prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Till frågan om teknikerutbildning återkommer jag i propositionen om enny gymnasieskola. Undervisning i engelska som C-språk resp.teckenspråk som C-språk avgörs inom ramen för sektorsbidraget av skolhuvudmännen. Jag förutsät ter att kursplaner finns för verksamheten. heten med finskspråkigalinjer i gymnasieskolan i har jag inget Prop. 1990/91: 100 all invända mot SÖs förslag. 1beräkningsunderlaget för gymnasieskolans del av sektorsbidragel ingår medel somi dag anvisas under anslaget B 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor förallmänt undervisningsbidrag (huvuddelen), särskilt undervisningsbidrag,garantiresurs, skolledningsbidrag, särskilda löne-koslnadsbidrag, avgifter förtilläggspension, avgifter för sjukförsäkrings-och folkpensionsavgifter, lokalskolutveckling, studie- och yrkesorientering, inbyggd utbildning,lärlingsutbildning saml huvuddelen av de särskilda medlen för försök medtreåriga yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan. 1 denna del ingår ocksånuvarande anslaget B 19. Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m.m. samt bidrag till vissa elevresorsom anvisas under anslaget . Studiehjälp m. m. Jag beräknar, efler de justeringar som jag harredovisat under punkt I under detta anslag, medelsbehovet för den del avsektorsbidragel som avser driften av gymnasieskolan för /92 tillsammanlagt 7 511,8 milj.kr. 1 enlighet med mina förslag i propositionen omansvaret för skolan beräknarjag medel för ell elevbaserat lilläggsbidrag utöversektorsbidragel till . , och kommuner förutbildningar i gymnasieskolan i dessa kommuner för svårt rörelsehindrade resp.för döva och hörselskadade med sammanlagt 66,1 milj.kr. Jag har därvid utgåttfrån samma resurstilldelning till de tre kommunerna, som för förutbildning för svårt rörelsehindrade elever, exkl. medel från anslaget B 7.Särskilda insatser på skolområdet. Vidare beräknar jag i enlighet med förslag ipropositionen om ansvaret för skolan medel för särskilt verksamhetsstöd med 5milj. Jag avser att i den aviserade särskilda propositionen om bl.a.gymnasieskolan närmare redogöra för vilka utbildningar jag anser skall kunnaomfattas av det särskilda verksamhetsstödet. I pågående beredning inför förslag om en nygymnasieskola övervägs överförande av vissa utbildningar till annan skolformoch annat huvudmannaskap. Jag finner del orationellt att låta resurser försådana utbildningar ingå i underlaget för sektorsbidragel för att senarelyftas ut och föras till annat system. Jag föreslår all 14milj. beräknasför sådana utbildningar utanför sektorsbidraget och avser att i den aviseradegymnasiepropositionen återkomma till vilka utbildningar jag avser. SÖhar i sin anslagsframställning lämnat olika förslag lill utökning av anslaget Bidrag till utbildning för vuxna inför schablonisering- en av statsbidragssystemet. SÖ föreslår att ett resurstillskott tillförs grundvux och komvux med (eller 79 +81,9 milj. Ett sådant resurstillskott skulle enligt SÖ medföra att en Prop. utjämning mellan länen kanske utan negativa effekter. Vidare har SÖ Bil. föreslagit en höjning avskolledningsresursen (+ 34,3 milj.kr. SÖ anför att skolledningsresursenför vuxenutbildningen är mellan 20 och lägre änskolledningsresursen för en gymnasieenhet av motsvarande SÖ har ocksåpåvisat att komvuxstuderande får mindre tillgång till syo än gymnasiestuderandeoch att den andel som används för syo av schablontillägget varierari hög grad mellan kommunerna. därför även attschablontillägget räknas upp (+ 9,7 milj. SÖs förslag om ökade resurser vad gäller grundvuxoch komvux har jag inte kunnat biträda. Iberäkningsunderlaget för vuxenutbildningens del av sektorsbidraget ingår medelsom anvisas under anslaget C 1. Bidrag till driften av kommunalutbildning för vuxna för undervisningsbidrag m.m., skolledningsbidrag,schablontillägg, särskilda lönekostnadsbidrag, bidrag till kostnader förtilläggspensionsavgifter, sjukförsäkrings- och folkpensionsavgift, bidrag tilllokal