prop · GE03149 · 1990-12-31 00:00:00 — Den ökade regionala programproduklionen ställer liksomslereosändningarna i lokalradion och lelevisionen större krav på|)rogram-överföringsresurserna samt ökade kvalitetskrav. Samtidigl måsle omfattandeåterinvesteringar göras med digital teknik uniler den kommande Tioårsperioden.Inledningsvis utökas överföringskapaciteten mellan och samlmellan och . Därefter akiuali.seras uniler periodenförbindelser mol Göleborg (via ), och . Vidare haråtgärder planerats inom femårsperioden för atl öka flexibiliteten iprogramförbindelsenätet. Verksamheten med överföringar från temporära[)roduklionsplatser (OB) kan utvecklas och effektiviseras ytterligare. Alttillämpa satellitteknik ger många fördelar. Två transportabla jordsiationerför överföring via salellit har anskaffats och yllerligare anskaffning föröverföring via satellit planeras . Älgärder för all ökaanlalel förberedda inmalningspunkler i det fasla rundradiolänknälel liksom möjlighelernalill fjärrstyrning genomförs . Vidare behöver förslitenutrustning för OB- verksamhelen ersällas med ny utrustning och det mobilasystemet för ljudprograminsamling (HT) behöver kompletteras med yllerligarelerminaler. Utbyggnaden av programförbindelser och OB-ulrustning beräknas Pi'Op. 1990/91:149kosta 21,0 milj. kr. Återinvesteringar kräver 42,1 milj. kr. En genomgripande ombyggnad och modernisering avKaknäsanlägg-ningen slutförs . Den regionalarundradiocentralsfunktio-nen kräver också modernisering och anpa.ssning tillden digitala miljön och del ökade behovet av fjärrkontroll. Även de sexradiodriftcenlraler-na, varifrån bl.a. huvuddelen av alla rundradioanläggningarövervakas, behöver moderniseras. Installationen av ell nytt övervaknings- ochstyrsystem pågår uniler hela femårsperioden. krävs 3,1 milj. kr. för utbyggnad och 3,2milj. Moderniseringen avser Kaknäsanläggningen samlregionala rundradiocentraler. Planeringen för rundradions försvarsberedskap omfaltar förfemårsperioden utbyggnad av krigsskyddsanordningar vid radiostationer,åtgärder för lokalradioverksamheten i krig, modernisering och komplettering avkrigsuppehållsplatserna för rundradiocenlraler och radiodriftcenlraler samlanskaffning och ålerinveslering av transportabla radiolänkar och ,FM-sändare och TV-sändare. behövs 4,5 milj. kr. För verksamhetsåret I9')0 har tillilelais 288,6milj.kr. av avgiftsmedel för programdislribulion och programinsamling. har 310,4 milj, kr. har samtidigtfått möjlighet att föra 5,0 milj. kr. såsom tillgodohavanderesp, skuld. har i de lidigare nämnda skrivelserna den 31augusti och begärt alt regeringen skall jämka meilelsanvisningenför så alt den exkl, mervärdeskatt u|>pgår lill 325,8 milj, kr, ochatt verket övergångsvis skall få omfördela medlen för investeringar ochdriftskostnader. Uniler var drifttiden för TM-näten drygl 32 800timmar. Ökningen från föregående år var drygl . Drifttiden förTV-näicii, inkl. lestbildssändning, var knappt 9 900 limmar, vilkelinnebär en ökning med , Avbrollsslalisliken för rundradions distributionsnät visaralt anlalel fel och störningar totalt sett har minskal under senare år.Förhällringen är i huvudsak resultat av pågående återinvesteringar isändarnätel. För beräknas driftskostnaderna uppgåtill sammanlagt 332,8 milj. kr. Beräkningen utgårfrån den justerade medelsnivå för som i särskild skrivelsebegärt atl regeringen skall fastställa. I jämförelse med denna nivå beräknasen volymökning om motsvarande normal expansion. Intäkterna för mobilsökning har alltsedan budgetåret1979/80 varil en av utgångspunkterna vid fastställandet av televerkelsmedelstilldelning. Personsökningstjänsten MBS enligt äldre