prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Den av utredningen föreslagna avgiftsnivån motsvararungefar summan av prisreglerings- och miljöavgiftema, före den höjning avprisregleringsavgiften som gjordes . Miljöavgiftensstorlek är således inte relaterad till riskerna med preparatet.Härmed gynnas de s. k. lågdospreparaten. Lågdospre-paraten är mycket selektivaoch behöver därför inte användas i lika stora doser som de äldre preparaten. Denya lågdospreparaten kan emellertid liksom de äldre ge negativa miljöeffekter. Enövergång till bekämpningsmedel med lägre hälso- och miljörisker bör ske. Ettled i detta arbete är kemikalieinspektionens pågående omprövning avbekämpningsmedel. Differentierade miljöavgifter i förhållande till medlensrisker kan också vara en åtgärd. Regeringen avser att ge kemikalieinspektioneni uppdrag att i samråd med lantbmksstyrelsen och prövamöjligheten att utforma en ny konstmktion av miljöavgifteraa vilken ärrelaterad till medlens farlighet samt riskeraa med användningen av medlen.Uppdraget skall redovisas . En omläggning av avgifteraafrån per kilo aktiv substans tiU en dosavgift bör göras i samband med att prisregleringsavgifteraaomvandlas till miljöavgifter. Vi återkommer i det följande med dispositionenav miljöavgifterna på bekämpningsmedel. Åtgärderi övrigt för att begränsa bekämpningsmedelsanvändningen Regeringenhar i beslut uppdragit ål lantbraksstyrelsen att isamråd med och kemikalieinspektionen definiera problemområdendär det är särskill angeläget att få till stånd en riskminskning och attutarbeta program för detta. Regeringen har uppdragit åt lantbmksstyrelsenatt i samråd med och kemikalieinspektionen utarbeta ettåtgärdsprogram i syfte att erhålla en mer allsidigt sammansatt flora och faunai åkerns kantzoner och i åkeras närhet. 1 uppdraget ingår även att utreda ochlägga fram förslag om ett förbud mot användning av bekämpningsmedel i åkernskantzoner. Dessa uppdrag redovisades . Deåtgärder som har föreslagits är framför allt koncentrerade till följandeområden: I) begränsningar av och hårdare krav på den kemiska bekämpningen, 2)ökad information och 3) ökad forsknings- och utvecklingsverksamhet. Ilantbmksstyrelsens redovisning framgår även bl. a. följande målsätt ningar. För åkermarken bör målet vara att bibehålla dess långsiktiga produktionsförmåga och att motverka en utarmning av odlingslandskapets flora och fauna samt att skapa en mera mångsidigt sammansatt flora och fauna i åkeras kantzoner. För omgivningen, dvs, angränsande fält, hem trädgårdar, växthus m,m,, bör målet vara att bekämpningsmedel vid 448 spridningen inte skallhamna utanför det avsedda spridningsområdet. Målet bör vara att undvika kemiskbekämpning utanför , såsom betesmark, parker, golfbanor, vägar, dikenoch skogsmark, för att motverka negativa effekter på vatten, flora och faunam.m. För vatten bör målet vara att inga bekämpningsmedelsrester skall finnas iyt- och gmndvatten. Vidare bör förhindras att bin förgiftas, Lantbmksstyrelsenredovisar vidare vissa åtgärder som kan vidtas för att uppnå dessa mål, bl, a,ytterligare skärpta krav i fråga om nedbrytbar-het, bioackumulering ochrörlighet samt vid prövning av bekämpningsmedel. Andra åtgärder som redovisasär att utöka tillsynen, begränsa användningen av bekämpningsmedel utanföråkem, skärpa kraven på skyddszoner samt intensifiera information, rådgivning,forskning och utvecklingsverksamhet, Begri-nsning av kemisk bekämpning utanföråkermark, dvs. en begränsning av användningsområdet för ett medel, regleras isamband med godkännande av bekämpningsmedel. Kemikalieinspektionen föreslåsompröva användningsvillkoren för de bekämpningsmedel som är tillåtna attspridas utanför och kommunemas tillsyn av hanteringen avbekämpningsmedel bör ges högre prioritet. Ett system med obligatoriskakantzoner föreslås utformas så att vid kemisk bekämpning av örtogräs, insekteroch svampar i stråsäd skall en zon om 5 m utmed halva omkretsen