prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — Enligtriksdagens beslut skulle prisregleringen för innevarande budgetårrymmas inom en utgiftsram på 120 milj. kr. Kostnaderna beräknas nu kunnahållas inom nämnda ram. Detta skulle innebära att behållningen iprisregleringskassan och hos Svensk fisk skulle komma att uppgå till sammanlagtca 101 milj. kr. vid regleringsårets utgång. Härtill komriier ca 97 milj.kr. iintäkter inkl. ränteintäkter under detta år. Det innebär att ca 198 milj.kr.skulle finnas tillgängliga under /92. Myndigheternauppger att pristilläggen på sill/strömming dominerar normprissystemet.Normprisema för dessa fiskslag måste därför reduceras för att en tillräckligminskning av totalkostnaderna skall uppnås. Vad gäller de s.k. övriggmppernaframhålls att pristilläggen för dessa har minskat kraftigt eftersom prisema pådessa fiskslag ingående i övriggmpperna har ökat mycket snabbt. Mot bakgmnd avdetta och för att förenkla regleringen fram föreslåsatt normprisema för övriggmpperna tas bort och att normprisema försill/strömming sänks med för nästa regleringsår jämfört med innevarande.Pristilläggen för sill/strömming beräknas då komma att uppgå till /kg förstor sill och /kg för liten sill, vilket motsvarar resp. av deberäknade avräkningsprisema. För torsk föreslås samma system och nivåer somför innevarande regleringsår. Förslagen om normpriser och prisgränser framgår idetalj av jordbmksnämndens och skrivelse. Förinnevarande budgetår har normkvantitet fastställts för sill/strömming ochövrig makrill. De uppgår till resp. . För /92föreslås att normkvantiteten för sill/strömming fastställs till . Underinnevarande regleringsår utgår rörliga pristillägg av skillnaden mellannormpris och jämförelsepris för sill/strömming, för övriganormprissatta fiskslag och för torsk av skillnaden mellan nedreprisgräns och jämförelsepris. För /92 föreslås oförändraderegler för de reglerade fiskslagen. Underinnevarande regleringsår får överskottspriset för samtliga lägsta- prissatta fiskslag och kokräka uppgå till högst av lägstapris. För nästa regleringsår föreslås oförändrade nivåer och att jordbmksnämnden om så inses påkallat får meddela Svensk fisk ytterligare föreskrifter vad gäller Dverskottshanteringen. Det utgår ett särskiltstöd i form av regionalt pristillägg för sill/ström- Prop. 1990/91:87 ming tillfiskare bosatta vid syd- och ostkusten. Detta motiveras med att fisket på syd-och ostkusten har en svagare utveckling än fisket för fiskare på västkusten.Stödet utgår som fasta pristillägg inom ramen för gällande normkvantitet ochför fisk som avsätts för human konsumtion. För /92 föreslåsatt stödet får utgå med oförändrade belopp. Vidareutgår pristillägg för export av sill/strömming till statshandelslän-der medhögst /kg inom en ram om sammanlagt , varav högst 4 milj.kr. får avse sill från , och . Högst 0,5 milj.kr.får avse sill från . För nästa regleringsår föreslås att pristilläggetper kg får utgå med oförändrat belopp, att rambeloppet sänks till 8,5 milj.kr.och att högst 2,5 milj.kr. får avse sill från , Skagerrak ochNordsjön. Högst 0,5 milj.kr. föreslås avse sill från . Vidare föreslåsatt jordbmksnämnden får besluta om att överföra anslagna medel till foderfiskoch om att minska rambeloppet mot att i stället öka normkvantiteten. Pristilläggför foderfisk lämnas under innevarande budgetår med högst /kg inom en ramav sammanlagt högst 9,5 milj. kr. Inom denna ram lämnas även regionaltpristillägg för foderfisk på . För nästa budgetår föreslåsoförändrade pristillägg och att rambeloppet sänks till 6,5 milj. kr. Utanfördenna ram föreslås liksom är fallet under innevarande budgetår att ett fastpristillägg för foderfisk från insjöar får lämnas med /kg.Jordbmksnämnden föreslås få besluta om att överföra anslagna medel till stödtill statshandelsexport samt att minska rambeloppet mot att i stället ökanormkvantiteten. Särskildafasta pristillägg lämnas under innevarande regleringsår för makrill, räka,storbackelånga och de viktigaste