prop · GE0389 · 1990-12-31 00:00:00 — Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenomföreskrivs att 2§ 2 och 9 mom., 7§ 5 och 6 mom.samt 24§ 6 mom. lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt' skall ha följande lydelse. Inkomst av verksamhet som kommissionärsföretag har drivit för ett kommittentföretagsräkning får redovisas hos kommittentföretaget under förutsättning a) attkommissionärsförhållandet är grandal på skriftligt avtal, b) attkommissionärsföretaget inte under beskattningsåret har drivit verksamhet inämnvärd omfattning vid sidan av den verksamhet som drivits för kommittentföretagetsräkning, c) att verksamheten drivits på det angivna sättet under hela beskattningsåretför båda företagen eller sedan kommissionärsföretaget började driva verksamhetav något slag, d) attbeskattningsåren för båda företagen utgått samt e) attbåda företagen skulle ha rätt till avdrag enligt 3 mom. för koncern bidrag som under beskattningsåret hade lämnats till det andra företaget. Medkommissionärsföretag förstås svenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening,som driver verksamhet i eget namn uteslutande för ett eller flera andra sådanabolags eller föreningars räkning, och med kommit-tentföretag förstås bolageller förening för vars räkning verksamheten drivs. Harkommissionärsföretag under under samma beskattningsår drivit verk- samma beskattningsår drivit verk samhet för två eller flera kommit- samhet för två eller flera kommit tentföretags räkning, får inkomsten tentföretags räkning, får inkomsten redovisas hos dessa företag om de redovisas hos dessa företag om de förutsättningar som anges i första fömtsättningar som anges i första stycket a och c e är uppfyllda i stycket a och c e är uppfyllda i förhållande till varje kommittent- förhållande till varje kommittent- företag och kommissionärsförela- företag och kommissionärsföreta get inte under beskattningsåret har get inte under beskattningsåret har drivit verksamhet i nämnvärd om- drivit verksamhet i nämnvärd om fattning vid sidan av verksamhet fattning vid sidan av verksamhet som har drivits för kommittentfö- som har drivits för kommittentfö- retagens räkning. Har kommissio- retagens räkning. Har kommissio närsförhållandet tillkommit av or- närsförhållandet tillkommit av or ganisatoriska eller marknadsteknis- ganisatoriska eller marknadstekni- ka skäl eller föreligger andra syn- ska skäl eller föreligger andra syn nerliga skäl, kan nerliga skäl, kan skattemyndigheten dock på ansökan av kommittentfö- dock på ansökan av kommittentfö- retagen medge att inkomsten får re- retagen medge att inkomsten får re dovisas hos dem utan hinder av att dovisas hos dem utan hinder av att förutsättningar för avdrag som av- fömtsättningar för avdrag som av ses i första stycket e inte föreligger. ses i första stycket e inte föreligger. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1990/91:89 Riksskatteverketsbeslut i fråga som beslut i fråga här avses får inte överklagas. som här avses får överklagas hos beslutfår inte överklagas. Vidprövningen av villkoret i första slyckel e skall den verksamhet som kommissionärsföretagetenligt avtalet skall bedriva för kommittentföretagets räkning anses ingå ibåda företagens verksamhet. Inkomst som enligt första eller tredje stycketredovisas hos kommittentföretag skall hos detta företag behandlas som omföretaget självt hade drivit verksamheten. 