prop · GE03142 · 1990-12-31 00:00:00 — Införs en sådan möjlihget bör det leda till atl i vart fall deinstitut som står under lillsyn själva slävjar varje tendens till missbruk.Inspektionen förordar således atl eti tillägg görs i 13 § första slyckel i lagförslagelmed innehåll atl sådant godkännande som där sägs kan återtas av inspektionen. Meddella tillägg i lagförslaget anser bankinspeklionen atl lagstiftaren vidtagitså omfattande försiktighetsåtgärder all de risker för manipula-tioner och andraoegentligheler som blankningsförbudels upphävande kan leda till minimerals. Inledningsviskommer bankinspeklionen atl behandla frågan om äkta blankning som enförsöksverksamhet Beroende på utvecklingen och aktörernas benägenhet att intemissbruka den nyvunna frihelen kan antalet blankningsbara fondpapper utökaseller minskas. Eftersom de föreslagna reglerna är flexibla är del aktörernaseget agerande som kommer att vara avgörande för hur snabbt blankningsförbudetkan avvecklas i prakliken. VMKhar inte förordat införandet av en regel om leveranskapacitet. I ställel har kommittén föreslagil en regel där krav på underliggande lillgång 232 lillstandardiserade optioner och terminer slälls upp. Bankinspektionen Prop.1990/91:142 accepterar kommitténs synsätt utom på en avgörande punkl. Eltav de skäl som kommittén anför för att inte ställa upp något krav påleveranskapacitet är all blankningsförbudet föreslås bli avskaffat. Bankinspeklionenlillslyrker förslagel under förutsättning av vilket närmare redovisas nedan -att möjlighelen till blankning kringgärdas med stränga regler för hur blankningskall få gå till och alt inspeklionen ges rätl att ange i vilka fondpapper blankningfår ske. Tillåtande av blankningsaffarer torde mol bakgrund härav i vart fallinledningsvis komma alt avse endast elt fålal aktieslag. En trolig början kanvara att medge blankning i de 16 mest omsalla aktieslagen på fondbörs.När det gäller räntebärande papper finns dock knappasl skäl för en sårestriktiv hållning. För sådana papper bör inspektionen vara oförhindrad att geell generellt lillslånd lill blankning. Densiluationen kan komma att inträffa att del på marknaden kommer atl finnas aktieoptionerdär blankning av den underliggande aktien är tillåten och där sådan blankningär förbjuden. I sistnämnt faU kommer nuvarande förhållanden således att bestå.Enligt bankinspektionens mening finns det i dessa fall goda skäl som talar företl krav på levéranskapacitet. Bankinspektionenförordar mot bakgrund av vad som sagts alt den föreslagna lagen kompletterasmed en bestämmelse som ger inspeklionen rätt alt föreskriva krav påleveranskapacitet i de fall blankning av det underiiggande fondpapperel inle ärlillålet samt atl del av lag eller motivutlalanden framgår alt inspektionensgodkännande av fondpapper för blankning kan ges generellt för en viss typ avfondpapper såsom t.ex. riksobligationer eller statsskuldväxlar. Utredningenföreslår att blankning skall tillåtas. Det är Länsskatlemyndig-helensuppfattning atl nya instrumenl på finansmarknaden ofta ger upphov till olikaformer av skatteplanering. Länsskattemyndighelen kan inle pekapå några konkreta risker med blankning härvidlag men anser att man noga börutreda skattemässiga konsekvenser innan man tillåter blankning. Enligtnuvarande lagsliflning finns ett förbud för ett fondkommissionsbolag all föregen räkning sälja fondpapper som bolaget har mottagit som lån eller atlmedverka vid blankning för annans räkning. instämmer med kommitiénall de skäl som förelåg vid lagens ikraftträdande inte föreligger . Förbudelmot blankning har för den räntebärande marknaden inneburit alt en lånemarknad med internationell förebild ej utvecklats. En sådan lånemarknad vore enligt kontorets åsikt ett framsteg för den svenska räntebärande marknaen. En sådan skulle leda till en mer flexibel och likvid 233 marknad och en effektivareprissättning. Den risk för kursmanipulationer, Prop. 1990/91: 142 somskulle kunna befaras i en lilen och tunn marknad, är ej vid