slagen av sötvattensfisk. För regleringsåret1991/92 föreslås all pristillägget upphör för övrig makrill och långa. Dettamotiveras med att pristillägget för övrig makrill framför allt harutgått till de större och mest effektiva fartygen och all detta stöd inte kanmotiveras i en situation när det totala stödbeloppet måste minska. Fisket efterlånga bedöms inte bli av någon nämnvärd omfattning under nästa regleringsår.För övriga fiskslag om stöds under innevarande regleringsår med fastapristillägg föreslås att samma belopp utgår under nästa regleringsår. Underinnevarande regleringsår utgår från prisregleringskassan 6,8 milj. kr. för attbestrida kostnader för utsättning av fisk. För nästa regleringsår föreslåssamma belopp för att bestrida kostnader för utsättning av fisk och attfiskeristyrelsen fördelar detta efter att ha inhämtat synpunkter från . Liksom under innevarande budgetår bör nämda belopp äventäcka kostnader för fördröjd utsättning av lax. Swefisk,ekonomisk förening, tilldelades 2 milj.kr. ur prisregleringskassan budgetåret1988/89 för marknadsåtgärder. Till Swefisk har betalats ut 0,8milj.kr. Det föreslås att återstående medel, i den mån de inte tas i anspråkunder innevarande budgetår, får disponeras under /92 enligt nugällande regler. som har avsatts under budgetåren 1987/88 och 1988/89 förkonsumentfrämjande åtgärder föreslås komma konsumenterna till Prop.1990/91:87 godo genom en temporär sänkning av prisregleringsavgiften. Prisregleringenskostnader för /92 beräknas till sammanlagt 99,4 milj. kr.,varav 63,5 milj. kr. är kostnader för olika former av prisstöd. Kostnaderna förtrygghetsförsäkringen beräknas till ca 8 milj. kr. och kostnaderna föröverskottshanteringen till . Härtill kommer 6,8 milj.kr. förutsättning av fisk inkl. fördröjd utsättning av lax. Kostnader för uppbörd och kontrollberäknas till 1 milj. kr. och kostnaderna för Svensk fisks administration ochupplysningsverksamhet till 11,8 milj.kr. Ifråga om prisregleringens finansiering föreslås följande. Från prisregleringskassanför fisk bör täckas kostnaderna för uppbörd, trygghetsförsäkringen ochutplantering av fisk. Vidare föreslås Svensk fisk tillföras 65 milj.kr. urprisregleringskassan för att täcka kostnaderna för rörliga, fasta och regionalapristillägg, pristillägg för statshandelsexport och foderfisk, överskottshanteringsamt Svensk fisks administration m.m. Utöver från prisregleringskassantillförda medel föreslås Svensk fisk för denna verksamhet få disponeratillgängliga ränteintäkter hos Svensk fisk samt vid behov även hos föreningenbehållna medel. Vidare föreslås att exportavgiften på sötvattensfisk och ålupphävs från mot bakgrund av avgiftens ringa inkomst iförhållande till den relativt stora uppbördskostnaden. Mednyss nämnda förslag behövs för /92 ca 81 milj.kr. urprisregleringskassan, vilket är ca 17 milj.kr. mer än de beräknade intäkternai kassan. Behållningen i kassan skulle därmed komma att uppgå till ca 74milj.kr. Behållna medel hos Svensk fisk skulle den I juli 1992komma att uppgå till ca 26 milj.kr. Disponibla tillgångar skulle vid sammatidpunkt alltså komma att uppgå till totalt ca 100 milj. kr. Iregeringens proposition 1989/90:123 om fisket sades bl.a. att en succes siv anpassning skall ske av prisregleringen och övrigt statsstöd mot bak grund av EFTA-överenskommelsen och att EFTA-ländernas ojämlika konkurrensvillkor inom fisket till följd av naturliga fömtsättningar inte får förstärkas genom handelssnedvridande statliga stödåtgärder. uttalade i anslutning härtill bl. a. att den svenska avregleringen bör hålla jämna steg med motsvarande process i övriga EFTA-länder. Regeringens tidigare ställningstagande och uttalande samt den osäkerhet som råder beträffande de övriga EFTA-ländernas anpass ningsåtgärder och de pågående EES-förhandlingarna motiverar att prisreg leringen på fisk under /92 anpassas i något långsammare takt än vad som har föreslagits av jordbmksnämnden och . Den totala utgiftsramen för prisregleringen under /92 bör