prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Förbunden organiserarpersoner med olika slag av ftmktionshinder. I många fåll rör det sig omomfattande funktionshinder. Av detta följer att verksamheten måste ha en höggrad av anpassning. Det handlar bl.a. om att möteshandlingar och annaninformation måste anpassas efter de speciella krav som ställs, t. ex. attinfonnation för synskadade finns i punktskrift eller på kassett eller attpsykiskt utvecklingsstörda kan erhålla information i lättläst form. För attdöva och dövblinda skall kunna bedriva och delte i verksamhet fordras tillgångtill tolkar. När rörelsehindrade och andra personer med fysiska ellermedicinska funktionshinder har sammankomster, krävs att lokaleraa är välanpassade. I inånga fäll stalls det också krav på att personliga assistenterfinns att tillgå. Detta iimebär att kostnaderaa för organisationernasverksamhet blir höga. Handikapporganisationeraa har vidare i skrivelsertill regeringen uttryckt oro över de effekter som skattereformen får för derasmöjligheter att bedriva verksamhet. Enligt vad man framhållit imiebär bl.a.momsbredd-ningen att handikapporganisationema åsamkas betydande kostnadsökningari sin verksamhet. Ett ytterligare skäl för mitt förelag om ettföretarkt statsbidrag är handikapporganisationemas ökande engagemang ochutökade verksamhet när det gäller interaationella handikappfrågor. Det ärenligt min bedömning väsentligt att organisationema kan ges rimliga ekonomiskafömtsättningar att bygga upp och bedriva intressepolitisk verksamhet inom detinternationella området. Jag vill i sammanhanget bl.a. påminna om detinitiativ som den tagit inom FN-systemet om utarbetande avinternationella regler med inriktning på full delaktighet och jämlikhet förhandikappade. Det är givetvis väsentligt att de svenska handikapporganisationemages möjligheter att medverka i detta arbete. Jag tänker här också på denverksamhet som organisationema bedriver eller planerar att starta medanknytning till EG. Utöver vad jag nu har framhållit syftar denföreslagna förstarkningen även till att ge organisationema möjligheter attgenom t.ex. uppsökande verksamhet söka integrera nya handikappgmpper i denordinarie verksamheten. Med hänvisning till vad jag nu sagt anser jag attstatsbidraget till handikapporganisationema för budgetaret 1991/92 bör utökasmed , vilket innebär att totalt . bör anvisas förändamålet. 7 Jag hemstaller att regeringen föreslårriksdagen atttill Bidrag till handikappoiganisationer för budgetaret 1991 /92 anvisaett reservationsanslag på . 1989/90 Utgift 293 984 967 Reservation 121 214 419 1990/91 Anslag 214 163 000 1991/92 Förslag 206 000 000 Från detta anslag betalas bilstöd till handikappadeoch föräldrar till handikappade bam för anskaffiiing och anpassning avmotorfordon m.m. Bilstödet kan lämnas till fem olika gmpper och omfattargmndbidrag, anskaffhingsbidrag och anpassningsbidrag. Stödet administreras av riksförsäkringsverketoch de allmänna försäkringskassoma. Bestammelser om bilstödet finns i lagen(1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade och iförordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade. () beräknar medelsbehovet under budgetaret 1991/92 till 117 milj.kr. RFVföreslår att gmndbidraget och det inkomst-prövade anskaffiiingsbidraget höjs,samt att inkomstgränsema vid fäst-stallandet av anskaffhingsbidraget justerasuppåt. Bilstödet,som infördes , har fått stor betydelse för mångaförflyttningshandikappade. Anknytning till arbetslivet är inte längre ettvillkor för bilstöd. Stöd för inköp av bil kan även lämnas till handikappade föräldrarmed bam under eller till föräldrar med handikappade bam underfömtsättning att föräldem sammanbor med baraet och har behov av fordon förförflyttning tillsammans med baraet. som förflutit sedanstödet infördes har omkring 10 000 pereoner beviljats bilstöd. I förhållandetill de regler som gällde innebär det nya bilstödetväsentliga förbättringar även när det gäller bidragsbelopp och inkomstgränser. Det