prop · GE03117 · 1990-12-31 00:00:00 — På flera punkter har kommunerna och landslingen fått ökad frihet atlbesluta om det som skall gälla. En sådan frihel ges för bl.a.sammanträdesordningen (7 §), rätten atl della i fullmäktiges överläggningar(21 §), till vilka förtroendevalda interpellalioner och frågor får ställas (52och 54 §§) samt hur protokollen skall justeras (61 och 62 §§). Detär därför nödvändigt.alt fullmäktige utfärdar bestämmelser i arbetsordningensom ett komplement lill lagen. Det gäller vem som skall föra ordet lillsordförande ulsells, anmälan av hinder för tjänslgöring vid sammanlräde och huromröstningar skall genomföras. Härutöver skall också regleras i arbetsordningenvilket antal ledamöler fullmäktige skall ha, när sammanträden skall hållas,rällen all della i överläggningarna saml lill vilka förtroendevaldainterpellationer och frågor får ställas. Iämnen där lagen ger de grundläggande bestämmelserna får arbelsord-ningenkomplettera dessa. Det-gäller t.ex. förfarandel vid omröstningar.Arbetsordningens regler får givetvis inte avvika från vad som föreskrivs ilagen. De bör främst avse ordningsfrågor vid genomförandet av omröstningarna.Särskill för slutna omröstningar behövs ytterligare anvisningar, t.ex. om hurvalproceduren skall genomföras, hur röstsedlarna skall vara utformade och hurordföranden skall biträdas när valsedlarna avlämnas och sammanräkningen görs. Kravetpå atl del i arbetsordningen skall regleras vem som skall utövaordförandeskapet tills ordförande utsetts avser två situationer. Den ena är närny ordförande skall väljas, l.ex. vid mandatperiodens början. Den andra är densom anges i nuvarande kommunallag, dvs. alt hela presidiet är frånvarande ochen tillfällig ordförande skall utses för ett sammanlräde eller en del av ettsammanlräde. Delär således nödvändigt all fullmäktige i varje kommun och landsting har enarbetsordning och alt det i denna finns bestämmelser som läcker de områden somlämnats oreglerade i den nya lagen. Vilka övriga ämnen som del är lämpligt attha bestämmelser om i arbetsordningen får kommunerna och landslingen självaavgöra. Elt grundkrav på samtliga bestämmelser i arbetsordningarna är givetvisall de inle strider mol den nya lagens innehåll eller syften. 6 kap. Styrelsen ochövriga nämnder 1 §Styrelsen skall leda och samordna förvaltningen av kommu nens eller angelägenheter och ha uppsikt över övriga nämnders verksamhel. Styrelsenskall också ha uppsikt över verksamhet som bedrivs i sådana företagsom avses i 3 kap. 16 och 17 §§. 2 §Styrelsen skall.uppmärksamt följa de frågor som kan inverka på kommunens eller landstingels utveckling och ekonomiska släll ning. Slyrelsenskall också hos fullmäktige, övriga nämnder och andra myndigheter göra deframställningar som behövs. 3§ Styrelsen får från övriganämnder, beredningar och anställda i kommunen eller landslingel begära in deyttranden och upplysningar som behövs för atl slyrelsen skall kunna fullgörasina uppgifter. 4§ Del åligger slyrelsen särskillatt 1. beredaeller yllra sig i ärenden som skall handläggas av fullmäk lige med de begränsningar som framgår av 5 kap. 29 32 §§, 2.ha hand om den ekonomiskaförvaltningen, 3.verkställa fullmäktiges beslut,och 4.i övrigt fullgöra de uppdragsom fullmäklige har lämnat över lill slyrelsen. 5§ Fullmäklige får besluta atlen annan nämnd än slyrelsen hell eller delvis skall sköta om förvaltningen ochverkställigheten i fråga om egendom samt verkställa fullmäktiges beslut.Fullmäklige får också besluta att en annan nämnd helt eller delvis skall hahand om sin medelsförvaltning., 6§ Styrelsen får själv ellergenom ombud föra kommunens eller talan i alla mål och ärenden, ominle någon annan skall göra del på grund av lag eller annan författning ellerbeslut av fullmäktige. gäller ocksåmål där någon har begärt laglighetsprövning av fullmäktiges beslul, om inlefullmäklige beslutar att själv föra talan i målet. Paragraferna motsvarar 3kap. 1 § KL. En nyhet är alt del av 7 gframgår att slyrelsen skall ha