minskas med 9 milj.kr. till 111 milj.kr. Inom utgiftsramen bör 5 milj.kr. avsättas för strukturella åtgärder inom fiskeflottan på ostkusten. och bör inom ramen för sitt nuvarande 255 uppdrag att utreda vissafrågor rörande fisket lämna närmare förslag till Prop. 1990/91:87 hur medlenskall användas. Regeringen har tidigare i en skrivelse tillriksdagen om åtgärder för att stabilisera ekonomin och begränsa tillväxten avde offentliga utgifterna (skr. 1990/91: 50) förordat att subventionen ifiskerilånen bör upphöra vilket innebär att lånen slopas. Subventionen uppgårtill knappt 3 milj. kr. Fiskerilånen bör sålunda slopas fr. o.m. Förslaget ingår som en del i regeringens ambitioner att generelltminska det statliga branschstödet. Fisket utgör i det fallet inte någotundantag. Denföreslagna sänkningen av normpriserna för sill/strömming bör inte genomförasnu. Normpriserna bör fastställas till samma nivå som under innevarandebudgetår, dvs. för stor sill/strömming till /kg och för litensill/strömming till /kg. Normpriser för övriggrupperna bör intefastställas i fortsättningen eftersom de har haft en mycket snabb prisökningstakt.Vad gäller torsk bör samma system och nivåer fastställas som gäller förinnevarande regleringsår. Normkvantiteten för sill bör fastställas till 40000ton mot bakgrund av att normpriserna för sill/strömming är oförändrade. Det börankomma på regeringen att besluta om ökning av normkvantiteten vid samtidigminskning av rambeloppen för stöd till foderfisk och statshandelsexport. Procentsatsernaför rörliga pristillägg och procentsatsen för överskottspris bör fastställaspå det sätt som har föreslagits. Svensk fisk bör få besluta om avsättning avöverskotten i samma utsträckning som . Deregionala pristilläggen och de fasta pristilläggen bör fastställas på det sättsom har föreslagits. Förslaget om att sänka rambeloppet för stöd till statshandelsexportbör genomföras. Större delen av stödet utgår till ett mindre antal av destörre fiskefartygen. Exportstöd för sill från bör inte ges ifortsättningen.Vidare bör rambeloppet för slöd till foderfisk minskas enligtförslaget. Inom ramen 6,5 milj.kr. bör kunna lämnas ett särskilt fraktstöd omhögst /kg för foderfisk som utgör bifångst vid konsumtionsfiske iÖstersjön och som levereras till fiskmjölsfabrik på . Det börankomma på regeringen att besluta om eventuell omfördelning av medel mellanfoderfiskstöd och statshandelsex-portstöd. Dencentrala fiskemyndigheten bör av regeringen kunna bemyndigas att betala ut 70milj.kr. till Svensk fisk för kostnaderna för pristillägg, överskottshanteringoch Svensk fisks administration m.m. För dessa ändamål bör Svensk fisk fådisponera även sina ränteintäkter och vid behov även hos föreningen behållnamedel. Medel som har anslagits ur prisregleringskassan och som inte tas ianspråk bör tillföras Svensk fisk. Medel bör avsättas för atttäcka kostnaderna för trygghetsförsäkringen för fisket med preliminärt 8milj.kr. För utsättning av fisk inkl. fördröjd utsättning av lax bör anvisas6,8 milj. kr. Kostnaderför uppbörd och kontroll, I milj. kr., bör täckas med medel urprisregleringskassan. Medel ur prisregleringskassan för fisk bör även undernästa budgelår få användas för andra ändamål om regeringen anser det påkallatvid akuta svårigheter inom fisket. Somframgår av det föregående är regeringen inte nu beredd att ta 256 ställning till förslagenrörande de framtida fiskeripolitiska medlen. 1990/91:87 bakgrundhärav är regeringen inte heller beredd att nu ta ställning till försläget omanvändning av medlen till konsumentfrämjande åtgärder. 1. attriksdagen medger att för tiden den Ijuli 1991 reglering av priserna på fisk m. m. jämte vad därmed hänger samman samt användningen av medel får ske enligt de grunder som regeringen har förordat, 2. attriksdagen till Prisreglerande åtgärder på fiskets område för /92 anvisar ett förslagsanslag på . Iårets budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 14) har regeringen föreslagitatt, i avvaktan på en särskild proposition, för /92 beräkna Bl.Statens industriverk: Förvaltningskostnader , B2.Statens industriverk: Utredningsverksamhet , C4.