prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — 4.En del av stetens kreditgivninggår via och redovisas inte på stetsbudgeten. Exempel på detteär vissa krediter till de stetliga affärsverken. Dessa krediter måste dockfinansieras via statlig upplåning. 5.Avskattningen av företagensreserver minskar statens lånebehov . 6.Genom en summering av postema1-5 erhålls statens marknads-upplåningsbehov. Statsskuldensförändring påverkas fömtom av statens marknads-upplåningsbehov av transaktionerav dispositiv karaktär som gör. 7.Skulddispositioner utgörs t.ex.av uppköp av statsobligationer, utbetalningar av förskott för inlösen avobligationer och premieobligationsvinster m.m., valuteomvärderingar samttillfälliga bokföringstransaktioner som påverkar stetsskuldens storlek. 8.Det tillfälliga obligatoriskasparandet och den tillfälliga arbetsmiljöavgiften påverkar stetens behov avatt låna på kreditmarknaden men har ingen inverkan på den årligastetsskuldförändringen. 9.Genom att skulddispositionemaläggs till stetens lånebehov erhålls en rättvisande bild av statsskuldensförändring. Stetens lånebehov (netto), budgetåren 1989/90-1991/92 1990/91:150 Bilaga1:1 -18,5 -10,3 -11,4 Tillfällig arbetsmiljöavgift och tillfälligt obligatoriskt Överskott/underskott (underskott att täcka genom -31,8 -21,2 Särskild skuld till hushåll och -12,0 -38,9 -29,5 'Negativa tal anger ökande statsskuld. Liksomföregående år bör utfärda bemyndigande för regeringen enligt lagen(1988:1387) om statens upplåning. 4 Rörligakrediter pp- 1990/91:150 Bilaga1:1 har bemyndigat regeringen att disponera en rörlig kredit iriksgäldskontoret uppgående till 450 milj.kr. avsedd att tillförfogande för myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet (prop. 1990/91:100,FiU 20, rskr 132). Regeringen har bemyndigat ett stort anteluppdragsmyndigheter, bland andra fortifikationsförvaltningen och försvaretsmaterielverk, att disponera krediter inom denna ram. Fortifikationsförvaltningenfick en rörlig kredit i samband med övergången till /91 på 25 milj.kr. En analys av betelningsflödena ocherfarenheter i övrigt av verksamheten under budgetåret visar på ettbehov av en rörlig kredit på 200 milj.kr. har under /91 en rörlig kredit på 50 milj.kr. Förförsvarets materielverks del föreslås (prop. 1990/91:102) en övergång tillintäktsfinansiering av områdena reservmateriel, försvarets verkstäder ochverkstedsdriften inom underhållsregemente . behov av rörlig kredit ökar därmed till 150 milj.kr. Dettemedför att den rörliga krediten för de båda myndighetema får en sådanomfattning att de bör ges separate kreditramar och inte beläste den föruppdragsmyndighetema gemensamma ramen. Jag förordar därför, efter samråd medchefen för försvarsdepartementet, att fortifikationsförvaltningen får ensärskild rörlig kredit på 200 milj.kr. och en på 150milj.kr. och behov av rörligkredit tillgodoses genom att separate kreditramar ställs till dessamyndigheters förfogande, minskar behovet av rörlig kredit inom den ram somriksdagen har ställt till regeringens förfogande för myndigheter som bedriveruppdragsverksamhet. Jag föreslår därför att denna rörliga kredit minskas till400 milj.kr. 5Statliga garantier Prop. 11.. o 1 Bilaga 1:1 5.1Redovisning av statens garantiåtaganden I1991 års budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 1) redovisades att stetensgarantiåteganden per uppgick till ca . Regeringenhar därefter lagt fram förslag till som berör omfattningen av detstetliga garantiåtegandet. Förslagen redovisas i tebell 14. Ramen för stetenssamlade garantiåtegande kommer därmed att uppgå till ca . Föreslagna förändringar av ramar för stetliga garantiåteganden Proposition Garantins Nuvarande Föreslagen Tidpunkt för ändamål garantiram garantiram Förändring förändringen 1990/91:55 Olympiska - 2 911 -f-2 911 1990/91:87 Statens 13637 15 637 -1-2 000 . 