uppsikt även över verksamhet sombedrivs av kommunala företag. All slyrelsen har denna övergripandeuppsiktsskyldighet hindrar inte all en annan nämnd kan ha den mer direktauppsikten över ett kommunalt företag inom sill verksamhetsområde, t. ex. enteknisk nämnd över ell förelag som sköler eldislributionen. Bland uppgifterna iuppräkningen i 4§har inte tagils med uppgiften atl verka för sådanaförenklingar i verksamhelen som kan underlätta enskildas kontakter medkommunen eller (3 kap. 1 § andra stycket 7 KL).Denna uppgift har ansetts så självklar alt den inte behöver uttryckas i lagen.Uppgiften bör inte ligga bara på slyrelsen utan på alla nämnder. Inle heller har lagils medstyrelsens ansvar för informationsverksamheten (3 kap. 1 § andra stycket 6).Vilket organ inom en kommun eller elt landsling slyrelsen eller någon annannämnd som skall ha hand om denna uppgift måste därför fullmäktige beslämma omi reglemente (se 32§). Begreppet ekonomiskförvaltning omfallar också egendomsförvaltning och medelsförvaltning. Dessauppgifter är därför precis som uppgifter som primärt åvilar slyrelsen.Enligt 5 § får dock fullmäktige beslula aU kommunens eller landstingetsegendomsförvaltning helt eller delvis skall skötas av en annan nämnd änslyrelsen. Fullmäktige får också beslula alt en nämnd helt eller delvisskall'ha. hand om sin egen medelsförvaltning. Detta överensstämmer också medvad som gäller . Bestämmelsen omegendomsförvallningen i 5 § möjliggör all denna del av den ekonomiskaförvaltningen kan centraliseras till en annan nämnd än styrelsen. 1 etl syslemmed en friare nämndorganisalion kan det inte heller anses föreligga någothinder all cenlralisera personalfrågor lill en nämnd (jfr 3 kap. 14 § KL). Iö.f, som behandlar styrelsens processbehörighet, finns en nyhet som innebär attdet klart framgår atl styrelsens behörighet även omfattar mål där någon harbegärt laglighetsprövning av fullmäktiges beslut. För atl göra rältslägelhell klart framgår del av bestämmelsen all fullmäklige kan besluta omfullföljd. Det innebär atl fullmäklige inskränker styrelsens behörighet allföreträda kommunen, vilket kan ske generellt men också genom beslul försärskilda fall. I del inbegrips också all fullmäktige kan återkalla en talansom styrelsen har inlett. Enligt eu rättsfall (RÅ1986 ref 79) har eU förvallningsulskou anseus behörigt atl föra talan motbeslut, varigenom en kammarrätt har förbjudit verkställighet av elt beslut somlandslingel har fattat. Denna kompetens grundade sig enligt regeringsrätten påbestämmelsen i 3 kap. 1 § andra stycket 4 KL om skyldighet förförvallningsutskotlel att verkställa landstingels beslul. Även detta fallkommer alt täckas av den nya bestämmelsen. Bestämmelsen om styrelsensprocessbehörighet har av lagtekniska skäl tagils in i en särskild paragraf 7§ Nämnderna skall var och en inom sitt område se lill all verksamhelen bedrivsi enlighel med de mål och rikllinjer som fullmäklige har bestämt saml deföreskrifter som gäller för verksamheten. De skall också selill all verksamhelen bedrivs på elt i övrigt tillfredsställande sätt Denna paragraf som saknarmotsvarighet i den nuvarande kommunallagen, syftar lill atl markera allnämnderna har ell ansvar för atl se lill all verksamhelen bedrivs påett sätt som stämmer med >äe öv.ergripande mål som fullmäklige har slälllupp saml atl den bedrivs i -enlighel med de föreskrifter som kan finnas förverksamhelen, I. ex. i lag, förordning eller reglemente. stämmer medgällande räll. Hur .nämnderna konkret skall se till atl de får den informationde behöver för.all kunna kontrollera verksamheten får de beslämma själva. 8§ Nämnderna skall verka för att samråd sker med dem som utnyttjar derastjänster. Paragrafenmotsvarar 1 kap. 5 § Iredje stycket KL. I den nya lagen har lagregeln ennaturlig plats under rubriken ansvar för verksamheten. 9§Ledamöter och ersättare ii en nämnd väljs av fullmäklige lill del anlal somfullmäktige bestämmer. 