handen när Bilaga 3 del gäller handeln i räntebärande statspapper. Kontoret vill därförunderstryka viklen av all förbudet för blankning slopas vad gäller handeln istatspapper. Fullmäktigeansluter sig tiU kommilléns förslag alt avskaffa förbudet mot blankningsaffarer.Möjlighet lill blankning på penning- och obligalions-marknaderna kommer enligt fullmäkligesmening alt leda till stabilare marknader med reducerade räntevarialioner. Kommittén.föreslår all bankinspeklionen skall avgöra vilka värdepapper som är lämpliga atlblanka. Motivet för delta är atl undvika kursmanipulalion i papper med litenomsättning. På penning- och obligationsmarknaderna finns emellertid inte derisker för kursmanipulalioner som kan finnas på aktiemarknaden. Den specifika riskeni ett räntebärande värdepapper är begränsad, varför kursen i huvudsak styrs avden allmänna ränteutvecklingen. FuUmäklige anser därför att det bör ges engenerell möjlighet att utföra blankningsaffarer på penning- ochobligationsmarknaderna, i synnerhet i siats- och bosladspapper. Principielllbör det dessutom betonas alt möjlighelerna till kursmanipulalioner inle ärberoende av om blankning av tillgången i fråga är tillåten eller ej. Problemmed prissättningen uppkommer i första hand om omsällningen i tillgången ärliten. Myckel lalar för att möjlighet till blankning gör atl marknadsprisernablir mer rättvisande, 1. ex. genom alt investerare som tror på elt kursfall meninte innehar tillgången kan påverka prisutvecklingen. Delta miskar riskerna ihandeln och kan i sig bidra lill att förbättra likviditeten. Att .införa slarkabegränsningar i blankningsmöjlighelerna kan därför molverka syftet all minskariskerna för kursmanipulalioner. Fullmäklige ställer sig därför skeptiskt lillkommitténs förslag alt använda likviditeten i ett värdepapper som utgångspunktför bedömningen om blankning bör tillåtas eller ej. Börsstyrelsenlillslyrker alt förbudet mol äkta blankning upphävs. Styrelsen kan vidaregodta alt oäkta blankning tillåts den korta lid en säljtrans-aklion ärregistrerad i den dagliga journalen hos VPC. Styrelsen har ej heller något atlerinra mol de särskilda regler som föreslås om skriftligt avtal,tidsbegränsning, begränsning av anlalel blankningsbara fondpapper ochrapporteringsskyldighet. 2.4.7Allmänna pensionsfonden (2:a löntagarfondstyrelsen) Videlar kommilléns uppfaltning all endast äkta blankning bör tillåtas. 2.4.8Bankorganisationerna och Prop.1990/91:142 Kommitténföreslår att del nuvarande förbudel mol äkta blankning upp- ' hävs.Föreningarna tillstyrker förslaget och ställer sig bakom kommitténsmotiveringar i den delen. Ävenoäkta blankning tas upp i betänkandet, varvid det föreslås ett förbud för sådanblankning, dock med undanlag för blankning under den korta tid då en säljtransaktionär registrerad i den dagliga journalen hos VPC. Föreningarna har ingel attinvända mol detta, eftersom en sådan "blankning" kan underlätta förhandeln i vissa fall. Del kan dock förulses all man inom fondhandeln alhjämtkommer atl lillämpa huvudregeln atl den som säljer aktier skall kunnadokumentera etl innehav av dessa i enlighel med grunderna för de leveransreglerför den svenska marknaden som utfärdat. Närdet gäller den äkta blankningen föreslår kommittén ett antal formkrav ochbegränsningar. Möjligheten lill blankning är av stor vikt för all upprällhållaen likvid marknad. Del är då också vikligl att regleringen inle lägger hinder ivägen för ett utnytGande av blankningsmöjlighelerna på den svenska marknadentill förfång för bästa möjliga ulveckling av marknaden. Regelsystemet måstesåledes medge effektiva och organiserade lånemöjligheter. Lån av värdepapper iordnade former förekommer på de flesta större ulländska marknader och anses därsom en viktig funktion för all möjliggöra korrekta leveranser. Erfarenheterfrån ulländska slora marknader visar att blankning i denna form är lill myckeltydlig nytta för marknadsfunktionen. Det gäller både aktie- ochräntemarknaderna. Föreningarnaser risker i att de av