specifikation,vilken sänts över FM 2-sändarna, läggs ned /92, Detta medföretl årligt intäktsbortfall av 3,8 milj, kr. Eftersom Riksradio lillföljd av mobilsökningen över FM 2- nätet utan kostnad kunnal utvidga sinverksamhet med natlsändningar i P2 behövs 1,1 milj. kr. av del nämnda beloppetför alt fortsätta med natlsändningarna. och föreslåratt finansieringen i detta fall sker med de medel som frigörs genomnedläggningen av långvågssändare. Merkostnaden reduceras därmed till2,7 milj. kr. Dessa merkostnader har medräknats i det nämnda totalbeloppet, 8.5.6 Kompensation för kostnadsutvecklingen Medel till leleverkels TV-avgifisfinaniserade verksamhetanvisas och utbetalas i ett prognostiserat prisläge för budgetåret i fräga.Kosinadskom-pensalionen har i jämförelse med den faktiska kostnadsutvecklingenunder senare år varit jämförelsevis låg, vilkel hänger samman med svårigheternaatt bedöma den långt i förväg. Denna urholkning innebär att inte påett nöjaktigt säll kan fullgöra sitt uppdrag. anser all en annan princip förkoslnadskompensalion, .som är bättre anpassad till den reellakostnadsutvecklingen, måste införas. En indexanknulen kompensation av den lypsom får, bör enligt verket användas för de medel somverket disponerar. Mol denna bakgrund har leleverkel inle räknal upp debegärda medlen lill kostnadsnivå. 1. förslag till förlängning av utbyggnads])lanenför televisions- och ljudradioanläggningar godkänns, 2.leleverkel föruppförande av televisions- och ljudradioanläggningar för distribution avSveriges Radios program för verksamhetsåret l''92 anvisas invesleringsmedel om148,8 milj, kr, Härlill kommer koslnader för mervärdeskalt, 3.leleverkel föruppförande av televisions- och ljudradioanläggningar för ilisiribulion av SverigesRadios program för verksamhetsåret I9')3 beviljas elt beställningsbemyndigandeom 30 milj, kr,, 4.leleverkel gesräll atl vid behov få utnyttja upp lill 10 milj. kr. 1990/91:149nästkommande verksamhetsårs medgivna förbrukning av investeringsmedel för allavbalansera det löpande årets förbrukning saml räu alt intill 10 milj, kr, fåutnyttja under etl verksamhetsår icke ianspråklagna invesleringsmedel under delnästkommande verksamhetsåret, 5.för televerketsandel i rundradiorörelsens driftskostnader under verksam få la ianspråk elt belopp om 332,8 milj. kr. Härtill kommer kostnader förmervärdeskatt, 6.televerket gesrätt au vid behov få ulnyttja upp lill 5 milj. kr. av nästkommandeverksamhetsårs medgivna förbrukning av driftsmedel för all avbalansera dellöpande årets förbrukning samt rält att inlill 5 milj. kr. få utnyttja underetl verksamhetsår icke ianspråklagna driftsmedel under del nästkommandeverksamhetsåret, 7.principen förkoslnadskompensalion för investerings- och drifts-medel förändras i enlighelmed förslag. har ansvaret för rundradiorörelsensfinansiella samordning. Ansvaret omfallar tre huvudområden, nämligen ansvaretför förvallningen av TV-avgiftsmedel, ansvaret för bedömningen av rundradiorörelsenskostnads- och iniäklsulveckling samt ansvaret för bedömningen avavgiftsullageis storlek . Moderbolaget menar att del finansiella samordningsansvaretbegränsas av alt riksgäldskonU)ret, enligt avtalet mellan staten och , är den enda accepterade kreditgivaren resp. likviditetsplacerarenav medlen på rundradiokontol. Man anser alt ett fullständigt finansielltansvar med fri placeringsrätl av Tillfällig överskottslikviditet inte hadebegränsat avkaslningsmöjligheterna på det sätt som skedde , fattar beslul om medelstilldelningentill och om en kostnadskompensation enligt SR-index,som är elt kombinerat pris- och löneindex som beräknarvarje månad. redovisar utvecklingen