prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Det är dock,enligt min mening, inte lämpligt att i lag- eller förordningsform reglerastorleken av institutioner och andra arbetsenheter inom högskolan. Liksom bör varje högskoleenhet besluta om hur arbetet skall organiseras iinstitutioner och på annal sätt. Det är dock nödvändigt all universitet ochhögskolor ser över den institutionella organisationen i syfte att åstadkommabetydligt större, mer slagkraftiga och stimulerande arbetsmiljöer. Samtidigtmåste de anställda och de siuderande ges de möjligheler att kunna påverka deegna arbetsförhållandena, som är cenirala för självförvaltningen.Organisationen inom högskoleenheterna måste därför utformas så attinstitutionsstyrelser kan fungera på etl meningsfullt sätt. Ingen institutionbör ledas enbarl av en prefekt. Större arbetsenheter ger också möjligheter atl på ett mereffektivt säll utnyttja administrativ personal för att förbereda och genomföraolika beslul. En förbättrad institutionell organisation minskar också riskenför dubbelarbete inom högskolan och behovet av handläggning av olika frågor påflera nivåer. Sammanfattningsvis talar således såväl akademiska, somdemokratiska och ekonomiska skäl för större arbetsenheter. Som jag inledningsvis redovisade skall administrativabesparingar göras inom högskolan med sammanlagt 58 milj. kr. Dessakostnadsminskningar bör i första hand - utöver de redan redovisadebesparingarna på central nivå - komma till stånd genom atl högskoleenheternainternt organiserar sig på ett effektivare sätt. Institutionernas storlek varierar nu mycket mellan olikadelar av högskolan. Antalet små eller mycket små institutioner är särskill slort inom områdena medicin och leknikmen också inom vissa delar av det Prop. 1990/91:150 humanistiska området. Eftersorrimöjligheterna atl vinna ekonomiska Bilaga 11:7 fördelar genom all organisera arbeleli slörre enheter än givetvis är slörre där man har ettstort antal mycket små institutioner, bör enligt min mening deanslagsminskningar, som skall göras, fördelas mellan verksamhetsområden ochhögskoleenheter med beaktande av hur den institutionella organisationen i dagser ut. Detligger i sakens nalur atl förändringar i högskolans institutionellaorganisation måste vara en långtiktig process. För att möjliggöra bästa möjligaförberedelser inom högskoleenheterna föreslår jag därför att nedskärningarnahär skall göras huvudsakligen /94. Preciseradeförslag i fråga om de aktuella anslagsminskningarna bör redovisas i budgetpropositionernaiför budgetåren 1992/93 och 1993/94. 1budgetpropositionen 1991 (bil. 16f) anmälde jag behovet av ettanalysarbete om kultursektorns myndighetsstruktur, ansvars- och kostnadsfördelningsaml anslagsstrukturen. Även frågor om marknadens betydelse förkulturverksamheten bör kunna beskrivas och analyseras. Dettaarbete bör nu drivas vidare bl.a. som ett led i ansträngningarna atteffektivisera statsförvaltningen och utveckla resultatorienterad styrning ochbudgetdialog gentemol myndigheterna. Efterhand fördjupas och breddas nu underlaget för analysarbetet. Regeringen har lidigare(t.ex. prop. 1989/90:90 s. 55) anmäll den utvärdering av svensk kulturpolitiksom genomförts inom ramen för arbetet i . 1 den rapport som tagitsfram av granskare har en grundläggande utgångspurikt varitkursändringen inom den ekonomiska politiken med offentligautgiftsbegränsningar och krav på ökad effektivitet inom den offentliga sektorn.Därigenom har rapporten förutsättningar all kunna tjäna som ett mycket viktiglunderlag ifråga om de ekonomiska aspekterna på förnyelsearbetet inomkulturområdet. Rapportenssammanfattande slutsats är en varning för en alltför snäv syn på kulturen somservice inom ramen för välfärdspolitiken. Granskarna pekar på svagheter somföljer av slatens tillit lill indirekta metoder för att verkställa politiken.De drar slutsatsen alt staten letl en positiv utveckling när det gäller altöka utbudet av kultur och vidga tillgången. När det gäller att definiera