prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Ordföranden istiftelsens styrelse utses av regeringen. Av övriga ledamöter utses en avregeringen, tre av och två av . 1 1968 träffat avtal mellan staten ochStockholms stad (prop. 1968:46, SU 84, rskr. 202) regleras frågor om bidragtill . Avtalet innebär att det underskott som uppkommit i StiftelsenSkansens verksamhet vart och ett av åren 1966- 1970 täcks till av statenoch till av kommunen. Avtalet är sedermera förlängt och gäller så länge detinte sagts upp. Förutom driftbidrag utgår även särskilda investeringsbidrag.Staten svarar för hela kostnaden för investeringar i kulturhistoriska byggnaderoch för av kostnaden för investeringar i vissa gemensamma anläggningar såsomvägar, parkanläggningar, vatten- och avloppsledningar, elektriskainstallationer m. m. Kommunen svarar för resterande av kostnaderna fördessa investeringar. Dessutom täcker kommunen hela kostnaden för investeringari andra anläggningar än kulturhistoriska byggnader och gemensamma anläggningar. och träffat ett avtal med innebörd att fr.o.m.den träder i kommunens ställe i det mellan kommunen och staten träffade avtalet. Avtalets innebörd bibehålls i övrigt oförändrad. bemyndigandeav har regeringen genom beslut den godkänt ändringen. På grundval av förslag från har numera fastställtsinkomst- och utgiftsstat för . Enligt denna erfordras ett driftbidragfrån statens sida som uppgår till , medan tillskottet frånStockholms läns landsting beräknas till . Av det statliga bidragethar . Prop.1990/91:100 Bil. Egna inkomster 23300000 26500000 24600000 Utgifter 54 148000 61521000 61900000 därav löner, pensioner m.m. (41488000) (47975000) (47 975000) Driftunderskott 30848000 35021000 37 300000 staten (12 339000) (14008000) (14900000) (18509000) (21013000) (22400000) Investeringsbidrag till kulturhistoriska byggnader Investeringsbidrag till övriga gemensamma anläggningar Statsbidrag 1991/92 Statsbidrag 1990/91 Förändring 1991/92 (7 530000) (7 354000) 900000 600000 16 384000 14 140000 beräknar att antalet besök kommeratt uppgå till närmare 1.5 miljoner, vilket aren nedgång med drygt 190000 iförhållande . Reparationsarbeten har pågått underåret av ett antal av kulturhistoriska hus och gårdar. begär en höjning av investeringsbidraget tillkulturhistoriska byggnader med 1 361 000 kr.till totalt 2,2 milj.kr. Förgemensamma anläggningar begär ett investeringsbidrag från staten om25,6 milj.kr. firar sitt hundraårsjubileum . Jubileetkommer att uppmärksammas på många sätt. Kostnadema för de olika aktiviteternai samband med jubileet uppgår till 8 milj. kr. sen har erhållit ettstatligt bidrag på totalt . För ändamålet anordnadesäven ett statligt lotteri . Vidgodkännandet av inkomst- och utgiftsstat för har inkomstsidan räknatsupp med 3,2 milj. kr. På utgiftssidan har beräknats kompensation för löne- ochkostnadsutvecklingen. Statsbidraget för att täcka väntat underskott för år 1991beräknas till , en ökning med . i förhållande till 1990års stat. Ifråga om investeringsbidrag till kulturhistoriska byggnader harjag beräknat . För investeringar till gemensamma anläggningar har jagför statens del beräknat . Till de investeringar som heltbekostar har, enligt vad jag har inhämtat, beräknats ett belopp av 900000 kr.för . 1990/91:100 Bil.10 Jaghemställer att regeringen föreslår att 34. till Bidrag till för /92anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till vissa museer 1989/90 Utgift 1990/91Anslag 1991/92 Förslag 17618000 23 957000 26543000 Frånanslaget lämnas innevarande budgetår bidrag till museum. ,, , , Thielskagalleriet och Föremålsvård i . Beräknadändring 1991/92 ' För stiftelsensföreställningsverksamhet utgår bidrag frän anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet m.m. Stiftelsenbegär ett verksamhetsbidrag om 12,5 milj.kr.för /92. 