prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — Utredningskontoretbör fömtom de rent biologiska frågoma, i samråd med , ävenkunna ansvara för regleraa för yrkes- och sportfiske, statistikinsamling m.m.Med en sådan ordning kommer dessutom fiskeribiologiska skäl att bligmndläggande vid avgörande av olika frågor, ej enbart politiska, vilket lättarekan bli fallet där olika läns intresseområden gränsar till varandra ochpolitiska majoritetsförhållanden ändras. : Förbundet vill understryka statskontoretsförslag att fiskets lagstiftning ses över med målsättningen att skapafärre och enklare bestämmelser. Försportfiskets del bör detta arbete syfta till att åstadkomma en särskildsportfiskebestämmelse gällande för hela landet. Fisketi de stora sjöama (Vänem, , och ) kommer att utvecklasbåde vad gäller yrkes- som sportfisket. Det är därför nödvändigt attfiskefrågorna i dessa sjöar samordnas och att det utses en referensgmpp för resp.sjö med företrädare för olika fiskeintressen. Länsstyrelseni : delar utredningens uppfattning att det intebör göras några genomgripande förändringar beträffande de iväntan på cn översyn av hela fiskelagstiftningen. Länsstyrelseni : delar statskontorets uppfattning att man intebör göra några genomgripande förändringar beträffande de stora sjöama i väntanpå en översyn av hela fiskelagstiftningen. Det bör på varjelänsstyrelse finnas en länsexpert på fiskets område. Experten bör i vissa fallkunna delas mellan två län eller ansvara för fiskefrågor på deltid. 1990/91:87 Bilaga 2 : Statskontoret konstaterar att de uppgifter som förs överfrån fiskenämnderna till länsstyrelserna "troligen kommer attminska". Detta motiveras med att en viss form av stödgivning kommer attupphöra och eventuellt ersättas med ett regionalt stöd samt att det nu harbildats fiskevårdsområden i stor utsträckning och att dessa kan utgöra en basför fiskevårdsarbetet i landet. Det ökade antalet fiskevårdsområden antasuppenbarligen leda till mindre arbete. Av rapporten framgåremellertid att den ändrade stödformen har samband med ändringar i EFTA-konventionenoch kommer att få fullt genoinslag först . Eventuellt kommer då ettannat stöd att införas. Den omständigheten att antalet fiskevårdsområden harblivit flera bör såvitt kan förstå leda till att uppgifteraa på regionalnivå ökar och inte tvärtom. Passiva fiskevattenägare ställer inga krav påinsatser från statens sida men det gör däremot verksamheten i ettfiskevårdsområde. Fiskeägarna i ett sådant har kommit överens om att samordnafisket och fiskevården. Ägarna behöver praktiska råd och anvisningar avexpertis vid skötseln av fiskevårdsområdet och den expertis som finns ärlänsfiskekonsu-lenten. Handläggningenav ansökningar om fiskodling kommer däremot att förenklas. Dessa ansökningarprövas både av fiskenämnden och . Men den förändringen harfrämst betydelse för den enskilde sökande. EnligtLONs mening har statskontoret inte något reellt stöd för sin uppfattning attuppgifteraa kommer att minska på regional nivå. kan därför inte delastatskontorets bedömning då man ifrågasätter om det i varje län finns uppgiftersom motiverar en hel årsarbetskraft som länsexpert inom fiskets område.Länsexperten skall ju ha ett samordningsansvar för fiskesektorn pålänsstyrelsen. Det betyder att länsfiskekonsulenten inte bara skall ta med siguppgifteraa från sin nuvarande verksamhet utan också ta del av och medverka iden verksamhet som inom fiskets område utförs på olika enheter ilänsstyrelsen. : Vi ser positivt på den utveckling somföreslås i rapporten om att de länsvisa fiskefrågorna i fortsättningen börhandhas av fiskeexperter knutna till länsstyrelserna, som en länk i dettabredare synsätt på svensk fiskepolitik, vilket också redan nu tillämpas iBD-län. Länsstyrelserna utför, som framgår av rapporten, många avde program som berör kvaliteten på svenska fiskevatten. Det är därför naturligtatt de också får myndighetsansvar för fiskefrågorna. Då länsfiskeexperterna ärföreslagna att utses av tillsammans med bör denför länet