Åtgärder för att främja utländska investeringar i I . Fl.Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling 818815000kr., F2.Styrelsen för teknisk utveckling: , ett reservationsanslag på , F7.Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete , H1.Statens energiverk: Förvaltningskostnader , H2.Statens energiverk: Utredningar m.m. och information , H4.Statens elektriska inspektion . Vitar nu upp bl. a. dessa anslagsfrågor. Industridepartementet m. m. Näringspolitisk myndighet: Förvaltningskostnader 1991/92Nytt anslag (förslag) 186000000 Regeringenhar i avsnitt 9.2 föreslagit att en ny myndighet på det näringspolitiska området inrättas och att statens indust riverk (SIND), styrelsen för teknisk utveckling (STU) och statens ener- 257 17 1990/91. Rättelser på s. 257 rad13, s. 259 rad 9, s. 260 rad 26, s. 270 rad 10 nedifrån. giverk() läggs ned. Verksamheten inom den nya myndig- Prop.1990/91:87 heten skall bedrivas enligt de riktlinjer som har angetts i avsnitt9.2. Regeringenkommer att bemyndiga chefen för industridepartementet att tillkalla en särskildutredare för att bl. a. föreslå en detaljerad organisation samt förberedainrättandet av den nya myndigheten. Utredaren kommer även att få till uppgiftatt anställa personal i den nya myndigheten till dess att myndigheten är inrättad.Det bör ankomma på utredaren att till regeringen föreslå namn på myndigheten. Enligtvad vi tidigare anfört (avsnitt 9.2) har vi för den nya myndighetensverksamhet bedömt att det behövs ca 330 årsarbetskrafter som finansieras genommyndighetsanslaget. Därtill kommer verksamheter som finansieras utanförmyndighetsanslaget, såsom förvaltningskostnader med anledning av den nyakontrollordningen för elektrisk materiel som finansieras med avgifter,verksamheten vid statens elektriska inspektion samt drift av beredskapslager.För dessa verksamheter har vi bedömt behovet till ca 77 årsarbetskrafter. Utöverde ca 330 årsarbetskraftema vid den centrala myndigheten har vi bedömt attytterligare ca 20 årsarbetskrafter behövs för att övergångsvis bedriva de verksamhetersom skall avvecklas. Som exempel kan nämnas visst branschstöd ochhandläggning av investeringsfondsärenden. Medel för dessa personer harberäknats under anslaget. Den nya myndigheten föreslås således omfatta totaltca 430 årsarbetskrafter. är ca 670 personer anställda vid , STU ochSTEV. Många av dessa kommer att erbjudas anställning i den nya myndigheten. Tidigarehar överföringar gjorts från anslaget H 6. Energiforskning till STEVs och STUsförvaltningsanslag. Vi föreslår att dessa medel i fortsättningen skall ingå iförvaltningsanslaget för den nya myndigheten. Likaså bör de medel som beräknatsför den verksamhet och personal som har övertagit frånenergiforskningsnämnden överföra från anslaget H6. Energiforskning till den nyamyndighetens förvaltningsanslag. Totalt överförs således . tilldetta anslag /92. Anslaget H 6. Energiforskning bör därförreduceras med motsvarande belopp. Budget 1991/92 2.Kostnader förkoncessions- och behörighetsärenden 4 300000 Särskildapersonalinsatser 3 000 000 Avgifterför koncessions- och behörighets ärenden 4 300000 Den nya organisationenkommer att innebära stora förändringar för den Prop. 1990/91:87 personal som nuarbetar vid SIND, STU och . Mot denna bakgmnd är det enligt vår uppfattningangeläget att genomförandet kan påbörjas och att de problemsom kan uppstå minimeras. Vi föreslår därför att ett engångsbelopp om 3 milj.kr. beräknas för övergångskostnader för en ny organisation under budgetåret1991/92. Åtgärderna omfattar särskilda personalinsatser i samband med bildandetav den nya myndigheten. Sammantagetberäknar vi förvahningskostnaderna under detta anslag för den nya myndighetentill . Vi har därvid beräknat lönekostnaderna till ca 115 milj. kr.Det är svårt att redan nu exakt beräkna kostnaderna för personal, lokaler etc.Därför bör