1990/91: 100 Stiftelsenbegär ett engångsbidrag på ca 2 milj.kr. för att balansera museets ekonomiska ställningefter flyttningen till nya lokaler. Vidare begärs en uppräkning av det årligadriftbidraget med 2 254000 kr.för att förhindra att nya underskott uppstår. musei-, biblioteks- och arkivverksamhet (MBA-verksamhe-ten) begärsen ökning av statsbidraget med . Hämtöver begärs ett engångsanslag på300000 kr.för omhändertagande av magasinerade föremål. Stiftelsenbegär en ökning av statsbidraget till driften av med . Föratt bibehålla oförändrad verksamhet på den vetenskapliga sidan begär stiftelsenen höjning av statsbidraget med . Stiftelsenbegär ett med 3,3 milj.kr.utökat driftbidrag bl.a.för att kunna förstärkamuseets bevakning. Härutöver begärs ett engångsbelopp på . förlarmutmstning m, m. Stiftelsenhemställer att anslaget höjs med 2 170000 kr.för att täcka de reellakostnaderna /92. för omvandling av lönebidragtill ordinarie anslag samt 400000 kr.för utredning och projektering av enbildvårdssatsning. 1januari 1991 kommer nya utställningslokaler i att invigas. Utställningarna kommer att på ett naturligt sätt knyta an till föreställningsverksamheten och övriga aktiviteter i . För innebär det väsentligt ökade möjligheter att nå den dansin- tresserade publiken, vilket också var huvudsyftet bakom beslutet att flytta museet från den gamla lokalen på . Lokaldispositionen i har dock medfört oförutsedda merkostnader bl. a. för bevak ning, vaktmästeri och lokalvård, vilket haft till följd att museets budget 312 underföregående och innevarande budgetår inte har kunnat balanseras. Prop.1990/91: 100 Stiftelsen räknar med fortsatt underskott för /92om inte Bil. 10 statsbidraget räknas upp. Jag finner det angeläget att den satsning som redanhar gjorts på museets flyttning till inte förfelas genom att museettvingas till drastiska nedskärningar i utställningsverksamheten. Mot denbakgrunden förordar jag att bidraget till ökas med . Den sammanlagda ökningen för del föreslåsdärmed uppgå till ca 1.4 milj.kr. Härigenom bör museets öppethållande i de nyalokalerna kunna säkras. Jag vill dock med skärpa framhålla vikten av attstiftelsen iakttar stor återhållsamhet i utgiftsbudgeteringen och att nyaåtaganden görs endast i den mån sådana finansieras på annat sätt än genomtillskott av statsmedel. Vid min anmälan av anslagen Centrala museer:Förvaltningskostnader och Centrala museer: Vissa kostnader för utställningaroch samlingar m. m. har jag redogjort för vissa fattade riksdagsbeslutinom ramen för tilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetår(prop. 1990/91:25, KrU9, rskr. beslut gör det möjligt för regeringenatt ur nämnda anslag tillgodose behov av hög angelägenhetsgrad även hos andrastatsunderstödda museer än de tio centralmuseerna. Jag kommer senare denna dagatt föreslå regeringen att ställa ett belopp på ca 1 milj. kr. till statenskulturråds disposition för särskilda museiändamål. Av mina förslag under nämndaanslag framgår att även för nästa budgetår bör få fördela enmedelsram för motsvarande ändamål. Jag förutsätter att inom dennaram kommer att pröva bl.a. behov av bevakningsinsatser. Minaförslag i övrigt under detta anslag framgår av sammanställningen. Jaghemställer att regeringen föreslår att 35. till Bidrag till vi.s.sa museer för budgetåret1991/92 anvisa ett anslag på . Bidrag till regionala museer 1989/90Utgift 51254280 1990/91 Anslag 52 512000 1991/92Förslag 61025000 Statsbidrag utgår enligt förordningen (1977:547) omstatsbidrag till regionala museer till regionalt verksamt museum som regeringenhar förklarat berättigat till sådant bidrag. Statsbidrag utgår endast tillmuseum som också får bidrag från landstingskommun eller kommun. Statsbidrag utgår i form av i,'rw/7Jd/(ra;(,'.Underlaget för beräkningen är det antal grundbelopp som fastställs för museerna. Enligt beslut av regeringen är 26 museer berättigade till bidrag. Antalet grundbelopp för /91 har fastställts till 604. Härav får 50 grundbelopp utgå 313 Grundbeloppet för innevarande budgetår har Prop.1990/91:100 preliminärt beräknats till . 