prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Kravenskärps ju större EKNs engagemang är på ett visst land. Tyngdpunkten i EKNsbedömning läggs på en värdering av kundföretagens totala verksamhet. De diskussioner som förs inom EG omexportkreditgarantier har baserats på allmänna krav på lika konkurrensförutsätt ningar mellan företag i olika medlemsländer. Vad gäller de korta garantier na har diskussionen främst kretsat kring frågan om ett eventuellt gande av det statliga stödet till den konkurrensutsatta verksamheten. För den långa garantigivningen är diskussionerna inriktade på åtgärder för att 209 14 1990/91. minska de statligasystemens snedvridande effekt på konkurrensen, bl.a. Prop. 1990/91: 100genom ökad harmonisering av garantivillkoren. Osäkerheten om vad som Bil. 5kommer att ske med såväl den korta som långa garantigivningen är dock alltjämtbetydande och försvårar för EKN atl planera och vidta mer långtgående åtgärder. 1 riktlinjerna för EKNs verksamhet anges attgarantivillkoren inom ramen för de begränsningar som uppställs förgarantigivningen så långt möjligt bör anpassas till vad som erbjuds iviktigare konkurrentländer. EKN har mot denna bakgmnd gjort en bred jämförelsemellan egna villkor och vad som erbjuds av nio andra garantiinstitut. Ijämförelsen har hänsyn tagits inte enbart till premienivåer utan också tillsjälvrisker och karenstider. Vidare har vägts in de utbudsbegränsandefaktorerna öppen resp. stängd samt bmket av limiter och andra volymbegränsandefaktorer, i syfte att få en mer heltäckande och mer rättvisande bild. Jämförelsen ger vid handen att EKN sammantaget intekan anses erbjuda sämre villkor än vad andra institut erbjuder sina kunder.EKNs högre kostnader för svåra risker motverkas av att EKN i mindreutsträckning än andra institut begränsar utbudet av garantier med volym-begränsandeoch andra administrativa åtgärder. Studien pekar också mot att det visserligenfinns institut med garantistöd som i något eller några avseenden är bättre änEKNs, men att inte något institut lämnar stöd som i alla avseenden och för allaköpariänder är bättre. Ser man till utfallet på olika riskklasser pekarjämförelsen mot att EKNs villkor för de bättre riskklasserna (premieklass 1 3)torde vara bättre än genomsnittet eftersom kostnaderna här (,självrisker och karenstider) är lägre än för flertalet övriga. För medelsvårarisker (premieklass 4 och 5) är EKNs villkor jämförbara med genomsnitteteftersom kostnaderna torde vara lika med eller något över nivåerna för övrigainstitut medan begränsningarna är färre. För svåra risker (premieklass 6) ärEKNs kostnader högre än genomsnittet, men i gengäld är de övriga institutenstängda på betydligt fler länder och har fler andra administrativt styrdabegränsningar än vad EKN har. EKN konstaterar i sin studie att den valdastrategin att mot en relativt hög premie vara öppen även på svåra länder tycksanammas av allt fler institut. Utvecklingen i omvärlden pekar enligt EKN motatt premiesättningen i allt högre grad kommer att bli riskbaserad. med enhetspremier har övergått till differentierad premiesättning.Diskussioner förekommer på andra håll om att överge systemet medenhetspremier. Institut som redan har riskbaserad premiesättninganpassar enligt EKN ytterligare sina till bedömda risknivåer. Dettaleder till sänkta för affärer i de bättre riskklasserna och höjda i desvåra klasserna. Detta innebär att det tidigare bruket att låta bättre riskersubventionera sämre, som funnits i flera premiesystem, nu successivtförsvinner. Utöver att premierna skall återspegla den verkliga risknivån äravsikten att minska eller eliminera underskotten. 