denationella uppgifterna för 1990-talet måste staten svara på de möjligheter ikonstnärligt avseende som skapas av den allmänna utvecklingen i . Europarådsrapportensåsom ett kulturpolitiskt diskussionsinlägg kan dock givetvis inte utgöra detenda underlaget för det strukturella förändringsarbetet inom kulturområdet Iårets budgetproposition (bil. 10 s. 15-16) hade jag sålunda anledning attnotera ett antal utredningsarbeten som drivs i syfte alt ge underlag förstrukturella insatser inom kulturområdet. Teaterkoslnadsulredningens pågåendegranskning av de nationella institutionsteatrarnas ekonomi är ett exempel påett sådant arbete. Arkivdepåkommitténsarbele med att strukturera de slora statliga arkiv- Prop. 1990/91:150 depåerna är ett annat. Kulturområdets myndigheter träder fr.o.m. budgetåret1993/94 in i systemet med treåriga budgetramar. Särskilda direktiv föranslagsframställningarna kommer därför all meddelas . Dessa kommer bl.a.att lägga fast vilka underlag för strukturella förändringar som myndigheternaskall svara för inom ramen för den fördjupade budgetprövningen. Parallellt meddirektivarbetet bereds nu inom frågan om vilka yllerligarefördjupningssludier som erfordras. Jag har gjort bedömningen att det bör vara möjligt att,som ell led i arbetet med att decentralisera, förenkla och rationaliserakulturområdets myndighetsstruktur, sätta upp ett mål som innebär attmyndigheterna skall åstadkomma minskade adminislrativa koslnader med minst 12milj. För /92 räknar jag med att kravet på en kostnadsef-fekiiviseringuppnås genom vissa förändringar inom arkivområdet som jag redogör för i detföljande. För budgetåren 1992/93 och 1993/94 räknar jag med atl myndighelernasanslagsframställningar skall lillhandahålla underlaget för vilkarationaliseringsvinster som kan tas ut. Jag räknar sålunda med att dessa skallkunna uppgå till 2 resp. 7 milj. kr för de resp. budgetåren. I reala termerinnebär detta all bantningen av den statliga administrationen kanberäknas till minst 9 milj. kr. under de tre kommande budgetåren förkulturområdets del. Därutöver beräknas förändringar inom arkivområdetmöjliggöra besparingar om tre milj. kr. inom den offentliga sektorn som helhet. har sålunda redovisat ett förslag tillförändrad användning av papperskvaliteter i statsförvaltningen. Myndigheternaanvänder nu arkivbeständigt papper (Svenskl Arkiv) för sådana handlingar somskall bevaras. Förslagel innebär att användningen av arkivbeständigt papperdelvis bör ersättas med s.k. åidringsbesländigt papper. Skillnaderna mellandessa papperskvaliteter är främsl all arkivbeständigt papper har högre styrkaän det åldringsbeständiga papperet. Det åldringsbe-ständiga papperet har docksådana egenskaper all det anses fylla erforderliga krav på hållbarhet i fråga omhandlingar som inle beräknas bli utsatta för ett mera omfattande slitage. Samtidiglär det åldringsbesländi-ga papperet väsentligt billigare än arkivpapperelvarför omläggningen innebär en besparing. arkivkostnader kan minskas genomriksarkivets förslag. Det är vidare rimligt att utgå från att kommunerna ochlandslingen i sin användning av papper för arkivändamål anpassar sig efterriksarkivets föreskrifter. Även inom den kommunala sektorn kan därmed enbesparing uppnås. Sammanlagt för den offentliga sektorn har jag beräknat värdetav besparingen till 3 milj. kr. Remissbehandlingen av förslag avslutas förnärvarande. Omläggningen av pappersanvändningen bör kunna genomföras /92. Jag räknar med att återkomma till regeringen i frågan inomkort. Statens kostnader för sinaarkiv hänför sig dels till vården och förva- Prop. 1990/91:150 ringen av dearkiv som förvaras hos myndigheterna, dels till kostnader- Bilaga 11:7 naför arkivmyndigheterna som successivi övertar ansvaret för myndighetsarkiven.Insatser för alt minska kostnaderna för arkiven kan därför inriktas antingen påmyndighelernas arkivbildning eller på arkivmyndigheternas långsiktigaförvaring av arkiven. Förslagetom förändrade papperskvaliteter är därmed ett bra