av SR-index fr.o.m,/85 jämfört med koncernens interna kostnadsutveckling ochkonsu-meniprisföränilringarna (KPI) . ökade koncernens inlerna kostnader , Skillnaden(1,2 %-enheler) motsvarar en urholkning av lillgäng-Tiga medel med 35 milj. kr,och beror huvudsakligen på stigande kostnader för löner och programinköp somföljt av den skärpia konkurrensen. Den allt mer konkurrensprägladeutvecklingen på medieområdet kommer enligt moderbolaget sannolikt all pressaupp priserna ytterligare. En prognos för tyder på en differens pånärmare , vilkel skulle motsvara 65 milj. kr. Ökningen av KPI haruniler senare år varit lägre än för SR-index, men beräknar atlKPI kommer all öka mer än SR-index , 14 1990/91. Riksdagenfållar också beslul om TV-avgificns sloriek. Avgiften är Prop.1990/91:149 Radio-koncernens huvudsakliga finansieringskälla. Den Ijuli 1990 höjdes avgiften med . , Inläkierna bestämsav nivån på avgiften och antalet belalare. TV-avgiften har ökat med . i fast penningvärde sedanår 1985, Del motsvarar en genomsniulig årlig ökning meil , prisnivå.Ökningen har varit för låg för alt helt täcka rundradiorörelsens kostnader. Del sammanlagda anialcl TV-mottagare kan uppskattas lill 3650 300. Av des,sa slår hushållen för 3 450 000 medan enskilda firmor,offentliga myndigheter och övriga juridiska personer står för återstoden,Anlalel registrerade TV-avgifter hos RIKAB uppgick lill knappi 3 330 000 iapril 1990, huvudmål är all uppnå 3,40 miljoner motlagaravgifter. Av myckelslor belydelse för all minska avgifisskolket är RlKAB:s möjligheter atlsamköra olika typer av befolknings- och företagsregister med register överTV-innehavare. På rundradiokontol redovisas rundradions samlade koslnaderoch in-läkler. Resultatet i rörelsen har varit posilivt sedan budgetåret1986/87, med undanlag för /88. Trots detta har saldot i rundradiokontolvaril negativt unilcr hela perioden. Del är ett kraftigt underskott /86 som ännu inle återhämtats. budgetproposition varmålsättningen för de närmasle årens ulveckling av TV-avgiflen all saldot irundradiokontot skulle vara positivt . Saldot kommer dock alt varanegativt (- 104,3 milj. viil en beräknad förändring av SR-index på ochmed 3,30 miljoner TV-avgifls-betalare. kommer rundradiokontol, vid en inflaiionsnivå(och därmed sammanhängande SR-index) på , inte ens med 3,40 miljoneravgiflsbetalare alt visa positivt resultat meil nuvaranile TV-avgifl. gör bedömningen au en höjning av'TV-avgiflen med . (till I .) torde vara nödvändigför all nollställa rundiadiokoniol. Detta under förulsällning atl inflationenblir högst samlidigt som antalet avgiflsbetalare är 3,.31) miljoner, ellerall inflationen blir och antalet avgiflsbetalare 3,33 miljoner. Del sammanlagda resursbehovet för perioden 19921995 harovan beräknals lill 785 milj. kr., vilkel molsvarar elt medelstillskoll förSveriges på 262 milj. kr, . Del betyder all TV-avgiftenbehöver höjas med . , Tillsammans med den föreslagna höjningen [)å144 kr. , skulle TV-avgiften därmed komma alt uppgå lill knappi I 400kr. Härulöver kommer all rik.sdagens beslut om mervärdeskalt(prop. 1989/90:11 1, SkU 31, rskr. 357) avseende televerketsrundradioverk.sam-hei kommer att medföra ett ökat medelsbehov från leleverkelssida. Om della skall läckas av rundradiokontol kommer även inläkierna all behövaökas. 