1990/91:177 25 000 27 000 -1-2 000 5.2 Statliga garantier och lån i tillaffärsverk och statliga bolag Riktlinjemaför stöd till näringslivet via stetliga garantier redovisades i prop.1987/88:150 bil.l, (FiU31, rskr. Utgångspunkten är att statliga garantierkan ges till kommersiell verksamhet som ett komplement till den ordinariekreditmarknaden. Stöd kan ges när inte finansieringsbehovet kan täckas avsökanden själv eller av någon bank eller aimat kreditinstitut. En föratsättningär vidare att verksamheten bedöms vara företegsekonomiskt lönsam. Den statligagarantin skall vara avgiftsbelagd och motsvara högst av lånebeloppet.Undanteg härifrån kan medges. Villkoren finns angivna i förordningen omstetligt stöd till näringslivet (SFS 1988:764). Enligtriksdagens beslut till följd av förslag i prop. 1990/91:29 (FiU4, rskr. 38)skall ha en central roll i den statliga garantiverksamheten.Vidare skall utlåning till och inlåning från myndigheter ochaffärsverk ske på marknadsmässiga villkor om inte särskilda skäl talar emot.Affärsverken skall inom vissa ramar kunna låna fritt på hela kapitalmarknadenefter att ett konkurrerande bud begärts in fall lämnar lån eller statliga garantier för lån till Bilaga 1:1 ett bolag inom en affärsverkskoncem skall affärsverket bära den riskför kreditförluster som utlåningen respektive garantigivningen medför förriksgäldskontoret. 5.2.2Stetliga garantier och lån inom affärsverkskonceraer Minbedömning: bör vid sin revision särskilt uppmärksamma huraffärsverkskoncemema använder de statliga garantiema och affärsverkets upplåningsrättsamt förvalter sin likviditet och ges i uppdrag att redovisa de övergripandebedömningama av dessa frågor. Skälenför min bedömning: Staten ger genom de affärsdrivande verken lån och garantiertill bolag inom affärsverkskoncemema. Rätten att lämna statlig garantirespektive affärsverkets upplåningsrätt ges till affärsverken för attfinansiera verksamheten i koncembolagen på goda villkor och därigenom på ettändamålsenligt sätt kunna följa sina instraktioner och nå målen för koncemensverksamhet. Garantinmedför att affärsverkens koncembolag får en stark position på kapitalmarknadeneftersom de får staten som garant för sin betalningsförmåga. Koncembolagen fårdärmed tillgång till förmånlig upplåning som, om den utnyttjas för placeringareller utlåning med högre riskexponering på penning- och kapitalmarknaden,skulle kunna ge betydande överskott men även orsaka kreditförluster. Avsiktenmed den statliga garantin respektive affärsverkets upplåningsrätt är dock inteatt affärs-verkskoncemen genom lånefinansierad placeringsverksamhet skall försekapitalmarknaden med riskvilligt kapital. Avsikten är inte heller att den godaposition på lånemarknaden, som den stetliga garantin ger, skall utnyttjas somen konkurrensfördel vid penning- och kapitelplaceringar genom tegande av förverksamheten icke avsedda risker. Garantins syfte är således enbart att främjakoncemens övergripande affärsidé genom att göra det möjligt för koncembolagenatt låna upp för verksamheten nödvändigt kapitel på marknaden till godavillkor. Det bör noteras att verksamhet med upplåning för placering börbedrivas av affärsverks-konceraen endast om dette uttryckligen ingår i de avregeringen beslutede riktlinjema för koncemen. Vidbehandlingen av nämnda prop. 1990/91:29 beslutede även attaffärsverkskoncemema skall ges möjlighet att placera likviditeten på valfrittsätt men med begränsningen att placeringen skall göras räntebärande ochförbehållas placeringar med låg risk. Beslutet motiverades med att det ansågsmindre lämpligt att stetsmaktema detelj-reglerade placeringsverksamheten.Affärsverkens styrelser skall istället ha ansvaret för att placeringar avlikviditeten i koncemen görs på ett Kravet på att placeringama skall göras med låg risk innebär attverksamheten inte får inriktes på att skapa spekulativa räntevinster utan börkoncentreras till att minska koncemens räntenetto utan att riskerakreditförluster. Det är enligt minuppfattning viktigt att de riktlinjer som jag nu presenterat följs avaffärsverken. bör därför vid sin revision särskiltuppmärksamma hur affärsverkskoncemema använder de stetliga garantierna ochaffärsverkets upplåningsrätt samt förvalter sin likviditet. Regeringen bör geriksrevisionsverket i uppdrag att, redovisa sina övergripande bedömningar idessa frågor. 