är givetvis av stor betydelse att bilstödetinte urholkas på gmnd av inflation och höjda bilpriser. Det har gått de nu gällande reglema trädde i kraft och enligt min uppfattningfinns väsentliga motiv för att såväl höja gmndbidraget och det inkomstprövadeanskaffningsbidraget som att justera de inkomstgränser som gäller vidfästställande av anskaffningsbidraget. Därmed kan värdebeständigheten i stödetsäkras. Med instammande i vad föreslagit anser jag 11 1990/91. attföljande justeringar bör göras fr.o.m. . Helt gmndbidrag, som uppgår till , bör höjas Bil. I linje härmed bör halvt gmndbidraghöjas från nuvarande . Enligt nu gällande regler utgörhögsta anskaffningsbidrag , vilket kan lämnas till den som har enårlig bmtto-inkomst som understiger . Rätten att erhållaanskaffhingsbidrag upphör när årsinkomsten når upp till 138 000 kr.Högste anskaffningsbidrag bör fr.o.m. utgöra . ochkunna länmas till den vars årsinkomst understiger . Rätten tillanskaffningsbidrag bör upphöra vid årsinkomster över 160 000 kr.Anskaffnings-bidraget bör lämnas enligt följimde skala. Bidrag i % av 88 000 - 95 999 96 000 - 103 999 104 000 - 111 999 112 000- 119 999 120 000- 127 999 128 000 - 135 999 136 000 - 143 999 144 000- 151 999 152 000 - 159 999 Genom de av mig nu föreslagna höj ningama avbidragsbeloppen koinmer maximalt bilstöd att uppgå till . Dämtöverkan bidrag till anpassning av fordonet lämnas. Enligt min bedömning råder en viss osäkerhet närdet gäller det antel personer som kan förväntes erhålla bilstöd under detkommande budgetaret. Med hänsyn till denna (jsäkerhet och till de höjningar avbidragsbeloppen som jag förordat anser jag att anslaget för budgetaret1991/92 bör beräknas till 206 i300 . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Bilstöd till handikappade för budgetaret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . Socialt behandlingsarbete, alkohol- och p""?- 1990/91 :100 Genom1982 års socialtjänstreform förändrades i gmnden fömtsättningama för detsociala arbetet. Socialtjänstlagen (1980:620) anger målen för samhälletssocialtjänst. Samhällets socialtjänst skall på demokratins och solidaritetensgmnd främja människomas ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet ilevnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. Kommunen har det ytterstaansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som debehöver. Socialtjänstreformen innebar viktiga förbättringarför den enskildes möjligheter att få samhällets stöd på sina egna villkor.Lagstiftningen gav vidare kommuneraa större frihet att arbeta utifrån lokalafömtsättningar och individens egna behov. har dock kritiska uppfattningarframförts vad gäller såväl socialtjänstlagens utformning som dess praktiskatillämpning. På regeringens uppdrag har i dets.k. genomfört en utvärdering av socialtjänstlagen, bl.a. medavseende på lagens praktiska tillämpning i förhållande till bara och ungdom.Projektet har vidare behandlat möjligheteraa att ge människor alteraativ tillsocialbidrag, liksom organisatoriska och andra fömtsättningar försocialtjänstens individ- och familjeomsorg att i praktiken arbeta enligtsocialtjänstlagens intentioner. Projektet presenterar en i stora delar kritiskbild vad gäller innehållet i verksamheten men också brister i planering,uppföljning och utvärdering. Inom ramen för ett annat projekt harsocialstyrelsen i rapporten ?analyserat socialbyråemas arbeteinom individ- och familjeomsorgen. Rapporten visar bl.a. på de ökade krav somstalls på socialbyråerna. Enligt socialbyråprojektets uppfattning leversocialbyråerna inte upp till de högt stallda förväntningaraa. En annan del av kritiken gäller socialtjänstensinsatser för de mest vårdbehövande ungdomaraa. Inom ramen för denöverenskommelse som träffats mellan staten och de båda kommunförbunden omstatsbidrag till missbmkarvård och ungdomsvård har redovisat enanalys av tillgången på vårdresurser för de mest utsatta ungdoms- och miss-bmkargmppema.En efterfrågeundersökning visar på stor brist på