prop · GE03164 · 1990-12-31 00:00:00 — Fjärdefondstyrelsen uppvisar det högsta värdel med en avkaslning högre än index.Bland löntagarfondstyrelsema svarar Sydfonden för del högsia värdet, . Igenomsnitt har fondstyrelsema haft en avkaslning på högre än index. Ideima jämförelse har emellertid inle hänsyn tagits till all Mellansvenskalöntagarfonden och Fjärde fondstyrelsen inle rekvireral samtliga medel. Beaktasej rekvirerade medel har Mellansvenska löntagarfonden ulvecklats bättre än index . För Fjärde fondstyrelsen är avvikelsen Skr.1990/91: 164 marginell. Diagram5: Jämförelse mellan en tänkt indexportfölj (Fdax) och respektivefondstyrelsers reala fondkapital + skuld till 1-3 AP-fondema perioden 1/1 -31/12 1990 (procentuell avvikelse från index). ',*» «%* 4:e AF 5:e AP Fondstyrelserna, men inteindex, belastas av omkostnader. Tom uppgick den tyngsta omkostnaden(omsättningsskatt) till för både försäljning och köp av aktier. Fr o mjuli 1986 har omsättningsskatten varit . RRV har inle beräknatvilken påverkan omkostnadema kan ha haft för resultatet Trots del anlar RRV altresultatet för en genomsnittlig placerare (med genomsnittligomsättningshastighet) inte avviker alltför myckel ifrån det resultat somlöntagarfondstyrelsema sammantaget uppvisar för perioden - december1990. 1990har avkastningen för likvida placeringar varit avsevärt högre än för aktiemarknaden.Ur avkastningssynpunkl har det därför varit fördelaktigt att ha en höglikviditet . Samtliga fondstyrelser har höjt sin likviditet,vilket till stora delar förklarar det positiva resultatet i förhållande tillindex. Vad gäller undersökningen för perioden - 1990 är det däremolsvårare alt dra någon slutsats. har årsavkastningen enligt Fdaxvarit . Detta ligger i närheten av vad man kan anta att de likvidaplaceringama gett i avkaslning. 1990/91:164 Bilaga 10 2.6 Jämförelse med 1-3 AP-fondema -Löntagarfondstyrelsemas samlade förmögenhet har t o m är 1990 utvecklats 14 %lägre än om medlen hade placerats i räntebärande papper med samma förräntningsom inom 1-3 AP-fondema. Ettsätt att utvärdera löntagarfondstyrelsemas medelsförvaltning är att jämförahur fondförmögenheten (reall fondkapital och skulden lill 1-3 AP-fondema)utvecklals jämfört med om rekvirerade medel i slället placerats i räntebärandevärdepapper med samma förräntning som inom 1 -3 AP-fondema. En beskrivning avmetoden med kommentarer framgär av bilaga 2. Diagram6: Jämförelse mellan resp fondstyrelses fondförmögenhet och en placering iräntebärande papper inom 1-3 AP-fondema Altemativ plactrlnf I 1-3 w-fonderna Diagram 6 visar attlöntagarfondstyrelsemas samlade fondförmögenhet efter Skr. 1990/91: 164 utvecklats sämre änom rekvirerade medel placerats i räntebärande Bilaga 10 papperinom 1-3 AP-fondema. Totalt har löntagarfondstyrelsema utvecklals Annorlunda uttryckt har fondemas värdetillväxt varit 3,3 Mdr kr lägreän om de hade placerats i räniebärande papper (se bilaga 1, tablå 6). Lägstresultat redovisar som har haft lägre avkastning päförvaltade medel än fonden skulle haft om den altemativa placeringen Ingen av lönlagarfondslyrelserna redovisar etl positivt resultat Mellansvenskalöntagarfonden redovisar det minst negativa värdel med -. 