5.2.3Stetliga garantier vid ombildandet av affärsverk till stetligt ägda aktiebolag 1990/91:150 Bilaga1:1 Mittförslag: överter ansvaret för de stetliga garantier somombildade affärsverk har ingått för stetens räkning. Nya garantier skall enbartges utifrån de av fastställda principema för stetliga garantier tillnäringsverksamhet. Skälenför mitt förslag: Regeringen har i prop 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxtföreslagit att stetens vattenfallsverk () och domänverket ombildastill aktiebolag. I samband med att ettaffärsverk ombildas till aktiebolag upphör, verksamheten att vara en del av denstetliga förvaltningen. Stetens tillgångar som förvaltes av affärsverket bytsmot aktier i det nya bolaget och steten övergår till att vara aktieägare. Detombildade affärsverket blir därmed en självständig juridisk person med egnatillgångar och skulder som bör ges likartede villkor som de konkurrerandeföretegen har. Destetliga garantier som affärsverket har lämnat, inom av givna ramar,i samband med lån i koncernbolagen kommer vid ombildningen till aktiebolag attstå kvar i stetens namn eftersom affärsverket har lämnat garantin för stetensräkning. För att underlätte övergången till aktiebolagsform börriksgäldskontoret därför te över affärsverkets ansvar för dessa garantier. Detär enligt min uppfattning angeläget att de av affärsverket lämnade stetligagarantiema ersätts med andra säkerheter så fort som det är möjligt.Utgångspunkten bör vara att den i disponibla ramen minskas itakt med att löptiden på lånet gått ut eller att lånet har lösts in. Hänsynmåste dock tes till de villkor som gäller för varje lån resp. garantiutfästelseför att inte orsaka onödiga merkostnader i samband med omläggningen.Riksgäldskontoret bör åläggas att te ut garantiavgiftpå den utestående garanterade skulden. Föratt inte skall bära risken för garantigivningen bör ettsärskilt anslag föras upp på stetsbudgeten för att täcka eventuella förlustersom är hänförliga till de garantier som ställs ut av det till bör i händelse av belastning på anslagetha rätt att återkräva det nya aktiebolaget på motsvarande belopp för att skapaincitement för koncemen att undvika eller hålla nere förluster för verksamheterdär steten garanterar betelningen. Nya garantier till dennybildade koncemen bör endast ges på sainma villkor som gäller för övrignäringsverksamhet i enlighet med av fastställda principer. 1990/91:150 Bilaga1:1 5.2.4 Lån iriksgäldskontoret vid ombildande av affärsverk till stetligt ägda aktiebolag Mittförslag: Regeringen bemyndigas att medge lån iriksgäldskontoret för de aktiebolag som bildas med utgångspunkt i tidigareaffärsverk. Lån bör medges enligt av fastlagda villkor för lån tillaffärsverk. Skälenför mitt förslag: Förslaget i nämnda proposition om att stetens vattenfallsverk() och domänverket ombildas till aktiebolag motiveras bl.a. med attverksamheten bör ges en mer ändamålsenlig organisationsform. Den ökadekonkurrensen på affärsverkens traditionella verksamhetsområden har gjortaffärsverksformen otidsenlig och ineffektiv. Ombildningen till aktiebolag gerverksamheten sainma organisationsform som konkurrerande företeg. har idagmöjlighet att te lån i . I samband med förslaget om att Vattenfallombildas till aktiebolag har regeringen även föreslagit att Vattenfallsstetslån görs om till lån i . gernormalt inte lån till fristående konkurrensutsatte stetliga bolag. I sambandmed att affärsverk med lån i och stetslån ombildas tillaktiebolag kan det övergångsvis finnas ett behov av fortsatta möjligheter tilllån i . Detta gäller främst där lån (inklusivestatslånet) i uppgår till ca 20 miljarderkronor. I propositionen föreslås för del att det nya aktiebolagetskall kunna låna i , medmotivet att både det nya aktiebolaget och