skolutveckling och till vissa handikappåtgärder m. m. Från beräkningsunderiaget har borträknats medel förvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux. Medel för detta ändamålhar beräknats under anslaget B 10. Bidrag till driften av särvux. Från beräkningsunderlaget har också borträknatsmedel för undervisning i svenska av nytillkomna invandrare som går i grundvux.Fr.o.m. beräknas medel för detta ändamål under anslaget Bil.Bidrag till undervisning av invandrare i svenska språket. Jag föreslår att kostnadsansvaret förvuxenutbildning för intagna på kriminalvärdsanstalt och i frivården överförstill kriminalvården. Med anledning härav har 38,7 milj.kr., motsvarandestatsbidragskostnaderna för den verksamhet som bekostas från anslagetBidrag till utbildning för vuxna, överförts till andra huvudtiteln(). Avsikten är att kommunerna på uppdrag avkriminalvården skall ge vuxenutbildning framför allt på den grundläggandenivån. Den vuxenutbildning som kommunerna på uppdrag ger försvarets anställda,får fortsättningsvis bekostas från fjärde huvudtiteln (försvarsdepartementet).Jag har i dessa frågor samrått med cheferna för ochförsvarsdepartementet. Inom vuxenutbildningen kan göras en mindrebesparing genom effektivitetsvinster bl.a. inom grundvux, vilket framgår avrapporten styrning och resursutnyttjande från riksrevisionsverket.Mot den bakgrunden har jag minskat beräkningsunderlaget med 55 milj. kr. Jaghar för avsikt att i den i inledningen (avsnitt 2) aviserade propositionen omgymnasieskola och vuxenutbildning återkomma till organisationen av grundvux. Vidare beräknarjag i enlighet med propositionen omansvaret för skolan medel för särskilt verksamhetsstöd med 1 milj.kr. Jagberäknar, efter de justeringar som jag har redovisat, medels- 80 behovet för den del avsektorsbidraget som avser driften av komvux för Prop. 1990/91: 100 /92 till sammanlagt I 257 milj. kr. Medanledning av beslut beträffande behovet av övergångsregler vidinförandet av ett nytt sätt att beräkna statsbidrag till vuxenutbildningen(prop. 1990/91:18, UbU 4, rskr. 76) vill jag anföra följande. Den omfördelning mellan kommunerna som följer avdet nya statsbidragssystemet, vad avser beräkning av bidraget tillvuxenutbildning, skall via övergångsregler göras successivt under enfyraårsperiod. Övergångsreglerna ska tillämpas första gången budgetåret1991/92. Omfördelningen skall göras inom ramen för det totala beloppet förriket. Utifrån beräkningarna för /89fastställs för varje kommun avvikelsen mellan slutregleral statsbidragsbeloppoch framräknat belopp enligt den nya statsbidragsmodellen. Avvikelsen låses ochskall beaktas vid statsbidragsberäkningen över fyraårsperioden enligtfastställda procentsatser. En kommun som har en negativ avvikelse, dvs. därdet slutreglerade statsbidraget tor 1988/89 är större än beloppet beräknatenligt den nya slatsbidragsmodellen, erhåller år ett (1991/92), utöverordinarie statsbidragsberäkning, av den fastställda avvikelsen. År tvåerhåller kommunen , år tre , år fyra och år fem . En kommun som har en positiv avvikelse, dvs. därdet slutreglerade statsbidraget /89 är mindre än beloppet beräknatenligt den nya statsbidragsmodellen, erhåller år ett (1991/92), utöverordinarie statsbidragsberäkning, en minskning av den fastställdaavvikelsen. År två erhåller kommunen en minskning , år tre , år fyra20% och år fem O %. Övergångsreglerna får konsekvenser för nivåerna påde interkommunala ersättningarna och bör således beaktas vid de kommunalaöverenskommelserna. Beräkningen av statsbidraget efter de nya reglernakommer således att slå igenom fullt ut /96. Dettotala medelsbehovet för sektorsbidraget till driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet för /92 beräknarjag således till 27220,4milj.kr. 7 Utbetalningav sektorsbidraget m. m. 1enlighet med vad jag anförde i propositionen om ansvaret för skolan återkommerjag till hur inhämtande av underlag för samt själva utbetalningen avsektorsbidraget bör ske. För information ger jag först enredovisning av dagens system och går sedan över till vad som bör gälla för delnya bidragssystemet. 