10 loppen på de museer som regeringen har förklaratberättigade till statsbidrag. Bidragsunderlaget för varje museummotsvaras i första hand av summan av de tilldelade grundbeloppen. Statsbidragutgår av bidragsunderlaget. Statens kulturråds fördelning av grundbelopp budgetåret1990/91 ' Genom samarbetsavtal förmedlas vissa grundbelopp vidareinom regionen. kommer under /91 att göra enanalys av regionmuseernas utvecklingsbehov utifrån de verksamhetsplaner som museernaredovisar. Resultatet kommer att ligga till grund för fördelningen av detutökade antalet grundbelopp. Rådet beräknar en ökning av anslaget med 12 629000kr. för nästa budgetår, vilket motsvarar 125 nya grundbelopp. Därutöver föreslåsen ökning av anslaget med 5 776Ö00 kr. som kompensation för prisökningar. Som ett led i regeringens program för kraftigt förstärktainsatser för det regionala kulturlivet föreslogs budgetproposition (1989/90:100 bil. 10 s. 75 och 408) att länsmuseerna skulle tilldelas ytterligare 225 314 grundbelopp för dennärmaste tvåårsperioden. För /91 har Prop. 1990/91: 100riksdagen anvisat 100 grundbelopp, varav 50 skall utgå tidigast den I Bil.10 januari 1991 (KrU 1989/90:21 s. 20, rskr. De allmänna förutsättningarna för mitt förslag pådetta område har jag redovisat under inledningen. Vid anslagsberäkningen har jag utgått från engrundbeloppsnivå på , varav statsbidraget utgör . Jaghemställer att regeringen föreslår att 36. till Bidrag till regionala museer /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift 24 517 636 Reservation -1468 531 1990/91 Anslag 25 833000 1991/92Förslag 28 219000 Stiftelsen har enligt sinastadgar (KRFS 1978:5) till uppgift att främja utställnings- ochkonstbildningsverksamheten genom att förmedla och anordna utställningar,biträda med rådgivning och annan service samt i Övrigt utveckla och förnyautställningen som medium för kunskapsförmedling, debatt och upplevelse. Riksutställningar skall samarbeta och samråda medstatliga och kommunala myndigheter, kulturinstitutioner, organisationer ochenskilda som är verksamma i samhälls- och kulturiivet. Riksutställningar avser att starta ett treårigtprojekt för utvärdering av sin verksamhet. En modell för utvärderingen hållerpå att utarbetas. Riksutställningar har inför nästa budgetår, somär det sista i en treårsperiod, beräknat besparingen enligt huvudförslaget till 388000 kr.Med hänvisning bl. a. till att totalt ca 2 milj. kr. fått omfördelas pågrund av besparingar och uteblivnainvesteringsmedel yrkar undantas från besparingar. För utställningsvärdar tillRiksutställningars utställningståg, utställningssamarbete med debaltiska republikerna och investeringar i fordon och utrustning begärs reformmedel om sammanlagt 3,3 milj. kr. Som kompensation för arvoden till begärs90000 kr., varav60000 kr. retroaktivt för budgetåren 1989/90 och 1990/91. Kulturrådetföreslår en allmän nivåhöjning av anslaget för att öka de 1990/91: 100 Jagförordar en ökning av anslaget med . till nästa budgetår. Vidberäkningen av rationaliseringskravet har jag tagit hänsyn till de konsekvensersom Riksutställningar har redovisat. Minskningen av utgifterna har därförkunnat begränsas till . Jaghemställer att regeringen föreslår att 37. till Riksutställningar för /92anvisa ett reservationsanslag på . Inköp av vissa kulturföremål 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag Ur detta anslag utgår medel till inköp avkulturföremål, som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligtvärde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar.Anslaget, som disponeras efter beslut av regeringen, kan belastas med högrebelopp än vad som finns beräknat i statsbudgeten. Regeringen har att iefterhand för anmäla den medelsförbrukning som erfordrats. Anslagettill inköp av kulturföremål bör föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att 38. till Inköp av vissa kulturfiiremål /92 anvisa ett förslagsanslag på lOOOOO kr. 1990/91:100 Bil.10 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag Uranslaget utgår medel