nödvändiga fiskekompetensen bli tillfredsställande beaktad. Det ärdock angeläget att det i 22 1990/91. varje län finns sådanexpertis, även om fiskefrågoma ej motiverar en hel tjänst. Hur dennaöverflyttning finansieras framgår dock ej klart av rapporten, men detta måstesäkras. Förslaget att tjänstemannen i sådana län även skall arbeta mednäraliggande miljöfrågor är god, och redan nu omfattar t. ex. vissa vattenvårdsförbundsmätningar en kontroll av toxiner i musslor. Ett närmare samarbete, såväl idessa som i andra frågor om vattenmiljön, bör även, vilket redan sker på någrahåll, utvecklas mellan länsstyrelserna, fiskerimyndigheten ochforskningsorganen, på den sidan då naturligen de tre marinaforskningscentra i , och . Svenska kommunförbundet:Tillgången till en fiskeexpert i länet bedömer förbundet som angeläget. T.ex.arbetar många kommuner aktivt med vattenvårdsplanering, bl. a. som ett underlagför bedömningar av fömtsättningarna för vattenbruk. Tillgång tillfiskeexpertis är nödvändig i det sammanhanget. Det numera relativt storaantalet fiskevårdsområden i landet behöver även de kompetent stöd föratt kunnabedriva god fiskevårdande verksamhet. 1990/91:87 Bilaga 2 Fiskeristyrelsenbör ha tre enheter, en ekonomisk, en biologisk och en administrativ enhet.Styrelsens interna och externa information bör utvecklas. : Den avutredningen föreslagna indelningen i en biologisk och en ekonomisk funktiontillsammans med en administrativ enhet har mycket som talar för sig. a. att utredningskontoren organisatoriskt förs samman medlaboratorierna. Detta kan emellertid också uppnås med andra lösningar, t. ex.en enhet för undersökningar, en enhet för fiskevård (inkl. juridiska frågor,internationella förhandlingar m.m.) samt en enhet för fiske (inkl. sportfiske,vattenbmk, prisreglering m.m.). har svårt att ta ställning tillenhetsindelningen innan frågorna om arbetsuppgifter och dimensioneringavgjorts. Därför föreslås alt styrelsen själv får avgöra enhetsindelningen inomvissa ramar eller ges möjlighet, när de nämnda frågorna klarnat, att inkommamed ett förslag till regeringen. instämmeri utredningens påpekande att det är av största vikt att styrelsen samlatutvecklar informationsfrågorna. I en organisation, där iklädsen mer central myndighetsroll, ökar kravet på information. Behovet av utökad ochutvecklad information gör att styrelsen nu satsar på en informationsstrategisom syftar till attskapa opinion för det svenska fisket i vid mening atteffektivisera kunskapsutbytet inom branschen attge ökad service till allmänheten attöka medarbetarnas engemang och delaktighet. Effektivinformation är resurskrävande. halvtjänst som informatör och kommer att ha stora svårigheter att utöka Prop.1990/91:87 informationsverksamheten om besparingar av nu föreslagenomfattning Bilaga 2 kommer till stånd. Besparingarkan göras utan att verksamheten drabbas mer påtagligt, men det är tveksamt omhela den av utredningen förutsedda nedskärningen (ca 3 milj. kangenomföras utan märkbara konsekvenser. Fiskeristyrelsenhar tagit initiativ till överläggningar med i och , som har en del av sin förvaltning i samma fastighet som fiskeristyrelsen.Syftet med dessa samtal är att försöka utröna om besparingar kan göras påtelefonväxel- och vaktmästarefunktionerna. På den korta tid som stått tillförfogande har det inte gått att helt klarlägga förutsättningarna, men detförefaller inte helt uteslutet att en samordning kan ske. Konsekvenserna blirsämre telefonservice. Styrelsenhåller också på att utreda förutsättningarna för att minska hyreskostnadernagenom att lokalisera all verksamhet i till samma byggnad. Inte hellerhär har det gått att klariägga förutsättningarna och precisera besparingarna. Vidarekan en tjänst som byråchef vakantsättas. I stort sett all hantering av kund-och leverantörsfakturor samt systemet för tidredovisning kan läggas ut påarbetsplatserna mnt om i landet. Detta leder totalt sett till en mindrebesparing men innebär att arbetsbelastningen på enheterna ute i landet ökar. del av