1 styrelsen får antalet ledamöter inle vara mindre änfem och antalet ersällare bör vara lika stort som antalet ledamöler. Omersättarna inle väljs proportionellt, skall fullmäktige bestämma i vilkenordning som de skall tjänstgöra. 10§ Fullmäktige skalfbeslula omersättarnas ijänslgöring i nämnderna. 11§ Även de ersättare som intetjänsl,gör ifår närvara vid nämndernas sammanträden och skall underrättas omlid och plats 'för sammanträdena. Fullmäklige skallbeslula i vilken utsträckning ersättarna skall ha rätl alt della iöverläggningarna och få sin mening anlecknad i protokollet Paragraferna motsvarar 3kap. 2 och-8 §§ KL. Bestämmelsen i 9§ innebäralt kommunerna och landslingen själva får bestämma antalet ledamöter .ochersällare i nämnderna. Liksom måste del dock finnas minstfem ledamöter istyrelsen. 1 fråga om ersättarnastjänstgöring Hänvisas i nuvarande kommmnallag till vad som gäller omersättarnas tjänslgöring i fullmäklige. Bestämmelsen i 10 § innebär atl delöverlåts på fullmäklige atl beslula i frågan. Myckel talar i och för sig föratl reglerna om ersällarnas ijänslgöring är lika för fullmäklige och riämnder,men för vissa nämnder kan'det finnas behov av avvikelser och det medger alltsåden nya bestämmelsen. I / 7'.f behålls denlagstadgade närvarorätten för icke tjänstgörande ersättare. Frågan i vad månman.bör ge en nämndersättare som inte tjänstgör yttranderätt har aktualiseratsf några kommuner. andra stycket åläggsfullmäklige all la ställning i frågan. Ett generellt beslul kan lämpligenfattas i början av en mandatperiod. 12 §Ledamöterna och ersättarna i slyrelsen väljs , räknat året då val av fullmäktige har ägt rum i hela landet Fullmäktigefår dock beslämma alt styrelsens mandattid skall räknas från och med detsammanlräde då valet förrättas intill det sammanträde då val av styrelseförrättas nästa gång. I etl sådanl fall skall nyvalda fullmäktige väljastyrelsen vid fullmäktiges första sammanlräde. 13§ Fullmäktige bestämmermandattiderna för andra nämnder än styrelsen. 14§ Om en ledamot avgår undermandattiden, skall fyllnadsval förrättas. Om ledamoten harutsetts vid ett proportionellt val, inträder i stället en ersättare i enlighetmed den ordning som har bestämts för ersättarnas tjänstgöring. Huvudregelnom att slyrelsen skall väljas och atl den skall börja sintjänslgöring den I januari året efter ell valår kompletteras med en regel somgör det möjligl för de kommuner och landsling som så önskar all låta slyrelsentillträda lidigare. Bestämmelserom ändrad mandattid för styrelsen kan meddelas i elt särskilt beslul eller ielt reglemente för slyrelsen. Omman väljer all tidigarelägga den tillträdande styrelsens mandattid, måstemandattiden för ledamöter och ersättare i den avgående styrelsen avkortas. Detfår anses ligga i sakens natur alt fullmäktige kan besluta om della ulan särskilllagstöd (jfr SOU 1981:53 s. 163). För revisorernas del innebär etttidigareläggande av mandattiden atl granskningen kommer all omfatta både denavgående styrelsen och den styrelse som tillträder fram till granskningsåretsslut En kommun eller ett landstingsom har infört elt snabbare valgenomslag för styrelsen men som av olikaanledningar önskar senarelägga styrelsens mandattid kan givetvis återinföra dengamla ordningen. Fullmäktige måste i så fall föriänga den tjänstgörandestyrelsens mandattid lill del år då val äger rum. Den nya styrelsenväljs därefter enligt huvudregeln och tillträder året eftervalåret. När del gäller andranämnder än slyrelsen är mandatperioderna fria. Det innebär all kommunerna ochlandstingen även kan låta dessa nämnders tjänstgöringstid börja före den 1januari året efter ett valår. Det innebär också alt kommunerna och landstingennär de så vill kan göra förändringar i sin nämndorganisation genom att t.ex.bilda nya nämnder och avskaffa gamla. I sakens natur ligger atlmandatperioderna inte bör översliga . 15§ Fullmäklige skall, för dentid som fullmäktige bestämmer, bland nämndens ledamöter välja en ordförande ochen eller två vice ordförande. 