kapitalmarknaden skulle kunnautsättas för en kraftigt belastning om dessa lån omsattes på marknaden under enkortare tidsperiod. Det är enligt min meningangeläget att ge de nya aktiebolagen samma lånesituation som konkurrerandeverksamheter. Det bör dock vara möjligt att medge lån i fördet nybildade aktiebolaget för att omläggningen inteskall försvåras. Övergångsperiodens längd bör avgöras utifrån rådandeomständigheter där bl.a. bolagets finansiella situation och position påkapitalmarknaden måste beaktas. Utgångspunkten bör dock vara attövergångsperioden skall vara så kort som möjligt ochatt ingen nyupplåning sker i . Med hänvisning till vadjag nu har anfört förordar jag att regeringen be- Bilaga 1:1 myndigas att medge lån iriksgäldskontoret för de aktiebolag som bildas med utgångspunkt itidigare affärsverk. Lånen bör begränsas till vad som anses nödvändigt för attgenomföra omläggningen. Lånen bör ges enligt de av fastlagdaprincipema för utlåning till affärsverk (prop1990/91:29, FiU4, rskr. 6 Årsbokslut för staten /90 pp- 1990/91:150 Bilagal:!Riksrevisionsverket () har överlämnat en balansräkning som ingår i denkommande rapporten för staten /90. Detta årsbokslutomfattar de statliga myndighetema inkl. affärsverken och myndigheter under riksdagen.Riksbanken, som tillhör den senare kategorin, ingår dock endast med grandfondenpå i enlighet med särskilt riksdagsbeslut. I övrigt liggerriksbankens tillgångar helt vid sidan av den statliga redovisningen. 6.1 Balansräkning med noter Balansräkningeni årsbokslutet bygger på de tillgångar och skulder som redovisas i ovannämndamyndigheters bokslut. I dessa bokslut tas anläggningstillgångarna upp tillanskaffningsvärden minskade med avskrivningar. Kravet på myndighetema attredovisa materiella tillgångar är emellertid begränsat. Endast myndigheter varsverksamhet till övervägande del är finansierad med avgifter (affärsverk ochuppdragsmyndigheter) är skyldiga att i sin balansräkning ta upp sådanatillgångar. Inom myndighetema nyttjas således tillgångar av betydande värde sominte finns med i tillgångsredovisningen. Iårsbokslutet redovisas också tillgångama upptagna till beräknade nukostnaderNukostnad definieras som en tillgångs nyanskaffhingsvärde minskat medavskrivningar grandade på detta värde. I beloppen för nukostnad ingår såväl debokförda tillgångarnas nukostnad som värdet av vissa icke bokförda tillgångar. Föratt få uppgift om värdet av icke bokförda tillgångar och nukostnad för bokfördatillgångar har RRV sänt ut förfrågningar till ca 100 myndigheter. Det inkomnamaterialet har bearbetats och sammanställts i kolumnen för nukostnad ibalansräkningen. Uppgifter från några större myndigheter saknas. Bl.a. harunderlag för beräkning av kapitel värdet för tillgångar som används inomförsvaret - flygplan, fordon och annan krigsmateriel - inte kunnat erhållas,däremot redovisades ett beräknat värde för försvarets byggnader och mark inukostnadskolumnen i balansräkningen. Värdet av museisamlingar, bibliotek m.m.ligger också utanför redovisningen. Den störste tillkommande posten blandnukost-nadema är värdet av det stetliga vägnätet, som här beräknats och tegitsin i balansräkningen. Stetensnettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas och skuldemasvärde. Den negativa förmögenheten består i stort sett av ackumuleradenettounderskott i stetsbudgeten. Nettoförmögenheten var positiv fram tillslutet av 1970-telet för att därefter bli negativ och snabbt fallande fram tillår 1986. Den fallande tendensen började då avte beroende på främst minskandebudgetunderskott. Per var den bokförda nettoförmögenheten-351,Balansräkningen återges i något förkorted form itebell 1. 5 Rik.sdagen 1990/91. Balansräkning för steten, miljarder kronor 1990/91:150 Bilaga1:1 o och förråd 0 Skepp, maskiner och inventarier 0 Byggnader och mark 0 Statliga vägar o Aktier m.m. o Skattefordringar o Övriga fordringar * o Likvida tillgångar o Lån i o Lån utomlands o Kortfristiga skulder o Långfristiga skulder o Konsoliderade avsättningar i affärsverken * o Fonder m.m. 91,0 -355,0 o Vid budgetårets början o Förändringar under budgetåret: -382,1 -I- 17,1 -I- 9,9 Summa skulder och kapital 408,1 kostnaddefinieras avskrivningar grundade bokförda tillgångar. som en tillgångs nyanskaffningsvärde minskat med på detta värde. 