1990års negativa utveckling på akliemarknaden har haft en slor inverkan på åretsresultat Som jämförelse kan nämnas att löntagarfondstyrelsema sammantaget låg38 % över den altemativa placeringen i räniebärande papper för perioden1984-1989. Itabell 4 redovisas en jämförelse mellan löntagarfondstyrelsemas samlade förmögenhetoch del samlade värdel för den tänkta altemativa placeringen inom 1-3AP-fonderna den 31/12 . Tabell4: Jämförelse mellan löntagarfondstyrelsemas samlade fondförmögenhet och detsamlade värdel av en tänkt "AP-portfölj" balansdagen 1986-1990 (Mkr). Motsvarandejämförelse för Femte fondstyrelsen sedan fondslyrelsens start ger elt resullalpå -. Delta beror hell eller delvis på atl fonden verkat under en periodmed en negativ utveckling pä aktiemarknaden. Motsvarande resultat för Fjärdefondstyrelsen är (beräkningen utgår frän en uppgift i fondstyrelsens redovisningför 1988). Resultatetför Fjärde fondstyrelsen är en stark indikation på all en placering på börsende varit överlägsen en placering i räntebärande papjjer. DåFjärde fondstyrelsen i genomsnitt rekvirerat sina tilldelade medel innanlöntagarfondstyrelsema och Femte fondstyrelsen har fömtsättningama för attförränta respeklive kapital varit helt olika. Fjärde fondstyrelsen har verkatunder en period med en genomsnittligt stark utveckling på aktiemarknaden. 1990/91:164 Bilaga 10 2.7 Jämförelse med allemansfonder Fjärdeoch Femte fondstyrelsemas samt löntagarfondstyrelsemas resultat är iparitet med aUemansfondemas resultat RRVhar vall atl även göra en jämförelse med de större allemansfondemas resultat Allemansfondermed fondkapital över två miljarder ingår i urvalet. Spardelegationensmarknadsöversikt har använts som underlag för jämförelsen. Itabell 5 redovisas respektive fonds förmögenhet per 31/12 1990. Dessutomredovisas vad en "satsad hundralapp" i resp fond skullevarit värd vid utgången av 1990. 19 1990/91. Tabell5: Värdet av en "satsad hundralapp" under verksamhelsårel 1990för Skr. 1990/91: 164 fondstyrelsema och ålta allemansfonder Bilaga 10 SHB Chans/Risk Jämförelsenpekar på atl en vid verksamhetsårets början "satsad hundralapp" islorl sett minskal lika mycket oavsett om den förvaltats av en AP-fondsty-relseeller en allemansfondsförvaltare. -Ingen av löntagarfondstyrelsemakan klassificeras som högriskfond. -Ingen av löntagarfondstyrelsemahar med hänsyn till riskexponeringen på en signifikant nivå erhållil enavkaslning som avviker från index. RRVhar tillämpat CAPM-modellen för riskanalys (Pricing Skr.1990/91: 164 Model). En närmare beskrivning av modellen framgår av bilaga 2.Där fram- Bilaga 10 går också hur de värden som analyserats genom CAPM harberäknats. Beta-värdetenligt CAPM-modellen uttrycker en diversifierad aktieportföljs känslighet förfluktuationer på aktiemarknaden. Alfa-värdetuttrycker avvikelsen i avkaslning mot aktiemarknaden. Denna avkastning är dåjusterad för riskexponering. t-värdetär en indikation på hur säker skattningen av alfavärdet är. r-värdetanger modellens förklaringsvärde. n-värdetstår för anlalel observationer. Itabell 6 presenteras resultatet av regressionsanalysema för de femlöntagar-fondema. Tabell6: Riskutvärdering av löntagarfonderna, för . * * l(o) * r (%) * n -2,61 * -1,19 * * 15 -0,64 * -0,29 * * 15 ; * ♦ * -0,91 * -0,36 * * 15 -0,84 -0,22 * * 15 * 0,70 * -0,72 * -0,11 * * 15 Snitt 0,83 -1,14 Urtabellen kan utläsas atl ingen av fondstyrelsema kan klassificeras som en Skr.1990/91:164 högriskfond (B > 1). Detta är naturligt då alla fondstyrelserhar en viss del Bilaga 10 likvida medel vilkel jämnar ut svängningama iförhållande till marknadsportföljen. 