16§ Fullmäktige skall meddelaföreskrifter om vem sorn skall fullgöra ordförandens uppgifter när varkenordföranden eller en vice ordförande kan tjänstgöra. 17§ I skall 15och 16§§ tillämpas bara på styrelsen och sådana nämnder där ett borgarråd inteskall vara ordförande. Dessaparagrafer motsvarar delvis 3 kap. 6 och 13 §§ med den skillnaden i sak atlreglerna om vad som skall gälla när varken ordföranden eller en vice ordförandekan tjänstgöra har tagils bort. Fullmäktige får i stället meddela egnaföreskrifter om della. gäller bestämmelserna bara för slyrelsen och för sådananämnder i vilka elt borgarråd enligt fullmäktiges beslut inte skall varaordförande. 18§ Nämnderna bestämmer lid och plals för sina sammanträden: Sammanträden skallhållas också om minst en tredjedel av nämndens ledamöler begär del ellerordföranden anser alt del behövs. Dennaparagraf motsvarar 3 kap. 7 § första stycket KL. Någon ändring i sak avsesinte. Detär bl.a. bestämmelsen om att nämnderna bestämmer lid och plals för sinasammanträden som utesluter möjligheten atl tillämpa en modell medtelefonsammanträden. 19§ En nämnd får kalla en ledamol eller en ersättare i fullmäktige, en annannämnd eller beredning, en anställd hos kommunen eller eller ensärskild sakkunnig att närvara vid ell sammanträde med . Den som harkallats lill ell sammanträde får, om nämnden beslutar det, delta i överläggningarnamen inte i besluten. Denna paragraf motsvarar 3kap. 7 § andra stycket KL. Någon ändring i sak har inte gjorts. Att en anställdär skyldig att inställa sig till den egna nämndens sammanträden följer normaltav anställningsförhållandet 20 §Fullmäklige får beslämma all en nämnd skall ha etl eller flera utskott Omfullmäktige inte har bestämt något om utskott, får nämnden själv bestämma atlutskott skall finnas. 21 §Av 33 § framgår atl en nämnds beslutanderätt får delegeras till elt utskott. Etl utskott kan också ha till uppgift atl bereda nämndens ärenden. får i övrigt tillsätta de nämndberedningar som behövs. 22 §En nämnd skall välja utskott bland ledamöterna och ersättar na i nämnden. Därvid skall föreskrifterna i 5 kap. 47 § om propor val tillämpas. har reserverats för sådana organ inom nämnderna som är politisktsammansatta. Kompetens alt besluta omalt inrätla utskott har både fullmäktige och nämnderna. Nämndernas kompetens ärdock inskränkt på så sätt att de har rätl att beslula om ulskoll bara omfullmäklige inle har gjort del. Har fullmäklige alltså ietl reglemente beslulal om att en nämnd skall ha ell eller flera utskott kannämnden inte avskaffa ett sådanl utskott eller beslula om alt inrällayllerligare utskott Det ligger i sakens naturall nämnden skall följa vad fullmäklige kan ha bestämt om vad etl avfullmäktige inrättat utskott skall ha för uppgifter. Är det fråga omöverförande av del av nämndens beslutanderätt till utskottet måste dock detformella beslutet om delegering lill utskottet tas av nämnden. Det finns inte någol kravpå all nämndernas ärenden skall beredas på någol särskill sätt. Bortsetl frånvad fullmäktige kan ha bestämt beträffande etl av fullmäklige inrällatutskotts uppgifter i del avseendet har nämnden full frihet atl avgöra om och iså fall i yilka former ärenden skall beredas. Av laglekniska skäl användstermen nämndberedning. 23§ En nämnd får handlägga ärenden bara när fler än hälften av ledamöterna ärnärvarande. Regelnom beslulförhet motsvarar 3 kap. 9 § första stycket KL. Någon ändring i sakavses inte. 24§ Den som är jävig i ell ärendehos en nämnd får inle della eller närvara vid handläggningen av ärendet 25§ En förlroendevald eller enanställd hos kommunen eller är jävig, om 1. sakenangår honom själv eller hans make, sambo, förälder, barn eller syskon eller någon annan närstående eller om ärendets utgång kan väntas medföra synnerlig nytta eller skada för honom själv eller någon närstående, 2. haneller någon närslående är ställföreträdare för den som saken angår eller för någon som kan vänta synnerlig nytta eller skada av ärendets utgång, 3.han har fört talan som ombudeller mot ersättning bilrätt någon i saken, eller 4.det i övrigt finns någonsärskild omständighet som är ägnad atl rubba förtroendet lill hans oparliskheli ärendet. 