6 1990/91. Församtliga tre skolformer tillämpas ell förskotts- och si ut regleringsförfa-rande. beslutar om organisationens omfattning förresp. skolform på underlag från huvudmannen. För resp. skolform tillämpas dockskilda utbetalningsregler. Grunden för förskott utgör för avbeslutat bidrag för föregående redovisningsår. Förskott för gymnasieskolan ochkomvux utgår däremot med kostnaderna i aktuellt löneläge, för avpreliminärt statsbidragsgrundande limunderiag och skolledningsresurs pågåendeläsår. Utbetalning sker utan rekvisition med för resp. skolformolika procentuell fördelning. Vid slutreglering tas för gymnasieskolan hänsyntill faktiskt antal elever . För komvux tas hänsyn till faktisktutnyttjat antal undervisningstimmar under redovisningsårel. Gemensamt för alla tre skolformerna är att hänsynlas till faktisk lönenivå under del gångna redovisningsåret. 1 samband medslutreglering utbetalas för alla tre skolformerna också bidrag till socialaavgifter. Utbetalningen görs för de tre skolformerna avbidragsunderiaget. Utbetalning av bidraget som avser landstingskommunernasutbildning inom vårdområdet sker av bidragsunderlaget och den del avkomvuxbidra-get som avser grundvux av bidragsunderlaget. Fördet nya statsbidraget tillämpas inget rekvisitionsförfarande. Bidrag utbetalasulan förskotts- och slulregleringsförfarande. Detta betyder, till skillnad motnuvarande bidragssystem, att sektorsbidragets olika delar anpassas så att helabidraget för ett pågående verksamhetsår också betalas ul under verksamhetsåret.Utbetalning av sektorsbidraget under /92 skall ske månadsvismed i huvudsak samma utbetalningsprofil som en sammanvägning av vad denuvarande systemen ger. Sammanlaget innebär detta all del nya sektorsbidragetfrån den kommunala sektorns synpunkt kommer atl utgå på samma nivå och vidsamma tidpunkt som enligt det gamla systemet. Den kommunala ekonomin påverkasalltså inte av övergången till det nya systemet. En slutreglering förbudgetårei 1990/91 blir därmed inte aktuell. beslut med anledning avpropositionen om ansvaret förskolan innebär atl sektorsbidraget kommer att utbetalasdirekt till samtliga primärkommuner. Detta innebär i sin tur attlandstingskommunerna inle automatiskt får motsvarigheten till slutregleringenför /91. Detsamma gäller primärkommunerna i den mån de tagit emot eleverfrån andra kommuner. Detta kan vägas in i de avtal som kommer att träffasmellan hemkommuner och utbildningsanordnare. I sådana överenskommelser kanockså hänsyn las till ulbelalningsprofilen för sektorsbidraget. De uppgifter som ingär i de behovsrelaleradeberäkningsmodellerna kommer all kunna hämtas från befintlig offentlig statistikpå nationell nivå. Något uppgiftslämnande från kommunen behövs således inte. En av det nya uppgifter blir att göradet artiga beräkningsun- Prop. 1990/91: 100 dertaget utifrån statistiskauppgifter beträffande elevantalsförändringar Bil. 10 m.m. i kommunerna, per den15 september för och per för gymnasieskolan ochvuxenutbildningen, lämna regeringen förslag till årligt bidragsbeslut avseendesamtliga kommuner samt inge anslagsframställning till regeringen. Jagfinner del naturiigt att verket också administrerar utbetalningen av det nyasektorsbidragel. Jag avser att senare återkomma till regeringen medförslag till bestämmelser för sektorsbidraget m. m. Jaghemställer att regeringen föreslår att 11. godkänna vad jag har anfört om uppbyggnadenav ett särskilt skolindex, 12. godkänna vad jag har anförtom en engångsvis kompensation för en del av slutregleringen av bidrag till driften av enligt det hittillsvarande systemet, 13. godkänna mitt förslag attavveckla den statliga regleringen av tjänster som elevhemsföreståndare och biträdandeelevhemsföreståndare i , 14. besluta att intagning får /92 till linjerna inom försöksverksamheten medtreåriga yrkesinriktade studievägar, 15. godkänna milt förslag till övergångsregler förresurserna för utbildning förvuxna exkl. särvux, 16. till Bidraglill driften av det kommunala offentliga skolväsendet för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till driften av särskolor m. m. 1989/90Utgift . 