1 genomsnitt har fondstyrelserna ett betapå 0,83 vilket betyder att portföljavkaslningama har svängt i genomsnitt 17 %mindre än marknaden. Modellen visar att när index har gåll upp så harfondstyrelsernas värde ökat . När index fallit harfondstyrelsemas värde sjunkit med endasl . Fondstyrelsernasalfa-värden (a) uttrycker avvikelsen i avkaslning fondstyrelserna uppnått iförhållande till marknaden och med hänsyn till risken i placeringama. Samtligavärden är negativa. Skallningama av a-värdena och t-vär-dena är emellertid sälåga att man inle kan bedöma humvida fondstyrelserna med hänsyn tillriskexponering har erhållit lägre avkastning än aktiemarknaden i slort R--värdelför alla fondstyrelser utom Nordfonden anger alt av avkastningensvariation förklaras av förändringar i index. Nordfondens låga r-värde beror påelt myckel svagt resultat första tertialet 1986. Delta berodde i huvudsak påetl stort innehav av . Vid en regressionsanalys där dennaobservation har plockats bort ligger Nordfondens r-värde på ochbeta-värdet på hela 0,91 Iförhällande lill den mätning i förra årets granskning där Fdax användes harr-värdena sammantaget ökat Till viss del beror del sannolikt på atl fondstyrelsemahar byggt upp portföljer som är mer diversifierade. Ijämförelse med förra årets analys som gjordes för lidsf)erioden harfondstyrelsemas avkastning beräknats på ett i vissa avseenden annorlunda sätt.I beräkningama har justeringar gjorts för: -utgifter som fondstyrelsernahar men som inte belastar index, -avkastningen är beräknad someffektiv avkaslning, -skulden till 1-3 AP-fondema harräknats till fondförmögenheten. Justeringamahar bidragit lill alt jämförelsen med index är mer rättvisande änredovisningen i föregående, års ullålande. 2.9 Fondstyrelsemas aktieportföljer m m 1990/91:164 Bilaga 10 -Fondstyrelsernas lio siörsta innehav i noterade bolag svarar för av dennoterade aktieportföljen alla inom "16 i topp" pä Stockholmsbörsen. 2.9.1 Summering av portföljbeskrivning 1Tablå 7, bilaga 1, redovisas en summering av fondstyrelsemas placeringar iolika objekt med uppdelning på: Noterade aktier medfördelning på antal förelag -B. Nolerade konvertivbler -D. Onolerade aktier medfördelning på antal företag -E. Onolerade konvertibler -F. Utlänska aktier/obligationer Placering i likvida medel Procentuel] fördelning molovan redovisade objekt med uppdelning på res- Skr. 1990/91: 164 peklive fondstyrelse redovisas i diagram 7. Diagram7: Redovisning av fondstyrelsernas totala placeringar (procentuell fördelning) SF VF TF MF NF 4:e 5:e Totalt Noterade aktier B: Onoterade aktier c. Uflandakaaktier D. Fondstyrelsernahar placeral av sill kapital i noterade bolag på Slockholms fondbörs.Fyra proceni av det totala kapitalet har placerats i onolerade förelag. Destörsta placerama i onoterade företag med fyra lill sex proceni av kapitalel ärVäslfonden, Mellansvenska fonden, Nordfonden och Fjärde fondstyrelsen. Femtefondstyrelsen har placerat av kapitalel i utländska aktier. Motsvarandevärde för Fjärde fondstyrelsen är . Placering i likvida medel m m utgör i genomsnitt15 % av det totala fondkapitalet 2.9.2 RRVs sammanställningar över aktier ochövriga Skr. 1990/91:164 placeringar '18 10 RRVhar i likhel sammanställt fondstyrelsemas aktieportföljer ochövriga placeringar med utgångspunkt från överlämnat underlag tillårs-redovisningama. Sammanställningarna i sin helhet redovisas i bilaga 3enligt följande: Tablå9.1 Aklier i nolerade bolag (A]/A2,OTC och övriga inofficiella aktier)Tablå 9.2 Konvertibla skuldebrev i nolerade bolag 9.3 Aktier medköpoptioner/Teckningsoptioner Tablå 9.4 Aklier i onolerade företag skuldebrev i onolerade bolag samt ulländska 1tablå 9 redovisas portföljinnehavel för resf)ektive fondstyrelse med aktienstotala marknadsvärde. Vidare har aktiens andel av det totala kapital- ochröstvärdet markerats. Samtliga fondstyrelsers innehav har därutöver summerats.Markering har gjorts för nyinvesteringar och avslutade placeringar. 