tillse att berördasamhällsintressen tillgodoses. Ensärskild arbetsgmpp inom bör utses för att lägga fram förslagtill lösningar i dessa frågor. Jag avser att senare återkomma med förslag tillregeringen om inriktning och organisation för den stetligafastighetsförvaltningen. Frågan bör därefter slutgiltigt understellas riksdagensprövning. I samband därmed avser jag att återkomma till regeringen med förslagom att tillsätte en organisationskommitté med uppgift att förberedagenomförandet av de organisatoriska förändringama. 10.4 Genomförandet av ett nytt regelverk Detnya regelverket för myndighetemas lokalförsörjning skall i princip kunnatillämpas på samtliga förvaltningsmyndigheter. Övergången till denresultetorienterade budgetprocessen är förutsättning för en mer effektivresursanvändning för förvaltningsmyndighetema. Då omläggningen även innebär endel praktiska problem är det lämpligt att den inom den civilastetsförvaltningen kopplas till att förvaltningsmyndighetema erhållerramanslag. innebär således att övergången bör ske successivt. Regelverketskall börja tillämpas fr.o.m. . Myndigheter som regelverkettillämpas på, skall själva beslute om humvida stöd skall begäras från denstetliga servicemyndigheten för lokalförsörjning. I avvaktan på attservicemyndigheten inrättes bör regeringen uppdra åtbyggnadsstyrelsen att redan fr.o.m. interimistiskt upprätthållaen servicefunktion som vid behov kan te uppdrag från myndighetema pålokalförsörjningsområdet. bör vidare redan under budgeteret1991/92 genomföra de åtgärder som behövs för att så långt som möjligt separeraägar- och förvalterfunktionen från servicefunktionen. 1990/91:150 Bilaga 1:1 Sammanfattningsvisföreslår jag följande: 1.Myndighetemas ansvar ochbefogenheter i lokalförsörjningsfrågor vidgas och myndighetema ges möjligheteratt beslute om sin egen lokalförsörjning fullt ut. Myndighetema bör genomgåendevara lokalhållare för den egna verksamheten. nuvarandemonopol som lokalhållare för stetsförvaltningen upphör. 2.Byggnadsstyrelsen ombildas för att säkerstella att myndighetema ochregeringen har tillgång till kompetens i lokalförsörjningfrågor. Servicemyndighetenbör vara efterfrågestyrd och ges fömtsättningar att agera konkurrensneutralt. 3.Fömtsättningama för att drivahela eller delar av fastighetsförvaltningen i aktiebolagsform bör snarastprövas. Arbetsinriktningen är att en bolagsbildning skall kunna ske per den 1juli 1992. Jaghar för avsikt att återkomma till regeringen i fråga om organisatoriskakonsekvenser och en lämplig associationsform för den stetligafastighetsförvaltningen. 11 Konsekvenser för de statliga myndigheterna av Prop-1990/91:150 införandet av särskild löneskatt '' - Somett led i skattereformen föreslogs en särskild löneskatt på förvärvsinkomstersom inte till någon del gmndar rätt till socialförsäkringsförmåner (prop.1989/90:110, SkU30, rskr. Förslaget innebar ett principielltställningstegande till att en sådan skatt även skall tes ut på arbetsgivareskostnader för arbetstegares tjänstepensionsförmåner Regeringenhar i prop 1990/91:166 föreslagit en särskild löneskatt på pensionskostnader om22,Förslaget avses träda i kraft men tillämpas fr.o.m. den16 . kommer att behandla propositionen. Propositionenomfatter även stetliga arbetsgivare vilket innebär att särskild löneskatt skalltes ut på utbetelda otryggade pensioner. Effektemaav införandet av denna skatt har inte varit möjliga att beakte i samband medbudgetering av myndighetemas förvaltningsanslag för budgeteren 1990/91 och1991/92. Jag föreslår därför att betelning av löneskatt som skall tes ut påutbetelda otryggade pensioner, avseende budgetåren 1990/91 och 1991/92, istället görs samlat från tillgängliga medel på inkomsttitel Stetligapensionsavgifter, netto. Dennalösning bör ses som tillfällig då principen är att den arbetsgivare hos vilkenpension tjänats in svarar för den skatt som avser utbeteldapensioner dvs. arbetsgivare på myndighetsnivå. Jag avser därmed att återkomma isamband med budgetpropositionen 1992 med förslag i denna fråga. 