exempel på en åtgärd somfyller del krav på rationaliseringseffekt som jag har formulerat förkulturområdets myndigheter. Denna rationalisering innebär sålunda all en andel- 3 miilj. kr - av del formulerade rationaliseringsbetinget för kulturområdetär uppfyllt. Jagvill inledningsvis erinra om vad jag anförl i prop. 1990/91:149 om radio- och TV-frågornär det gäller myndighetsorganisationen inom radio- och TV-områdel. Därredovisar jag min bedömning att myndighetsstrukturen bör ses över med syfteatt få lill slånd en gemensam organisation för myndighetsuppgifter i fråga omradio- och TV-sändningar till allmänheten. Översynen bör omfatta delsradionämndens, kabelnämndens och närradionämndens verksamhelsområden, delsansvaret för nya former av radio- och TV-sändningar till allmänheten. Etl sammanförandeav olika uppgifter som bedrivs i skilda organisalioner bör leda tillstörre effektivitet och till bättre möjligheter att hantera förändringar.Översynen bör leda till att en förändrad organisation kan träda i funktionunder den tidsperiod som omfattas av del nu aktuella besparingsprogrammet. Detär inte möjligt att bedöma om de aviserade strukturellaförändringarna kommer att leda till att besparingar är möjliga. Efteren genomgång av verksamheterna vid myndigheter och molsvarande institutionerinom massmedieområdet har jag funnit att de administrativa kostnaderna förinnevarande budgetår bör beräknas till 6 milj. kr. Koslnaderna bör minskas medsammanlagt eller . under de tre närmaste budgetåren. Programmetbör för massmedieområdets del genomföras med en fördelning mellanmyndigheterna och de tre budgetåren enligt följande. totalt 1991/92 1992/93 1993/94 Prop.1990/91:150 Bilaga 11:7 Presslödsnämndenoch lal lidningsnämnden 300 000 Talboks- och punktskrifts- 300 000 150 000 150 000 - 300 000 150 000 150 000 300 000 Jag räknar med att de ålgärder som statsrådet ochjag nu har redovisat sammanlagt skall leda till en minskning av den statligaadministrationen med 170 milj. kr. Jag hemställer atl regeringen bereder lillfälle att ta del av vad jag anförl om den slalliga skoladministrationen. Jag hemslälleratt regeringen föreslår atl 2. godkänna vad jag anförl om universitets- ochhögskoleämbe tets arbetsuppgifter, 3.under åttondehuvudtitelns förslagsanslag Universitets- och högskoleämbetet för budgetåret1991/92 anvisa etl belopp som är 4970000kr. lägre än vad som föreslagits i prop.1990/91:100 bil. 4.under åttondehuvudtitelns reservationsanslag Vissa särskilda kostnader inom högskolan m.m.för /92 anvisa etl belopp som är . lägre än vad somföreslagits i prop. 1990/91:100 bil. 5.godkänna vadjag förordat om inrättande, tillsättande och omprövning av tjänst somprofessor, 6.godkänna deriktlinjer för omställning och minskning av den statliga administrationen inomhögskolan, universitets- och högskoleämbetet, forskningsråden,forskningsinstitut samt andra myndigheter med uppgifter inom forskningsområdetsom jag har anfört., 7.godkänna deriktlinjer för omställning och minskning av den statliga administrationen inomkulturområdet som jag har anfört. 8. underåttonde huvudtitelns förslagsanslag Prop. 1990/91:150 teh lallidningsnämnden för /92 anvisa ett belopp Bilaga 11:7 lägre än vad som föreslagits i prop. 1990/91:100 bil. 9. att godkänna de riktlinjer för omställlning ochminskning av len statliga administrationen inomi massmedieområdet som jag lar anfört. pop- ' 90/91; 150 Bilaga 11:8 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälantill proposition med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /92, m.m. såvitt avser omställningen och minskningen av denstatliga administrationen 1 Utgångspunkter för förnyelsearbetet Tilljordbruksdepartementet hör frågor rörande jordbruk, skogsbruk, fiske,trädgårdsnäring och rennäring samt högre utbildning, forskning och försök fördessa näringar, livsmedelsberedskap, djurskydd, djurens hälso- och sjukvård,livsmedelskontroll, växtskydd och utsädeskontroll samt jakt och viltvård. Karaktäristisktför verksamhetsområdet