1990/91: 100 Ril S Riktlinjerna för EKNs verksamhetförändrades den genom att riksdagengodkände propositionen (prop. 1989/90:44, NU 19, rskr. omstatlig medverkan vid finansiering av export m.m. beslut bekräftadeatt statliga exportkreditgarantier har en viktig funktion att fylla iarbetet med att främja svensk export. Detta gäller inte minst risktagande vidlängre krediter där staten kan visa en uthållighet som överstiger vad den privata marknaden kanerbjuda. Det är därför angeläget att EKN även fortsättningsvis harmöjlighet att i betydande omfattning lämna garantier, inomramen för nu gällande riktlinjer. Jag anser EKNs förslag om en omfördelning inomtotalramen till förmån för LT-systemet vara välmotiverat. Utnyttjandegradeninom N-systemet har minskat , medan det omvända gäller förLT-systemet. Vid utgången av /90 motsvarade EKNs uteståendegarantiåtaganden inom N- och LT-systemen resp. av lämnadebemyndiganden. Under fömtsättning att godkänner omfördelningen börEKN av regeringen medges rätt att disponera 60 000 milj. kr. av ramen förexportkreditgarantier, varav 40 000 milj. kr. reserveras för LT-garantier. Föreslagna ändringar av principerna för beräkningav garantiengagemang samt avräkning mot av riksdag och regering fastställdagarantiramar synes på ett bättre sätt än tidigare redovisa det faktiskastatliga åtagandet på området och kan därför tillstyrkas. Jag delar EKNs bedömning att det växande intressetfrån näringslivets sida för investeringar i främst de central- ochösteuropeiska länderna kan förväntas leda till ökad efterfrågan på investeringsgarantier.En höjning av ramen för denna garantiform till 2 000 milj.kr. kan därför ansesvara motiverad trots att utnyttjandegraden varit begränsad. Tillbilden hör att regeringen beslutat om en ändring i förordningen om investeringsgarantiper . Ändringen innebär en viss utvidgning avgarantitäckningen vad gäller de politiska risker som kan täckas avinveste-ringsgarantisystemet. Enligt den ordning som gällde fram till den 30 juni1990 medgavs EKN ersättning för räntekostnader för upplåning avseendeutbetalning av skadeersättningar till följd av skadefall på garantier somregeringen beslutat om. I de nya riktlinjerna för EKNs verksamhet görs intelängre någon skillnad mellan av EKN och av regeringen beslutade garantier. Underskotti garantigivningen skall sålunda i princip finansieras genom räntebärandeupplåning. För att säkerställa att EKN har en sådan likviditet att gjordagarantiåtaganden kan fullgöras har regeringen möjlighet att bevilja räntefrihetför upplåning för fordringar som inte bedöms vara möjliga att återvinna annatän på mycket lång sikt och då med ett väsentligt begränsat värde. Jag är dockför närvarande inte beredd att ta ställning till frågan om räntefri upplåning. EKNs tillgångar i utländsk valuta motsvarar ca 300milj. Med det snabbt växande garantiengagemanget i utländsk valuta ökarrisken för plötsligt uppkommande krav på skadeersättning till väsentligt högrebe- lopp.Det är av detta skäl rimligt att tillmötesgå EKNs önskemål om Prop. 1990/91:100 en höjning av upplåningsrätten i utländsk valuta till motsvarande högst Bil. 5 I 000 milj. kr. De betalningsproblem som många länder drabbats avhar inneburit ökade risker för garantigivningen, och flertalet garantiinstituti i-länderna uppvisar betydande underskott till följd av ökadeskadeutbetalningar och stagnerande premieintäkter. Vid utgången av budgetåret1989/90 redovisade EKN ett ackumulerat underskott om drygt 2 500 milj.kr. 1normalprognosen fömtses att verksamheten skall uppvisa ett överskott från budgetåret1991/92. Den förväntade resultatförbättringen förklaras av såväl kraftigtminskade skaderegleringar som ökade återvinningar. Premieintäkterna väntasligga kvar på oförändrad nivå. Betydande osäkerhet föreligger dock beträffanderesultatutvecklingen, vilket också framhålls av EKN. Krisen i kanfå svåra återverkningar på världskonjunkturen. GATT-förhandlingarnas utfall ochden fortsatta utvecklingen i de central-och östeuropiska länderna är andrafaktorer som försvårar bedömningen. Min förhoppning är att det ackumuleradeunderskottet inte skall öka efter utgången av /91. har i internationella fora aktivt drivitfrågor om lättnader i de fattigaste skuldbörda. Ett genombrott iskuldstrategin skedde då de offentliga kreditorerna i komöverens om att vid förhandlingar om skuldkonsolidering med de fattigaste ochmest skuldtyngda länderna