prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — 3.5.3The use and protection of waterresources 62 3.5.4Energy................................................. .. 63 3.6 Theorganization of environmental protection..... .. 65 3.6.1Introduction.......................................... .. 65 3.6.2Sectoral responsibility anddecentralization. 3.6.3The national environmentalauthorities ...... .. 67 3.6.4Regional and LocalEnvironmental Work....... .. 69 3.7 Environmentalawareness and education............ .. 71 3.7.1Introduction.......................................... .. 71 3.7.2Education............................................. .. 72 3.7.3Environmental issues in workinglife............ .. 73 4Measures in specific areas .................................. 74 4.1The environment and economicdevelopment ..... .. 74 4.2Agriculture and forestry ................................. .. 77 4.2.1Introduction.......................................... .. 77 4.2.2Nutrients, ect........................................ .. 79 4.2.3Nature conservation............................... . SO 4.2.4Pesticides............................................. .. 81 4.2.5The need for agriculturalirrigation ............ 81 4.2.7Wetland drainage .................................. 82 4.3 Traffic ..................................................... .. 83 4.3.1Introduction.......................................... .. 83 4.3.2International cooperation ....................... .. 85 4.3.3Large cities and urban areas .................... .. 86 4.3.4Vehides and fuels................................... .. 87 4.3.5Infrastmcture........................................ .. 89 4.4 Theenergy supply ........................................ 90 4.4.2The environmental impact ofelectricity and heatproduction...................................... .. 91 4.4.3.......................................................... Measuresto reduce environmental impact 91 4.5 Industry,etc................................................ .. 93 4.5.1Introduction............. ;........................... .. 93 4.5.2Environmental protection work.................. .. 94 4.5.3Limitation of discharges ......................... .. 95 4.6 Goodsand chemical products.......................... .. 98 4.6.1Introduction.......................................... .. 98 4.6.2The monitoring of chemicals..................... 100 4.6.3Phase-out plans..................................... 101 4.7.2Environmentally hazardous waste.............. 105 4.7.3Packaging, etc....................................... 106 112 ,,.. ,oT Prop. 4.8Restoration measures .................................. 107 4.8.1Measures in the environment.................... 107 4.8.2Clean-up and restoration ofpolluted areas.. 108 Legislationbeing prposed....................................... 109 Atranslation of the main proposals of the Swedish Government onEnvironmental Policy presented to the Swedish Pariiament (the Riksdag) on 18Febmary 1991. Translation by and . Swedish stateAuthorized Translators. Tryckeri, 1991 113 1 1990/91. 2.1Sammanfattning av statensnaturvårdsverks rapport 90 Aktionsprogram mot havsfbroreningar 2.2Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över statens naturvårdsverks rapport 90Aktionsprogram mot havsföroreningar 2.3Sammanfattning av statensnaturvårdsverks rapport 90 Aktionsprogram mot luftföroreningar ochförsurning 2.4Förteckning över remissinstansersom yttrat sig över statens naturvårdsverks rapport 90 Aktionsprogram motluftföroreningar och försurning 2.5Sammanfattning av statensnaturvårdsverks rapport 90 Aktionsprogram för god vattenkvalitet 2.6Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över statens naturvårdsverks rapport för god vattenkvalitet Måloch riktlinjer för det internationella miljösamarbetet 5.1Sammanfattning av utredningens om internationella miljösamarbeteslutbetänkande (SOU 1990:80) internationella miljösamarbete Nya måloch nya möjligheter Samhällsbyggandeför en god miljö 7.1SammanfaUning