för verksamhetsforskning och utvecklingsarbete inomkultursektorn. Medlen har utnyttjats för projekt inom statens kulturråds,ansvarsmuseernas (statens historiska museum, statens konstmuseer,, folkens museum och ),och ansvarsområden. Vidare betalaskostnader för projektbidrag från samefondens kulturdelegation till samiskforskning samt för grundforskning vid . ,, och begär attmyndigheterna tillförs medel för forsknings- och utvecklingsinsatser /92 i enlighet med beslut om regeringens propositionom forskning (prop. 1989/90:90 s. 339 341. Dialekt- ochortnamnsarkiven saml svenskl visarkiv föreslår att den förstärkning avmyndighetens forskningsresurser som beslutat om avseende budgetåret1992/93 tidigareläggs till /92. Jaghar beräknat ökningar till kulturmyndigheternas forsknings- och utvecklingsanslagi enlighet med beslut med anledning av regeringens proposition omforskning (prop. 1989/90:90 s. 339 341, KrU23, rskr. Beslutet innebäratt medlen för nästa budgetår ökar med 500000 kr.för , med500000 kr.för ansvarsmuseerna, med 2 milj.kr.för , med 4 milj.kr.förriksantikvarieämbetet, och med 2 milj. kr. Jaghar dämtöver vid min beräkning tagit viss hänsyn till prisutveckling- Prop.1990/91:100 en. Jaghemställer att regeringen föreslår att 39. till Forsknings- och utvecklingsinsatser inomkulturområdet för /92 beräkna ett reservationsanslag på . H.Massmedier m. m. Prop. i990/9i: lOO Film m. m. 1989/90 Utgift 7460988 1990/91 Anslag 7 771000 1991/92 Förslag 7554000 Inkomster vid statens biograföyrå,som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under mbriken 2522 Avgifter förgranskning av filmer och videogram, beräknas till ca 5,9 milj. kr. (/90 var inkomsterna 6,277 milj. Statens biograföyrå skall enligtsin instruktion (SFS 1990:994) granska filmer och videogram avsedda föroffentlig förevisning. Byrån skall också vara tillsynsmyndighet förvideogrammarknaden. Byrån handhar även fraktstödet för film enligt bestämmelseri förordningen (1984:465) om fraktstöd för film. Byråns granskningsverksamhetfinansieras med avgifter. Statens biograföyrå har enligt regeringens direktiv lämnatin en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1991 /92 1993/94. Byrån har också lämnaten särskild rapport om fraktstöd för film, enligt det uppdrag byrån fick ispecifika direktiv från regeringen. Rapporten har remissbehandlats. Frågan omfraktstöd behandlas i den särskilda proposition om filmstöd som föreläggs 1990/91års . Den fördjupade anslagsframställningen innebär i huvudsakföljande. Byråns verksamhet och finansiering för de tre åren framgårav nedanstående tabell. 1991/92 1992/93 1993/94 Filmgranskning 5641 5661 5 661 Tillsyn över videogram 1 500 1 500 1 500 Fraktstöd 1213 1213 1213 När det gäller målen och formernaför byråns verksamhet föreslår byrån vissa förändringar, nämligen - ytterligare en åldersgräns vid 18 år en ändring av 3§ i lagen (1990:886) om granskning ochkontroll av filmer ochvideogram som gör det möjligt för byrån att medge avgiftsbefri- 319 else för granskning avfilmer som är avsedda att visas för personer vid festivaler m.m. avgifter för granskning av filmer och videogram för polisens förundersökning isamband med prövning av åtalsmedgivanden skall inte betalas av polisväsendetutan skattefinansieras. Byrånföreslår vidare att ytterligare en tjänst som censor på halvtid får inrättas pågrund av arbetsuppgifter som kommer att åligga censorerna i samband medutbildning och information för de personer som skall arbeta med tillsyn avvideogram. (U 1990:02) för åtgärder mot skadliga våldsskildringarhar kommit förslag till organisation av tillsynen över videogrammarknaden m.m.Kommittén beräknar där att den ram för tillsynsorganisationen som gäller fördetta budgetår inte ger utrymme för de relativt omfattande informations- ochutbildningsuppgifter som erfordras. Kommittén föreslår en högre arvodering avden regionala tillsynspersonalen, dock utan att förorda en utökad totalram. 