kommittén föreslagna restriktionerna med ett föreskrivetavtalsformulär och en låst tidsram för lån på längst kan fånegativa effekter på möjligheterna all ulnyrtja blankning till full nytta förmarknaden. Blir del så, är de positiva effekterna med kommitténs förslagbegränsade. På de viktigaste utländska marknaderna finns inga föreskrivnaavtalsformulär. Däremol förekommer lånemedgivanden, i 1. ex. depåavtal somtecknas i samband med öppning av värdepappersdepå. Envanlig form för blankning är återköpsavlal. Utan omsättningsskatt bör s. k.repor kunna fungera också i . När en märket maker skall skydda risker i eltvärdepapperslager skulle det t. ex. kunna ske genom all "repa" in ettvisst papper i lagret. Regleringen får inte hindra det. Medell föreskrivet avtalsformulär uppslår risk för att de lillvägagångs-sätt som voremest lämpliga i en viss situation inte skulle kunna tillämpas. Motden angivna bakgrunden föreslår föreningarna atl några föreskrifter inteutfärdas rörande avtalsformulär och absolut tidsfrist. Del bör i ställetanförtros ål branschen genom organisationerna all på del sätt fondhandlareföreningenredan tagit initiativ lill rörande märket making utarbeta normer för hur enändamålsenlig blankning skall ske i organiserad och säker form. Det får sedanankomma på bankinspeklionen all i sin lillsyn bevaka all allt går rätl lill. k. leveranskapacitet har kommittén konstaterat all kravet härpå varit starktförknippat med blankningsförbudget. Genom atl detta Prop. 1990/91:142 föreslåsupphävt kan kravet på levéranskapacitet avskaffas. Föreningarna Bilaga 3 hartidigare invänt mol kravel på leveranskapacitet för förvärvade aklie-säljoptioner.Kravet har föranlett atl marknaden för sådana optioner liksom lidigare äryllersl tunn och all aklieoptionernas riskavläggande funktion inle kunnal verkafulll ut. Föreningarna delar sålunda kommitténs uppfatlning atl det inle finnsskäl alt i lag ange krav på levéranskapacitet för vare sig utfärdade köpoptionereller förvärvade säljoplioner. Dock bör det, som kommittén anfört, få fritt fören clearingorganisalion alt träffa avtal som leder lill en garanterad levéranskapacitet. VMK:sförslag all tillåta s. k. äkta blankning är också ell led i all skapa god likviditet.Riksförbundet kan tillstyrka förslaget med hänsyn till alt verksamhetenföreslås få ske i begränsade former. 2.4.10Landsorganisationen i (LO) LOdelar däremot inte ulredningens syn på s. k. blankning. Skall allmänhetensförtroende för värdepappersmarknadens funktion kunna upprällhållas är delväsentligt att verksamhelen har stöd i allmänhetens rättsmedvetande och atlreglerna inle i onödan uppmuntrar till spekulativa beteenden, varssamhällsekonomiska värde lorde vara svåra atl visa. Invikbilräder kommitténs slutsatser vad avser blankning men anser inte att reglernabör göras så detaljerade vad avser bankinspektionens roll som föreslås. Invik bilräderinte kommilléns förslag till formella regler för aklielån och blankning. Kommillénsmotivering lill förslagel atl bankinspektionen skall bestämma vilka fondpappersom får utnytGas för blankning synes inle övertygande. På sätt kommitién självangett kan blankningseffekten uppnås genom andra förfaranden Gfr betänkandetdel 2 s 79 m). Kommittén har inte i förslag till lag om handel med fondpapperoch andra finansiella instrument infört krav på atl bankinspektionen skaUgodkänna de fondpapper som omfatlas av optioner eller terminer. Principielllfår det anses slrida mot bankinspektionens roll som tillsynsmyndighet attmyndigheten ges möjlighet alt styra vilka värdepapper som skall vara föremålför elt visst slags handel. Somkommitién självt funnit är blankning tillåtet i etl flertal länder. Om blankningtillåls i utöver vad som gäller minskas risken för att sådanverksamhet hell flyttar utomlands. Isamband med atl blankningsförbudet tas bort bör de skattemässiga konsekvensernaregleras. En sådan reglering får dock inle leda lill atl förfarandel blirbedömt mer ogynnsamt än andra likvärdiga förfaranden. Kommitiénföreslår