av rapporten -Framtidsbedömningar om kulturlandskapets utveckling (Ds1988:35) 7.2Förteckning över remissinstansersom yttrat sig över rapporten - Framtidsbedömningarom kulturlandskapets utveckling (Ds 1988:35) 7.3Sammanfattning av statensnaturvårdsverks rapport miljöanalyser 7.4Sammanfattning av rapport frånstatens lantmäteriverk, , utvecklingsrådet för landskapsinformation.Svenska kommunförbundet och statskontoret Handlingsprogram för ökat utbyte avgeografiska data 7.5Sammanfattning av rapport fråndelegationen för samordning av havsresursverksamheten, ochstatens planverk Fysisk planering av kustvatten och hav (1985:4) 7.6Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över rapport från delegationen för samordning avhavsresursverksamheten, och statens planverk Fysiskplanering av kustvatten och hav (1985:4) 7.7Sammanfattning avMiljödelegationen Västra betänkande (SOU 1990:93) Miljön i Västra Skåne- i våra händer 7.8 Sammanfattning av delegationen för miljöprojekt °P- *990/91:90 rås slutbetänkande (SOU 1990:102) Rent till 2000 8.1 Sammanfattningav statens naturvårdsverks och plan- och bostads verkets rapport (MKB) i det svenska planerings- och beslutssystemet 5.2 Lagförslagi naturvårdsverks och statens plan- och bostadsverkets rapport (MKB) i det svenska pla nerings- och beslutssystemet 5.3 Förteckningöver remissinstanser som yttrat sig över statens na turvårdsverks och plan- och bostadsverkets rapport kvensbeskrivningar (MKB) i det svenska planerings- och besluts systemet 10.1Sammanfattning av statensnaturvårdsverks särskilda rapport inför 2000-talet 10.2Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över statens naturvårdsverks särskilda rapportMiljöövervakningen inför 2000-talet 10.3Sammanfattning av statensnaturvårdsverks särskilda rapport och decentralisering avmiljövårdsarbetet 10.4Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över statens naturvårdsverks särskilda rapportSektorisering och decentralisering av miljövårdsarbetet 10.5Sammanfattning av statensnaturvårdsverks särskilda ,utbildning och biblioteksservice 10.6Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över statens naturvårdsverks särskilda rapportKunskapsöverföring genom information, utbildning och biblioteksservice 10.7Sammanfattning av statensnaturvårdsverks särskilda rapport lO.SFörteckning över remissinstanser som yttrat sig över statens naturvårdsverkssärskilda rapport 10.9Sammanfattning av statensnaturvårdsverks särskilda rapport Det internationella arbetet 10.10Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över statens naturvårdsverks särskilda rapportDet interaationella arbetet 10.11Sammanfattning avkoncessionsnämndens för miljöskydd särskilda rapport 10.12Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över koncessionsnämndens för miljöskyddsärskilda rapport Varornas miljöpåverkan Prop. 13.1Sammanfattning avmiljöavgiftsutredningens slutbetänkande (SOU 1990:59) Sätt värde på miljön!Miljöavgifter och andra ekonomiska styrmedel 13.2Författningsförslag imiljöavgiftsutredningens slutbetänkande (SOU 1990:59) Sätt värde på miljön!Miljöavgifter och andra ekonomiska styrmedel 13.3Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över miljöavgiftsutredningens slutbetänkande(SOU 1990:59) Sätt värde på miljön! Miljöavgifter och andra ekonomiskastyrmedel 13.4Sammanfattning avkemikalieinspektionens och statens naturvårdsverks rapportBegränsningsuppdraget 13.5Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över kemikalieinspektionens och statensnaturvårdsverks rapport 13.6Sammanfattning avkemikalieinspektionens rapport övergripande ansvar förkontrollen av kemiska produkter 13.7Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över kemikalieinspektionens rapportKemikalieinspektionens övergripande ansvar för kontrollen av kemiska produkter 13.8Sammanfattning avkemikalieinspektionens förslag till förhandsgranskning av biologiskabekämpningsmedel 13.9Författningsförslag ikemikalieinspektionens förslag till förhandsgranskning av