av faltetlämnas obehandlad. Kraven föreslås gälla i hela och för fält som ärstörre än 2 ha. Vidare bör kantzonema vara ambulerande. Ett alteraativ tillkrav på obligatoriska kantzoner är att på frivillig väg söka få jordbmkaraa atttillämpa kanlzoner. Regeringenavser att i ett senare sammanhang behandla dessa frågor. Under anslaget börmedel reserveras för detta ändamål. Regeringensställningstaganden och förslag avseende förhandsgranskning av biologiskabekämpningsmedel har redovisats i det föregående. Regeringensställningstaganden: Förbudet att använda tillväxthämmande medel i stråsäd börvara kvar. Nuvarande undantag från förbudet för tiUväxthämmande medel irågodling bör förlängas . Miljöavgiftsutredningenanser i första hand att stråförkortningsmedel bör omfattas av en dosavgift på40 kr. Dämtöver anser utredningen att en hög säravgift på tillväxthämmandemedel på ca , per dos bör utredas ytteriigare. och lantbruksstyrelsen anser att en avgift på 200 kr.per dos innebär en utslagning av rågodlingen i , Regeringens överväganden:Stråförkortningsmedel hämmar stråets längdtillväxt. Säden blir därmed kortareoch detta minskar risken för liggsäd, vilket ger kvantitativa och kvalitativaskördeförluster samt för- 29 1990/91. I sami Nr 90 Rester av stråförkortningsmedel har påträffats i spannmål.Användning av medlet gör det möjligt att öka kvävegivoma, vilket innebär enökad risk för växlnäringsläckage och förorening av vallensystemen. År 1988förbjöd regeringen användning av stråförkortningsmedel efter alt användningenhade mångdubblats . skerväxtförädlingsarbete med syfte att ta fram rågsorter med styvare strå, vilketsamtidigt ger en acceptabel avkastning och kvalitet. Detta arbete kan inteberäknas vara färdigt utan kräver ytterligare en del årsutveckling. Vi är inte beredda att föreslå ett förbud mot att användastråförkortningsmedel i rågodling eftersom det skulle omöjliggöra rågodling iSverige. Det finns inte rågsorter som är lämpliga att odla utantillväxthämmande medel och som ger en godtagbar avkastning ochkvalitet. Odlingen av råg i har ökat från 48000 ha till 71000ha . Regeringen anser att det skulle vara olyckligt om ett fortsattodlande av råg i skulle göras omöjligt. Nuvarande undantag frånförbudet för tillväxthämmande medel i rågodling bör därför förlängas iytterligare . Regeringensförslag: För att förbättra tillsynen enligt skötsellagen anvisas 3 milj. kr.för tillsyn under /92. Medlen disponeras av lantbmksstyrelsen. Lantbmksstyrelsenyrkar i sin anslagsframställning 3 milj, kr, för att täcka kostnadema förtillsyn enligt 6b § skötsellagen. Regeringens överväganden:Med stöd av 6 b § lagen om skötsel av jordbmksmark, skötsellagen, kanföreskrifter meddelas i fråga om begränsningar av antalet djur i ett jordbmk,försiktighetsmått för gödselhantering samt växtodlingen, utövartillsyn över dessa föreskrifter, I 6a§ skötsellagen föreskrivs att vid skötselav jordbmksmark och vid annan markanvändning i jordbmket skall hänsyn tas tillnatur- och kulturmiljövårdens intressen. I paragrafen finns ett bemyndigandeför regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddelaföreskrifter om sådan hänsyn, t.ex. i fråga om skyddet av odlings- ochkulturlandskapet samt växt- och djurlivet. Regeringen har i förordningen tillskötsellagen uppdragit åt lantbmksstyrelsen att meddela sådana föreskriftersom avses i 6a§. Föreskriftema skall meddelas efter samråd med ,och statens historiska museum. Också i fråga om dessaföreskrifter är lantbmksnämnden tillsynsmyndighet. Frånett flertal håll har kritik framförts mot att de med stöd av 6a§ meddeladeföreskriftema inte efterföljs i tillräcklig omfattning. Med hänsyn till denstora betydelse markanvändningen inom jordbmket har för natur- ochkulturmiljövården är det av största vikt att sådana brister rättastill. Ett väsentligt led i arbetet med att öka förståelsen och respekten för dekrav som måste ställas från natur- och kulturmiljövårds- synpunkt är