12Bemyndigande att uppta lån i Pop- 1990/91:150 för vissa ADB-investeringar '' - 1989/90:100, bil. 1, föreslogs att den typ av investeringar som enligtnuvarande ordning finansieras över myndighetemas förvaltningskostnadsanslageller genom särskilda investeringslån, finansieras vid sidan omstetsbudgeten genom att myndigheten får te upp lån direkt i riksgäldskontoret.Lånen skall ges till myndighetema på marknadsmässiga villkor. För budgeteret1990/91 utsågs fem försöksmyndigheter, flygtekniska försöksanstelten,, , stetens lantmäteriverk och stetistiskacentralbyrån, som skulle tillämpa en ny beslutsordning och en förändradfinansieringsmodell för investeringar i ADB- och viss kommunikationsutmstning.Det samlade investeringsbehovet beräknades uppgå till 90 milj. kr. Hur behovet fördelade sig mellan de olika myndighetemaframgick av respektive myndighetsanslag. Regeringen fick riksdagensbemyndigande att uppdra åt att te upp lån för dessainvesteringar, (FiU25, rskr. Iprop 1990/91:100, bil. 1, föreslogs en utvidgning av försöksverksamheten medytterligare två myndigheter budgeteret 1991/92, ocharbetsmarknadsstyrelsen. För försöks-myndigheterna, utom flygtekniskaförsöksanstelten, fick regeringen ett nytt bemyndigande att te upp nya lån förnya ändamål under budgeteret 1991/92, (FiU25, rskr, 132). Vidare presenteraderegeringen sin syn på den framtida tillämpningen av lånemodellen. Nyuppkomnabehov av ADB-investeringar, som bl.a. anmäldes i prop. 1990/91:102 verksamhetoch anslag inom totelförsvaret, medför att flygtekniska försöksansteltenbehöver ett ytterligare låneutrymme i om 16 milj. kr.budgeteret 1991/92. Jag förordar därför att regeringens bemyndigande att te upplån i för investeringar i ADB-utmstning m.m. för budgeteret1991/92 utökas med ytterligare 16 milj. kr. till 168 milj.kr. Avolika skäl har de myndigheter som för budgeteret 1990/91 erhållit bemyndigandefrån regeringen att te upp lån i inte fullt utnyttjat dessa.Då behoven att investera kvarster förordar jag att regeringen utverkar ettförlängt bemyndigande till och med budgeteret 1991/92 att te upp lån iriksgäldskontoret för dessa investeringar. Bilaga1:1 Jag hemsteller, mot bakgmnd av vad som anförts, att regeringen delsföreslår att 1.godkänna de allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken som förordats i det föregående, 2.godkänna de allmänna riktlinjerför budgetregleringen som förordats i det föregående, 3.godkänna beräkningen avstetsbudgetens inkomster för /92, 4.godkänna beräkningen avförändringar i anslagsbehållningama för budgeteret 1991/92, 5.godkänna beräkningen avBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto för budgeteret 1991/92, 6.ante förslaget till inkomst-och utgiftsstet rörande Räntor på statsskulden, m.m. för budgeteret 1991/92, 7.till Räntor på statsskulden,m.m. för budgeteret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 61 , 8.bemyndiga regeringen att förbudgeteret 1991/92, om arbetsmarknadsläget kräver det, beslute om utgifter ienlighet med vad som förordats intill ett sammanlagt belopp på 2 500 000 000kr., 9.bemyndiga regerigen att te upplån enligt lagen (1988:1387) om stetens upplåning, 10. medgeatt fortifikationsförvaltningen får disponera en rörlig kredit i på 200 milj.kr., 11. medgeatt får disponera en rörlig kredit i på 150 milj.kr., 12. bemyndigaregeringen att för myndigheter med uppdrags- verkamhet disponera en rörlig kredit i på 400 milj.kr., 13.att godkänna de rikUinjer förstetliga garantier vid ombildning av affärsverk till aktiebolag som jagförordat i det föregående, 14.bemyndiga regeringen att inomramen för de av fastlagda villkoren för lån till affärsverk under enövergångsperiod medge lån i för de aktiebolag som bildas medutgångspunkt i tidigare affärsverk, 15.bemyndiga regeringen attbeslute om inbetelning av särskild löneskatt i enlighet med vad jag förordat(avsnitt 11), 16.förlänga regeringensbemyndigande från budgeteret 1990/91 att te upp lån i förinvesteringar i ADB-utmstning m.m. till att gälla även budgeteret 1991/92 samtutöka regeringens bemyndigande att under budgeteret 1991/92 te upp lånriksgäldskontoret till ett belopp om , 17.godkänna att