rekryteringsarbetet i personalfrågor kan också läggas ut påarbetsplatserna. Detär oklart hur administrationen av vattenavgiftsmedel skallordnas framöver, eftersom denna enligt regeringsbeslut skall finansieras medbudgetmedel. Vissanedskärningar av det statliga stödet till fisket (fiskerilån m. Om dessa kommer till stånd kan 1 2 tjänster dras in. För att kunnaklara besparingskravet måste även begränsa den service, bl. a.i form av utredningar, som ges till yrkes- och sportfisket genom att drain 1 2 tjänster ytterligare. OmSverige blir medlem av EG är det enligt mening inte möjligtatt göra de besparingar på statistikområdet som föreslås i utredningen. Dennaslutsats gäller naturligtvis under förutsättning att EG inte ändrar sittinterna statistiksystem. Möjligheterna att få till stånd en sådan förändringkan styrelsen inte bedöma. besparingar kan också göras på det administrativa området, främst genomökad decentralisering och datorisering. Ökad användning av ordbehandlareminskar behovet av sekreterarservice. För alt nå erforderlig besparingsnivå ärdet dock nödvändigt all i det närmaste helt dra in denna service vilket bl. a.innebär merarbete för handläggarna. : interna organisation bör vara så anpassad atthushållning med naturresursen fisk och hänsynslagande till ekologiskaförhållanden främjas. En uppdelning av myndigheten i en ekonomisk och enbiologisk funktion borde kunna underiätta en sådan arbetsinriktning. Härutöverär det viktigt att verkets styrelse får en sådan sammansättning all intekommersiella intressen blir dominerande. Skogs-och jordbrukets forskningsråd: De föreslagna förändringarna i 339 internaorganisation med ny enhetsindelning och en integrering av utredningskontorenmed sötvattenslaboratoriet synes vara till fördel för fiskeristyrelsensFoU-verksamhet. : Vad beträffar ny enhetsindelning måste generaldirektören få frihetatt utforma förslag till densamma. En sådan enhetsindelning ochansvarsfördelning utåt i olika delfunktioner kan först fastläggas närprioriteringar skall göras med anledning av den kraftiga besparingen somstatskontoret föreslagit. Omorganisationen avfiskeriverket bör innebära att de centrala handläggarna på ett heh annat sättbevakar och aktivt deltar i den internationella biologiska rådgivningen. Dettaarbete har stora samordningsbrister vilket är allvariigt med tanke på dencentrala roll - av bl. a. politiska skäl inom EG - som ICES och ACFM har. sportfiske- ochfiskevårdsförbund: I den nuvarande sorterarsportfiskefrågorna under enheten för fritidsfiske (!) och fiskevård och detfinns endast en tjänst för sportfiskets speciella frågor. Detta är givetvishelt otillfredsställande. Mot bakgrund av sportfiskets omfattning och värdeoch med tanke på sportfiskets utveckling och den stmkturförändring som ägt mminom fiskerinäringen anser förbundet att sportfiskefrågorna måste få enavsevärt starkare ställning i den omorganiserade fiskerimyndigheten. Dettatrots de föreslagna besparingarna. Förbundet föreslår därföratt det inrättas en särskild enhet för sportfiskefrågor. Inom denna börhandläggas t. ex. frågor såsom fiskevård riktad mot sportfisket, sportfisketsjuridiska frågor, ekonomiska frågor, bidrag till sportfisket, socioekonomiskafrågor och marknadsundersökningar. bör enligt förbundet i övrigt bestå av en enhet föryrkesfiskefrågor och en enhet för FoU-verksamhet. Genom den föreslagnaenhelsindelningen får man en betydligt klarare ansvarsfördelning mellan deolika intresseområdena än i den organisation statskontoret föreslagit. Frågor som ligger utanförde redovisade verksamhetsområdena (sportfiske, yrkesfiske och fiskevård) börfortsättningsvis inte ingå i arbetsuppgifter. 