1 beloppeningår även värdet av icke Värdet påde statliga vägarna har beräknats med investeringarna i vägnätet under Prop. 1990/91:150 den senaste som underlag. Som investering harräknats utfallet på ., , , anslagen för byggande av statligavägar. Till detta värde har lagts av tJltega 1.1 anslagen till driftav statliga vägar. Erfarenhetsmässigt bedöms nämligen en så stor andel avanslaget utgöra värdehöjande förbättringsarbeten. De på detta sätt beräknadeinvesteringsbeloppen har omräknats till nukostnad med ledning av vägverketsvägkostnadsindex. Det erhållna bruttobeloppet har sedan reducerats med avskrivningar (avskrivningstid ). Anskaffningsvärdet för vägarnaminskat med avskriviningar uppgår till . Aktierna är upptagna till sina anskaffningsvärden. Därav lånefordringar 121 miljarder kronor.Lånefordringarna har tagits upp till sina nominella belopp. I de bokförda värdena, enligt riksgäldskontoretsredovisning, har skulder inom staten räknats bort. Utlandslånen upptas till denkurs som gällde på balansdagen. Enligt de regler som tidigare gällde för flertaletaffärsverk skulle återan-skaffningen av anläggningstillgångar fmansieras medavskrivningsmedel. Avsättningar som tidigare gjorts i detta syfte kvarstår. Närtillgångarna och skulderna omvärderas till nukostnad måste ävenkapitalkostnaderna omvärderas. När det gäller affärsverkens tillgångar harvärdestegringen på mark tillförts statens nettoförmögenhet och värdestegringeni övrigt fördelats proportionellt mellan statskapital och konsoliderandeavsättningar. Förändringen mellan budgetåren kan bl.a. förklaras avökningen av arbetsmarknadsfonden med ca . Verksamhetens nettoförändring framkommer enligt följande.Milj.kr. -f-3 413 - 3 049 -I- 671 Finansiella transaktioner avseende utlåning m.m. Statsbudgetens nettoöverskott -t-1 035 7Finansfullmakten Pop- 1990/91:150 Bilaga 1:1 Riksdagenhar för innevarande budgeter bemyndigat regeringen att, om arbetsmarknadslägetkräver det, beslute om utgifter intill ett sammanlagt belopp om 2 500 milj. kr.(prop. 1989/90:150 bil. 1, FiU 40, rskr. Finansftillmaktenfår användas för att tidigarelägga, utvidga eller påskynda stetligainvesteringar som normalt finansieras med anslag på stetsbudgeten. Regeringenkan också använda den för bidrag till kommunala projekt för investering ochsysselsättning. Bidragsprocenten får därvid fastställas med hänsyn tilländamålet men inte överstiga . Vidare får finansfullmakten användas förbidrag till näringslivet och bostadssektom. I dessa sammanhang får gällandebidragssatser tillfälligt höjas till högst . Regeringen har vidarebemyndigats att utnyttja fullmakten för ytterligare två ändamål, nämligenarbetsmarknadsutbildning och för arbetsmarknadspolitiska insatser medanledning av handelsblockaden mot . Regeringenhar inte utnyttjat fullmakten under /91. Men även förbudgeteret 1991/92 förordar jag att en fullmakt begärs intill ett sammanlagtbelopp av 2 500 milj. kr. 8 Budgetering exklusive mervärdeskatt budgetåret pp- 1990/91:150 1991/92 Bilaga 1:1 Regeringenföreslog i prop. 1989/90:111 om reformerad mervärdeskatt m.m. att stetligamyndigheters ställning inom mervärdeskattesystemet skulle ändras fr.o.m.budgeteret 1991/92. Syftet med förslaget var främst att uppnåkonkurrensneutralitet mellan verksamhet i egen regi och entreprenadverksamhet.Förslaget föranledde inte någon erinran från (SkU 31, rskr. Idagsläget är myndighetemas anslag budgeterade med hänsyn till att vissautgifter innehåller påslag för mervärdeskatt. Ingående mervärdeskatt på köptevaror och tjänster avräknas således direkt mot myndighetemas anslag. Den ipropositionen föreslagna förändringen innebär att myndighetema fr.o.m.budgeteret 1991/92 