all aklielån för blankning skafl ske enligt särskilt 236 skriftlig handling enligtav bankinspeklionen faslslälll formulär. uppfattar detta så atlaktielån i andra sammanhang inle kräver skriftligt Bilaga 3 Aklielån kan t. ex.förekomma för atl uppfylla leveransskyldigheten i samband med oplionshandel.Invik vill i detta sammanhang när aktielån diskuteras påpeka att det civilrättsligtegentligen inte är fråga om "lån" utan om "förslräckning".Då en avgift ulgår kan det också tänkas atl frågan är om en slags hyradå "lån" och "försträckning" i princip avser Invikdelar inle kommitténs uppfattning att formulär för avtal skall fastsläflas avbankinspektionen. Däremot delar Invik kommitténs uppfatlning att avtalen skallträffas skriftligen men detta krav bör upprätthållas för alla slag av aktielånpå motsvarande sätt som gäfler för alla slag av förfoganden som omfatlas avlagen om rält all förfoga över annan tillhöriga fondpapper (förfogandelagen).Invik föreslår atl en särskild lag införs som reglerar både frågan om aklielån/aktieförsträckningoch rätten att förfoga över annan tillhörigt fondpapper så att en enhetligreglering kommer lill slånd. Att förfoga över fondpapper genom lån ellerförsträckning är inte mer ingripande än alt förfoga över fondpapper som innehassom pant eller säkerhel. Förfogandelagen lillämpas på den som innehar fondpappersom pant eller på grund av inköp och på fondkommissionär som har mottagitfondpapper lill förvaring, dvs. sådan verksamhel som liknar värdepappersförvallningenligt förslaget till fondkommissionslag. Invik har uppfatlat attförfogandelagens bestämmelser avseende fondkommissionärer och banker kommeratt bli tillämplig på den som bedriver tillslåndspliktig verksamhel enligtförslaget till fondkommissionslag. Detta innebär att de generella förfogandeavlalsom lillämpas av fondkommissionärer med Slöd av 2 § förfogandelagen också kananvändas av värdepappersförmedlare då dessa kommer atl stå underbankinspektionens lillsyn. Invikshuvudsakliga motiv lill alt formulären inte skall fastställas av bankinspektionenär i huvudsak följande. Förfogandenenligt förfogandelagen skall ske skriftligen. Sådana förfoganden kan vara meringripande än aktielån och någol krav på all bankinspeklionen skall fastställasärskilda avtalsformulär för sådan verksamhet har inle uppslällls. Motivethärtill är hell enkelt all man inle har funnit att något behov föreligger. Kommitiénhar inle i förslagel förebringat någol sådant särskilt behov. Ur samhälletssynpunkt måsle det vara viktigare atl konlroll sker av den som driver verksamheleni fråga vilkel kommer att ske genom bankinspektionens lillsyn. Ettavtalsformulär kan inte heUer bota den fråga som är av störst betydelse för atlskydda aklieutlånare vid aklielånen, nämligen att erforderlig säkerhel slälls. Kravenpå vissl formulär skall enligt kommittén gälla i samband med all näringsidkarelånar aktier. Kommilléns ullalanden om vem som är näringsidkare är någoloklart då man dels hänvisar till konsumentlagstiftningens begrepp (betänkandetdel 2 s 87 my), dels hänvisar till bokföringslagens bestämmelser (betänkandetdel 2 s 354 x). 2.5 Avräkningsnota Prop. Värdepappersmarknadskommitténhar inte ansett del meningsfuUt atl räkna upp alla de olika finansiellainstrument som förekommer på marknaden. "Nya instrumenl introducerasständigt och en sådan uppräkning skulle snabbt bli föråldrad". Kommilténhar därför valt all ge de värdepapper som omfattas av förslagel en allmänbeskrivning. I konsekvens med detta synsätt stadgas i 1 § förslag lill lag ombörs- och clearingverksamhet följande: "Denna lag innehåller bestämmelserom börs- och clearingverksamhet som avser fondpapper och andra finansiella instrumenl".Motsvarande paragraf finns intagen i 1§ förslag lill lag om handel medfondpapper och andra finansiella instrument. Det kan därför ifrågasättas om kommillénsförfattningsförslag till lag om ändring i taxeringslagen 39 § 9 p bör kvarstå isin nuvarande ulformning vad gäller de uppgifter en anmaning