8.7 Föredragandens överväganden Prop. Mina förslag om medelsanvisning lill Railio ABlar sin utgångspunkt i vad jag lidigare har anförl om finansiering avrundradioverksamhelen (se avsnitl 6.3). Förslagen innebär dels en uppskrivningav den medelsram som koncernen tilldelats , dels ett resurstillskott om150 milj.kr. bör sammanlaget för anvi.sas 3210,5milj.kr. prisläge för koncernens drifts-, investerings-ochkapitalkostnader. Byggnadsinvesteringarna enligt den investeringsplan somredovisades proposition (s. 91) beräknas för inle innebäranågra nya investeringskostnader. Merkoslnader för railio- och 'TV-husel i Örebromedför dock en utgift för om ca 3,3 milj.kr. Jag har vid minmedelsberäkning tagit hänsyn till byggkostnadsutfallet under tidigare år.Sammanlagt har jag räknal med 51,1 milj.kr. i kapitalkostnader för år 1992.Inför den nya avlals|)erioden bör , som jag tidigare nämnt, angehur en övergång kan ske lill en modell för medelsberäkningar därkapilalko.sinader inte behöver sänedovisas. har i samband med beslul om Tilläggsbudget II (prop. 1987/88:125 bil, 5, KrU 23,rskr. 287) bemyndigat regeringen att ställa särskilda medel till förfogande för utbildningsradions programverksamhet i samband medsärskilt angelägen fortbildning av skolans personal. Med slöd av bemyndigandettilldelade regeringen uniler av allmänna medel 2,5 milj,kr. Radiotjänst i () har för åren I9')0 och1991, utöver ordinarie medelstilldelning, anvisats 3,8 resp 4,0 milj,kr, försärskilda insatser i syfle aU öka anlalel TV-avgifler (prop. 1989/90:25 bil.7, KrU II, rskr, 82), inriktadesdessa in.satscr mot juridiska personer. är målgruppen .sådanakategorier av hushåll ilär avgifisskolket erfarenhetsmässigt är störst. RIKABhar i en delrapport redovisal atl marknadsföringsåtgärderna under år 1990resulterat i en årlig intäkisökning med ca 4,6 milj.kr. Slutlig redovisningskall lämnas till regeringen före . Jag har lidigare anfön (prop. 1988/89:129, KrU 21, rskr.311) all medelstilldelningen lill RIKAB, i avvaktan på atl verksamhelen skallstabiliseras, bör redovisas särskilt. Enligt min mening har verksamheten nufunnit sina former. Del är naturligt att Radio-företagen, som genomilotterbolagel RIKAB anförtrolls ansvaret för uppbörd och kontroll av 'TV-avgifter,i fortsättningen också får ansvara för hur myckel resurser som bör avdelas fördenna verksamhel. Bedömningen av vilka insai.ser som forlsätlningsvis börgöras för atl komma lill rätta med dem som skolkar från TV-avgift görs enligtmin mening bäst inom Radio-företagen. I-ör 1992 bör därförmedelstilldelningen lill inle innefatta någon särskild medelsanvisning för Prop. 1990/91:149 RIKAB. Den ökade frihelen i della avseende bör dock för regeringensoch inft)rmalion paras med en fortsalt redovisning av RIKABsmedelsanvändning. Jag ulgår från att insatser för alt öka anlalelTV-avgiftsbetalare och uppnådda resultat därvid kommer atl bli belysta. Omdenna ordning skulle visa sig vara mindre ändamålsenlig anser jag att andrasiyrmodcller bör prövas. Moderbolaget har enligt regeringens anvisningar redovisaten verk-samhets|)lan för perioden 19911995 för Radio-koncernensförsvarsberedskap. Planen följer de rikllinjer som angavs i den proposition omsäkerhelspoliliken och loialförsvarel (prop. 1981/82: 102 bil. 7, TöU 18, rskr.374) som, vad beträffar Radio-koncernens verksamhel, antogs avriksdagen och som allljäml gäller (jfr prop, 1986/87: 95 bil. 7, FoUII, rskr. 310), I medelsbeiäkningarnaför ilen avgiflsfinansierade radio- och TV-verksamhclen har hänsyn lagils lillkostnader för beredskapsålgärder, Vid min medelsberäkning för radionämndens verksamhet /92 har jag som tidigare tagit hänsyn till kända löneökningaroch lill prisutvecklingen. Tör all radionämnden skall kunna fullgöra sin nya u|)pgiftall granska reklam-TV-företagels sändningar bör som jag redovisat i det föregående(.se avsnitt 4.10) nämnden få ökade medel, lör del försia bördärför radionämnden erhålla elt medelstillskoll för löner och vissaförvallningskoslnailer