1990/91:87 Bilaga 2 bör vararepresenterad i de centras styrelser. meteorologiskaoch hydrologiska institut: föreslår att de centras uppgifterklariägges mer generellt mellan berörda sektorsmyndigheter, inkl.fiskeristyrelsen, och UHÄ i stället för att påverkas via specifikamyndighetsrepresentanter i styrelsen för dessa centra. Fiskeristyrelsen:Utredningen har föreslagit att blir representerad istyrelserna för universitetens centra och det eventuella nya institutetför miljötaxering. tillstyrker detta förslag. universitetsmarina forskningscentrum: Utredarna föreslår att blirrepresenterad i de forskningscentras styrelser. Som skäl anges att dettaskulle underlätta gränsdragningsfrågor mellan centra och fiskeristyrelsen.Fiskeristyrelsen utför främst via havsfiskelaboratoriet och i samarbete medbl. a. omfattande undersökningar vid kusten och i öppna havet. Ett skäl äratt då anser sig få till stånd en bättre samordning och att endialog mellan centra resp. myndighet underlättades. Sammansättningen av demarina centras styrelser är reglerad enligt en regeringsförordning från den 1juni 1989. Fyra av de sju ledamöteraa är valda av UHÄ (2), SNV (1) samt NFR(1), medan resp. universitet väljer tre ledamöter, samtliga ledamöter valda . Om skall vara representerad i styrelserna, vilket ioch för sig kan anses vara väl motiverat, bör detta ske bland de ledamöter somväljs utanför , i annat fall skulle alltför få inriktningar inomden forskningen vid bli representerade. Vi föreslår därföratt inför nästa valperiod kontakter tas med de parter som väljer övrigaledamöter. Det bör även påpekas att f. d. generaldirektören för fiskeristyrelseningår i styrelsen för forskningscentmm. Även ett omväntresonemang äger för oss ett starkt berättigande, nämligen en representationfrån något/några av de tre forskningscentra i de organ som är rådgivandetill i forskningsfrågor och marint miljöarbete. Vi ser detdock som en god möjlighet att lösa dessa frågor även med andra typer avsamverkan eller möten mellan resp. parter, med fördel inkl. även aktuellalänsstyrelser och vattenvårdsförbund. 1990/91:87 Bilaga2 Fiskeristyrelsenslaboratorier och utredningskontor bör å ena sidan få större administrativfrihet men å andra sidan styras bättre genom t. ex. forskningsplaner. : Statskontoretförordar en starkare styrning av verksamheten vid laboratorier ochförsöksstationer och en större integrering. delar utredningensuppfattning och arbetar redan med att åstadkomma dessa förändringar. Det storasteget i detta avseende skedde genom den senaste omorganisationen , dålaboratorier, försöksstationer och en central enhet samlades i en gemensamfunktion, enheten för undersökningar och utvecklingsverksamhet. Det är ocksåangeläget, vilket statskontoret föreslår, att utredningskontorens verksamhet istörre utsträckning samordnas med laboratoriemas (inkl. kustlaboratoriets)verksamhet. Detta kan ske utan samlokalisering. Utredningskontoren i bli viktiga replipunkter för undersökningsverksamheten. Laboratoriernas verksamhet speciellt sötvattenslaboratoriets är i stor utsträckning finansierad överandra anslag än E 1. Över E 1 finansieras kärnan av för fisket mest väsentligundersökningsverksamhet samt vissa basresurser av betydelse för hela verksamhetensom bibliotek och information. Statskontoret föreslår enbesparing på E 1-anslaget och en ökad delegering av de administrativauppgifterna till laboratorier och försökssta- Detta ärrationellt men kräver minst de administrativa resurser Prop. 1990/91:87 somfinns , varför besparingarna ovillkorligen måste drabba under- Bilaga2 sökningsverksamheten. Besparingamapå de fasta undersökningsresurserna kan till en del kompenseras av en ökadextern finansiering. En sådan innebär dock risk för att inle den för fisketsutveckling mest angelägna undersökningsverksamheten kommer till stånd.Bidragsgivarnas synpunkter kan få större betydelse och det blir svårare att fåen samlad och tillräckligt långsiktig verksamhet. Vadgäller sötvattenslaboratoriet innebär en minskning av E 1- finansieringen ettbetydande bortfall i fältverksamheten till men för flera av laboratorietsmålområden. En uppföljning av fiskevårdens metodutveckling i praktiskfiskevård skulle falla bort. Eftersom det finns så få tjänster via E 1 måstebasresurserna för laboratoriets bearbetningsverksamhet drabbas. Det sänkerkapacitet och kvalitet och påverkar