att åstadkommaså tydliga och entydiga föreskrifter som möjligt. Tydliga föreskrifter är ocksåen nödvändig fömtsättning för att tillsynsmyndigheteraa skall kunna utöva eneffektiv tillsyn. Att i det här avseendet åstadkomma förbättrade föreskrifterär i första hand en uppgift för den föreskrivande myndigheten, lantbmksstyrelsen.Styrelsen bör följaktligen ges i uppdrag att utarbeta skärpta föreskrifter sombättre än de nuvarande preciserar vilka hänsyn som skall tas vid skötsel avjordbmksmark. När det gäller tillsynenkrävs emellertid också en höjd ambitionsnivå hos lantbmksnämnderaa. Av deresurser som står till förfogande bör en större del än tas i anspråkför den tillsyn som krävs för att föreskrifteraa som meddelats med stöd av 6 a§ skötsellagen skall efterlevas. Inom ramen för det engångsbelopp av 58,1 milj,kr, som regeringen i det följande föreslår skall anvisas under anslagetMiljöförbättrande åtgärder i jordbmket, bör 3 milj, kr, disponeras för tillsynenligt skötsellagen /92. Regeringen återkommer till frågan omfinansiering av denna tillsyn efter detta budgetår i nästa årsbudgetproposition. En ökad och effektivaretillsyn enligt skötsellagen och en förbättrad information ochkunskapsuppbyggnad hos lantbmkaraa om olika småbio-topers betydelse för floraoch fauna är viktig för att öka jordbmkets positiva bidrag tillodlingslandskapet. I det tidigare angivna uppdraget till bl. a.naturvårdsverket angående miljöeffekter av den nya livsmedelspolitiken ingåräven att göra en utvärdering av tillämpningen av bestämmelserna i 4 samt 6 aoch 6 b §§ skötsellagen och i de föreskrifter som meddelats med stöd av dessabestämmelser. Regeringensställningstaganden: Kadmiuminnehållet i handelsgödsel måste begränsaskraftigt, främst av hälsoskäl. En särskild utredare skall tillkallas för attutreda behov, möjligheter och konsekvenser av att, när nuvarandeprisregleringssystem upphör, införa ett avgiftssystem på kadmium ihandelsgödsel. Avgiften bör sättas så att den styr mot en kadmiumhalt ihandelsgödsel som är mindre än per ton fosfor, I utredningsuppdraget skalläven ingå att föreslå en högsta tillålen kadmiumhalt i handelsgödsel. Uppdragetskall redovisas senast . Miljöavgiftsutredningenföreslår att en utredning tillsätts med syfte att utforma ett avgiftssystem förkadmium. Remissinstanserna:Förslaget har tillstyrkts av flertalet remissinstanser, Hydro Supra anser attgränsvärde eller avgift måste gälla från en nivå som diskuteras i övrigaEuropa, annars ger det alltför stora kostnadsnackdelar för svenskgödselmedelsindustri. anser att ett avgiftssysteminte kan införas enligt miljöavgiftsutredningens förslag utan detkrävs . atten nivå på kadmium per ton fosfor är alltför lågt värde. Förbundet , 1990/91:90 är dock positivt till att det införs en avgift på kadmium omkadmiumvärdet överstiger per ton fosfor. Lantbmksstyrelsen tillstyrkerett förslag om kadmiumavgift och föreslår dämtöver all ett gränsvärde införsför kadmium i handelsgödsel. Regeringensöverväganden: Kadmium tillförs åkermarken, huvudsakligen genom handelsgödsel,nederbörd och stallgödsel och bortförs med skördeprodukler ochdräneringsvatten. Beräkningar visar att tillförseln till åkermarken är cirkatre gånger slörre än bortförseln. Del genomsnittliga intaget av kadmium viaföda är i ca per person och dag. Huvuddelen av dettakadmium kommer från spannmål, rotfmkter, grönsaker och potatis. Enligt WHOsrekommendationer bör kadmiumintaget inte överskrida 1 mikrogram per kgkroppsvikt och dag. Således ligger det nuvarande kadmiumintaget via födan iSverige betydligt lägre än den av WHO rekommenderade tolerabla nivån. Kadmiumansamlas i njuraraa och är främst ett hälsoproblem. Säkerhetsmarginalen förvissa grapper av befolkningen är dock inte stor och det kan därför inte accepterasatt intaget ökar. Tillförselnav kadmium till ökar successivt kadmiumhalteraa i åkermarken och därmedäven i livsmedel, vilket medför att kommande generationers hälsa kan