platser såväl när det gällerde särskilda ungdomshemmen som på de hem som anordnas med stöd av lagen(1988:870) om vård av missbrakare i vissa fall (LVM). delbetänkande (SOU 1990:2)Överklagningsrätt och ekonoinisk behovsprövning inom harnyligen remissbehandlats. Remissinstansema har skiftande synpunkter men mångahar ansett att en precisering behöver göras av socialtjänstlagens bistånds- Vidare harSvenska kommunförbundet i en skrivelse till rege- Prop. 1990/91:100 ringenhemstallt om en översyn av biståndsreglema och ansvarsförhållan- Bil. 7 denamellan olika huvudmän. har (1990/91;SoU6, rskr. 50) somsin mening givit regeringen till känna att tiden nu är mogen för en allmänöversyn av socialtjänstlagen. En parlamentarisk kommitté bör enligtsocialutskottet tillkallas för ändamålet. Jag har för avsikt att under våien 1991 föreslåregeringen att besluta om en översyn av socialtjänstlagen. Underdet gångna året har ett antal fall av barnmisshandel med dödlig utgånginträffat. Dessa tragiska fall har riktat uppmärksamheten mot att det även ivårt land finns bam som lever i ytterst utsatta situationer. har det skett en viss ökning avantalet polisanmälningar om baramisshandel och om sexuella övergrepp mot bara.När det gäller våld och övergrepp inom familjen är emellertid mörkertalenstora, varför det är svårt att med rimlig säkerhet uttala sig om den faktiskaomfattningen av sådana brott mot bam. De fall av baramisshandel och vanvård somuppmärksammats har givit upphov till en debatt omsocialtjänstens förmåga att skydda barn i utsatta situationer. Sedan en tidtillbaka pågår också inom socialarbetarkåren en diskussion om det som bmkarkallas bristen på bara-perspektiv i det sociala arbetet. har genom REBUS-projektetshuvudrapport. Växa i väZ/ärdrZam/, riktat kritik mot förotillräckliga kunskaper när det gäller bam och ungdomar. Likaså anser styrelsenatt dokumentationen av det sociala arbetet ofta är bristfällig. har vidare inorn ramen för sintillsynsverksamhet särskilt granskat ett antal utredningar om hjälp tillfamiljer och bara. Granskningen visar bl.a. att socialsekreterama sällanträffar bamen, att bedömningaraa av bamen framstår som ytliga eller saknashelt, att föräldramas egna problem som regel beskrivs men att föräldramasrelation till bamen och deras förmåga att tillgodose bamens behov sällananalyseras. I arbetet med utsatta bam och ungdomar är detbaraens och ungdomarnas behov som skall sta i centmm. Jag anser att det nukrävs en kraftfull satsning för att utveckla ett bamperspektiv i det socialaarbetet. Ett systematiskt förändringsarbete bör inledas i syfte att utvecklabamkompetensen inom individ- och familjeomsorgen. Observansen på baraenssituation måste öka. Även förhållandet mellan bara och föräldrar behöver uppmärksammasmer än vad som uppenbarligen sker . En utvecklad barnkompetens och en ökad observans påbamens situation är enligt min mening en fömtsättning för att itid skall upptäcka vilka bam och föräldrar som är i behov av särskilt stöd. Detär också en väg att förhindra barnmisshandel och allvarlig försummelse av bara.Grava fall av baramisshandel är dessbättre relativt sällsynta. krävsdärför en hög vaksamhet och en lyhördhet bland socialarbetare i Prop.1990/91:100 mötet med bam för att dessa fall skall upptackas . bör upprätta en plan för arbetetmed att höja medvetenheten och öka kompetensen inom när detgäller utsatta bam. En brett upplagd fortbildning bör ingå som en del i ensådan plan. Arbetet bör vidare syfta till att utveckla arbetsformer ochmetoder. De ideella organisationeraas erfarenheter och kunskaper börtillvaratas i utvecklingsarbetet. För att initiera en utveckling i den riktningsomjag skisserat här föreslår jag att 8 milj.kr. stalls till socialstyrelsensförfogande för en samlad satsning för att i det sociala arbetet öka kompetensenatt arbeta med och för utsatta bara. I denna satsning bör även fortsättningsvisflykting- och invandrarbarn ägnas särskild uppmärksamhet. Inomsåväl ungdomsvården som missbmkarvården