biologiskabekämpningsmedel 13.10Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över kemikalieinspektionens förslag tillförhandsgranskning av biologiska bekämpningsmedel 13.11Sammanfattning avarbetarskyddsstyrelsens rapport 1989:4 Minskade risker med träskyddsmedel 13.12Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över arbetarskyddsstyrelsens rapport 1989:4Minskade risker med träskyddsmedel 13.13Sammanfattning av statensnaturvårdsverks rapport av CFC i samband med skrotning av kyl- ochfrysskåp m.m. 13.14Sammanfattning av statensnaturvårdsverks rapport till skydd för ozonskiktet 13.15Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över statens naturvårdsverks rapport skydd för ozonskiktet 13.16Ändringar i och tillägg tillMontrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet 13.17Baselkonventionen om kontrollav gränsöverskridande transporter och slutligt omhändertagande av farligtavfall 14.1Sammanfattning av vindkraftsutredningens betänkande (SOU 1988:32) Läge för vindkraft 14.2Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över betänkandet (SOU 1988:32) Läge förvindkraft 15.1Sammanfattning avsjöfartsverkets rapport miljöeffekter en inventering med förslagtill åtgärder 15.2Sammanfattning av statens järavägars rapport och miljön Strategi och åtgärder för SJsmiljöarbete och för miljövänligare tågtrafik 15.3Sammanfattning av vägverketsrapport vägar och trafik och Ökad miljöhänsyn i vägplanering ochvägprojektering 15.4Sammanfattning avluftfartsverkets rapport och miljön 15.5Sammanfattning avtransportforskningsberedningens rapport miljöanpassat transportsystem 15.6Förteckning överremissinstanser som anmodades/bereddes tillfälle yttra sig över:sjöfartsverkets rapport miljöeffekter en inventering med förslagtill åtgärder, statens järnvägars rapport och miljön Strategi ochåtgärder för SJs miljöarbete, , rapporter Miljövänligare vägar och trafik och Ökadmiljöhänsyn i vägplanering och väg projektering, luftfartsverkets rapportFlyget och miljön samt transportforskningsberedningen rapport miljöanpassattransportsystem 15.7Sammanfattning avstorstadstrafikkommitténs slutbetänkande SOU 1990:16 Storstadstrafik 5 - Ettsamlat underiag 15.8Förteckning överremissinstanser som anmodades/bereddes tillfälle yttra sig överstorstadstrafikkommitténs slutbetänkande SOU 1990:16 Storstadstrafik 5 - Ettsamlat underlag 15.9Sammanfattning av statens väg-och trafikinstituts rapport avgasutsläpp utblick mot 2015 15.10Sammanfattning avtransportrådets rapport trafik 1995-2000-2020 15.11Sammanfattning avtransportrådets rapporter Trafik, energi och koldioxid, Trafik, miljö ochkostnader 15.12Sammanfattning av statensnaturvårdsverks förslag till system för certifiering av avgasrelateradekomponenter och tillbehör 16.1Sammanfattning av statensnaturvårdsverks rapport 90 Ak-tionspogram för naturvård 16.2Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över statens naturvårdsverks rapport 90Aktionsprogram för naturvård ProD 1990/91 ■ 90 16.3 Sammanfattningav naturvårdslagsutredningens betänkande SOU ' 1990;38Översyn av naturvårdslagen m.m. 16.4Lagförslag inaturvårdslagsutredningens betänkande SOU 1990:38 Översyn av naturvårdslagen m.m. 16.5Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över naturvårdslagsutredningens betänkande SOU1990:38 Översyn av naturvårdslagen m. m. Miljöfrågorför jordbruket, skogsbruket och fisket 17.1Sammanfattning avlantbraksstyrelsens rapport 1990:3 Grön mark Utvidgad höst- och vinterbevuxenmark 17.2Sammanfattning avlantbraksstyrelsens rapport 1990:4 Förslag till typgodkännande avgödselspridare Utredningen 90 17.3Sammanfattning avlantbmksstyrelsens rapport 1990:2 Lagring och spridning av stallgödsel Ytterligare restriktioner till skydd för miljön 17.4Förteckning överremissinstanser som yttrat sig över lantbraksstyrelsens rapporter 1990:3 Grönmark, 1990:4 Förslag till typgodkännande av gödselspridare och 1990:2 Lagringoch spridning av stallgödsel 17.5Sammanfattning av statenslivsmedelsverks rapport av dricksvattensituationen i Sammanfattning av statens naturvårdsverks . 