1särskild skrivelse har biograföyrån senare föreslagit att ramen förtillsynsverksamheten skall höjas med . har i skrivelse föreslagitatt dokumentärfilm som visas på museer inte skall behöva granskas avbiograföyrån. 1990/91:100 Bil.10 Förden kommande perioden skall verksamhetens huvudsakliga inriktning vara granskningav filmer och videogram tillsyn över videogrammarknaden Ramanslag1991/92 7554000kr. Budgetramenför perioden har beräknats till . Jag bedömerbiograföyråns redovisning av granskningsverksamheten som tillfredsställande.Jag anser också atl givna mål, nämligen att hindra filmer medförråande karaktär att visas offentligt och att sätta åldersgränser, har nåttspå ett rimligt effektivt sätt. Uppgifternaför biograföyrån finns i allt väsentligt fastslagna i lagen (1990:886) omgranskning och kontroll av filmer och videogram. Målenför granskningsverksamheten är Prop. delsatt hindra filmer med förråande karaktär att visas offentligt Bil.10 dels att sätta åldersgränser för filmer som kanvålla barn och ungdom psykisk skada. Målet för tillsynsverksamheten är att främjaefterievnaden av förbudet mot olaga våldsskildring delsgenom medverkan i beivrandet av brott mot förbudet delsgenom att allmänt övervaka marknaden delsgenom att informera om gällande bestämmelser på området. Förra budgetåret beslöt statsmakterna om åtgärdermot skadliga våldsskildringar i röriiga bilder. Detta innebar delvis ganskastora förändringar i biograföyråns arbetsuppgifter. Bl.a. tillkommer för byrån,utöver den traditionella granskningen av filmer och videogram som skallförevisas offentligt, uppgiften att ha tillsyn över marknaden också för devideogram som hyrs ut eller säljs till hushållen. Den tillsynsorganisation detta ändamål har inlett sin verksamhet den . Det nya rådet mot skadliga våldsskildringar har iuppgift att samordna verksamhet mot skadliga våldsskildringar och kommer, isamarbete med biografbyrån, att etablera ett kontaktnät med myndigheter och frivilligaorganisationer i landet. Medel till rådets verksamhet anvisas under anslagetA2. Utredningar m. m. och rådet förfogar därtill över bidrag från den allmännaarvsfonden. Jag anser att biograföyråns organisation ochresurser är väl avpassade för uppgiften att granska de filmer som skall visasoffentligt utan onödiga dröjsmål för filmdistributörerna. Den förenkling avcensurkriterierna som företogs i och med att den nya lagen om granskning ochkontroll av filmer och videogram antogs av innebär i huvudsak enanpassning till praxis och kan således inte väntas förändragranskningsverksamheten. Biograföyrån bör för budgetåren 1991/92 1993/94 fåen treårig budgetram. Byrån har också lämnat underlag till treårsbudgetering iform av en fördjupad anslagsframställning. Enligt min mening bör således byrånför få en budgetram, inom vilken byrån har frihet att självfördela medel mellan olika typer av resurser. Jag har för /92beräknat en besparing genom effektivisering om 0,. Den förändring i lagen om granskning och kontrollav filmer och videogram som jag föreslår nu är en mindre justering avskyldigheten att förhandsgranska film så att dokumentärfilm som visas på museeri deras normala utställningsverksamhet inte skall behöva granskas av biograföyrån.Förslag till lagändringen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga10. Lagförslaget rör i och för sig ett sådant ämne somavses i 8 kap. 18§ andra stycket i regeringsformen. Enligt min mening är dockfrågan sådan att lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. Frågan om hanteringen av fraktstödet som hittillshafts om hand av biograföyrån bör behandlas i en särskild proposition omfilmstöd som jag kommer att föreslå regeringen att förelägga 1991. Medel för fraktstöd bör i avvaktan på denna proposition föras uppmed ett 21 Riksda.ven 1990/91. oförändratbelopp under ett särskilt anslag på statsbudgeten. Jag återkom- Prop.1990/91:100 mer till detta i det följande. Jaghemställer att regeringen föreslår att l.anta ett inom upprättatförslag till lag om ändring i