regeringen i denomfattning som förordats (avsnitt 9) besluter dels om ökade möjligheter förbankema/bankgirot att förmedla stetliga betelningar, dels om rätt för postgirotatt bestämma räntan på juridiska personers postgirokonton samt beviljakrediter till juridiska personer i samband med betelningsförmedling, 18.godkänna riktlinjer förmyndighetemas ansvar och befogen- Prop. 1990/91:150 heter i lokalförsörjningsfrågori enlighet med vad jag har förordat, Bilaga 1:1 19.godkänna att byggnadsstyrelsenombildas till en servicemyndighet den från , 20.godkänna de allmännariktlinjema för en effektivare stetlig festighetsförvaltning i enlighet med vadjag har förordat, delsbereder tillfälle att te del av vad föredraganden har anfört om 21.stetliga garantier (avsnitt 5), 22.affärsverkskoncememasplacerings-verksamhet (avsnitt 5), 23.årsbokslut för steten (avsnitt6), 24.utnyttjandet av finansfullmakten(avsnitt 7), 25.riktlinjer för kompensationtill myndigheter och mottegare av stetsbidrag till följd av förändringar inommervärdeskatteområdet (avsnitt 8). En politik för bättre tider 1.1 På rätt väg 1.5 Arbetslinjen i välfärdspolitiken 1.6 Åtgärder för en uthållig tillväxt 2.1 Den intemationella ekonomin 2.5 Fördelningsfrågoma under 1980-telet och den intemationella integrationen 3.1 Inför ett nytt skede i integrationen 3.2 och den europeiska integrationen 3.3 Den nordiska dimensionen 3.5 Konsekvenser för den ekonomiska politiken 4.2 Pris- och konkurrenspolitiken 4.4 Penning- och valutepolitiken 5.3 Forsknings- och utbildningspolitiken 5.6 Omstellning och minskning av den stetliga 6.2 Arbetsmarknadspolitik och utbildning 6.3 Arbetsmiljö och rehabilitering 6.5 Den offentliga verksamheten Politik för uthållig tillväxt 1990/91:150 Bilaga1:1 Prop.1990/91:150 Bilaga 1:1 1 Stetsbudgetenbudgeteret 1990/91 och 1991/92 48 1.2Stetsbudgetens inkomster ochutgifter under /91 48 1.3Stetsbudgetens inkomster ochutgifter under budgeteret 1991/92 51 1.4Stetsbudgetens saldo förbudgeteret 1990/91 och 1991/92 54 3Stetens lånebehov och stetsskuldensförändring 56 5.1Redovisning av stetensgarantiåteganden 60 5.2Stetliga garantier och lån iriksgäldskontoret tillaffärsverk och stetliga bolag 60 6Årsbokslut för steten 65 6.1 Balansräkning med noter 65 9Stetliga betelningar ochpostgirot 74 10.1Ett nytt regelverk förlokalförsörjning 83 10.4Genomförandet av ett nyttregelverk 91 11 Konsekvenserför de stetliga myndighetema av införandet 12 Bemyndigandeatt uppte lån i för vissa ADB-investeringar 93 Denreviderade nationalbudget som här läggs fram bester av två delar. I den förstedelen görs en traditionell prognos över den intemationella och den svenskaekonomins utveckling . Framstellningen bygger påmaterial från fackdepartement, olika verk och institutioner. Bedömningen av denintemationella utvecklingen bygger på material från bl.a. och av den svenska ekonomin baseras främst på underlag frånstetistiska centralbyrån och den prognos somkonjunkturinstitutet publicerade . Vidare har bransch- ochkonjunkturexperter hörts. Ansvaret för de redovisade bedömningama åvilar dock heltfinansdepartementet. Dämtöver innehållernationalbudgeten analyser av den ekonomiska utvecklingen i ett medelfristigtperspektiv. De traditionella prognoserna kompletteras medberäkningar gjorda med hjälp av konjunkturinstitutetsmodeller och . Med utgångspunkt från de scenarier som redovisas,diskuteras olika ekonomisk-politiska problem: tillväxtbetingelseraa i ekonomin,industrins konkurrenskraft, bytesbalansen och sparandet, arbetsmarknaden samtden offentliga sektoms utveckling. Analysen har gjorts i samarbete medkonjunkturinstitutet. Ansvaret för bedömningama åvilar dock heltfinansdepartementet. Ansvarig för denreviderade nationalbudgeten är stetssekreteraren . Arbetet har lettsav finansrådet och departementsrådet . 1990/91:150 Bilaga1:1.1 1 1990/91. 