äventyras.Detta kan inte accepteras. En åtgärd för att inte öka åkermarkenskadmiuminnehåll är att reducera kadmiummängden i tillförd handelsgödsel. Genomen övergång till i stort sett kadmiumfri handelsgödsel skulle det i principvara möjligt att halvera tillförseln av kadmium till åkermarken. Tillförselnav kadmium med handelsgödsel till svenska jordar har minskat kraftigt desenaste åren. beräknades att totalt tillfördes åkerarealen,medan mängden för beräknades uppgå endast till 4ton. Innehålletav kadmium i handelsgödsel måste dock begränsas ytterligare. Regeringen avserdärför att tillsätta en särskild utredare för att utreda behov, möjligheter ochkonsekvenser av att, när nuvarande prisreglerings-syslem upphör, införa ettavgiftssystem på kadmium i handelsgödsel. Avgiften bör styra mot en kadmiumhahi handelsgödsel som är mindre än kadmium per ton fosfor. Iutredningsuppdraget skall ingå att föreslå lämplig utformning av ett sådantsystem. Vidare skall i utredningen ingå att föreslå en högsta tillåtenkadmiumhalt i handelsgödsel. Utredningen skall redovisas senast , Regeringensställningstaganden: Lantbmksstyrelsen ges i uppdrag att närmare utredajordbmkets bevattningsbehov mot bakgmnd av den livsmedelspolitiskareformen och förändringar i energipolitiken samt lämna förslag till hurvattenbehovet kan täckas. Uppdraget skall redovisas senast . Förslageti utredning Sötvatten90 överensstämmer med regeringensförslag. Remissinstanserna:Är positiva till att ett uppdrag läggs. RegeringensÖverväganden: Tillgången på vatten är av avgörande betydelse för växtodling.Vatten används bl. a. för bevattning av grödor och för djurhållning.Bevattningsbehovet varierar naturligt mellan enskilda år och är störst undertorrsomrar. Bevattningen av beräknas under etl torrår uppgå till ca 94milj. m och utgörs främst av ytvatten. Bevattningsbehovet är störst i deintensiva jordbmksområdena , , ochMälardalen, De senaste årens ringa nederbörd har medfört svårigheter att täckajordbmkets behov. Behovet av bevattning av jordbmks- och energigrödorförväntas öka. Torrsomrarskapar brist på vatten för jordbmket som uttag av vatten utantillstånd medför ytterligare brist i vissa områden i . Endast enbråkdel av vattenuttagen har prövats enligt vattenlagen. De mest uttaladenyttjarkonfliktema berör jordbrakets uttag och utsläpp,glesbygdens utsläpp och dricksvattenkvalitet samt miljöskydd/naturvård, Ivissa jordbmksintensiva områden ökar behovet av att anpassa grödor med hänsyntill vattentillgången samt att tillförsäkra sig om att det finns vatten genomatt skapa anordningar för uppsamling och lagring av vatten. Mot denna bakgmndbör lantbruksstyrelsen ges i uppdrag att närmare utreda jordbruketsbevallningsbehov mot bakgmnd av den livsmedelspolitiska reformenoch förändringar i energipolitiken, I uppdraget skall även ingå att lämnaförslag till hur vattenbehovet skall kunna täckas. Uppdraget skall redovisassenast . Regeringensförslag: För att kunna genomföra serieprovningar av stall- ochkonstgödselspridare samt serieprovning av konstgödsel och vegetabiliska oljoranvisas statens maskinprovningar 3,3 milj.kr. engångsvis för budgetåren 1991/92 -1993/94. Statens maskinprovningaryrkar i sin anslagsframställning för /92 medel förserieprovning. Regeringens överväganden: Den av statens maskinprovningarföreslagna förstärkningen på 3,3milj. under /92 skall användas till serieprovning avsärskilda konstgödselspridare, stallgödselspridare och vegetabiliska oljorslämplighet i hydralsystem. Serieprovningama är viktiga för att prova ochredovisa maskinegenskaper som minskar påfrestningaraa på naturen och ger eneffektivare energihushållning. Det är även viktigt för att möjliggöra enförbättrad arbetsmiljö för maskinförare i de areella näringarna. Statensmaskinprovningar har för att kunna finansiera dessa projekt prioriterat bortannan verksamhet inom myndigheten, företrädesvis sådan provning som syftartill att beskriva maskiners effektivitet