skall kompenseras för ingående mervärdeskatt genom avräkningmot inkomsttitel i stället för mot myndighetens anslag. Myndighetemas anslagmåste därför räknas ned för att förändringen skall kunna genomföras utan att enmerbelastning uppstår på stetsbudgeten. Förändringen innebär, vad gälleranslags-finansierad verksamhet, en minskning av stetsbudgetens utgiftssidasamtidigt som nettoinkomstema från mervärdeskatt på stetsbudgetens inkomstsidaminskar i motsvarande mån. En belastning på inkomsttiteln , sominte motsvaras av minskningar av utgiftsanslag, kommer att uppstå genom attmyndighetema fro.m. , då de går in i det nya mervärdeskattesystemet,får kompensation för breddningen av mervärdeskatten (prop. 1989/90:150, FiU40,rskr 358). Avräkning mot inkomsttitel för ingående mervärdeskatt skall ävengöras av de myndigheter som är skattskyldiga för mervärdeskatt. Avdrag föringående mervärdeskatt kommer således inte att kunna göras i samband med attden utgående mervärdeskatten redovisas till skattemyndigheten. 1990/91:100 (FiU20, rskr. 132) redogjoixle regeringen för detberedningsarbete som skett inom vad gäller budgetering exkl.mervärdeskatt. Regeringen anmälde att det behövdes ytterligare underlag ochklargörande av vissa beräkningsfömtsättningar innan mervärdeskattebelopp förresp. anslag kunde fastställas. Vidare framhölls att utgångspunkten föromläggningen är att den skall vara saldomässigt neutral, dvs. inte medföranågon merbelastning på stetsbudgeten. Regeringen redovisade för riksdagenavsikten att i samband med att regleringsbrev utfärdas för myndighetemas anslagför budgeteret 1991/92, beslute att medel motsvarande mervärdeskatten underresp. anslag inte får disponeras av myndighetema. hade ingen erinranmot dette tillvägagångssätt. Regeringenbegärde vidare bemyndigande att under budgeteret 1991/92 disponeramedel ur inkomsttiteln för att kompensera myndigheter föringående mervärdeskatt, varvid belopp svarande mot mervärdeskatt inte tes ianspråk på utgiftsanslag. har gett regeringen ett sådant bemyndigande (FiU 20, rskr. 1990/91:150 Omläggningenkan således genomföras så som avsetts fr.o.m. budgetåret Bilaga 1:1 1991/92. Eftersomstetsbudgeten för budgeteret 1992/93 och kommande budgetår skall budgeterasexkl. mervärdeskatt har myndighetema fått anvisningar för anslagsframställningamaför /93 av innebörd att samtliga yrkanden skall anges exkl.mervärdeskatt. Principeroch tekniker för beräkningsarbetet Endaststetliga myndigheter bör omfattes av avräkningssystemet för mervärdeskatt.Andra juridiska personer, t.ex. stiftelser, bör inte omfettes av systemet medavräkningsrätt mot inkomsttitel. Detsamma gäller partssammansatte organ,intemationella organisationer m.fl. Anslag till sådana organisationer bör ävenfortsättningsvis budgeteras inkl. mervärdeskatt. Försäkringskassoma behandlasi dette sammanhang som stetliga myndigheter. AMU-myndighetema och har varit föremål för särskilda överväganden.Jag återkommer till dessa myndigheter i min redogörelse för vissa särlösningar. Beräkningenav mervärdeskatt under anslag har utgått från det underlag somriksrevisionsverket (RRV) fått i uppdrag att te fram. Med ledning avutfellsuppgifter från stetens redovisningssystem för budgeteret 1989/90 har enschablonmässig andel mervärdeskatt räknats fram. Denna andel har sedanapplicerats på föreslagna anslag för /92. I samband med attunderlaget skickades ut till myndighetema gavs dessa en möjlighet att inkommamed förslag till korrigeringar i de fell underlaget inte gav en rättvisandebild av myndighetens utgifter för mervärdeskatt. Sådana påpekanden har använtssom ett kompletterande underlag i beräkningsarbetet. Ytterligare underlag har ivissa fell inhämtets från myndighetema. Detförekommer att myndigheter har inkomster budgeterade under anslag eller andraextema medel som tillförs verksamheten. Myndighetema kommer att få avräknasina totela utgifter för ingående mervärdeskatt mot inkomsttitel, oavsettvilka medel som använts för att finansiera inköpet.