1 saml Nr 150 Bilaga 1:1.1 1 Sammanfattning Prop. Bilaga 1:1.1 1.1 Utvecklingen Densvenska ekonomin befinner sig i en lågkonjunktur, där produktionen minskar ochsysselsättningen viker. Arbetslösheten stiger och de omfattande varslen tyderpå att uppgången kommer att fortsatte. Företegens vinster faller och antelet konkurseri näringslivet växer kraftigt. Denintemationella konjunkturen väntes dock förbättras under senare delen av 1991.Stebiliseringsavtelet och utvecklingen i övrigt på den svenska arbetsmarknadeninnebär en sterk nedväxling av löne-och prisstegringama. Därmed finnsfömtsättningar för en vändning i industrikonjunkturen och en försterkning avden ekonomiska aktiviteten och en tydlig återhämtning näste år. Orsakematill den sterka avmattning som just nu präglar svensk ekonomi är flera. Denintemationella konjunkturen har försvagats påtegligt, vilket gör attmarknadstillväxten för svensk export hämmas. Denna effekt förstärks av attflera för viktiga länder har haft en speciellt oförmånlig utveckling,främst Förente stetema, och . Dessutom påverkas svenskindustri negativt av att viktiga branscher såsom transportmedel, massa- ochpapper samt jäm- och stel globalt är inne i en särskilt besvärlig svacka. Tilldessa extema faktorer skall läggas effektema av den snabba inhemskakostnadsutvecklingen, som har sin gmnd i den överhettning i ekonomin sombörjade märkas 1987 och som kulminerade under förste . Svenskaföreteg fick allt svårare att hävda sig både på exportmarknaden och på deninhemska marknaden, vilket ytterligare bidrog till att förstärkakonjunktumedgången. Sannoliktkommer den totela produktionen att minska i mellan årsgenomsnitten för1990 och 1991. Näringslivets investeringar - och främst då inom industrin -faller och exporten utvecklas svagt. Lagren av färdigvaror inom industrinliksom de stora lagren av bilar kommer att avvecklas, vilket hämmarproduktionen. Den offentliga konsumtionen hålls tillbaka, särskilt inom steten.Fallet i bmttonafionalprodukten motverkas dock av att den private konsumtionenåter väntes stiga, eftersom hushållen p.g.a. skattereformen och vissatillfälliga effekter får en relativt god utveckling av köpkraften. Importenväntes ändå bli svag, främst beroende på nedgången i investeringama och dendämpade exporten. Betrakterman utvecklingen under loppet av 1991 och 1992 ter sig perspektiven ljusare. Envändpunkt för industriproduktionen kan nås . Denintemationella konjunkturen väntes förbättras relativt snart genom en ökadaktivitet i och . Dessutom finns fömtsättningar för attkostnadema framöver kan stiga långsammare i än i omvärlden och attkonkurrenskraften därmed börjar förstärkas. Därigenom kanmarknadsandelsförlustema reduceras. Gradvis bör också näringslivetsinvesteringar gå upp. För bostedsbyggandet ter sig däremot ett betydande fallsannolikt. Även tjänsteproduktionenberörs av konjunkturomslaget, främst de Prop. 1990/91:150 branscher somproducerar s.k. företegstjänster. Bilaga 1:1.1förväntes produktionen inom sektom totelt öka med knappt 1/1991 och medknappt 1 1/1992. Utvecklingenunder 1991 och 1992 präglas sterkt av att den inhemska efterfrågan hållstillbaka. Tillväxten blir låg i den skyddade delen av ekonomin, även om en vissåterhämtning fömtses för den private konsumtionen. Därmed skapas fömtsättningarför en dämpad inflation och utrymme för expansion i den utlandskonkurrerandedelen av ekonomin. Där sker också en kraftig uppgång 1992. Denna utveckling kansedan väntes fortsatte , under fömtsättning att löner ochpriser stiger långsammare än i omvärlden och att återhållsamhet iakttesgentemot den skyddade sektom. Därigenom kan en balanserad tillväxt uppnås.Under perioden 1993-1995 kan BNP väntes stiga med nästan 2 1/igenomsnitt. Tabell1:1 Produktionen inom industrin och övriga sektorer 1990-1992 1989 1990 1991 1992 Industri 1,2 -2,8 -2,8 2,5 Övrig produktion' 2,6 1,6 0,4 0,6 BNP marknadspris 2,1 0,3 -0,2 1,0 ' Privata och offentliga tjänster, byggsektorn m.m. Källa: , samtfmansdepartementet. 1992fömtses bli ett återhämtningens år med en tillväxt i BNP på . Uppgångentill trots kommer arbetslösheten inte dette år att sjunka, eftersomarbetsmarknaden normalt bmkar släpa efter i konjunkturförloppet. Den högretillväxt som fömtses för och som drivs fram av denkonkurrensutsatte sektom bör dock leda till en nedgång av arbetslösheten framtill 1995.