är således att departementet i första hand ansvarar förfrågor rörande biologiska produktionsprocesser där landets mark- ochvattentillgångar samt djur och växter utgör de viktigasteproduktionsresurserna. Till departementets verksamhetsområde hör att tillse attdessa produktionsresurser kan utnyttjas långsiktigt. Till departementetsansvarsområde hör också att trygga landets försörjning med livsmedel ikristider och att kontrollera våra livsmedel ur främst hygienisk synvinkel. Utmärkandeför departementets ansvarsområde är också att det berör verksamheter spriddaöver hela landet. Inomdepartementets verksamhetsområde har påbörjats ett arbete som innebär storastrukturella förändringar. Den nya livsmedelspolitiken innebär en övergångfrån ett system med en omfattande reglering och styrning av marknaden till ett marknadsorienteratsystem där konsumenternas fria val ytterst styr produktion och priser.Omställningen av jordbrukspolitiken påverkar på motsvarande sätt även andradelar av departementets verksamhetsområden såsom veterinärväsendet ochjordförvärvslagstiftningen. Detförändringsarbete som pågår inom departementets verksamhetsområde kan delssägas syfta till att klarlägga samhällets och de olika näringarnasansvarsområden, dels uppnå en högre grad av måluppfyllelse och effektivitet medde resurser som kommer att stå till förfogande. En ytterligare kraftsamling ochprioritering av tillgängliga resurser måste därför enligt min mening göras föratt uppnå dessa ambitioner. I samband därmed bör arbetet under de närmaste årensärskilt inriktas mot atthöja ambitionerna inom miljöområdet, attfullfölja arbetet med ett förbättrat djurskydd, attoffensivt satsa på FoU för jord- och skogsbrukets framtid, 6 1990/91. attmodernisera och förnya administrationen. 1990/91: 150 Tilldetta kan föras uppgiften att noga följa och delta i det internationella Bilaga 11; 8 arbetet inom området. Detta gäller i första hand ett närmande tillden Europeiska Gemenskapen (EG) SEimt att genomföra och följa upp resultatetfrån GATT-förhandlingarna. Destrukturella förändringarna på departementets område ger ett naturligt utrymmeför den typ av besparingar i offentliga utgifter som avses i regeringensprogram för omställning och minskning av den statliga administrationen. 2.1 Ny central myndighet Den1 bildas som lantbruksstyrelsen ochstatens jordbruksnämnd upphör (prop. 1990/91: 100 bil. Förändringenskall ses mot bakgrund av den nya livsmedelspolitik som beslutade omvåren 1990 och som bl. a. innebär en avreglering av livsmedelssektorn. Tillskapandetaiv en ny myndighet av detta slag innebär en bättre samordning av insatserna påjordbruksområdet samt en vilalisering av organisationen och därmed också avverksamheten. En förnyelse av myndighetsorganisationen på detta sätt leder tillökad flexibilitet och effektivitet inom verksamheten. Denna strukturellaförändring utgör därmed ett led i förnyelsen av den offentliga sektorn. Förändringeninnebär en besparing på statsbudgeten fr.o.m. /92 med 18,3 milj.kr. 1samband med avvecklingen av regleringen och omställningen av jordbruket tardet nya verket över vissa uppgifter från de s.k. regleringsföreningarna.Kostnaderna för detta finansieras inom ramen för omställningskostnaderna. Itakt med att arbetsuppgifterna försvinner avvecklas den personal som anställtsvid den nya myndigheten för dessa uppgifter. Detta sker först efter budgetåret1993/94. Inomramen för den tidigare livsmedelspolitiken har sju regleringsföreningar,nämligen , Svensk spannmålshandel, oljeväxtintressenv.er,potatisintressenter. Svensk sockerhandel, Svensk kötthandel, Svenskägghandel, haft till uppgift att sköta marknadsregleringar, främstexportfinansiering, inom sina resp. ansvarsområden. För verksamheten harföreningarna disponerat interna avgifter inom jordbruksprisregleringen ochvissa införselavgiftsmedel. Verksamhetenvid de särskilda regleringsföreningarna upphör som en följd av den nyalivsmedelspolitiken. DenI upphör alla statliga regleringar av verksamheten vid föreningarna liksom den statliga representationen. 