722 330063 1990/91 Anslag 918 700000 1991/92 Förslag 992 407000 Landstingskommunerna och de kommuner som inte ingåri landstingskommun samt kommuner som anordnar särskola i fall som avses i 6kap. 2§ skollagen (1985; 1100) får statsbidrag av lönekostnaderna förrektorer, studierektorer, tillsynslärare och lärare vid särskolan. Även tillsärskoleverksamhet som anordnas med enskild huvudman utgår statsbidrag i vissafall. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1986:188) om statsbidrag tilldriftkostnader för särskolan m.m. samt i förordningen (1988:740) om statsbidragtill fristående särskolor. Verksamheten regleras i särskoleförordningen(1986:573). Bidragsbestämmelserna innebär i korthet attstatsbidraget till särskolan beräknas efter en grundresurs per elev. Vidare beräk nas tilläggsresurser för undervisning i hemspråk resp. för stödundervisning 83 i svenska med fyraveckotimmar per elev samt för särskild undervisning Prop. 1990/91: 100 med femveckotimmar per elev. Härutöver kan länsskolnämnden medge Bil. 10 enbehovsprövad kompletteringsresurs uttryckt i veckotimmar. För särskoleeleversom är integrerade i eller gymnasieskolan beräknas en resurs omhögst sju veckolimmar. Tilläggsbidrag till kostnader för vikarier m.m. lämnasmed 4,. Regeringen fastställer dels veckotimpris perlärarveckotimme i särskolan, dels årslönebelopp för tjänster som rektor ochstudierektor. Statsbidrag utgår även för tilläggspensionsavgifter. Statsbidraget utbetalas i form av förskott ochslutreglering. /92 belastas anslaget med förskott för detbudgetåret beräknat på statsbidraget för /91samt-slulreglering av bidraget för /91. Från anslaget betalas vidare kostnader förstatsbidrag enligt förordningen (SÖ-FS 1986:100) om statsbidrag till lokalskolutveckling i särskolan (ändrad SÖ-FS 1987:109). Även för detta bidraggäller ett förskotts- och slulregleringsförfarande. Ur anslaget utgår bidrag enligt ämbetsskrivelse den21 om godkännande av avtal avseende yrkesundervisning förhörselskadade psykiskt utvecklingsstörda. () erhåller dessutom medel tillinformations- och konferensverksamhet för skolledare och lärare vid särskolor. SÖs anslagsframställning för /92innebär i huvudsak följande: SÖ har beräknat kostnaderna för redovisningsåretefter preliminärt veckotimpris. I. Ungefär11 300 elever gick i särskolan /90, vilket innebär i stort settoförändrat antal elever jämfört med föregående läsår. Antalet skolledare var140 och antalet utnyttjade lärarveckotimmar var ca 100000. Anvisat belopp under anslagsposten 1 för budgetåret1990/91 innehåller medel för kostnader för undervisning vid reguljär särskolaoch enskilda inrättningar. SÖs beräkning av anslagsposten 1 för budgetåret1991/92 framgår av följande sammanställning, belopp i tusental kr. 1990/91:100 Bil. 'Förskottsunderlag för /90 SÖ beräknar medelsbehovet för bidrag till lokalskolutveckling till 16,9 milj. kr. /92, varav 8,5 milj. kr. i förskott för /92och 8,4milj.kr. i slutreglering för /91. SÖ beräknar bidraget förtilläggspensionsavgifter till 95,3 milj. kr. För reducerat lönekostnadspålägg beräknar SÖ 81,9 milj. kr. SÖ har vidare beräknat 8,6milj. för bidrag till kostnader för yrkesundervisning för hörselskadade psykiskt utvecklingsstörda, 51 000kr. för informations- och konferensverksamhet för skolledare m.fl. samt360000kr. för försöksverksamhet med databaserad undervisning. SÖ föreslår i enlighet medSärvux-kommitténs förslag i betänkandet(SOU 1990:11) Vidgad vuxenutbildning för utvecklingsstörda - att 2,7 milj.kr. anvisas för kostnader föryrkesutbildning av vuxna utvecklingsstörda inom yrkessärskolans ram. SÖ beräknar medelsbehovet /92 under förslagsanslaget Bidrag till driften avsärskolor m. m. till 936020000kr. Beräknad ändring 1991/92 Bidrag till kostnader för Bidrag till kostnader för Infonnation om ny läroplan DenIjuli 1986 överfördes