1990/91:90 Aktionsprogram mot havsfbroreningar Bilaga 2.1 Vihar i flertalet länder rant våra havsområden, och inte minst i , underflera decennier genomfört åtgärder mot och åstadkommit betydande begränsningarav utsläppen av olika föroreningar. Trots detta mår havsområdena mnt Sverigeidag inte särskilt bra. Vi, och andra länder, har aUt för länge belastat havetmed för stora mängder av olika föroreningar. Sedan böan av och tillför ökade utsläppen av näringsämnen och metaller. Sedan mittenav har vi haft samma utveckling för olja och, framför allt, förorganiska miljögifter. Våraomgivande havsområden är sinsemellan mycket olika. Salthalten varierar kraftigtfrån utsötade vatten till rent karaktär.Känsligheten inom olika havsområden mot miljöpåverkan är också olika. Vattnetsuppehållstid varierar från flera decennier för till enstaka månaderför . är relativt näringsfattig och i första hand känslig för tillförsel avorganiska miljögifter och toxiska metaUer. Föroreningama till havsområdetkommer till största delen från och , även om en del också kommerfrån och med havsströmmarna. Iegentliga är övergödningen det klarast uttalade problemet, mende tydligt förhöjda halterna av organiska miljögifter utgör en alftallvarligare miljörisk. Föroreningaraa tillförs från flera länder mntÖstersjön, framför allt genom stora utsläpp av otillräckligt renade avloppsvattenfrån städer och industrier i det östeuropeiska tillrinningsområdet tillÖstersjön. Det svenska bidraget är som regel tämligen litet. Äveni är övergödningen det tydligaste problemet, men det finns lika storanledning som för att uppmärksamma miljöhoten från de organiskamiljögiftema. Vartefter man kommer ut i och närmar sig öppnaNordsjön, blir atlantvattnets påverkan, främst på gmnd av de naturligt höganärsalthaltema, allt mera påtaglig. Stora utsläpp av föroreningar sker tillsödra . Dessa föroreningar transporteras delvis upp mot våra västrahavsområden. Övergripandemål för svenska och angränsande havsområden bör vara att där skall i havsområdena naturligtförekommande arter kunna vidmakthålla livskraftiga, balanserade populationer; skall den naturliga flora- ochfaunazoneringen eftersträvas; skall områden med av människanorsakad, störande syrebrist i bottenvattnen ej förekomma; skall fiske kunna bedrivasuthålligt; skall fisk och skaldjur kunnautnyttjas som föda utan hälsorisk; skall föroreningar i och på vattnet icke utgöra en begränsning av Prop.1990/91:90 havsområdenas rekreationsvärden. Deåtgärdsstrategier vi utformar måste karakteriseras av uthållighet ochlångsiktighet. Detta beror inte minst på att de naturliga variationerna i vårahav är så stora att det tar innan vi med säkerhet kan fastställa atten förändring skett och åt vilket håll den går. hade vi t. ex. denmycket allvarliga blomningen av giftalgen Chrysocromulina. Den därpå följandesommaren var från algblomningssynpunkt mycket gynnsam, med endast småblomningar. Havsbotten återhämtade sig förvånansvärt snabbt i de tidigaredrabbade områdena. Trots detta har hotbilden inte förändrats mellan de bådaåren, och åtgärder är fortfarande lika angelägna. Detsvenska belastningsbidraget av närsalter är jämförelsevis litet, ochensidiga begränsningsåtgärder vid svenska källor torde ha liten betydelse förmiljösituationen i stort i öppna havet. Genominternationella överenskommelser, i ochNordsjökonferensen, har det tidigare (i det första aktionsprogrammet mothavsföroreningar) angivna målet om en halvering av närsaltbelastningen på vårahavsområden flyttats fram till att gälla . Med dennaförändring kvarstår målet som ett delmål på vägen mot de övergripandemiljömålen som redovisats ovan. Vid sidan av skyldigheten att genomföraåtgärder som överenskommits internationellt och ambitioner att gåföre och visa på tekniska lösningar, måste de regionala och lokalaförhållandena i våra egna kustzoner bli styrande för de nationellaåtgärdskraven. Jordbraketstår fortfarande för den dominerande tillförseln av näringsämnen