flertalet målområden negativt. Havsfiskelaboratorietsfinansiering över E 1 -anslaget är större än sötvattenslaboratoriets och utgörca . Laboratoriets centrala undersökningsområden som torskundersökningar,akustiska undersökningar, skaldjursundersökningar och miljöundersökningarutförs av personal som är finansierad via E 1-anslaget. Merparten av dessaundersökningar ingår i internationellt överenskomna program. Att minskatorskundersökningarna i dagens situation för torskbeståndet är knappastmöjligt. Detsamma gäller havskräftundersökningaraa. Det som därför måstedrabbas vid en nedskärning är akustik och miljöundersökningar. Detta kommerinte att kunna ske utan protester från kringliggande nationer och tordeförsämra vårt anseende och vår förhandlingsposition internationellt. Detbör i detta sammanhang framhållas att erfarenhet från andra länder visar allmedlemsskap i EG snarare ökar än minskar behovet av intemationellt samarbeteinom undersökningsverksamheten. : I vad gäller laboratorier och andra statligalaboratorier inom milöområdet (i vidare mening) vill SNV framhålla behovet avett konsekvent synsätt. Antingen bör statsmakterna acceptera att varjemyndighet disponerar egna laboratorieresurser inom de områden där sådana bästbehövs eller bör dessa resurser "poolas" i självständigalaboratorier som betjänar flera (statliga) myndigheter. Jämför exempelvis SNV,och som alla disponerar laboratoriekompetens inomvattenområdet. Sverigeslantbruksuniversitet: SLU anser att roll inom forskning ochutveckling behöver klarläggas och renodlas. SJFRs roll beträffande samordningoch medelstilldelning för fiskforskning bör stärkas liksom denuniversitetsbundna fiskforskningen vid SLU. Somframhålls i utredningen har en profil som innebär att myndigheten både bedriver och/eller finansierar forskning och utveck ling inom fiskevård och vattenbmk. Detta förhållande är av naturliga skäl inte helt okomplicerat. Inte minst gäller detta avvägningar som görs mellan egen verksamhet (undersökning, utvecklingsarbete och försök) och forskning som främst är ett ansvar gentemot universiteten; beträffande vattenbruk i synnerhet SLU. SLUanser det väsentligt att roll som beställare av Prop.1990/91:87 forskning renodlas på ett bättre sätt än . Detta kanske Bilaga 2 genom att dess laboratorier tvingas konkurrera på lika villkor somövriga forskningsenheter i landet. SJFRs roll vid medelstilldelning inom fiskforskningbör stärkas ytterligare och forskarinflytandet inom samrådsgrupperbör stärkas också reellt. De baslaboratorierna borde dessutom ges ökademöjligheter till uppdrag inom fiskets område och i stället gesinflytande inom laboratorierna. Den mer obundna forskningen bör enligt SLUsuppfattning förstärkas för att kvaliteten på fiskforskningen skall förbättrasytterligare. Det mest naturliga för specialinriktade fiskbiologiskaforskartjänster är att dessa knyts till den vetenskapligt starka fiskbiologiskaforskningsverksamheten vid SLU. Skogs-och jordbrukets forskningsråd: På flera ställen i rapporten anser statskontoretatt har ansvaret för tillämpad forskning inom fiskområdet ochSJFR för gmndforskningen. Enligt regeringens proposition 1 989/90:90 omforskning är huvudansvarig för gmndforskning och tillämpad forskning påfiskets område. Rådet stödjer inte bara sådan grundforskning där en direkttillämpning kan skönjas för näringen. Många ansökningar omforskningsstöd ställs parallellt till och naturvetenskapligaforskningsrådet (NFR). beviljar därvid medel till forskningsansökningarav gmndforskningskaraktär med hög kvalitet. Ansökningar som avförs till NFR ärsådana av starkt teori uppbyggande gmndforskningskaraktär. Ansökningar avgemensamt intresse oavsett om de är ställda till andra råd behandlas i engemensam samarbetsnämnd. SJFRdelar statskontorets uppfattning att en bättre samordning inomfiskforskningsområdet bör kunna utvecklas i fortsättningen. Rådet anser dockatt det är viktigt att även fiskforskningen är fri utan styrningar. Om vissamålområden ändå skall identifieras kan en klarare