26§ Från jäv bortses när fråganom opartiskhet uppenbariigen saknar betydelse. 27§ Om etl ärende hos en nämndberör elt aktiebolag där kommunen eller äger minst hälften avaktierna eller en stiftelse där kommunen eller utser minst hälftenav styrelseledamöterna, skall jäv enligt 25 § 2 eller 4 inte anses föreliggaenbart på grund av alt den som handlägger ärendet är ställföreträdare förbolaget eller stiftelsen eller på något annat sätt är knuten dit. Jävenligt 25 § 4 skall inte heller anses föreligga enbart på grund av all den somhandlägger elt ärende hos en nämnd har deltagit i handläggningen avärendet hos en annan nämnd. Paragrafernareglerar frågan om jäv i kommunala nämnder. Regleringen är uttömmande och avserall handläggning hos nämnderna, oavsett om det är fråga om ärenden som innebärmyndighetsulövning mot enskilda eller inle. Bestämmelserna gäller bådeförtroendevalda och anställda. För atl möjliggöra dubblaengagemang i nämnder och i kommunala förelag har vissa undanlag gjorts frånlillämpningen av ställföreträdarjävel och delikatessjävet. Undantag har ocksågjorts från tillämpningen av delikatessjävel i fall av engagemang i fleranämnder. Iövrigt hänvisas beträffande dessa lagregler till avsnitt 4.6.6. 28§ 1 fråga om förfarandel nären nämnd fattar beslul skall 5 kap. 4144 §§ tillämpas. 29§ För bordläggning av ettärende i en nämnd krävs det enkel majoritet. Liksomi dag hänvisas i 28§ till reglerna om hur fullmäktige fattar beslut. 29§motsvarar vad som gäller . 30§ Vid ett sammanträde skall protokoll föras. Ifråga om protokollens förande, innehåll, justering och hur justeringentillkännages skall 5 kap. 57 62 §§ tillämpas. Tillkännagivandet behöver dockinte införas i någon tidning. Ifråga om protokolls innehåll och justering av protokoll m. m. hänvisas tillmotsvarande regler för fullmäklige. Nämndernas protokoll fyller en viktigfunktion inte minst när beslut skall överklagas. 31§ Delgivning med en nämnd sker med ordföranden eller med den som enligt etlreglemente eller ett särskilt beslul är behörig alt la emot delgivningar. Paragrafenmotsvarar 3 kap. 11 § KL. 32 § Fullmäktigeskall utfärda reglementen med närmare föreskrifter om nämndernas verksamheloch arbetsformer. En nyhet är alt det blirobligatoriskt för fullmäktige all anla reglementen med närmare föreskrifter omnämndernas verksamhel och arbetsformer. Sådana föreskrifter är nödvändiga i ettsystem med en friare nämndorganisation. Framför allt behövs reglementen förall klara uppgiftsfördelningen mellan nämnderna. Man måste bl.a. ta ställningtill vilken eller vilka nämnder som skall ha hand om sådana lagstadgadeuppgifter som ankommer på kommunen eller och om l.ex. uppgifterinom område skall fördelas på flera nämnder. Delegering av ärendeninom en nämnd 33§ En nämnd får uppdra åt ellutskott, åt en ledamot eller ersättare eller åt en anställd hos kommunen ellerlandstinget att besluta på nämndens vägnar i ett visst ärende eller en vissgrupp av ärenden, dock inte i de fall som avses i 34 §. 34§ Följande slag av ärendenfår inte delegeras: 1.ärenden som avser verksamhetensmål, inriktning, omfattning eller kvalitet, 2.framställningar eller yttrandentill fullmäklige liksom yllran-den med anledning av alt nämndens ellerfullmäktiges beslut har överklagats, 3.