9mom.'' Har svenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening upptagit lån somlöper med ränta vars storlek är helt eller delvis beroende av företagetsutdelning eller av dess vinst (vinstandelslån), medges avdrag för räntan i denutsträckning som anges nedan. Försådan ränta på vinstandelslån som inte är beroende av det låntagandeföretagets utdelning eller vinst får företaget avdrag enligt beslämmelserna i23 § kommunalskattelagen (1928:370). Ränta,vars storlek är beroende av företagets utdelning eller vinst (rörlig ränta),anses som avdragsgill omkostnad för företaget endast under fömtsättning att a) lånet har utbjudits till teckning på den allmänna marknaden eller b) ensamrätteller företrädesrätt till teckning av lånet har lämnats någon som inte ägeraktier eller andelar i det låntagande företaget och inte har sådanintressegemenskap med företaget som avses i punkt 1 av anvisningarna till 43 §kommunalskattelagen samt såvitt gäller fåmansföretag som avses i punkt 14 avanvisningarna till 32§ kommunalskattelagen inte heller är företagsledare iföretaget eller närstående till sådan förelagsledare eller till aktie- ellerandelsägare i företagel eller c) aktierna eller andelarna i det låntagande företaget är noterade på svenskbörs eller föremål för liknande notering här i riket och företrädesrätt tillteckning av lånet har lämnats aktie- eller andelsägarna i företaget i förhållandetill deras innehav av aktier eller andelar. Ifall som avses i tredje stycket c skall det låntagande företaget dock som intäktta upp ell belopp motsvarande det sammanlagda värde som genom företrädesrätternakan anses ha tillförts aktie- eller andelsägaraa. Beloppet tas till beskattningvid taxeringen för det beskattningsår under vilket teckningen av lånet haravslutats. Påansökan av låntagande företag ansökan av låntagande företag får , under fömt- fär skattemyndigheten, under förut sättning att lånevillkoren med hän- sättning att lånevillkoren med hän syn till omständigheterna vid lånets syn tillomständigheterna vid lånets upptagande får antas ha bestämts upptagande får antas ha bestämts på affärsmässig grund, besluta att på affärsmässig gmnd, besluta att rörlig ränta skall anses som av- rörlig ränta skall anses som av dragsgill omkostnad för företaget dragsgill omkostnad för företaget utan hinder av att rätt till teckning utan hinder av atträtt till teckning av lånet har förbehållits person el- av lånet harförbehållits person el ler personer som äger aktier eller ler personer som äger aktier eller andelar i företaget. Beslut av riks- andelar i företaget.Beslut av skatte skatteverket i fråga som här avses myndigheten i fråga som här avses får inte överklagas. får överklagas hos . Senaste lydelse 1990:651. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. beslut får inte överklagas. Ärdet låntagande företaget sådant fåmansföretag som avses i punkt 14 avanvisningarna till 32 § kommunalskattelagen, gäller oberoende av bestämmelsernai tredje och fjärde styckena att rörlig ränta, som utbetalas till aktie-eller andelsägare eller företagsledare i företaget eller dem närståendepersoner eller någon som på annan gmnd har intressegemenskap med företaget,inte är avdragsgill. Uttryckenföretagsledare och närstående personer har den innebörd som anges i punkt 14 avanvisningarna till 32§ kommunalskattelagen. Harsvenskt aktiebolag utgivit skuldebrev förenat med optionsrätt till nyteckningeller köp av aktie medges bolaget ej avdrag för skillnaden mellanemissionspriset och skuldebrevets marknadsvärde. 5mom.'' Ideella föreningar som uppfyller i fjärde stycket angivna villkor frikallasfrån skattskyldighet för inkomst av näringsverksamhet som inte hänför sig tillinnehav av fastighet eller till rörelse. Sådana föreningar är också frikalladefrån skattskyldighet för inkomst som hänför sig till innehav av fastighet somtillhör föreningen och som har använts på sätt anges i 3 kap. 4§fastighetstaxeringslagen (1979:1152) och för sådan inkomst som hänför sig tillförvaltningsenhet avseende innehav av fastighet eller till särskild förvärvsverksamhetavseende rörelse och som till huvudsaklig del härrör från verksamhet som harnaturlig anknytning till föreningens allmännyttiga ändamål eller av hävdutnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete. Annan inkomst som hänförsig till innehav av fastighet, utom inkomst som avses i 7 mom., och tillrörelse utgör således i sin helhet skattepliktig inkomst för föreningen. Inkomstsom direkt härrör från föreningens ideella verksamhet, t.ex. hyror som en