särskolan från tillutbild-ningsdepartemenlets ansvarsområde. Från samma tidpunkt infördes ettschabloniserat resurssystem för särskolan. Avsikten var att åstadkomma enförenklad handläggning samt att ge huvudmännen större frihet att inom en givenram organisera särskolan. Resurstilldelningssystemel är elevbaserat ochberäknas som grundresurs och tilläggsresurs för speciella verksamheter.Härutöver kan länsskolnämnderna medge en behovsprövad kompletteringsresursuttryckt i veckotimmar. När resurssyslemet infördes beräknadeskompletteringsresursen uppgå till 8,av grundresursen. Under de budgetår somresurssystemet tillämpats har det emellertid visat sig att kompletteringsresursenökat kraftigt och den uppgick /90 till i genomsnitt avgrundresursen. Kompletteringsresursen varierar mycket mellanlandstingsområdena. Ökningen kan delvis förklaras med att antalet barn ochungdomar som inte erhållit någon undervisning minskal från 1983lill 1987 samt alt antalet barn och ungdomar som tidigare enbarterhållit särskild undervisning minskat från 1983 till 1987. Ibåda dessa gmpper återfinns myckel resurskrävande elever. Statsbidrag till lärarlönekostnader utgår enligtett av regeringen fastställt veckotimpris per lärarveckotimme.Veckolimpriset fastställs på grundval av de faktiska lönekostnaderna för varjelandstingskommun och kommun som inte ingår i någon landstingskommun.Statsbidrag till lönekostnader för rektorer och studierektorer har lämnats medhänsyn lill årslönebeloppel för varje efter beslut av () inrättad tjänst. Med anledning av att skolledarna numera har individuellalöner, har regeringen beslutat om ändring av förordningen (1986; 188) omstatsbidrag till driftkostnader för särskolan m.m. (SFS 1990:964). Ändringeninnebär all regeringen skall fastställa ett genomsnittligtårslönebelopp för tjänster som rektor och studierektor i särskolan. 1 enlighet med beslut med anledning avkommunaliserings-proposilionen (1989/90:41, UbU9, rskr. 58) har de detaljeradepersonal-bestämmelserna i särskoleförordningen (1986:573) upphävts (SFS1990:1218). Fr.o.m. finns föreskrifter om skolledare ochlärare i skollagen (1985:1100. ändrad ; 1477). Från nämnda tidpunkthar styrelsen för särskolan stor frihet att avgöra hur skolan skall organiserasoch administreras. Till grund för dessa beslut skall givelvis ligga de mål ochriktlinjer som anges i läroplanerna. Enligt beslut av avvecklas SÖ ochlänsskolnämnderna med utgången av (prop. 1990/91:18, UbU4, rskr. 76).1 stället inrättas ett nytt ämbetsverk, . Det nya skolverketsuppgifter skall huvudsakligen vara utveckling a\' läroplaner, uppföljning ochutvärdering av skolverksamheten samt tillsyn. Uppgiften att medge enbehovsprövad kompletteringsresurs bör inte läggas på . 1 stället börbidraget för detta ändamål liksom bidraget till lönekostnader för skolledningenscha-bloniseras. Förordningen (1986; 188) om statsbidrag till driftkostnaderför särskolan m. m. måstedärför ändras i vissa avseenden. (U 1989:08), som har till uppgiftatt utreda frågan Prop. 1990/91:100 om ett generellt överförande av ansvaretför särskolan från landstingskom- Bil. 10 munerna till primärkommunerna,beräknas slutföra sitt arbete . Kommittén skall också om denföreslår ett generellt överförande av huvudmannaskapet för särskolan sålångt möjligt anpassa särskolans bestämmelser till det kommunala skolväsendet iövrigt. I denna uppgift ingår bl. a. att se över statsbidragssystemet försärskolan. I avvaktan på särskolekommitténs förslag, avser jagatt föreslå regeringen atl besluta om sådana ändringar avstatsbidragsförordningen som föranleds av dels avvecklingen av SÖ ochlänsskolnämnderna, dels upphävandet av personalbestämmelserna isärskoleförordningen. Jag anser att bestämmelsen om behovsprövadkompletteringsresurs bör upphävas fr.o.m. . 