från Sverigetill våra havsområden. De åtgärdskrav som redan lagts på jordbruket håller nupå att genomföras. Mycket talar för att effekten på lång sikt kan bli betydligtstörre än den reduktion på som urspmngligen beräknats.Lantbruksstyrelsen räknar med att det, med de åtgärder som redan beslutats ochsom nu föreslås, går att komma en god bit på väg mot 50-procentsmålet. Förde kommunala reningsverken är det i första hand fråga om att fullfölja detprogram som tidigare lagts fast. En detaljerad genomgång har gjorts av 85kustförlagda reningsverk, som betjänar omkring 4,5 miljoner personekvivalenter.Behovet att praktiskt prova ut lämplig reningsteknik för kväverening och destora behoven av konstruktions- och byggkapacitet kan innebära svårigheter attfå hela programmet genomfört fullt ut till 1995. Problemanalysen pekar vidarepå att det fortsättningsvis är mer angeläget att åtgärda läckandeledningssystem och s. k. bräddning på nätet än att ytterligare trappa uppreningskraven i själva reningsverket. Närdet gäller de diffusa källorna pekas i första hand på behovet av att förbättra reningen av avloppsvatten från de många fastigheterna i glesbygd som inte är anslutna till samlade kommunala avloppsnät, samt att införa 10 tvättmedel med lågt elleringet fosfatinnehåll i områden där effektiv fosfor- Prop. 1990/91:90 rening av avloppsvatten inte finns. Idet internationella arbetet med havskonventionerna utarbetas handlingsprogramför närsalter, som för samtliga länder avses ge en minskning med . Deinternationella åtgärderna är desamma som finns i vårt nationella program. Detlångsiktiga målet är att eliminiera all tillförsel av antropogena (av olikasamhällsaktiviteter orsakad) stabila organiska miljögifter till havsmiljön.Detta mål kvarstår oförändrat sedan den första havsaktionsplanen och framståridag som allt angelägnare att förverkliga. Som ett delmål har iHelsingforskommissionen och överenskommits att tillförselnav sådana ämnen till havsmiljön skall halveras till 1995 jämfört med 1987respektive 1985. Arbetet att definiera vad detta beslut konkret innebär och attpeka ut vilka industrier, övriga samhällssektorer och kemiska ämnen/produktersom i första hand bör åtgärdas pågår både nationellt och internationellt.Arbetsområdet är komplext och mycket omfattande. Principenatt överallt vidta de förebyggande åtgärder som över huvud taget är möjliga ärsärskilt viktig när det gäller arbetet med organiska miljögifter. Överlag krävsen betydligt restriktivare hållning mot användningen av svåraedbrytbara ämnen.Det praktiska genomförandet av ett sådant program måste dock ske stegvis. Betydandemetodologiska svårigheter föreligger, främst vad gäller att precist definieravad som egentligen inryms under begreppet svårned-brytbar, samt hur man skallkunna bestämma toxicitet och risk för bioackumulation för komplexa produkteroch utsläpp. Internationellt intresse finns för de olika åtgärds- ochutvecklingsprogram som drivs i . Sedanden första aktionsplanen har möjligheterna att begränsa de tidigare så storautsläppen från skogsindustrin ytterligare studerats. Branschen kommer att klaradet mål om utsläpp av klorerade organiska ämnen som sattes upp. Det bör ocksåvara möjligt att omkring ha påbörjat åtgärder vid samtligafabriker för att nå en utsläppsnivå motsvarande av den som fastställdes iden första aktionsplanen. För detta krävs dock en viss utveckling av tekniskametoder, som ännu inte är klar. Med den tid som står till buds bör detta intevara något avgörande hinder. Enviktig fråga i detta sammanhang är att de åtgärder som skogsindustrin genomförinte bara kommer att förändra den totalt utsläppta volymen, utan ävenutsläppets egenskaper. Parallellt med att utsläppsbegränsningarna genomförs ärdet därför nödvändigt att ta reda på bl. a. om (och i så fall hur) andelenstabila organiska ämnen i utsläppet ändras samt hur miljöegenskaperna hosavloppsvattnet i övrigt förändras (kemisk sammansättning samt toxicitet ochackumulerbarhet). Attnärmare precisera det kan vara möjligt