samlingslokalägandeförening uppbär på grund av upplåtelse av lokaler för allmännyttigt ändamål,entréavgifter till idrotts- och kulturevenemang o. d., skall anses ha naturliganknytning till föreningens ändamål. Detsamma gäller inkomst av verksamhet somutgör ett direkt led i det ideella arbetet, t. ex. om en naturskyddsföreningsäljer affischer, märken och böcker för att öka intresset för föreningensverksamhet eller om en handikappförening säljer varor avsedda för handikappadepersoner. Kravet på naturlig anknytning skall också anses uppfyllt om enförenings kommersiella verksamhet har karaktär av service till medlemmaraa ochandra som deltar i den ideella verksamheten. Detta får exempelvis anses varafallet om en idrottsförening i mindre skala säljer förfriskningar eller idrottsartiklari sina klubblokaler. Inkomst av verksamhet, som inte har annat samband med detideella arbetet än att den skall finansiera detta, skall däremot anses saknanaturlig anknytning till en förenings allmännyttiga ändamål. Tillverksamhet som av hävd utnyttjas för att finansiera ideellt arbete räknasanordnande av bingo och andra lotterier, fester, basarer, försäljnings- ochinsamlingskampanjer samt sådan biografrörelse som bedrivs av nykterhetsföreningeller förening med huvudsakligt ändamål att tillhandahålla allmännasamlingslokaler. Detsamma gäller verksamhet som består i att en föreningupplåter reklamutrymme på klubbdräkter eller i föreningens samlingslokaler e. d. " Senaste lydelse 1990:651. är skattebefriad enligt första stycket om a) föreningen har till huvudsakligt syfte att utan begränsning tillviss familjs, vissa familjers, föreningens medlemmars eller andra bestämdapersoners ekonomiska intressen främja ändamål som anges i 6 mom. eller andraallmännyttiga ändamål, såsom religiösa, välgörande, sociala, politiska,konstnärliga, idrottsliga eller därmed jämförliga kulturella ändamål, b) föreningen i sin verksamhet uteslutande eller så gott som uteslutande tillgodoserändamål som anges under a, c) föreningen inte vägrar någon inträde som medlem, om inte med hänsyntill arten eller omfattningen av föreningens verksamhet eller föreningenssyfte eller annan orsak särskilda skäl motiverar det, samt d) föreningenbedriver en verksamhet som skäligen svarar mot avkast ningen av föreningens tillgångar. kan efter ansökan medge att förening, som avser att anskaffa fastighet eller annan anläggning avsedd för den ideella verksamheten, skall kunna anses hänförlig under detta moment utan hinder av att föreningen inte uppfyller under fjärde stycket d angivet villkor. Medgivande av detta slag får avse högst fem beskattningsår i följd och kan förenas med villkor om ställande av säkerhet e.d.för den inkomst- eller förmögenhetsskatt som enligt sjunde stycket kan komma att påföras föreningen på grand av taxering för det eller de beskattningsår medgivandet avser. Beslut i anledning av sådan ansökan får överklagas hos . beslut får inte överklagas. Skattemyndighetenkan efter ansökan medge att förening, som avser att anskaffa fastighet ellerannan anläggning avsedd för den ideella verksamheten, skall kunna anses hänförligunder detta moment utan hinder av att föreningen inte uppfyller under fjärdestycket d angivet villkor. Medgivande av detta slag får avse högst fem beskattningsåri följd och kan förenas med villkor om ställande av säkerhet e.d.för deninkomst- eller förmögenhetsskatt som enligt sjunde stycket kan komma attpåföras föreningen på grand av taxering för det eller de beskattningsår medgivandetavser. Beslut i anledning av sådan ansökan får överklagas genom besvär hos riksskatteverket.Besvären skad ha kommit in tid inom en månad från delföreningen fick del av del överklagade beslutet. Beslut av ifråga som avses här får inte överklagas. Medgivandeenligt föregående stycket får lämnas även då en förening avser att genomföraomfattande byggnads-, reparations- eller anläggningsarbeten på en fastighetsom brakas av föreningen. inte inom föreskriven tid