tillämpa koncessionella villkor (s. k.Torontovill-kor). De fordringar som omförhandlas utgörs till stor del avkommersiella exportkrediter garanterade av EKN, som därmed får bära dekostnader som följer av koncessionaliteten. Regeringen har bedömt att även dekoncessionella villkoren är alltför betungande och har beslutatanvända biståndsmedel för ytterligare skuldlättnad åt fem fattiga afrikanskaländer som därmed ges full räntefrihet under de bilateralaskuldkonsolideringsavtalen. Dessa medel tillförs EKN-systemet som ersättningför uteblivna nuvärdesberäknade totala ränteströmmar. Enligt min mening är det viktigt att det inom EKNfinns god beredskap att anpassa verksamheten till de förändringar som kan följaav dels exportföretagens ökade internationalisering, dels det europeiskaintegrationsarbetet. En sådan anpassning underiättas av det nära samarbete ochde förtroendefulla kontakter som EKN har med utländska garantiinstitut. Med tanke inte minst på de stora svenska företagensinternationalisering är det viktigt att EKN så långt möjligt kan anpassavillkoren i sin garantigivning till vad som erbjuds i företagenskonkurrentländer. Det är därför tillfredsställande att konstatera, på basis avden jämförande studie som EKN har företagit, att EKNs garantivillkor står sigväl i en internationell jämförelse, och också att utvecklingen i viktigakonkurrentländer går mot en mer realistisk och riskavspeglande premiesättning.Vissa europeiska garantiinstitut tillämpar emellertid fortfarande på vissahögriskmarknader som inte är rimliga med tanke på riskbilden och som EKNsvårligen kan matcha med hänsyn till engagemangsnivåer och målet att begränsaförlustriskerna. Sverigebör enligt min mening fortsätta med att arbeta aktivt internatio- 212 nelltför att åstadkomma ökad transparens och harmonisering vad gäller Prop.1990/91:100 exportkreditgarantigivningen, i syfte att reducera desnedvridningar som Bil. 5 kan uppstå till följd av vissagarantiinstituts premiepolitik. I förslaget till statsbudget för budgetåret1991/92 bör finnas ett anslag under vilket vissa utgifter i samband med EKNsverksamhet kan bokföras. Anslaget bör i likhet med tidigare föras upp med ettformellt belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att det av medgivna högstabetalningsansvaret för exportkreditgarantier fastställs till 25 . för N-garantier och till 45 . 2. medge att staten åtar sig betalningsansvari form av statsgaranti -för investeringar i utlandet till ett belopp av högst 3. bemyndiga regeringen att medgeatt EKN från /92 och tills vidare får uppta lån i utländsk valuta tillett motvärde av högst 1 , 4. till ,täckande av vissa utgifter jÖr skadeersättningarunder /92 anvisa ett förslagsanslag på . Krigsmaterielinspektionen m. m. Krigsmaterielinspektionenutövar kontroll över tillverkningen av krigsmateriel och handlägger ärendenrörande tillstånd till export av sådan materiel. Kostnaderna för kontrollmyndighetens organisationoch verksamhet skall bestridas genom avgifter från tillverkare av krigsmaterielsamt genom expeditionsavgifter för tillstånd att utföra krigsmateriel frånriket. Enöversyn av inspektionens existerande datasystem pågår. (Beloppen anges i 1 000-tal kronor) 213 15 1990/91. (2 556) (+ 271) Ril S Anslaget används för att betala kostnadernaför det tekniskt-vetenskapliga rådetför klassificeringsfrågor, som ställts till krigsmaterielinspektionensförfogande, samt den rådgivande nämnden i krigsmaterielexportfrågor. Dettekniskt-vetenskapliga rådet tillsattes av regeringen för att gekrigsmaterielinspektören råd i frågor om gränsdragning mellan civil och militärmateriel. Rådet består av sex fristående experter med erfarenhet från skildatekniska områden och träffas under ledning avkrigsmaterielinspektören. Den rådgivande nämnden tillsattes av år1984 för att verka för ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport.Nämnden har sex ledamöter, tillsatt på parlamentarisk grund, som träffas engång under ledning av krigsmaterielinspektören. Anslaget har pris-och löneomräknats i