för vuxna har det skett storaförändringar efter socialtjänstreformens genomförande. Antaletinstitutionsplatser totalt sett har ökat. har utbyggnadenframför allt inom nykterhetsvården och narkomanvården men också på bam- ochungdomssidan genomförts av stiftelser och organisationer eller i annan privatregi. Många behandlingskollektiv och stiftelsedrivna behandlingshem har haften förayande och vitaliserande effekt på vårdområdet. I vissa fall har dockprivata hem för vård eller boende inte fungerat tillfredsstallande och i en delfall har hemmen utnyttjat den brist på vårdresurser som fimnits och kunnat taut mycket höga vårdavgifter. Regeringen har gett i uppdrag attanalysera utvecklingen vad avser verksamhet i enskild regi inom missbmkarvårdenoch bam- och ungdomsvården. Styrelsen skall därvid analysera för- och nackdelarmed den utveckling som skett. Detta uppdrag kommer att redovisas inomkort. En rad olika rapporter och utvärderingar har dockvisat att tillgången på vårdresurser inom vissa områden, framför allt för demest utsatta miss-bmkaraa och ungdomaraa, ar otillfredsstallande. Denefterfrågeundersökning som gjort i samverkan med de bådakommunförbunden visar att många ungdomar och grava missbrakare inte kunnat fåplats i särskilda ungdomshem eller i LVM-hem trots att de haft akuta behov avsådana placeringar. Antalet platser i särskilda ungdomshem har minskat från 573år 1983 till 1990, medan platsantelet i LVM-hem i stort sett äroförändrat trots en ökad efterfrågan. Problemen inom den tyngste institutionsvårdengäller dock inte enbart platsbrist utan hänger också samman med brister iplanering, styming och ansvarstegande. En ökad samordning av resursema fordras. Jag avser att föreslå regeringen attförelägga en proposition om stetsbidragen till ungdomsvård ochmissbmkarvård m.m. Förslaget kommer att syfte till en snabb utbyggnad avinstitutionsvården för de mest utsatte ungdoms- och missbmkargmppema. riktlinjeraa att dras uppför det fortsatta arbetet med att förändra organisa- Prop. 1990/91:100tionen av institutionsvården för att göra den bättre skickad att motsvara Bil. 7 kraven på vårdmnehåll m.m. Ökad uppmärksamhet har ägnats frågan om missbmkbland kvinnor. har lämnat stöd till stiftelsen sominitierat utvecklings-och utvärderingsinsatser när det gäller vården avkvinnliga missbrakare. Stiftelsen driver också en omfattande utbildnings- ochkonferensverksamhet. har också gett stöd för att utvecklabehandlingshem för kvinnliga missbrakare. har ett drygttiotal sådana hem kommit igång. Stöd har också utgått till utvecklingsprojekt somuppmärksammat utsatta flickor i tonåren liksom bara till föräldrar som ärmissbrakare. I samband med arbetet att bekämpa spridningen avHIV/aids har stöd lämnats för insatser mot prostitutionen. De trestorstadskommunema har fått stöd för att utveckla sinaprostitutionsförebyggande insatser. Utvärderingsprojekt har initierats, bl.a.har studier gjorts om prostituerades kunder. Stöd har också utgått tillbehandlingsinsatser för prostituerade missbrakare. Fortsatt uppmärksamhet bör ges åt problemet medmissbmk av alkohol och narkotika bland kvinnor. En del av anslaget förutvecklings- och försöksverksamhet bör användas för detta ändamål. Initiativbör tas för att fortsätta utvecklingen av vården för kvinnliga missbrakare.Särskilt bör gravida missbmkares vårdbehov uppmärksammas. Spridningen av Hl V-smitta blandnarkotikamissbrukare fortsätter att öka. fanns 569rapporterade Hl V-positiva missbrukare och 14 missbrakare med diagnosen aids.