2.9J Aktier i noterade företag med uppdelning på detio största innehaven Aktieportföljenför nolerade företag tablå 9.1, bilaga 3 har sorterats för respeklivefondstyrelse med fördelning på marknadsvärde för de lio största innehaven.Innehaven i övriga företag redovisas i en gemensam post. Ibilaga 4 redovisas samtliga fondstyrelsers tio största innehav av aktier i noteradeförelag. Idiagram 8 redovisas fondstyrelsemas totala imtehav av aktier i nolerade Skr. 1990/91: 164 förelag med fördelning på de lio siörsta innehaven. Diagram8: Fondstyrelsemas lio största innehav i noterade företag ÖVRIGA FORETAG 43 X 117 Stycken 4 X « »GA lolala portföljen för samtliga fondstyrelser representerar tre aktieposterett aktiekapitalvärde på . Motsvarande värden för fem aktieposter är , för åtta poster och för tio poster . Dessa lio poster ålerfinnssamtliga inom de s k "16 i topp" på fondbörsen. 2.9.4 Jämförelse med andra svenska fonders störstainnehav 1990/91:164 Bilaga 10 Fondstyrelsemaslio största innehav i jämförelse med "favoritema" för övrig svenskfondmarknad enligt Spardelegationens marknadsöversikt redovisasnedan: Lönlagar-/AP-fondstyrelsema Svensk fondmarknad Ulöver bankaktieröverensstämmer i slort fondstyrelsernas placeringar med övrig svenskfondmarknad. 2.10 Om fondstyrelsemas ägande Fondstyrelsemasandel av utgör av det totala värdel på börsen. Fondstyrelsemasstörsta enskilda innehav är innehavet i Fronlline (28,). skallbetraktas mol bakgmnd av det maximall tillåtna . Fondernasandel av Stockholmsbörsen . Vidutgången av 1990 fördelades fondstyrelsernas totala ägande vid Slockholmsfondbörs enligt följande: Tai)ell7: Fondstyrelsernas andel av Stockholmsbörsen (Mkr) Listtyp Börsenstotvärde Fondemas andel %-andel SUMMA 557600 32 178 Totaltvar fondstyrelserna lillsammans ägare till aktier i 127 företag av 219 päStockholmsbörsen per . Fondernas gemensamma röstvärde fördelades perf()retag enligt följande: Sorterarman fondstyrelsemas noterade aktieportföljer med fördelning mot Skr.1990/91:164 andel röster fås följande fördelning av de femton största företagen: Bilaga10 Tabell8: Fondstyrelsernas noterade aktieportföljer per , andel röster Fronlline,som ensam representerar företag från den inoffidella listan (O-listan),nyregistrerades 1990 och har lidigare gåtl under benämningen UV Shipping.Polarator Office och tillhör OTC-lislan. Övriga förelag ingår iA]/A2-lislan. är knappi i Fronlline, vilket väl understiger delmaximalt tillålna, . 1990/91:164 Bilaga 10 1 utlåtandet över 1989 årsmedelsförvallning uppmärksammade RRV hl a följande områden som har följts upp iårets utvärdering: Löntagarfondstyrelsemasfciretagaransvar i onoterade företag Omsättningshastighetoch långsiktighet i placeringama -Den av RRV föreslagna översynenav fondstyrelsernas placeringsreglemente har genomförts inomGnansdepartemenlet vilken redovisas i promemorian (Ds 1990:90) En teknisköversyn av AP-fondens reglemente. -Om statsmaktema tiUslyrkerförslagen i promemorian blir placeringar i investmenttralag som placerarulomlands (exemplet Helikon), placeringar i fastighetsbolag saml handel medalla former av optioner tillåtna. 