1 stället börkomplelteringsresursen för varje landstingskommun fastställas till 1989/90 årsnivå. Jag utgår från att särskolekommittén i sitt förslag till nyttstatsbidragssystem för särskolan undersöker möjligheten att omfördelakomplelteringsresursen, om det behövs för alt bättre svara mot kommunernasförutsättningar och behov. Eftersom lärarna fr.o. m. harkommunalt reglerade anställningar, bör veckotimpriset i fortsättningen inlebaseras på de faktiska lönekostnaderna. Det bör ankomma på regeringen attfastställa de närmare beräkningsgrunderna för veckotimpriset. Slutligen börstatsbidraget till lönekostnader för skolledningen beräknas på den organisationsom varje landstingskommun hade . Motsvarande bör gälla förkommuner som inte ingår i någon landstingskommun. 1 likhet med nuvarande bestämmelser beräknarjag engrundresurs för varje elev som efter beslut av styrelsen försärskolan skall tas emot där. Vidare beräknarjag för varje elev som ärberättigad lill undervisning i hemspråk resp. stödundervisning i svenska enlilläggsresurs om högst . För elever som får särskildundervisning i stället för undervisning vid särskola beräknarjag högst femveckotimmar. Genom att statsbidraget lill särskolanschabloniseras på detta sätt kan huvudmännen för särskolan själva preliminärtberäkna den resurs som kommer att utgå för verksamheten. börfastställa den slutliga resursen med hänsyn till antalet elever vid särskolanden resp. under redovisningsåret. Det ankommerdärefter på styrelsen för särskolan att besluta om bl.a. anställning avpersonal samt om fördelningen av resursen på klasser, gmpper och individuelltintegrerade elever. Totaltberäknarjag statsbidraget under anslagsposten I till . för /91. Mina beräkningar grundar sig på antalet inrättade tjänster som skolledare och ett beräknat veckotimlal för under visningen 1990/91 samt på lönelägel med uppräkning för de kostnadsökningar som kan förväntas under /91. Vi dare har jag beaktat all ell särskilt veckotimpris skall beräknas för hem- 87 språksundervisning, vilketbaseras på skolhuvudmannens lönekostnad för Prop. 1990/91: 100 enbarthemspråkslärarna. Jag har också beaktat de förändrade regler för Bil. 10arbetsgivarinträde vid sjukdom som gäller fr.o. m. den . Som jag redovisat i det föregående omfattas dennaanslagspost av ett förskotts-och slulregleringsförfarande. Under budgetåret1991/92 utbetalas till huvudmännen dels förskott baserat på det fastställdabidraget för /91, dels slutreglering för redovisningsåret1990/91. Beräkningav förskott och slutreglering under anslagsposten I, belopp i tusental kr. Budgetår Beräknat Förskott Slut- Summa 1989/90 679 734' 1990/91 750177 339867 1991/92 37508S 410318 785406 ' Förskottsunderlag för /90 Jagberäknar medelsbehovet för lokal skolutveckling /92 till 18,5milj.kr., varav 8,7 milj.kr. utgör förskott för /92 och9,8 milj.kr. utgör slutreglering för /91. Bidrag för tilläggspensionsavgifter beräknarjagtill °97,5 milj.kr. Avvecklingen av de statligt reglerade tjänsterna somskolledare och lärare medför att statens ansvar för pensionskostnaderna upphör.Det system somjag har förordat under anslaget B 8. Bidrag till driften av detkommunala offentliga skolväsendet bör tillämpas även för särskolan. Jagberäknar således medel för reducerat lönekostnadspålägg under detta anslag (82milj. Dessa medel kommer att omföras till inkomsttiteln . Jag beräknar vidare 8,6 milj.kr. för bidrag tillkostnader för yrkesundervisning av hörselskadade psykiskt utvecklingsstörda,. för försöksverksamhet med databaserad undervisning samt 53000 kr.till regeringens disposition. I den aviserade propositionen om gymnasieskolan ochvuxenutbildningen avser jag att behandla betänkande (SOU1990: II) Vidgad vuxenutbildning för utvecklingsstörda. Jag är därför inte nuberedd att ta ställning till förslaget att under detta anslag beräkna medelför yrkesutbildning av vuxna psykiskt utvecklingsstörda inom yrkessärskolansram. Jaghemställer att regeringen föreslår 17. att till Bidrag till driften av särskolor m.m.för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Jag hemställer vidare att regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del av Prop. 1990/91:100 vad jag anfört om resurstilldelningssystemet för särskolan. Bidrag till driften av särvux