kan avse. Enligt43 § fondkommissionslagen finns inte motsvarande begränsning för de fall vidvilka fondkommissionär är skyldig atl upprätta avräkningsnota. i 43 § sladgas "vid köp, försäljning eller byte av fondpapper eller andra finansiella inslrumentskall avräkningsnota upprättas som avtal därom slutits ". Taxeringslagenbör därför ändras till följande såvitt gäller vad uppgif-lern skall avse i 39 §9 p. "Sådana uppgifter som enligt 45 § fondkommissionslagen skall las ini avräkningsnota och som skall upprättas enligt 43 § samma lag". föreslagna 43 § fondkommissionslagen anges skyldigheten all upprätta avräkningsnota.Denna skyldighel bör anpassas lill rådande förhållanden. Det måste såledesvara möjligl att för ullandsrelalerade aftarer upprätta nota först nästkommandebankdag, eftersom sådana affärer kan ske "hur sent som helst" pådygnet. Vidare bör det vara möjligt att ersätta notan med meddelande i annanform. SAX, liksom i andra system, finns således möjlighet all bekräftaavslut på annat sätt än genom svarsno-la. Det bör också för depåkunder vara möjliglall komma överens om att en registrering i depån skall ersätta en avräkningsnota.Nota bör således kunna ersättas av meddelande eller registrering i annan formförutsatt atl mottagaren godtagit denna form eller atl mottagaren på elt mednotan likvärdigt sätt får besked om affären. Detkan konstaleras all kommilléns förslag leder lill alt del inle krävs alt avräkningsnotaupprättas vid affärer mellan personer som inte är auktoriserade. Del är oklartom della varit avsiklen. Kammarrättförefaller vara en lämplig fullföljdsinslans för bankinspeklio- nens beslul enligt dennalag. 2.6.2 () Prop. NOanförde redan i remissyttrande över optionsulredningens betänkande ° argumentmot att införa positionsbegränsningsregler. NO ser därför positivt på allkommittén kommer till slutsatsen alt sådana regler inte bör införas. Det synesdock rimligt att införa en sådan regel om hur standardiserade optioner ochterminer skall vara konstruerade som kommittén föreslår i syfle all molverka prismanipulalioner. Kommitténdiskuterar i avsnillen 8.4.8 och 8.4.9 behovel av all i lag slälla krav påpositions- och lösenlimiler. Kommilléns slutsats blir atl detta inte kan ansesbefogat mol bakgrund dels av att det föreslås krav på hur derivaliva instrumenlskall vara konstruerade, dels kontrollsvårigheterna rörande sådana limiter. Syftelatt via positionsbegränsningar minska riskerna i handeln anser kommitién uppnår genom säkerhelssysle-mel. Föreningarna har inga invändningar mol kommillénsförslag. I det fall behov av positions- eller lösenlimiter uppkommer är det densom tillhandahåller marknadsplats eller clearing som är bäsl skickad att sällaupp regler för della. Kommitiénföreslår att bankinspektionen skall övervaka efterlevnaden av bestämmelsernarörande handel i fondpapper och andra finansiella instrumenl. Sålunda föreslåsatt samtliga institut som medverkar i handel i dessa inslrument, vare sig de ärauktoriserade av bankinspeklionen eller ej, skall omfallas av de föreslagnareglerna. Föreningarna, som tillstyrker förslaget, anser att en utvidgning avden kontrollerbara kretsen som deltar i handeln med fondpapper och andrafinansiella instrument är nödvändig bl.a. med lanke på allmänhetens förtroendeför värdepappersmarknaden som sådan. Del vore olyckligt om olika aktörer kundeagera olika p. g. a. all de verkar ulifrån skilda spelregler. Iavsnitt 8.4.11 diskuteras handeln i råvaru- och valutaderivat, varvid kommitténföreslår alt de särskilda bestämmelserna om handel med derivat skall omfattaäven sådana derivat. Föreningarna delar kommitténs . uppfattning att deföreslagna reglerna för derivat även bör vara tillämpliga för handel i råvaru-och valuladerival. Då det emellertid är ofrånkomligt atl del finns en kopplingmellan handel i derivat och handel i underliggande värden, anser föreningarnaall de som bereds möjlighet att handla i derivaliva instrument även bör beredasmöjlighet att handla i del underiiggande