Ökningstakten har varit relativt . Huvuddelen av deHIV-positiva missbrakaraa är heroinmissbrukare. Merparten av de nysmittade ärdäremot amfetamin-missbmkare. Detta inger oro eftersom amfetaminmissbraket haren väsentligt större utbredning i än heroinmissbruket. För att bekämpa spridningen av HIV blandnarkotikamissbrakare måste narkomanvården utvecklas och utvärderas. Under enfemårsperiod - innevarande budgetar inräknat - har uppemot 370 milj.kr.satsats på att förstarka narkomanvården. Chefen för har tidigare i dagföreslagit att en medelsram om 193,5 milj.kr. stalls till regeringensförfogande för fortsatta insatser mot HIV/aids. En del av dessa resurser böranvändas för fortsatt utveckling av en offensiv narkomanvård. I denna satsning bör ingå att te initiativ till attförbättra vården av HIV-positiva missbrakare och för missbrakare med diagnosenaids. Stöd bör kunna utgå till effektiva öppenvårdsprogram, liksom till enutveckling av vårdinnehåll och behandlingsmetoder inom institutionsvården. Vissa gmpper av missbrakare inåste uppmärksammassärskilt. Hit hör missbrakare med grava psykiska störaingar, gravidamissbrakare och missbrakare med små bam, samt missbrakare med invandrarbakgmnd. En del av anslaget bör användas för fortsattesamordningsinsatser mellan socialtjänst och psykiatri, liksom mellankriminalvård och narkomanvård. Stöd bör vidare kunna utgå till fortbildning avpersonal samt till doku- Prop. 1990/91:100 mentetion och utvärdering. Socialstyrelsenhar på regeringens uppdrag kartlagt kvinno- och mans-joureraa i . Avkartläggningen framgår bl.a. att det finns 112 ideellt verksamma kvinnojoureroch nio mansjourer. Kvinnojoureraa vänder sig till kvinnor som ärutsatta för våld. Många av dessa kvinnor vill av olika skäl inte ha kontaktermed samhällets hjälpinstanser. De män som söker sig till mansjourema gör detfrämst på grand av skilsmässokriser eller vårdnads- och umgängestvister. Kvinnojoureraa får som regel kommunala bidrag ivarierande omfattning. En del fär även bidrag från landstingen. Förmansjoureraas vidkommande är förhållandena likartade. Den verksamhet som bedrivs vid landets kvinnojourerutgör enligt min mening ett värdefiillt komplement till kommuneraas ochlandstingens verksamhet. Kvinnojoureraa har kunnat bedrivaprojektverksamhet med stöd av de medel för försöks- och utvecklingsverksamhetsom disponerar. Jag anser att stödet till kvinnojourema ochderas riksorganisation nu bör utökas och ges en fastare form. Jag kommer därföratt föreslå ett särskilt organisationsanslag om 2 milj.kr. för detta ändamål. Underförsta ökade antalet socialbidragstagare kraftigt.Därefter - - har en viss minskning av socialbidragsberoendetskett. Bakom den kraftiga uppgången första år låg fräinst enkraftig konjunktumedgång och en hög arbetslöshet. Trots de senaste årenshögkonjunktur ligger emellertid antalet socialbidragstagare kvar på en högnivå. Antal socialbidragstagareåren 1980 och 1985-1989 1990/91:100 Bil. 19801985 1986 1987 1988 1989 Steget ut på arbetsmarknaden har, även underhögkonjunkturen, förblivit långt bl.a. för ungdomar som aldrig hunnit få enfast plats på arbetsmarknaden, för invandrare och för fysiskt eller socialthandikappade. Föratt förbättra dessa gmppers möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden harsocialstyrelsen och på regeringens uppdrag gemensamtgenomfört en rad insatser för att förbättra samverkan mellanarbetsförmedlingaraa och . Regeringen har därefter gett ett nyttuppdrag åt att i samråd med ochsocialst}'relsen initiera ytterligare försöksverksamhet med ökad samverkanmellan socialtjänst, försäkringskassor ocharbetsförmedling/i storstadsområden med en stor andelsocialbidragstagare och långtidssjuka. Särskildaåtgärder har vidtagits för att förbättra flyktingars och invandraresmöjligheter att komma in på arbetsmarknaden. har antagit regeringensproposition (1989/90:105) om ett nytt schabloniserat ersättningssystem tillkonununema för kostnader i samband med mottagandet av flyktingar. Huvudsyftetmed det nya ersättningssystemet är att skapa en stor frihet för kommunema att isamverkan med arbetsförmedlingen på orten vidta aktiva åtgärder för attflyktingama skall bli självförsörjande. Det nya ersättningssystemet gällerfr.o.m. Alkoholpolitik Prop- 1990/91:100 Överkonsumtionoch missbmk av alkohol för med sig omfattande sociala och medicinska problem.Samhällets kostnader för exempelvis social- och sjukvård, produktionsbortfalloch rehabilitering är mycket höga. Därtill koinmer det