3.1.1 Översyn av placeringsreglerna Iutlåtandet medelsförvallning konstaterade RRV atl placeringsreglernai APR tolkas på oUka sätt av fondstyrelserna. RRV belyste detta gencini altbehandla löntagarfondstyrelsemas utställande av optioner, placeringar isvenska investmentbolag som till huvuddelen avser att investera i utländskaaktier samt Fjärde fondstyrelsens placering i fastighetsbolag. RRV ansåg att deanförda exemplen aktualiserade behovet av en översyn av reglementetsplaceringsregler. RRVs förslag uppmärksammasi den tekniska översynen av fonstyrelsernas Skr. placeringsbestämmelser, vilken utarb»eials inom Bilaga 10 (Ds 1990:90). De nyabeslämmelserna föreslås träda i kraft . Promemorian har nyligenremissbehandlats och bereds inom 3.1.2 Förvärv av aktier i svenskt investmentbolagsom placerar utomlands RRVansåg i föregående års ullålande atl Mellansvenska löntagarfondens ochNordfondens beslut om placering i investmentbolaget stod i strid med34 § APR. RRV konstaterade dock alt placeringsreglementet ej varit tillräckligtstyrande, då fondstyrelsema gjort olika tolkningar av APR, och föreslog därföratt en översyn av reglementet skulle göras. SåvälMellansvenska löntagarfonden som Nordfonden har valt atl behålla silt innehav iHelikon. Fondstyrelsema motiverar della med hänvisning lill all ejlagil ställning lUI frågan i avvaktan på den tekniska översynen. Fond Västsslyrelse fattade ell principbeslut för att placera i Helikon, menköpet kom aldrig alt genomföras. Mellansvenskalöntagarfonden har placeral i Hadronen som är etl svensklinvestmentbolag noterat på O-listan. Hadronen investerar i värdepapper, ulanbegränsningar vad gäller placeringar utomlands. Fondstyrelsen konstaterade isitt beslut all investeringen i Hadronen liknar den som fonden gjorl i Helikon,och atl investeringen kunde göras då ingel ställningstagande mot denna lyp avplacering gjorts. FondVäst har engagerat sig i det ombildade onoterade företagetKomponenlulveckling AB. Fondens innehav utgör av aktiekapitalet. Företagetbedriver ingen egen verksamhet, ulan är en av flera delägare i det holländska"Europabolagel" . De övriga ägama är svenskatillverkande företag. Representanter för Fond Väst motiverar innehavet med atlman på ell långsiktigt sätt slödjer svenska underleverantörer tillbilindustrin. Dä marknaden försämrats i är det naturligt atl manarbetar med som bas för atl bygga upp ell nätverk av olika underleverantörer.RRV an.ser all detta fall är att jämföra med "Helikon-fallet". Förslaget I tekniskaöversynen Skr. Ipromemorian föreslås att även löntagarfondstyrelsema skall ges rält att if)egränsad omfattning få investera i utländska aktier. Om förslagel antas, innebärdel all det inte råder någon tvivel om alt investeringar i Helikon/motsvföretag är tillålna för fondstyrelsema. 3.13 Placering i fastighetsbolag RRVbedömde i 1990 ärs utlåtande atl Fjärde fondslyrelsens medverkan i bildningenav fastighetsbolaget inle kunde ses som etl avsteg frän APR. Även häransåg RRV alt reglementet inle på elt tydligt sätt anger gränsema för deavsedda placeringsobjeklen och därför aktualiserar behovet av en översyn avreglementet Fjärdefondstyrelsen har kvar sitt innehav i . Ingen av de övriga fondstyrelsemahar medverkat lill bildande av fastighetsbolag i avvaktan påresultatet i den tekniska översynen. 