ärenden som rörmyndighelsutövning mot enskilda, om de är av principiell beskaffenhet ellerannars av större vikt, och 4. vissa ärenden som anges i särskilda föreskrifter. Ennyhet är att del inle längre krävs fullmäktiges bemyndigande för all nämndernaskall få delegera ärenden. Enannan nyhet är all inte bara hela ärendegrupper kan delegeras utan ocksåenskilda ärenden. Elt exempel på en situation där det kan finnas ett behov avdetta är alt nämnden har tagit ställning i sak i etl visst ärende, men atl delkrävs vissa formella kompletteringar som hindrar nämnden all avgöra ärendetdirekt. I slällel för alt nämnden måste ta upp ärendet på nytt kanbeslutanderätten delegeras. Deldelegeringsbara området vidgas. Nämnderna får slörre frihet att avgöra vad sombör delegeras. måsle ha kvar ett övergripande ansvar för helaverksamhelen markeras av all ärenden som avser verksamhetens mål, inriklning,omfattning eller kvalitet inte får delegeras. Detta övergripande ansvarmotiverar också all man behåller kravet på att nämnden i sin helhet måslebesluta om framställningar eller yttranden till fullmäklige liksom yttrandenmed anledning av atl nämndens beslut har överklagats. Dennya regeln ger stora möjligheter att flytta ansvaret för olika frågor till deverksamhetsansvariga. Det kan t.ex. gälla ärenden om kortsiktig upplåning.Däremot görs ingen ändring när det gäller ärenden om myndighetsutövning motenskilda. Sådana ärenden får inte delegeras om de är av principiellbeskaffenhet eller annars av större vikt Idelegeringssystemet ligger atl nämnden när som helst kan återkalla givnauppdrag. Det kan göras generellt eller bara i etl särskilt ärende. Nämnden kanockså genom eget handlande föregripa etl beslul i ett enskilt ärende av den somfått delegeringen genom att själv ta över ärendet och besluta. Del kan gällaelt från principiell synpunkt vikligt ärende som nämnden anser att den börbesluta själv i. Det ligger också i systemetatl en anställd som på grund av delegering får handlägga en viss grupp avärenden inte får falla beslul i etl enskilt ärende om ärendet inte ärdelegeringsbart enligt bestämmelserna i denna paragraf Det kan t.ex. gälla ettmyndighelsutövningsärende som vid närmare granskning visar sig vara avprincipiell beskaffenhet eller annars av slörre vikt Den anställde skalldå anmäla ärendet hos nämnden som får fatta beslul. När del gäller all avgeyttranden med anledning av att beslut har överklagats avser delegeringsförbudetendast fullmäktiges och nämndens egna beslut. Förbudet omfattar inte yttrandenmed anledning av beslut som har fattats efter delegering. Beträffande rättenatl avge sådana yttranden gäller de allmänna förutsättningarna för delegeringenligt denna paragraf För all nämnden skall kunna få insyn i hurdelegeringsuppdraget utövas kan det dock vara ändamålsenligt alt låtabefogenheten all avge yttranden bara tillkomma nämnden. Med beslut idelegeringsbestämmelserna avses endast beslul i kommunallagens mening.Kännetecknande för ett beslut är bl. a. att del föreligger alternativalösningar och att beslijlsfattaren måste göra vissa överväganden ellerbedömningar. I den kommunalaförvaltningen vidtas dock också en mängd åtgärder som inte kan anses som besluti lagens mening. Man talar om rent förberedande åtgärder eller rentverkställande åtgärder. Några klassiska exempel på rent verkställande åtgärderär avgiftsdebilering enligt en fastställd taxa och tilldelning av daghemsplatsenligt en klar turordningsprincip. Del får alltså inte finnas utrymme försjälvständiga bedömningar. Sådan verksamhet ankommer normalt på de anställda.Rällen för de anställda atl vidta sådana åtgärder grundas inle på delegering.Den följer i stället av den arbetsfördelning mellan de förtroendevalda och deanställda som måsle finnas för alt den kommunala verksamheten skall kunnafungera. Praktiskl sett kan enmyckel stor del av den kommunala verksamheten antas höra till området renverkställighet. kan gränsen mellan vad som hör till beslut i lagensmening och ren verkställighet vara svår alt dra. Den förändring som denkommunala verksamhelen genomgår genom ökad målstyrning och decentralisering kanleda till att gränsen förskjuts. Fler åtgärder än tidigare kan därigenom kommaatl hänföras till ren verkställighet Finns det klaramålsättningar för verksamheten är det myckel som talar för atl många vardagligaåtgärder inom förvaltningen som rättsligt sett är atl anse som beslul kanhänföras till ren verkställighet även om de innefattar ett visst mått avsjälvständigt ställningstagande och inte bara är ell rent mekanisktverkställande av beslut. Det kan l.ex.