genomfört den investering för vilkenmedgivande enligt femte eller sjätte stycket lämnats eller har föreningen underiåtitatt iaktta annat i sådant beslut angivet villkor, skall föreningen taxeras förde beskattningsår som medgivandet avsett efter de regler som skulle ha gällt omnågot medgivande inte hade lämnats. I fråga om sådan taxering gällerbestämmelserna i 4 kap. 19 - 22 §§ taxeringslagen (1990:324) i tillämpligadelar. Detförhållandet, att en ekonomisk förening med stöd av 14§ lagen (1987:668) ominförande av lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar fåttbestå som registrerad förening, utgör inte hinder mot att föreningen vidtillämpning av denna lag behandlas såsom ideell förening. får, om särskilda skäl föreligger, efter ansökan förklaraatt förening, som har till huvudsakligt ändamål att främja nordisktsamarbete, i fråga om skattskyldighet eller eljest vid tilllämpning av dennalag skall anses jämställd med förening som avses i första stycket. Sådantbeslut får, när omständigheterna ger anledning till det, av riksskatteverketåterkallas. Beslut, som meddelat enligt detta stycke, fårinte överklagas. 6 m o m. Kyrkor, sjukvårdsinrättningar vilkas verksamhet inle bedrivs i vinstsyfte, barmhärtighetsinrättningar, stiftelser som har till huvudsakligt ändamål att under samverkan med militär eller annan myndighet stärka rikets försvar eller att, utan begränsning till viss familj, vissa familjer eller bestämda personer, främja vård och uppfostran av bara eller lämna understöd för beredande av undervisning eller utbildning eller utöva hjälpverksamhet bland behövande eller främja vetenskaplig forskning samt hushållningssällskap med stadgar som har fastställts av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer frikallas från skattskyldighet för inkomst av näringsverksamhet som inte hänför sig till innehav av faslighet eller till rörelse. 6 mo m. Kyrkor, sjukvårdsinrättningar vilkas verksamhet inte bedrivs ivinstsyfte, barmhärtighetsinrättningar, stiftelser som har till huvudsakligtändamål att under samverkan med militär eller annan myndighet stärka riketsförsvar eller att, utan begränsning till viss familj, vissa familjer ellerbestämda personer, främja vård och uppfostran av bara eller lämna understöd förberedande av undervisning eller utbildning eller utöva hjälpverksamhet blandbehövande eller främja vetenskaplig forskning eder nordiskt samarbete samthushållningssällskap med stadgar som har fastställts av regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer frikallas från skattskyldighet för inkomst av näringsverksamhetsom inte hänför sig till innehav av fastighet eller till rörelse. Medkyrka avses en till hörande lokalkyrka, domkyrka e.d. i dessegenskap av ägare till viss för verksamhet avsedd egendom. Frågan om skattskyldighetenför stiftelse skall bedömas med hänsyn till det ändamål som tillgodoses i denbedrivna verksamheten. Stiftelse som i sinverksamhet främjar flera ändamål avses hänförlig under detta moment, omverksamheten huvudsakligen avser att tillgodose ändamål av sådan beskaffenhetsom sägs i första stycket. Detta anses vara fallet, om i verksamheten endast iringa omfattning främjas verksamhet av annan art. under längretid inte bedrivit eller inte kan väntas komma ' Senastelydelse 1990:651. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1990/91:89 attbedriva verksamhet i en omfattning som skäligen svarar mot avkastningen påstiftelsens tillgångar, är stiftelsen oavsett dess ändamål skattskyldig förall inkomst. Vadsom sägs i 5 mom. nionde stycket har motsvarande tilllämpning ifråga omstiftelse. 