1översynen föreslås alt Fjärde och Femte fondstyrelsema saml löntagarfondstyrelsemaskall få möjlighet atl i begränsad omfattning förvärva eller lill nyttjandeupplåta fa.st egendom eller tomtrält RRVbehandlade även utlåtande löntagarfondstyrelsemas rält att slälla uls k köpoptioner på aklier. Gällande regler tillåter inte handel med optioner.RRV konstaterade dock all lönlagarfondslyrelserna får slälla ut köpoptioner ieget innehav, men atl del föreligger brister i nuvarande reglemente vad gällerfrånvaro av precisering av vilka typer av optioner som är tillålna. Med tankepä behovet av alt klargöra denna gränslinje ansåg RRV atl en översyn avregelverket var av yttersta vikl. TrefondInvesi, Mellansvenska löntagarfonden samt Sydfonden har ställt utköpoptioner i egel aktieinnehav. De sistnämnda har också köptteckningsoptioner. Sydfonden har även i begränsad omfattning återköpt utställdaköpoptioner. Ipromemorian föreslås all löntagarfondstyrelsema skall ges möjlighet att handlamed optioner, terminskontrakt och därmed likartade insirumel enligt sammaprinciper som gäller för övriga placeringar. Om förslaget antas innebär detall handel med optioner (derivata instmment) blir tillåten. 1990/91:164 Bilaga 10 -Fondstyrelserna har tillämpat.samma insiderregler 1990 som 1989 i avvaktan på lagstiftning på området -Den nya Insiderlagen(1990/91:1342) trädde i kraft . Insiderreglerför fondstyrelsema regleras särskill i den nya Insiderlagen som beslutades avriksdagen (1990/91:1342, prop 1990/91:42). Lagen trädde i kraftförsta . Dennya lagstiftningen innebär en utvidgning av förbudet mot insiderhandel. På gmndav den allmänna förbudsbeslämmelsens utfornming kommer även personer som pågmnd av sin anslällning, uppdrag eller annan befattning hos en avfondstyrelsema har tillgäng till icke offentliggjord kurspåverkande informationalt omfattas av insiderlagen. Del allmänna förbudel mol insiderhandel harkompletterats med krav på anmälningsskyldighet som även skall tillämpas påallmänna pensionsfondens fondstyrelser. Fondstyrelsemahar fortsalt atl använda tidigare gällande "insiderregler"i avvaktan på den nya lagsliflningen. Fondstyrelsemas lillämpning avInsiderlagen är ej föremål för granskning i della utlåtande, då lagen trädde ikraft först . RRV har dock under hand fått informalion om alt Fjärdefondstyrelsen. Mellansvenska löntagarfonden, Nordfonden samt Fond Väst fattatbeslul i fräga om hur lagen skall tillämpas inom respeklive fondstyrelse. 1990/91:164 Bilaga 10 -Sydfonden och Femtefondstyrelsen har tagit fram en riskanalys för respektive fond . -Därmed har elt första arbetemed riskanalys genomfiirts vid samtliga fondstyrelser. Syftelmed riskanalys är atl ideniifiera möjligheter för och hot mot verksamheten.Riskanalysen kan omfatta dels själva placeringsverksamheten, dels förutsällningarnaför verksamheten såsom personberoende, ADB-särbarhet och -säkerhet,försäkringsskydd m m. VidSydfonden och Femte fondstyrelsen har arbele med riskanalys genomförts under1990. Därmed har samtliga fondstyrelser tagit fram en riskanalys som behandlatsav respektive styrelse. 