lagen (1990:886) om granskning och kontroll avfilmer och videogram, 2. godkänna att den huvudsakligainriktningen av verksamheten inomansvarsområdet för statens biograföyrå skall vara i enlighet med vad jagförordat i avsnittet Förslag, 3. till Statensbiografbyrå anvisa ett ramanslag för /92 på . Medhänvisning till vad jag anfört i det föregående anslaget H 1. Statensbiograföyrå hemställer jag att regeringen föreslår att 4. i avvaktan på särskild proposition iämnet, till Fraktstöd för film för /92 beräkna ett förslagsanslag på . Somjag har angett i det föregående, avser jag att senare föreslå regeringen attför vid 1990/lägga fram en särskild proposition omden framtida statliga filmpolitiken. 1 propositionen kommer att anmälas resultatet av deförhandlingar som förts mellan staten, filmbranschen och videobranschen om ettfortsatt avtalsförhållande efter det att film- och videoavtal harupphört att gälla. 1 avvaktan på den särskilda propositionen bör detta anslagföras upp i förslaget till statsbudget för /92 med preliminärtberäknat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att 5. i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillFilmstad för /92 anvisa ett reservationsanslag av . Stödtill fönogram och musikalier 9207 134 10 566000 11289000 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag 1990/91:100 Bil. Från anslaget utgår stöd enligt förordningen (1982:505) omstatsbidrag för framställning och utgivning av fonogram. Under anslaget utgårockså bidrag till för utgivning av den musikhistoriskafonogramantologin och för notutgivning av äldre svenskatonsättares verk. Utgivningen av fonogramantologin regleras i ett avtal mellanstaten och träffat . Vidare finns under anslagetmedel för information och utgivning av noter. Stöd utgår även till distributionav fonogram. Detta stöd regleras i ett avtal mellan staten och CDA DistributionAB träffat . Avtalet gäller till utgången avjuni 1991. Beräknad ändring 1991/92 Stöd till utgivning av enmusikhistorisk fonogramantologi Stöd lill utgivning av äldre svenskatonsättares verk Svenskatonsättares internationella musikbyrå () Svensk Musik för informationoch utgivning av noter 4 940000 + 198000 Statenskulturråd, m. fl. föreslår en ökning av anslagsposten 1 med743000 kr. som kompensation för årets prisökningar och 200000kr. till marknadsföring m. m. främst av fonogramproduktioner för barn. Utgivningen av fonogramantologinMusica Sveciae fortgår nu i den takt som eftersträvades vid projektets början.Musikaliska begär för /92 ett belopp på . Avdetta belopp avser . överföring av LP-skivor till CD. (+ I 852 000kr.) Musikaliska styrelseberäknar kostnaderna för utgivning av noter till äldre svenska tonsättares verktill totalt . ( + .) För allmän information tillutlandet om svensk musik samt medel för katalogisering, notutgivning,utskrifter och tryckning begär STIM-Svensk Musik4 milj. kr. STlM-Svensk Musik anför i detta sammanhang att den Prop.1990/91: 100 svenska staten tar ett mindre kostnadsansvar än vad som görs ijämförbara Bil. Den begärda höjningen motiveras särskilt medbehov inom notutskrifts-och notutgivningsområdena. ( + .) För den fonogramdistribution som Compact (f d.Caprice) () utför har föreslagit . iverksamhetsbidrag för /92. Bolaget, som ägs till av SvenskaRikskonserter och till av en rad mindre fonogramproducenter, fick förperioden 1990 ett statsbidrag av engångskaraktär om sammanlagt 3 milj.kr. Bakgrunden till förslaget är önskemålet om att möjliggöra en fortsattdistribution av kvalitetsfonogram. Den distributionsväg som CDA erbjuder är förmånga små bolag den enda möjligheten att få tillgång till en professionellhantering. Fonogrambranschensom helhet har alltjämt haft en god ekonomi. Flera mindrebolag som främst ger ut svensk musik har dock ekonomiska problem. De fonogramsom dessa bolag producerar finns inom genrer där stora upplagor är sällsyntaoch där man sällan kan förvänta sig att företagen kan fortleva enbart påmarknadens villkor.