om , varav 80 000 är avsedda förengång.sänilamål. Meilelsanvisningen för /92 bör uppgå lill . Därav ulgör medlen fiir löne- och arvoileskostnåder hiigsl . och medlen för lokalkostnader . De nya reglerna för mervärdeskatt innebär bl.a. alticletjänsici skall vara skattepliktiga, vilket medför ökade kostnader förleleverkel för utsändning m.m, av program. Regeringen föreslårnu på Tilläggsbudget II förinnevarande budgetår all till följd av delta bör tilldelasytterligare medel. Mina förslag i det följande utgår från all riksdagenbifaller dessa förslag. De riktlinjer jag lidigare redogjort för gällande nyfinansieringsordning för |)rograminsamling och utsändning (se avsnilt 7.2)innebär att blir det sisla årel för vilkel behöver fallabeslut om medelstilldelning lill och ta slällning till en femårigplan för investeringar i rundradioanläggningar. Jag förutsätter emellertid atlinvesteringsverksamheten kommer att ft)rlsälia efter i huvud.sak de rikllinjersom tidigare slälll sig bakom. lör har jag beräknat investeringsnivån till 187,4 milj.kr. i Prop.1990/91:149 beräknade prisnivå. Jag har därvid tagit hänsyn lill densänkning av mervärdeskatten som sker fr.o.m. , har medgivits ettbeställningsbemyndigande om 30 milj.kr. avseende investeringsändamål saml atlsom skuld resp. tillgodohavande föra högst 10 milj.kr, av invesieringsmedlenmellan det verk.sam helsår som medelsanvisningen avser och del därpå följandeåret. På Tilläggsbudget II föreslåsdenna s.k. sluss få uppgå till 11 milj.kr. De riktlinjer jag har redovisat angående nyfinansieringsordning för ut-sänilning m.m. av Radio-företagensprogram gör alt bemyndiganden med räckvidd ulgång ter sig mindreändamålsenliga. Jag utgår emellertid från atl det går finna övergångslösningarför behoven av all kunna göra långsiktiga beställningar av utruslning m.m,eller alt i kostnadsutjämnande syfte föra medel mellan verksamhetsår. De övcrgångsli')sningar som behöver övervägas för del fallall den nya finansieringsordningen iräder i kraft under ärav ell annal slag. Till dessa avser jag att återkomma proposilion. Vid mina beräkningar av medel för för televerketsdriftskostnader har jag, när det gäller programinsamling och utsändning lagilhänsyn till tidigare beslut angående åtgärder för bällreregional-TV-läckning m.m. (jfr. 1986/87:100 bil. 10, KrUII, rskr 197).Jag har även räknal med en viss volymökning samt all mervärde-skalten sänksfr.o.m. Jag har inget atl erinra mol planerna au lägga nedMotala långvågssändare. Bortfallet av intäkter från mobilsökningstjänsleninnebär all 2,7 milj. kr. får täckas på annal .sätt än genom ökadmedelstilldelning. För övrigt erinrar jag om den princip som gälltför täckning av kostnader vid förändringar initierade av ettSveriges Radio-förelag. Sammanlaget bör medelsanvisningen för leleverkelsdriflskosinadcr för uppgå till 416,4 milj.kr. Vad jag tiiligaie har anförl om övergångsregler ochbehovel av all i koslnadsuljämnande syfte kunna föra medel mellan verksamhetsårgäller även för ilriftsmedlen. I .samband rneil mina förslag på Trlläggsbudgel 11 (prop.1990/91:125 bil. 6) har jag redovisat att leleverkel numera tillämpar nyabudgelerings- och redovisningsprinciper som påverkar fördelningen mellandrifts- och invesleringsmedel. Detta innebär atl de medelsanvi.s-ningarav.seende som jag redovisat inte kommer atl vara rällvisande.Eftersom kommer atl bli del sisla året med hillillsvarande ordning förmedelsanvisning och i avvaktan på alt nya budgeterings- ochredovisningsprinciper stabiliseras bör regeringen senast utgångpröva om medelsanvändningen kan anses ha varil förenlig med utgångspunkternaför mina beräkningar. I