6mom.'' Avyttrar delägare i fåmansföretag eller delägare närstående personegendom till företaget, skall vid vinstberäkningen vederlaget tas upp somintäkt endast tiil den del det inte överstiger egendomens marknadsvärde. Avpunkt 14 andra stycket av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen(1928:370) framgår att överskjutande del av vederiaget skall beskattas somintäkt av tjänst. Vadsom sägs i första stycket gäller inte när hela vederlaget enligt det där angivnalagmmmet skall beskattas som intäkt av tjänst. I sådana fall skall avyttringeninte till någon del beaktas vid beräkning av överlåtarens inkomst av kapital. Vidavyttring som avses i första stycket får vinsten inte beräknas enligt 25 § 9mom. eller 26 § 7 mom. Vad nu sagts gäller dock inte om den avyttrade egendomenhelt eller till huvudsaklig del skall användas i företagets näringsverksamhet. Riksskatteverketfår om synnerli- . får om syn- ga skäl föreligger medge undantag nerliga skäl föreligger efter ansökan från bestämmelserna i tredje styc- medge undantag från bestämmel- ket. beslut får sema i tredje stycket. Skattemyn- inte överklagas. dighetens beslut får överklagas hos beslutfår inte överklagas. Dennalag träder i kraft . Om ärende om dispens enligt bestämmelse somändras genom denna lag är anhängigt hos vid utgången av juni1991 skall ärendet prövas av skatterättsnämnden. Nämndens beslut får inteöverklagas. <*Senasie lydelse 1990:651. 7 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1990:680) om upphävande av lagen (1978:970)om uppskov med beskattning av realisationsvinst Härigenomföreskrivs att lagen (1990:680) om upphävande av lagen (1978:970) om uppskovmed beskattning av realisationsvinst skall ha följande lydelse. Härigenomföreskrivs att lagen (1978:970) om uppskov med beskattning avrealisationsvinst skall upphöra att gälla vid utgången av . Denupphävda lagen gäller dock alltjämt i fråga om 1991 och tidigare års taxeringarsamt i fall som avses i punkten 3 av övergångsbestämmelseraa till lagen(1990:651) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. / stället för vad som sägs i den upphävda lagen skad gälla att beslut omdispens enligt 3 § femte stycket och 5§ meddelas av skattemyndigheten.Skattemyndighetens beslut i sådant ärende får överklagas hos riksskatteverket.Riksskatteverkets beslut får inte överklagas. Ärende om dispens som är anhängigt hos vid utgångenav skad prövas av skattemyndigheten. pop- i 990/91:89 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, statsråden , ,, , R. , , , , G. , ,, , , , , , Proposition om förhandsbesked och dispenser i skattefrågor Skatteförenklingskommitténföreslog i sitt slutbetänkande (SOU 1988:21) Ny taxeringslag reformeradskatteprocess att () skulle vara den enskildes motpart iärenden om förhandsbesked såväl i verkets (rättsnämnden)som i regeringsrätten. Skälet angavs främst vara att RSV skulle tillförsäkrasinsyn i och möjlighet att argumentera i den rättsutveckling som pågår påförhandsbeskedsområdet. I konsekvens med detta skulle enligt kommitténrättsnämnden behöva bli fristående från RSV, i vart fall i funktionellthänseende. Kommitténsbetänkande låg till gmnd för den nya taxeringslagen, NTL, som gäller fr. o. m.1991 års taxering (prop. 1989/90:74, SkU32, rskr.217, SFS 1990:324). Kommitténsförslag rörande vilken myndighet som skulle föra det allmännas talan irättsnämnden och nämndens organisatoriska ställning ledde dock inte då tilllagstiftning. RSVhar i en framställning till regeringen framhållit att detär angeläget att verket får den roll som kommittén föreslagit med lanke på detansvar för en enhetlig rättstillämpning inom skatteförvaltningen som vilar påverket. Vidare delar RSV kommitténs uppfattning att rättsnämnden då inte längrekan utgöra ett organ inom verket. Kansliet bör dock enligt RSV bibehållas inomverket därför att det är av väsentligt intresse att i verket ha tillgång tillde kunskaper och erfarenheter som personalen på nämndens kansli besitter. 