vanlig ordning. (Beloppen anges i i 1 000-tal kronor) Beräknad ändring 1991/92 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Krigsmaterielinspektionen m.m. /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 2 000 000 1990/91 Anslag 2 080 0001991/92 Förslag 2 163 000 bildades sedan avtal träffats mellanstaten och ett antal intressenter från näringslivet. Stiftelsen har som syfteatt främja kunnandet i om de ekonomiska förhållandena i Sovjetunionenoch övriga . Verksamheten vid Stiftelsen Östekonomiska Institutetigångsattes . I samband med att bildades godkän de regeringen upplösning av den tidigare Stiftelsen rån. Det tidigare avtalet mellan staten och Stiftelsen har därför upphört att gälla från utgången av . Ril S Genom det nämnda avtalet åtar sig statenoch övriga stiftare att under en "- -" femårsperiodlämna årliga bidrag till täckande av stiftelsens kostnader. Därmed ges garantiför stabilitet och långsiktighet i verksamheten. Bidragen skall uppgå till 2milj. från vardera staten å ena sidan och övriga intressenter(näringslivet) å den andra sidan. Beloppen skall räknas upp med hänsyn lillpris- och löneutvecklingen. Jag föreslår att statens andel av utgifterna förÖstekonomiska Institutets verksamhet i enlighet med avtalet för budgetåret1991/92 räknas upp , vilket motsvarar det av regeringen fastställdaomräkningstalet för bidragsuppräkning. I enlighet med avtalet mellan staten ochövriga intressenter skall därvid näringslivets bidrag uppräknas med sammaomräkningstal. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Stiftelsen /92 anvisa ett anslag på . 1990/91 Anslag 3 000 000 Reservation 3 000 000 1991/92 Förslag 3 000 000 Medlendisponeras av enligt de riktlinjer som finns angivna iprop. 1989/90:90 om forskning, avsnitt 12.3.2 (s. 118 - 119). Villkoren enligt riktlinjerna är dels att 50milj.kr. kan samlas in från svensk sida, dels att staten och övriga bidragsgivaregör bedömningen, att de japanska bidrag, som en fondering om 100 milj.kr.fömtsätter, kan komma till stånd. Påsvensk sida är insamlingsmålet i princip uppnått. I arbetar en kommittémed insamlingen. Då det är utomordentligt angeläget att bygga upp erforderligkompetens för att bl.a. kunna hävda svenska intressen i världens mest expansivaregion, är det av stor vikt att detta institut kommer till stånd. Jaghemställer, att regeringen föreslår att till Bidrag till ett /92 anvisa ett reservationsanslag på . Kontakter med Prop. 1991/92 Nytt anslag (Förslag) 10 000 000 1.-1.1. j Somjag redovisade i min inledning har ett omfattande samarbete inletts på olikaplan med länderna i . I syfte att bidra till enfortsättning och fördjupning av de kontakter som etablerats mellan svenskadepartement och myndigheter m. fl. med sina motsvarigheter i de aktuellaländerna förordar jag att 10 milj.kr. engångsvis begärs för ändamålet. Medlenbör stå till regeringens disposition. Jaghemställer, att regeringen föreslår att till Kontakter med / 92 engångsvis anvisa ett reservationsanslag på . u -t u iw 1 f o Prop. F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor gjj 5 Utredningar inom det nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska området 1990/9! Anslagetanvänds för att betala kostnader för nedrustningsdelegationen,beredningsgruppen för information om freds- och nedrustningssträvanden,utredningar och andra insatser inom nedrustningsområdet bl. a. inom Förentanationerna samt forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitiskbetydelse. Jag beräknar det sammanlagda medelsbehovet till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utredningar inom det nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska området för /92 anvisa ett reservationsanslagpå . Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) Deneuropeiska säkerhets- och samarbetskonferensens förhandlingar har efterHelsingforsavtalet bedrivits i form av uppföljningsmöten vilka inovember 1990 resulterade i en överenskommelse i om konventionellastyrkor och förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder i . Vid toppmöteti antogs riktlinjer för fortsatt europeiskt samarbete också på områdenutanför det militära rörande bl.a. mänskliga rättigheter, ekonomiskt samarbeteoch miljö. /92 kommer flera större möten att äga rum inom ESKs ram,bl.a. i och i . Att ESK-staterna har enats om olika förtroende- ochsäkerhetsskapande åtgärder innebär bl.a. att de deltagande staterna åtagit sigatt inbjuda utländska observatörer att följa militära övningar ovanför en vissnivå, samt att vara beredda ta emot inspektion för kontroll av efterlevnaden avde olika åtagandena. De kostnader som dessa åtaganden medför för börbelasta tredje huvudtiteln (). Jagberäknar det sammanlagda medelsbehovet till . Jaghemställer att regeringen föreslår '"- att lill Konferensen om säkerhet och samarbete iEuropa (ESK) för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Information, studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvanden m. m. Utrikesdepartementetbeviljar från detta anslag dels grundbidrag till enskilda svenskaorganisationer som bedriver informations- och opinionsbildande verksamhet inomområdet mellanfolkligt samarbete, nedmstnings-strävanden och andrautrikespolitiska frågor, dels projektbidrag för informationsverksamhet,studier och forskning om freds- och nedmstnings-strävanden. Medel tillprojektstödet tillförs även från nettot av det s.k. fredslotteriet som senastägde rum . Projektstödetär avsett för folkrörelser och andra ideella organisationer som behöver ettvisst ekonomiskt stöd för sina projekt inom freds- och nedrustningsområdet. Prövningenav ansökningar avseende bidrag till fredsprojekt gällande information, studieroch forskning sker två gånger inom en särskilt tillkalladberedningsgrupp. Fredsrörelsenhar under det gångna decenniet vuxit sig allt starkare i . Dessopinionsbildande verksamhet har kommit att utvidgas som man funnitnya arbetsformer. Enbred och stark fredsopinion som en förutsättning för framgång i detinternationella fredsarbetet uppmärksammas i allt högre grad. Kunskapsuppbyggnadoch informationsinsatser spelar härvidlag en viktig politisk roll. översiktstabellför anslagsframställningar och föreslagna förändringar. Prop.1990/91:100 Bil.5 Anslag 1990/91 Beräknad förändring 1991/92 frihet, Svenska sektionen Liv och fred-institutet (1 000)(1)(+1 000)(2) 0)(3) (700 000)(1)(+ 000)(2) 0)(3) 000(4) 000)(2) (+250 000)(3) 000)(I)(+ 500)(2) 0)(3) för freds- och framtids- Studier och forskning 2 (1) Av bidragsposten Studier och forskning går . till Liv och fredinstitutet, . till för freds- och framtidsforskning. (2)Ur bidragsposten Studier och forskning begärs . av (inklusive ett engångsbelopp på . av Dag Hammarskjöldbiblioteket och . (3)Av bidragsposten Studier och forskning föreslås 1 700 000kr. gå till Liv och fredinstitutet, . till , varav 300 000 som engångsbelopp,. till Dag Hammarskjöldbiblioteketoch . till för freds- och framtidsforskning. (4)Inklusive engångsanslag på . Ril 5 I olika sammanhang understryks den viktigaroll en bred och stark fredsopinion spelar för utsikterna till framgång i detinternationella nedrustningsarbetet. Det folkliga engagemanget har visat sig bl. a.genom bildandet av nya organisationer liksom nyorientering och utbyggnad avinternationella kontakter. Ett aktivt folkligt stöd och intresse för freds-och nedmstningsarbete är en viktigt förutsättning för effektiva svenskanedrustningsinsatser. Jag föreslår därför en utökning av antalet organisationersom ges grundbidrag till att omfatta också Folkpartiels fredsråd. Studier och forskning bör också få enförstärkning med hänvisning till folkrörelsernas möjligheter och behov av attfördjupa sitt kunnande på freds- och nedrustningsområdet. Jag föreslår därfören ökning av denna bidragspost med . att fördelas till i . drivs av en stiftelse bestående avSvenska , ,i samt kommun och är ett FN-depå- och service-bibliotekför forskare och allmänhet. Dag avser dels utvecklasitt samarbete med , dels ökatillgängligheten för folkrörelser, allmänhet och gästforskare. Med hänsyn taget till det statsfinansiella läget ärdet inte möjligt att för /92 utöka anslaget för Information,studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden m. m. Medprioritering av ett ökat antal grundbidrag föreslås därför att anslagspostenprojektstöd minskas med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till InformaUon, studier och forskning omfreds- och nedrustningssträvanden m. m.för /92 anvisa ettreservationsanslag på . Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () () är en stiftelse upprättad . Stiftelsen har till ändamål att i enlighet med de grunder för bidrag som godkänt (prop. 1966:76, SU88, rskr. 203, prop. 1979/80: 106, UU21, SKU48, rskr. 304) bedriva forskning i konflikt- och samarbetsfrågor av betydelse för internationell fred och säkerhet i syfte att 220 ge bidrag till förståelseav betingelserna för fredliga lösningar av mellan- Prop. 1990/91: 100 statliga konflikter och för en stabil fred. Stiftelsen leds av en internationell styrelse, somhar sitt säte i . Inom stiftelsen finns en institutionsdirektör, somär institutets chef, och en biträdande direktör. finns i övrigtpersonal enligt särskilda föreskrifter eller andra beslut, som regeringenmeddelar, samt forskare och annan personal i mån av behov och tillgång påmedel. En utredning om SlPRIs verksamhet företogs 1979/80och resulterade bl.a. i att en ny stadga för institutet fastställdes avregeringen . tillsatte regeringen en ny SIPRI-utredningmed uppgift att pröva institutets finansiella och adminstrativa villkor. Utredningen, som överlämnadebetänkandet 90 om SIPRIs finansiering och arbetsformer (SOU 1990:69)gav en fyllig och värdefull redovisning av institutets villkor. Inledningsvis konstateras att med sinopartiska och tillförlitliga forskning under nu vidmakthållit eninternationellt respekterad ställning. Utredningsmannen noterar att mandatetför utredningen inte föranleder kommentarer till institutets verksamhet. Hanpåpekar dock att riskerar att hamna vid sidan av utvecklingen i enverklighet som snabbt förändras om man inte vidareutvecklar sitt program ochbreddar verksamheten till områden rörande t. ex. konfliktorsaker i tredje världenoch nationella motsättningar i . 1 utredningen redovisas utförligt hur SlPRlsfinansiella villkor förändrats framför allt . Under decennietsom helhet ökade SIPRIs reguljära anslag i fast penningvärde med ett par procent.Detta innebar en bättre anslagsutveckling än vad som var fallet för flerastatliga myndigheter som utsattes för stora besparingskrav. Däremot var anslagsutvecklingenför institutet betydligt sämre än för de instanser som erhöllökade anslag för forskning och utveckling. Utredningen poängterar att anslagen till SIPRIökade tämligen kraftigt i början av decenniet men att de minskat med ca 8procent . Utredningsmannen föreslår att erhåller 3,5milj.kr. i en real anslagshöjning för att dels återställa nivån ,dels öka och bredda verksamheten för att möta nya forskningsbehov ochfinansiera seminarier m. m. i anslutning till institutets 25-årsjubileum. Utredningsmannen har förslagit att de ökadeanslagen till räknas av mot det av fastställda s. k.en-promille-målet för information om fredsfrågor satt i relation tillförsvarsanslaget. Vidare föreslås att riktlinjer utarbetas angående formernaför SIPRIs extema finansiering. Beträffande SIPRIs administrativa villkorpresenterar utredningen en värdefull analys av bl.a. styrelsens och detvetenskapliga rådets roll. Utredningsmannen kommenterar också posten sombiträdande direktör vilken av tradition innehafts av svenska medborgare. Enligtutredningsmannen finns det skäl att utvidga styrelsen från sex till åtta ledamöter utöver ordföranden och direktören i syfte att få en ökad geografisk och politisk representation i styrelsen. Vidare föreslås att rege ringen avsäger sig rätten att tillsätta en biträdande direktör och att en 221 arbetsordning för verksamheten fastställs av styrelsen. SIPRIsstadga reglerar bl.a. det vetenskapliga rådets sammansättning Prop. 1990/91:100 och mötesfrekvens.