en del av anslaget stå till regeringens disposition för eventuellajusteringar under budgetåret. Vidareberäknar vi att 4,3 milj. kr. tillförs anslaget från avgifter för handläggningav ansökningar i koncessions- och behörighetsärenden enligt lagen (1902:71)samt avgifter för ansökningar om rörledningskoncessioner enligt lagen(1978:160) om vissa rörledningar och för handläggning av ärenden enligt lagen(1981:1 354) om allmänna värmesystem. attriksdagen till Näringspolitisk myndighet: Förvaltningskostnader för budgetaret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på . Näringspolitisk myndighet: Utredningar m. m. ochinformation 1991/92Nytt anslag (förslag) 27 358000 Fråndetta anslag skall bekostas utredningsverksamhet m. m. och energi-inriktadinformation inom myndighetens verksamhetsområde samt utvecklingsprojekt m. m.i elanvändningsrådet. Förslag 1991/92 2.Energiinriktadinformation m.m. 9 554000 Utredningsverksamhetenvid myndigheten bör bedrivas bl.a. enligt de riktlinjer som regeringen fastställer i en årlig utredningsplan. Utrednings planen, som utformas efter förslag från myndigheten, bör inte binda samt liga utredningsresurser inom myndigheten. Vissa utredningsbehov som uppkommer skall kunna tillgodoses. Vi har beräknat 5 milj.kr., som bör disponeras av regeringen, för Prop. 1990/91:87 särskilda utrednings-och utvärderingsinsatser inom det näringspolitiska området. Medelför att finansiera myndighetens informationsinsatser beräknas normalt inomresp. På energiområdet finns särskilda behov av effektivainformationsinsatser som finansieras över detta anslag. Vid beräkningen avanslaget har vi även tagit hänsyn till den verksamhet som bedrivs inomelanvändningsrådet. SINDoch förfogar innevarande budgetår över anslagen B 2. Statens industriverk:Utredningsverksamhet resp. H 2. : Utredningar m. m. ochinformation. Dessa anslag bör upphöra i och med utgången av innevarandebudgetår. har överföringar gjorts från anslaget H 6. Energiforskningtill anslaget H2. : Utredningar m. m. och information. Viföreslår att dessa medel i fortsättningen skall ingå i utredningsanslaget förden nya myndigheten. Överföringen beräknas till . /92och anslaget H 6. Energiforskning bör därför reduceras med motsvarande belopp. attriksdagen till Näringspolitisk myndighet: Utredningar och information /92 anvisar ett reservationsanslag på . 1991/92Nytt anslag (förslag) I 000 Vihar i avsnitt 9.2 föreslagit att STU, SIND och skall upphöra den I juli1991 och att en ny näringspolitisk myndighet inrättas. Under /92kommer vissa avvecklingskostnader att uppstå som bör belasta förevarandeanslag. Det är i första hand fråga om personal-, lokal- och övrigaförvaltningskostnader . Det går inte att beräknadessa kostnader, varför de bör bestridas från ett särskilt anslag /92. Anslaget bör föras upp med . En närmare redogörelsefor det trygghetssystem som står till förfogande för övertalig personal finns ibudgetprop. 1990/91:100 bil. attriksdagen till Särskilda avvecklingskoslnader för /92 anvisar ett förslagsanslag på I . Industri m.m. Prop. Vihar i avsnitt 9.2 föreslagit att statens industriverk (SIND) skall upphöra den1 och att en ny näringspolitisk myndighet inrättas. Överanslaget har medel anvisats under innevarande budgetår förförvaltningskostnader för SIND. Medelför vissa avvecklingskostnader som uppstår i första hand personal-, lokal-och övriga förvaltningskostnader föreslås under ett nyttanslag, A 8. Vi föreslår av detta skäl intenågra ytterligare medel under detta anslag för /92. 