eller avverkningsförmåga. Till skillnad från s. k.allmän provning där myndigheten bjuder in maskintillverkarna att låta testasina maskiner och där tillverkaraa också bidrar finansiellt till kostnaderaaför testet kan man vid serieprovningar inte ha samma tillvägagångssätt. Enserieprovning är mer ett test i blindo än en allmän provning, och den berördemaskintillverkaren riskerar att efter testets genomförande stå med ettoförmånligt resultat som är offentligt. Således kan man inle räkna med enextern finansiering av denna verksamhet. För att kunna genomföra dessaserieprovningar anser vi att 3,3 milj. kr. engångsvis bör anvisas statensmaskinprovningar för perioden /92-1993/94. Regeringensförslag: Inflytande miljöavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel skalltill ett belopp av 110 milj.kr. bekosta de program för forskning m.m. somriksdagen beslutade om (prop. 1985/86:74, JoU 13, rskr. Regeringensställningstaganden: Från anslaget Miljöförbättrande åtgärder i jordbraket bör100 milj. kr. av odisponerade medel tillföras statsbudgeten. För alt nå upptill det beslutade målet om bekämpningsmedelshalvering bör kvarstående medelpå anslaget disponeras för arbetet med en minskning av bekämpningsmedelsanvändningen. Regeringens överväganden:För att minska de negativa konsekvenser som den tidigare jordbrakspolitikenmedförde beslutades att en särskild miljöavgift skulle tas ut på kväve- ochfosforgödselmedel samt på bekämpningsmedel fr.o.m. (prop,1983/84:176, SkU 47, rskr, 383), Syftet med avgiften är att åstadkomma enminskad användning av dessa insatsvaror, vilket är nödvändigt från miljövårdssynpunkt. Influtna avgifter haranvänts för finansiering av bl, a, forskning inom de areella näringaraa,livsmedelsverkets vattenundersökningar, åtgärder för att halverabekämpningsmedelsanvändningen, naturresursforskning, miljövårdsforskning,åtgärder mot försuraingen, naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet ochrecipientkontroll i jordbmket. Under /92 beräknas fortsättningenav detta program kosta 110 milj, kr. Isamband med beslutet om miljöförbättrande åtgärder i jord- Prop.1990/91:90 bmket (prop, 1987/88:128, JoU 24, rskr, 374) beslutades attmiljöavgiften skulle fördubblas. Genom avgiftsökningen kunde de nya åtgärdersom föreslogs för perioden /891990/91 finansieras, Åtgärdema avsåg bidragtill gödselvårdsanläggningar, teknikutveckling och försök samt bidrag tillnaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet. Inomramen för de anvisade medlen till miljöförbättrande åtgärder inom jordbmket,anvisades urspmngligen totalt 10 milj, kr, till det första halveringsprogrammetför bekämpningsmedelsanvändningen för perioden /89-1990/91,1 samband meddet livsmedelspolitiska beslutet godkände en omfördelninginom ramen 1988 beslutade programmet så att ytterligare 15 milj, kr,fick disponeras för att ytterligare minska bekämpningsmedelsanvändningen. Dettakunde ske med hänsyn till att kostnadema för bidrag tillgödselvårdsanläggningar blev väsentligt lägre än beräknat. Medlen anvisas underanslaget Miljöförbättrande åtgärder i jordbmket. Reservationen på detta anslaguppgår efter /90 till ca 140 milj, kr, 1 1991 årsbudgetproposition har angetts att 100 milj, kr, av denna reservation skallinlevereras till statsbudgeten. Härefter eventuellt kvarstående reservation bördisponeras för arbetet med en minskad bekämpningsmedelsanvändning. Inom ramenför bl, a, det nämnda programmet på 110 milj, kr,, disponeras dämtöver 14milj. för detta arbete. Iföreliggande proposition föreslås att ytterligare 58,1 milj, kr, skall anvisasför perioden /921993/94 för olika miljöåtgärder inom jordbmket. Samtidigtbör fr, o, m, /92 endast det urspmngliga programmet på 110 milj,kr. räknas av mot inflytande miljöavgifter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel. I förhållande till influtna avgifter /90, vilkauppgick till ca 188 milj, kr, innebär detta en förstärkning av statsbudgetenmed 78 