värdel. Underiiggandevärde (11 §) Iparagrafen anges vissa krav på del underliggande värdel för all handel skall få ske i optioner och terminer i detta värde. Syflel härmed sägs vara all molverka värdestegring på derivatinstrument genom atl på otillbörligt sätt påverka värdet på del underiiggande värdel saml att främja en tillför- 239 Syflelkan också vara all motverka värdeminskningar Prop. 1990/91: 142 på derivalinslrument.Det finns ju alllid två parter med, i princip, rakl Bilaga 3 motsattaintressen. Bestämmelsen bör ändras till "att motverka möjlighelerna allskapa en värdeförändring på standardiserade optioner" etc. 3 Fondkommissionärer och andra aktörer påvärdepappersmarknaden 3.1 Tillståndsfrågor m. m. Hovrättentillstyrker atl de med lagförslagel avsedda verksamheterna underkastas eltgemensamt auklorisationsförfarande och instämmer i atl bankinspeklionen är dellämpligaste organet atl omhänderha såväl tillståndsprövningen som liUsynsfunklionenenligt lagen. Hovrätten instämmer vidare i all bankinspektionens beslut enligtfondkommissionslagen bör överklagas till kammarrätt. Isjätte börsdireklivet stipuleras all den som ansöker om tillstånd atl bedrivabl. a. fondkommissionsverksamhel har rätt lill ett motiverat beslut omtillstånd beviljats eller ej från det all en komplett ansökangjorts. Vidare anges att i den mån ingel beslut ges skaU detanses som om ansökan lämnats utan bifall. Hovrätten anser alt regeln har eltklart berättigande även inom svensk lagstiftning och föreslår all enbestämmelse av detta slag las in i fondkommisions-lagen. Därvid bör även angesall del formlösa avslagsbeslulet går atl överklaga till domstol. VMKföreslår all föruiom fondkommissionsrörelse även yllerligare fem lyper avfinansiella tjänster skall vara föremål för tillsiåndsplikt. Förslagel är enanpassning lill regler som föreslås gälla inom EG. Förslagel får till följd atlde flesta som bedriver någon form av finansiell verksamhel och som riktar sigmot eller har betydelse för allmänheten kommer att regleras på ell enhetligtsätt. Bankinspeklionen lillslyrker atl förslagen genomförs ulom såvitl avserskyldigheten för banker och fondkommissionsbolag all söka tillstånd församtliga typer av verksamheter. Förslagetmedför en betydande arbetsinsats från bankinspektionens sida. ärofrånkomligt men den arbetsinsatsen bör kunna minskas genom elt par enklaförändringar av förslaget. EnligtEG-förslagel krävs inle särskild auktorisation för bank som bedri ver investeringsverksamhet och vars banktillslånd omfattar ifrågavarande verksamhet. För en bank torde emissionsförmedlarrörelse, marknadsga- 240 rantrörelse, fondpappersförvaltarrörelse, placeringsrådgivarrörelse och Prop. värdepappersförmedlarrörelsekunna anses utgöra en normal del av en Bilaga 3 För alluppfylla de normer som föreslås gälla inom EG synes del varatillräckligt att i bankrörelselagen ange att dessa typer av verksamhet omfattas av bankoktrojen.Därigenom kan en hel del onödig Ävenför elt aktiebolag som beviljats fondkommissionstillstånd bör presumtionen varaall bolaget har kapacitet all fullgöra nämnda uppgifter. I fondkommissionslagenbör därför införas en bestämmelse där del slås fasl all även dessa verksamheteromfallas av fondkommissionslillslåndel. Bankinspeklionenfinner del vara angelägel att här förordade förändringar genomförs. Varjemöjlighet lill förenkling av regelsyslemet bör tas till vara under förutsättningall kraven på säkerhel och sundhet inte eftersatts. VMK:sförslag innehåller regler om minimikapital för bolag som önskar bedriva vissafinansiella verksamheter. För fondkommissionär, marknadsgaranter ochemissionsförmedlare föreslås elt akliekapital på och för övriga tillståndsplikligaverksamheter under förutsättning all bolagen inte handlar i egen portfölj minst500000 kr. Inspektionen anser all de föreslagna nivåerna är för låga. Del är avvikl all bolag som etablerar sig på marknaden i krafl av ett tillstånd frånbankinspektionen har goda förutsättningar för att bedriva verksamhelenvaraktigt.