styrning av dessa lättgenomföras genom de för och gemensamma organen. SJFRsprogramorgan för fiskforskning, där det ingår representanter förforskningsfronten ute på högskoloraa, för och förfiskeristyrelsen och som kommer att utvidgas med representanter för näringen,är en utmärkt plattform för samordningsförslag om fiskforskningsprogram inomvissa bestämda områden. Detprogram som och har lagt om forskning inom fiskområdetliksom SJFRs nära samarbete med andra råd har helt klart medfört en förbättringav samordningen av forskningen. Ytterligare förbättringar skulle åstadkommasom via programorganet för fiskforskning också fick huvudansvaret förforskning rörande bevarandet av hotade fiskstammar där huvudansvaret förnärvarande ligger hos . : Marint miljöarbete är en av de uppgifter som enligt regeringsförordning ålagts de tre forskningscentra. Vi har här arbetat för att få ett ökat samarbete med SNV och länsstyrelserna, liksom att få en avgränsning mellan deras myndighets ansvar i havsmiljöfrågor och den miljöforskning och övervakning som bedrivs av forskaraa. Det är också endast inom universiteten, som man finner den samlade kompetens, som är nödvändig för att 343 genomföra och utvärderadenna miljöforskningsverksamhet. Bland de Prop. projekt som drivs avhavsfiskelaboratoriet finner man visserligen listade Bilaga 2 såväl miljöfrågor iallmänhet, som mer specifika sådana, t.ex. effekter av algblomningar.Tyvärr saknar dock laboratoriet personal med kompetens inom ett flertalav dessa för den miljön viktiga frågoraa inkl. experter påplankton. Det är därför viktigt att dessa frågor även i fortsättningen tasi beaktande i ett ännu mer utvecklat samarbete med universitetsforskarna,där laboratoriet har speciell kompetens inom fiskbeståndsuppskattningar,fiskeribiologi, beståndsvård m.m. Ettviktigt led i samarbetet för att få en totalbild av fiskens roll i ekosystemetoch fiskets betydelse i miljön gäller utbyte av och tillgång tillforskningsresultat från undersökningsverksamheten inom , sommåste bli bättre tillgängliga. Detta bör ske via inkorporering i databassystem,i likhet med de data som erhålles via vattenvårdsförbunden. Databassystemhåller nu på att byggas ut vid de forskningscentra. Viinstämmer helt i statskontorets förslag att verket i högre utsträckning bör tafram utvecklade projektbeskrivningar och planer, framför allt för denundersökningsverksamhet som bedrivs vid laboratorierna. Även utvärderingen avde planerade projekten bör ske i betydligt större omfattning än som hittillsvarit fallet och både undersökningsarbetet och utvärderingen måste ske isamverkan med universitetens forskare. Irapporten framhålls betydelsen av information, såväl till allmänhet sominternt. Vi instämmer i att detta har en viktig roll att fylla, men vill ävenbetona att resultat från forsknings- och undersökningsverksamheten i störreutsträckning än också måste publiceras i internationella tidskrifter,vilket inte torde medföra några direkta kostnadsökningar. : 1 fråga om forskningen anser förbundet attfiskeristyrelsen skall ha det övergripande ansvaret för den del av forskningensom utföres för yrkesfisket, inte minst vad det beträffar inhämtande avunderlagsmaterial för beståndsuppskattningar etc. Delär angeläget påpeka vikten av att forskningsuppdrag som utföres förandra uppdragsgivare (t. ex. och statens meteorologiska ochhydrologiska institut) betalas av dessa och ej belastar egnaanslag. Havsfiskelaboratorietoch sötvattenslaboratoriet bör tillhöra samma enhet, dvs. en forskningsenhet,inom . : Havsfiskelaboratoriets verksamhet är i hög utsträckningstyrd av intemationella projekt och en nedskäraing kommer att innebära att etteller flera projekt måste läggas ner. Sötvattenslaboratoriet är redan i daghuvudsakligen finansierat genom uppdrag och forskningsanslag. En ytterligareminskning av budgetmedel kommer att innebära en ytterligare destabilisering avverksamheten och laboratoriet kommer att ha svårt att klara de mer långsiktigauppgifter som fiske- och miljövården kräver.