1989/90Utgift 178 283 863 Reservation 194379 874 1990/91Anslag 215 300000 1991/92 Förslag 226630000 Frånanslaget betalas kostnader för dels de regionala utvecklingsfondernasföretagsservice och administration m.m., dels vissa andra insatser inomsmåföretagsområdet. Chefen för industridepartementet har i annat sammanhang (prop.1989/90:88 s. 51-85, 179-180) redogjort mer ingående för hur anslaget böranvändas. () föreslår att anslaget beräknas till 232,5 milj. kr. /92, utöver medel till regeringens disposition (för närvarandesammanlagt 9,3 milj. Det innebär en ökning med knappt 17,2 milj. kr.jämfört med innevarande budgetår. Regeringenberäknar anslaget till . och har därvid tagit hänsyn till minskatbehov av att lämna bidrag till utvecklingsfonder i stödområdet för beredningoch uppföljning av lokaliseringsstöd. Vidare har hänsyn tagits till allmännakostnadsökningar hos bl. a. utvecklingsfonderna samt till de ökade behoven hosvissa fonder som arbetar mycket med s. k. teknikintensiva företag avsnitt8.5). Regeringenförordar att anslaget Småföretagsutveckling sammanlagt beräknas till 226630000kr. attriksdagen till Småföretagsutveckling för /92 anvisar ett reservationsanslag på . c. Exportkrediter m. m. Prop. Åtgärder för att främja utländska investeringar iSverige 1990/91Anslag 1500000 1991/92Förslag 8600000 Regeringenhar tidigare beskrivit hur den försöksverksamhet med investeringsfrämjandeåtgärder i med . som efter förslag i proposition1989/90:88 godkänts av , nu föreslås få utökade resurser. 1. attriksdagen medger att under budgetåren 1991/92 och 1992/93, utöver under /91 ej disponerade medel sammanlagt . får användas för att främja utländska investeringar i , 2. attriksdagen till Åtgärder för att främja utländska investeringar i för /92 anvisar ett reservationsanslag på . F. Teknisk utveckling m. m. Teknisk forskning och utveckling 1989/90Utgift 804058 759 Reservation 362667348 1990/91Anslag 818815000 1991/92 Förslag 851157000 Underdenna anslagsmbrik anvisas medel till teknisk forskning och utveckling. Frånanslaget finansieras t.o.m. utgången av innevarande budgetår det slöd tillteknisk forskning och utveckling som administreras av STU. Ansvaret för dennaverksamhet bör fr.o.m. åvila den föreslagna nyanäringspolitiska myndigheten. Frånanslaget finansieras dessutom vissa verksamheter inom områdetinformationsförsörjning, däribland forsknings- och utvecklingsarbete samt visststöd till innovationsverksamhet. Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt av verksamheten under detta anslag(milj. (Totalt STU) (897,4) (853,0) (885,0) STUsnuvarande verksamhet som finansieras över detta anslag är indelad i tre olikaprogram. Inomprogrammet Ny kunskap görs insatser i form av ramprogram för kunskapsutvecklingoch stöd till enskilda projekt. Programmets huvudsakliga inriktning är stödtill riktad teknisk gmndforskning. En viktig uppgift för STU är att stödjagmndforskningsprojekt utifrån industriella utgångspunkter. Detteknikvetenskapliga forskningsrådets (TFR) uppgift är att utifrån vetenskapligabedömningar stödja projekt av grundforskningskaraktär. Som regeringen anfördei prop. 1989/90:90 om forskning är det angeläget att STU och TFR finner formerför en nära samverkan. Detta är särskilt viktigt när det gäller utformningen avSTUs ramprogram för kunskapsutveckling. Efter ankommer det påden nya näringspolitiska myndigheten att överta STUs roll i detta avseende. Destörre samlade insatserna inom programmet Ny teknik sker i form av kollektivforskning och insatsområden. Dessa programformer kännetecknas av en bredsamverkan mellan industrin och FoU-genomförande organ. Programmet har tillsyfte att främst stödja förberedande teknikutveckling och därtill koppladteknisk forskning. ProgrammetNya produkter omfattar teknikbaserat nyföretagande, produktutveckling,teknikupphandling, småföretagsservice, innovationsfrämjande åtgärder samtarbetstagarinitieradc projekt (ATIP). Programmet är främst riktat mot små ochmedelstora företag. Teknikinsatsernaär koncentrerade till prioriterade områden där långsiktiga satsningar görs.Prioriterade teknikområden är informationsteknik, bioteknik ochmedicinsk teknik, materialteknik och Tilldessa områden går ca 2/3 av medlen under program- Prop. 1990/91:87 men Nykunskap och Ny teknik. Andraviktiga teknikområden är miljöteknik, processteknik, transportteknik samtträ-tekoteknik. Internationelltsamarbete utgör en ökande del i svensk FoU. Denna utveckling beräknas fortsättapå berörda områden.