2.3 Statensengagemang i vissa kvalitetsregleringar Prop.1990/91:150 Bilaga 11:8 Den 1juli 1991 upphör statens engagemang i den kvalitetskontroll för mejeriprodukter,ägg, fiskkonserver och potatis som handhafts av Svenska kontrollanstalten förmejeriprodukter och ägg (KMÄ), Svenska konservkontrollens råd och Svensk matpotatiskontroll(SMAK). Det blir i fortsättningen en fråga för resp. bransch om man vill behällaorganisationer av detta slag. Regeringenhar föreslagit väsentliga förenklingar avjordförvärvslagstiftningen fr.o.m. den . Förändringarna innebär attett avsevärt mindre antal jordförvärv kommer att behöva prövas. Vad beträffaradministrationen av ärenden enligt jordförvärvslagstiftningen bedöms nu att enbesparing på ca 14 milj.kr. bör kunna göras senast /93. En merexakt bedömning av besparingarna inom administrationen kan göras först dåerfarenheter vunnits av tillämpningen av den nya lagstiftningen. En del avbesparingen bör dock kunna realiseras redan fr.o.m. /92. 2.5 Besparingar inom länsstyrelsernas lantbruksverksamhet Fr.o.m.den 1 juli 1991 inordnas verksamheten vid lantbruksnämnderna och fiskenämndernai den nya länsstyrelseorganisationen. 1 samband härmed görs besparingar utöverde som görs med anledning av det rationaliseringskrav som ställs på den nyaorganisationen (prop. 1990/91:100 bil. Lantbruksverksamhetenvid länsstyrelserna skall således utöver rationaliseringskravet genomförabesparingar på 6milj.kr. (exkl. besparingar till följd av ändrad fiskeriadministration)/92. Detta kan ske bl.a. mot bakgrund av minskningen avbranschstöden på jordbrukets och trädgårdsnäringens områden. 2.6 Översyn av vissa verksamheter inom jordbrukets område Detlivsmedelspoliliska beslutet förutsätter en intensifierad rådgivnings-ochutbildningsverksamhet på lantbruksområdet vid länsstyrelserna underomställningsperioden. förutsätts i samma beslut att näringen bör taett större ansvar för sin egen utveckling. Jagkommer att föreslå regeringen en översyn av ansvarsför delningen och samordningsmöjligheterna på rådgivningsområdet. Verk samheten är till viss del uppdragsfinansierad. Sammanlagt uppgår omslutningen av statsbudget- och uppdragsfinansierad verksamhet till ca 80 milj.kr. Det är för tidigt att göra någon bedömning av om och i vilken utsträckning perioden /92-1993/94 kan komma att påverkas av en översyn. En översyn kommer även attgöras av vissa stödformer; framför allt Prop. 1990/91: 150 kreditgarantigivningen på jordbrukets område. Bilaga II: 8 Ikombination med förändringar i jordförvärvslagstiftningen kan översynernaberäknas leda till förändringar i verksamheten vid ochlänsstyrelsernas lantbruksverksamhet med icke oväsentliga besparingar somföljd. 2.7 av lantbrukskemisklaboratorieverksamhet m. m. Isamband med att regeringen föreslog en ny central jordbruksmyndighet lämnadesäven förslag till ett ändrat huvudmannaskap för den lantbrukskemiskalaboratorieverksamheten. , för vilketlantbruksstyrelsen är chefsmyndighet, och () är samlokaliserade. Vid och laboratoriet bedrivsockså till viss del likartad verksamhet. Regeringen har därför funnit det naturiigtatt inordna lantbrukskemiska laboratoriet i . Genom destrukturförändringar och rationaliseringar som därvid kan genomföras samt deförändringar i övrigt som skall vidtas vid beräknas desammanlagda besparingarna för lantbmksuniversitetet till 12,6 /92. 2.8 Utvärdering och översyn av verksamheten vid SLU Enöversyn av verksamhetsinriktning och styrningpågår. Översynen skall redovisas sensommaren 1991 och utgöra underlag förkommande forskningsproposition. Översynen avser områdena forskning,försöksverksamhet, förmedling av forskningsrön, utbildningar ochadministrativa förnyelsefrågor. Översynen syftar bl.a. till att utveckla densvenska forskningens konkurrenskraft och att granska fördelningen avkostnaderna för forskning och försöksverksamhet mellan stat och näring.Utredarens förslag beräknas innebära betydande effektivitetsvinster. 