psykiska, sociala ochekonomiska lidande som drabbar enskilda och deras anhöriga. Mot denna bakgmnd antog ettsamlat alkoholpolitiskt program (prop. 1976/77:108, SkU40, rskr. 231).Härigenom faststalldes det regelsystem som omgärdar hanteringen av alkohol.Riksdagen slog fast att samhället måste vidta åtgärder på en mängd olikaområden i syfte att minska alkoholkonsumtionen och därmed alkoholskadorna. har stallt sig bakom WHOs hälsopolitiskastrategi där bl. a. målet att minska alkoholkonsumtionen med ingår. Försäljningenav alkoholdrycker i minskade med under tioårsperioden1976-1985. ökade försäljningen på nytt. Särskiltstarkölsförsäljningen gick upp . Tabell: Försäljning av alkoholdrycker i literalkohol per invånare 1975, 1980 och 1985-1989. 2,29* *Inklusive öl IIB (s.k. mellanöl) Även i ungdomsgmppema ökade alkoholkonsumtionenunder senare delen av , enligt de särskilda undersökningar som görsav ungdomars alkoholvanor. Preliminära försäljningssiffror för periodenjanuari-oktober 1990 visar dock på en tydlig nedgång i försäljningen. Sverigehar medverkat till åtgärder pä det internationella planet motalkoholmissbruket. kommer att delta i en samnordiskt finansierad insatsför att starka WHOs alkoholpolitiska arbete inom Europaregionen. Tillsammans med de övriganordiska ländema har medverkat till Prop. 1990/91:100 att ECOSOCuppmanat FNs generalsekreterare att vidta vissa åtgärder Bil. 7 som skulleleda till ökade alkoholpolitiska åtgärder inom FN. har en landsomfattandeaktion mot alkohol och andra droger genomförts. Aktionen leds av en arbetsgmpp,i vilken ingår representanter för folkrörelser och myndigheter som arbetar meddrogfrågor. Arbetsgmppen, som kallar sig ATHENA-gmppen, har initierat olikadrogförebyggande verksamheter och opinionsbildande insatser. Gmppen hardisponerat cirka 10 milj.kr. Regeringen har beslutat attförlänga gmppens muidat fram till för att tillsammans medregeringens aktionsgmpp mot narkotika ytterligare intensifiera och förstarka delokala drogförebyggande insatsema. Från olika håll har framlagts förslag omförändringar av den samlade alkoholpolitiken. har stallt sig bakomett av socialutskottet framlagt betänkande (1989/90:SoU2, rskr. 13) omen aktivalkoholpolitik som redovisar behov av stallningstaganden på detalkoholpolitiska området. har äveit till regeringen överlänmatett handlingsprogram för att sänka alkoholkonsumtionen fram till år2000 och en rapport om minskad tillgänglighet av alkohol i ungdomsgmppema.Våldskommissionen har vidare behandlat sambandet mellan alkohol och våld ioffentliga miljöer och länmiat förslag till åtgärder som bl.a. berör serveringav alkoholdrycker vid restauranger. Jag delar helt den uppfattning som socialutskottetuttalade i sitt nänmda betänkande, nämligen att vi inåste finna konkretaåtgärder som leder till en varaktig sänkning av alkoholkonsumtionen. Inte minstviktigt anser jag det därvid vara att sätta in informationen om alkohol ochandra droger i ett vidare folkhälsoperspektiv, i syfte att ge individen ettbättre imderlag för medvetna val när det gäller både alkoholvanor och andralevnadsvanor vilka är av strategisk betydelse för den enskildes hälsa. Undervåren 1991 avser jag att föreslå regeringen att i en proposition till riksdagenlämna förslag till åtgärder inom det alkoholpolitiska området. ochnarkotikaupplysning (CAN) är i enlighet med beslut fr.o.m. den 1juli 1990 en fristaende organisation i förhållande till . CANerhåller statsbidrag som fristaende folkrörelseorgan för att fullfölja dearbetsuppgifter och den inriktning som föratsatte . Statsbidrag utgår till folkrörelserna och andraorganisationer dels i form av centralt organisationsstöd, dels som projektmedeltill verksamheter med drogförebyggande syfte. Nykterhetsrörelseraa och vissa andra organisationerfår omfattande bidrag för sin centrala verksamhet. fördelarmedel till föreningslivet för informationsinsatser och annan drogförebyggandeverksamhet. Särskilda medel utgår för insatser inom området alkohol ocharbetsliv.