1 sinframställning har RSV därför föreslagit att själva rättsnämnden skall få enfristående ställning direkt under regeringen () men att desskansli skall behålla sin ställning inom verket. RSV:sförfattningsförslag bör fogas till protokollet i detta ärende som bdaga 1. Efter remiss har yttrande avgetts av kammarrätten i , Justitieombudsmannen , , , Föreningen revisorer. Lantbrukarnas riks förbund och statskontoret. En sammanställning av remissyttrandena har 29 upprättatsinom och finns tillgänglig i lagstiftnings- Prop.1990/91:89 ärendet (dnr 6379/88). Enligtåtskilliga bestämmelser i skattelagstiftningen får RSV i enskilda fall medgeundantag från gängse skatteregler. Ansökningarna avseende flertaletdispensbestämmelser avgörs inom RSV av rättsnämnden. För nämnden och desskansli är befattningen med dispensärendena förhållandevis omfattande.Exempelvis inkom drygt 2200 ansökningar, varav ca hälften avsågdispens enligt lagen (1978:970) om uppskov med beskattning avrealisationsvinst, uppskovslagen. Ungefär hälften av nämndkansliets totala handläggarresurshar tagits i anspråk för dispensärendena. framställning till regeringen har RSV föreslagit att beslutsbehörigheteni flera av de olika typerna av dispensärenden som RSV genom rättsnämnden nubeslutar i flyttas ned till den regionala skatteförvaltningen. Efter remiss haryttranden över framställningen avgetts av kammarrätten i , FöreningenAuktoriserade revisorer. En sammanställningav remissyttrandena har upprättats inom och finnstillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 3334/88). Jagavser nu att lägga fram förslag på grundval av RSV:s framställningar, som bådarör verksamheten vid rättsnämnden. En annan utgångspunkt för mina förslag äratt handläggningstiden hos rättsnämnden i ärenden om förhandsbesked som avserden direkta beskattningen är alltför lång. Det rör sig normalt om sju åtta månder,men i vissa fall om . Förslagen syftar därför också till attförkorta handläggningstiden. Inledningsviskan påpekas att förhandsbeskedsinstitutet regleras i lagen (1951:442) omförhandsbesked i laxeringsfrågor, FHBL. Enligt lagen kan besked ges i frågorsom avser inkomst-, förmögenhets- eller fastighetstaxering. Förhandsbesked kanemellertid på motsvarande sätt lämnas också i frågor som rör den indirektabeskattningen. Bestämmelser om delta finns bl.a. i 63§ lagen (1968:430) ommervärdeskatt, i 6 kap.lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter och i 3 och 68 §§ vägtrafikskal-telagen (1988:327). Närjag i det följande behandlar förhandsbeskeden tar jag sikte på de besked sommeddelas enligt FHBL beroende på att problemen med handläggningstiden i förstahand gäller dem. De förslag som jag lämnar får dock konsekvenser förförhandsbesked angående indirekta skatter. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttran de över de lagförslag som upprättals inom med an ledning vad jag nu redogjort för. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet som bilaga 2.1 förhållande till lagrådsremissen kommer jag att föreslå några mindre redaktionella änd ringar. Dessutom kommer jag att föreslå att FHBL skall utökas med dels en bestämmelse som ger en ordförande eller en vice ordförande rätt att ensam fatta vissa beslut som inte innebär att förhandsbesked lämnas eller att en ansökan om förhandsbesked avvisas (3 § fjärde stycket), dels en be stämmelse som ger RSV rätt alt uppdra åt en tjänsteman vid en skatte- 30 myndighet att företrädaverket i regeringsrätten (9 § första stycket andra meningen). Mittforslag: RSV skall föra del allmännas talan i ärenden om förhandsbesked. Rättsnämndenskall brytas ut från RSV och i eget namn meddela förhandsbesked. Avgiften för ettförhandsbesked anpassas till penningvärdeförsämringen och skall därför normalltas ul inom intervallet . Skatteförenklingskommitténsförslag: Överensstämmer med milt såvitt gäller uppgiften att föra det allmännastalan. RSV:sförslag: Överensstämmer med mitt vad gäller utbrytningen av rättsnämnden.Frågan om avgiftshöjning las inte upp. Remissinstanserna:Förslagen tillstyrks eller lämnas utan erinran. De som yttrat sig över RSV:sförslag är dock av den uppfattningen att även rättsnämndens kansli bör brytasut från verket. Skälen för mitt förslag:En enskild får hos ansöka om förhandsbesked rörande tolkningeller tillämpning av skattelag. är den enskildes motpart irättsnämnden.