att nå 11 ännu längre på väg motmålet att helt eliminera utsläppen är inte Prop. 1990/91:90 möjligt, eftersom någon teknik för detta inte finns. VadgäUer utsläppen från övriga industribranscher kan konstateras att det påbörjadearbetet med att identifiera och åtgärda utsläpp av stabila organiska ämnen frånden kemiska industrin pågår. Inventeringen av användningen av kemiska produkterinom ett antal industribranscher, med syftet att göra utbyten mot miljövänligaafteraativ, har kommit igång, men mycket återstår. Det är ett kunskaps- ochresurskrävande arbete med starka kopplingar till produktutveckling ochinternationell harmonisering. Framstegen tar tid. Arbetetmed att minska tillförseln till havet av stabila organiska ämnen från denallmänna kemikalieanvändningen i samhället har kommit igång, och listor medförteckningar över olika kemiska ämnen, som i första hand bör undantas frånanvändning, har tagits fram i samarbete mellan kemikalieinspektionen ochnaturvårdsverket. Flera olika åtgärdsprogram pågår, exempelvis för avvecklingav PCB, klor, paraffiner i verkstadsoljor och 1.1.1-trikloretan. MetaUerär naturligt förekommande ämnen i miljön som dock kan vara toxiska vid allt förhöga koncentrationer. Det långsiktiga målet för tillförseln av metaller tillvåra omgivande hav bör anges som ett procentuellt påslag på den beräknadenaturliga bakgrandstillförseln. Det "tillåtna" procentuella påslagetvarierar för olika metaller och också beroende på till vilket havsområde utsläppetsker, men torde normalt ligga i området 50 . Förmetaller som är toxiska och kan bioackumuleras finns genom Nord-sjöarbetet ochi internationellt antagna mål att minska tillförselntill havsområdena . Vid den tredje fattades dessutombeslut om att höja denna ambitionsnivå till för metallerna kvicksilver,kadmium och bly, samt för dioxiner. De åtgärder som genomförs i olikasamhällssektorer i , bl. a. ett särskilt åtgärdsprogram för kvicksilver,beräknas leda till att detta mål uppfylls. Kvicksilveroch kadmium bedöms vara de metaller som generellt bör prioriteras högst iåtgärdsarbetet. Dels sprids de snabbt i miljön, både med havsströmmar och somluftspridning, dels kan kvicksilver anrikas i fisk i halter som begränsarfiskens användbarhet som livsmedel (svartlistning). I har redankraftiga utsläppsbegränsningar genomförts, vilket bl. a. lett till att antaletsvartlistade områden längs våra kuster minskat. bör läggaökad vikt vid att få till stånd åtgärder i andra länder, inte minst med hänsyntill lufttransportens stora andel av tillförseln. Utöverkvicksilver och kadmium bör särskild uppmärksamhet, åtminstone inom vissahavsområden, ägnas åt zink och arsenik. Förövriga metaller bör den svenska åtgärdsnivån bestämmas av den regionala eller lokalaföroreningssituationen. Sedandet första aktionsprogrammet mot havsföroreningar har ett förbätt- ' ratunderiag när det gäller olja och oljeförorening tagits fram. Det visar attkontinuerlig tillförsel av olja till ett havsområde, om än i förhåUandevis småmängder per tidsenhet, har väl så allvarliga effekter som ett störreengångsutsläpp. Deviktiga vägaraa för denna oljetillförsel till havet är flod- och luftdeposition.Beräkningaraa är ännu osäkra, men tyder på avsevärt större tillförsel äntidigare bedömningar. Såväl omfattningen av denna tillförsel som källornabehöver utredas ytterligare. Oljeutvinningeni är mycket begränsad, men kan under de nämiaste decenniemakomma att öka väsentligt. Mycket strikta krav på utsläppsbegränsningar vid ensådan exploatering har ställts inom ramen för . Det ärviktigt att denna stränga kravnivå verkligen uppfylls . Som likaviktigt framstår att försöka överföra motsvarande höga kravnivå till denoljeutvinning som pågår i och . De utsläppsnivåer som därfortfarande accepteras ligger betydligt högre, som oljeutvinningendär har en mycket stor omfattning. BEREDSKAPINFÖR AKUTA MILJÖHOT MOT HAVET med giftalgblomning, säldöd och en mycket omfattandesyrebristsituation aktualiserade på ett påtagligt sätt behovet av en ökadberedskap.