milj, kr. Ienlighet med vad som anförts har inom upprättats förslag till 1,lag om ändring i lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (kapitel 8), 2,lag om ändring i lagen(1991:46) om ändring i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m. (kapitel 8), 3,lag om ändring imiljöskyddslagen (1969:387) (kapitel 8 och avsnitt 12,2), 4,lag om ändring i vattenlagen(1983:291) (kapitel 8 och avsnitt 16,5,6), 5,lag om ändring i lagen(1983:293) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmänhamn (kapitel 8), 6,lag om ändring i lagen(1977:439) om energiplanering (kapitel 8), 7,lag om förhandsgranskning avbiologiska bekämpningsmedel (avsnitt 13,3), 455 8.lag om ändring i lagen(1985:426) om kemiska produkter (avsnitt Prop. 1990/91:90 13.3), 9.lag om ändring irenhållningslagen (1979:596) (avsnitt 13,7,2 och 13,8,2), 10. lagom ändring i lagen (1987:24) om parkeringsövervak ning (avsnitt 15,2,5), 11. lagom ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt (avsnitt 15,4,1), 12.lag om ändring i lagen(1957:262) om allmän energiskatt (avsnitt 15,4,2), 13.lag om ändring inaturvårdslagen (1964:822) (avsnitt 7.2 och 16.5), 14.lag om ändring iterrängköraingslagen (1975:1313) (avsnitt 16.5.11), 15.lag om ändring i lagen(1979:425) om skötsel av jordbmksmark (avsnitt 16.5,6), 16.lag om ändring iskogsvårdslagen (1979:429) (avsnitt 16,5,8), 17.lag om ändring iädellövskogslagen (1984:119) (avsnitt 16,5.14), 18.lagom ändring i plan-ochbygglagen (1987:10) (avsnitt 16,5,6), 19.lag om ändring i lagen(1984:409) om avgift på gödselmedel (avsnitt 17,6,1), Förslagen19 samt 1318 har upprättats inom ; förslagen 4 och 5 isamråd med , 6 i samråd med industridepartementet, 1517 isamråd med jordbmksdepartementet samt 18 i samråd med bostadsdepartementet.Förslag 10 har upprättats inom i samråd medcivildepartementet. Förslagen 11 och 12 har upprättats inom finansdepartementetoch förslag 19 inom jordbraksdepartementet. Förslagen1, 2, 3 (såvitt avser kapitel 8), 4-8, 13-15, 16 (gäller inte I9c§), 17 samt 18har granskats av lagrådet. Övriga lagförslag är av den beskaffenheten attlagrådets hörande skulle sakna betydelse. 19.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m. m. Iparagrafen har angetts att en ansökan om tillstånd enligt 4 kap, alltid skallinnehålla en miljökonsekvensbeskrivning. Detta gäller såväl anläggningar ochåtgärder som omfattas av obligatorisk prövningsplikt enligt 4 kap, I § somsådana som prövas enligt 4 kap. 2 §, Medstöd av denna paragraf kan regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriva att en miljökonsekvensbeskrivning skall upprättas i ärenden enligt någon av de lagar som är angivna i I kap, 2 §, 456 Paragrafen har utformats ienlighet med lagrådets förslag. I de föreskrif- Prop. 1990/91:90 ter somutfärdas med stöd av 2 § kan bestämmas att beslutsmyndigheten i det enskildafallet skall kunna besluta om en miljökonsekvensbeskrivning i ett ärende sominte omfattas av föreskrifter med generellt krav på en sådan. Lagregleringenssyfte skall tillgodoses genom att den får ytterligare konkretion i deföreskrifter som skall utfärdas. I de remitterade lagförslagen fanns ettförslag till en femte paragraf i delta kapitel med ett bemyndigande förregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela närmareföreskrifter om vad en miljökonsekvensbeskrivning skall innehålla samt om hurden skall utformas och offentliggöras. Paragrafen har utgått efter förslagfrån lagrådet. Sådana föreskrifter som paragrafen i det remitterade avsåg kanregeringen med stöd av 8 kap, 13 § regeringsformen besluta somverkställighetsföreskrifter utan något särskilt bemyndigande. kan anpassas till de miljökrav som gör sig gällande vid åtgärderenligt var och en av de berörda lagaraa. Liksom vid tillämpningen av I § kan enmiljökonsekvensbeskrivning avse ett projekt helt eller delvis. Lagstiftningenär utformad så att beskrivningen kan anpassas till behoven i de enskildafallen.