3.4 Aktualitet och dokumentation avplaceringspolicy -Trefond Invesi och Fjärdefondstyrelsen har uppdaterat sina respeklive policys för förvallningen avlikvida medel. -har Fjärdefondstyrelsen dokumenterat sin policy för handel med noterade aktier. Femtefondstyrelsen har dokumenterat sin policy för placering i nolerade ochonoterade aklier samt för likvida medel. RRVanser atl det bör finnas en dokumenterad policy vid varje fondstyrelse för handelmed noterade och onolerade aklier saml likvida medel. skedde enuppdatering och revidering av befintlig dokumentation Skr. 1990/91:164 avplaceringspolicyn hos samtliga fondstyrelser. Dessa policys har i huvudsak Bilaga 10 befunnits stå sig . samt Fjärdefondstyrelsen har dock uppdaterat sina respektive policys för förvaltningen avlikvida medel (se vidare avsnilt 4.1). Femtefondstyrelsen har, som RRV efterfrågade i 1990 ärs utvärdering, dokumenteraten övergripande policy för handel med noterade och onoterade aktier samtlikvida medel. Fjärde fondstyrelsen har dokumenterat huvuddragen i fondensplaceringspolicy för handel med noterade aktier, även det i enlighet med RRVssynpunkter i föregående års utlåtande. 3.5 Förekomst av långsiktig likviditetspolicy RRVframhöll i 1990 ärs utlåtande att fondstyrelsema bör utveckla en policy för hurdet långsiktiga likviditetsbehovet skall tillgodoses efter 1990. RRVhar i årets utvärdering närmare granskat fondstyrelsemas likvida placeringaroch ramama för dessa. Uppföljningen av förekomsten av långsiktig likviditetspolicybehandlas i avsnitt 4.2. 3.6 Löntagarfondstyrelsemas företagaransvar ionoterade bolag -Trefond Invest företagaransvari förelaget har upphört, genom alt fondens röstvärde reduceratstill . -Fond Väst har ettföretagaransvar i företaget . RRV anser att fonden börreducera sitt innehav i företaget så att företagaransvaret upphör. 20 1990/91. 1tabell 9 redovisas fondstyrelse mas tio största innehav av aktier ionnterade Skr. 1990/91: 164 företag enligt röstvärde. Tabell9: Fondstyrelsernas ägande/röstvärden för de tio största innehaven ionoterade företagen (Tkr): RRVnoterade utlåtande atl , genom alt dotterbolagetCollators aktier under bolagets avveckling tillfälligt övertagits av fonden,hade ett f(')retagaransvar visavi . RRV ansåg atl fonden under1990 borde minska sitt aktieinnehav i KMG så mycket att företagaransvaretupphör. Vid1990 ärs utgång hade av röstema i KMG, vilkel betyder attfondens företagaransvar i företaget upphört FondVäst har under förvärvat av röstvärdet i det ombildadeföretagel (se avsnitt 3.1.2). innehar förnärvarande tvä av tre styrelseledamolposler. Företaget bedriver ingen egenverksamhet, ulan fungerar som elt investmentbolag genom sitt ägande av avaktiema i det hollandbaserade bolaget . RRVvill i sammanhanget anföra följande. För fondstyrelsernas ägande i onoteradeföretag gäller all den enskilda fonden inle får ta på sig ett företagaransvardvs "elt fortlöpande ansvar för något företags förvaltning" (prop1983/84:50). Ett företagaransvar inträffar om fondstyrelsernas sammanlagdaaktieinnehav överstiger . Vid en genomgång av tidigare gjorda placeringarkan konslaleras alt det har förekommit atl enskilda fondstyrelser under kortarejjerioder tvingats ta på sig ett företagaransvar. RRVkonstaterar atl Fond Väst genom silt innehav i har ettföretagaransvar. RRV har inte fått några indikationer på att detta på någotsätt skulle vara en lillfällig lösning. Tvärtom betraktar fonden detta som etlsätt att långsiktigt stödja svenska underieverantörer till bilindustrin meddess koppling till den europeiska marknaden. RRVfinner atl placeringen inte skett i enlighel med riktlinjema i förarbetena tillAPR om fondstyrelsemas företagaransvar.