2.9 Översyn av statistikproduktion Denpågående statistikutredningen på jordbrukets område har bl.a. till uppgift attse över det statliga engagemanget i verksamheten. Utredningen beräknas avgesitt slutbetänkande . Statens kostnader förstatistikproduktionen på området uppgår till ca 50 milj.kr. Förändringari SCBs statistik på område som kan hänföras till det treåriga programmet för besparingar inom förvalt ningen ger besparingar på 1 milj.kr. för /92. 2.10 Utredningom veterinärväsendet Prop. Bilaga 11:8 Verksamheteninom de olika organisationerna på veterinärområdet har undersenare tid fungerat mindre väl på grund av olika orsaker. Veterinärväsendetpåverkas naturligen, som många andra verksamheter, av förändringar i detsvenska samhället och vår omvärld. Härtill har emellertid flera väsentligaförändringar i förutsättningarna för den veterinära verksamheten, däriblanddet nya livsmedelsbeslutet, tillkommit. Jag kommer därför att föreslåregeringen att en översyn av veterinärväsendet bör göras. Veterinärväsendetär ett samlingsnamn för all veterinär verksamhet i landet. Ca 1 500 veterinärerär sysselsatta med arbetsuppgifter som i de flesta fall direkt eller indirekthar anknytning till djur. De största verksamhetsområdena ärdistriktsveterinärorganisationen, besiktningsveterinäror-ganisationen,djursjukhus, privata praktiker och veterinärmedicinska fakulteten vid SLU. Kostnaderpå statsbudgeten för distriktsveterinärorganisationen uppgår /92till ca 85 milj.kr. Dessa kostnader finansierades tidigare inom ramen förjordbrukets prisreglering. Kostnaden för den avgifts-finansierade besiktningsveterinärorganisationenuppgår till ca 90 milj.kr. Utredningenskall analysera behov av veterinär verksamhet och vilka behov som förväntasuppkomma . Mot bakgrund av denna analys bör förslag till framtidaorganisation av veterinärväsendet lämnas. Kostnaderna och finansieringen av organisationsförslagskall belysas. En viktig utgångspunkt i detta arbete är att avlastastatsbudgeten kostnader för djurens hälso- och sjukvård. Utredningsarbetetskall vara avslutat den Ijuli 1992. Sverigesnärmande till EG bör också vara en utgångspunkt för förslag till organisation,veterinärernas uppgifter och utbildning. Förändringari distriktsindelningen inom distriktsveterinärorganisationen medförbesparingar på 2 milj.kr. Förslagföreligger rörande ändrad dimensionering av utsädeskontrollens verksamhet.Förslagen förutsätter nedläggning av viss verksamhet på flera platser i landet.Frågan bereds tillsammans med vissa lagstiftnings- och författningsfrågor påutsädes- och växtskyddsområdena. Beslut om förändringar bör kunna fattas /93. Statens utsädeskontroll belastar statsbudgeten med 2,5 milj.kr. 3.1 Utvärdering och översyn av skogspolitiken med uppdrag att utvärdera skogspolitikens mål och medel har tillsatts. 1 uppdraget ingår bl.a. att se över den statliga skogsvårdsorganisationen och pröva förenklingar i nuvarande regelsystem. Kommittén skall även göraen utvärdering av hur skogspolitikens mål har Prop. 1990/91: 150 uppfylltssedan 1979 års beslut samt även göra en långsiktig framtidsbe- Bilaga 11; 8dömning. Uppdraget skall redovisas senast den Ijuli 1992. Vidanpassning av skogsvårdsorganisationens basorganisation görs besparingar på3,7 milj.kr. Isamband med att bidragen till avveckling av lågproducerande bestånd ochbyggande av skogsbilvägar upphör eller minskas görs administrativa besparingarmotsvarande 6 milj.kr. Iregeringens förslag om näringspolitik för tillväxt (prop. 1990/91:87) föreslåsen kraftigt minskad statlig administration på fiskets område både centralt ochregionalt. Förändringen möjliggörs genom en omorganisation, förändradearbetsuppgifter och rationaliseringar för såväl den centrala myndigheten somför den regionala organisationen. För del innebär förslagetbesparingar på 7,5 milj.kr. Besparingarna i den regionala organisationenberäknas till 7 milj.kr. Isamband med omorganisationen byter namn till fiskeriverket.Förändringarna genomförs den .