konsekvens härmed bör regeringen ges räll allomfördela de för anvi-,sade medlen för investerings- ochdriftskostnader. Mina förslag till medelstilldelning för den meilTV-avgifler finansierade radio- och TV-verksamhelen för SverigesRadiokoncernens och del saml för /92 för radionämndensdel framgår av följande sammanställning. Beloppen anges i milj.kr. Prop, 1990/91:149 1990/91 1991 Förslag /92 1992 SverigesRadio Investerings- och driftskostnader 164,25 7 310,45 H I87,4« 416,4" I l'risläge l')8« -!Trisläge l'W) ' IVisläye IWKW) ■*Prisläge l'W')/'H) 5l'risläi;e <1'rislägi; IW2 'Yllerliyare \l.5 milj.kr. föreslås på lilläjysbudgcl II >*Yneriigare 7«,.5 milj.kr. föreslås på lilläiiysbudyet II I prof). 1985/86: 99 om Railios verksamhel mm.redovi.sade jag som min uppfattning all en successiv återuppbyggnad avladiofon-den, dvs. den ilåvarande motsvarigheten till det nuvaranderundrailio-koniot, vore lämplig. Vid ulgången av december varunderskol-lel på kontot ca 112 milj.kr. De faktorer som är avgörande för behållningen pårundradiokontol är dels storleken på kompensationsindex, delsantalet TV-avgiftsbctalare, vilket vid slutet av var ca 3 310 000, 1sammanhanget kan nämnas all en ökning av index med 1 |)roccnienhci molsvarar irunda lal en merkostnad för rundradiokontol på 30 milj,kr, l-or innebäräven mina förslag om lilläggsmedel på Tilläggsbudget II, bl.a, med anledning av all teletjänster blivitmervärdeskatiepliki-iga, en ökad belastning på rundradiokontol. Vid minabedömingar av TV-avgifisulvecklingen under ilc närmaste Prop. 1900/01:149 årenhar jag utgått från möjlighelen av all en rcklarn-TV-kanal kan komma all betalaen konccssionsavgift lill staten, vilkci skulle resultera i en intäkt tillrundradiokonlot. Jag har också arbeial med förutsättningen all Radioskompcn.saiionsinilcx, vilkel ai konstruerat för alt återspeglakostnadsutvecklingen för verk.samhel, uniler åren 1991 och 1992inle överstiger 7 resp, . Därutöver har jag haft som riktmärke allunderskoiiel på rundradiokontol successivi bör kunna arbetas in uniler denärmaste åren. Sedan underskoiiel hämtats in bör justeringarna av 'TV-avgiftenuniler en period kunna bli lägre än de ärliga förändringarna av Radioskompensationsindcx. 1 likhel med vad jag har anförl om anpassning avavtalsperioderna lill verksamhetsår bör även tidpunkterna förjustering av TV-avgiflsnivån ändras från lill den I januari.Som en övergångslösning bör nu la slällning lill Ivå ändringar av'TV-avgiftsnivån för all läcka ökade kostnader till följd av indexulvecklingenoch för all minska underskoiiel på rundradiokontol. Jag föreslår därför dels en höjning av TV-avgiften med 72kr. (6,) lill I . fr.o.m. den , dels en höjning med84 kr, (6,) lill . fr.o.m. den |9i)2. Avgiften fören Iremånadersperiod blir därmed . resp. 330 ki-. lör närvarande äravgiften I . per år- eller , för irc månader, Mina Rirslag rörande TV-avgiften föruTsälicr atl lagen(1989:41) om TV-avgifl ändras, lorslag härtill har upprällals inomutbildningsdeparlemenlel Uigförslagel rör i och för sig elt sådant ämne som avses i8 kap. 18 S andra slyckel regeringsformen. Enligt min meningar emellertidlagändringen av sådan beskaffenhet atl lagråilets yllrande inte behöver inhämlas. 9Specialmotivering till lagförslagen i avsnitt pop 1990/91:149 9.1 Förslaget till lag om ändring i radiolagen (1966:755) Som har nämnts tidigare (se avsnitl 4.1.1) har del pågrund av lagrrådels synpunkler i lagtekniskt hänseende vara att föredraalt direkt i radiolagen reglera vad som bör gälla om annonsiiden i lelevisionenframför att utforma en särskild lag om detta. Propositionsförslaget innebärdärför all radiolagen tillförs eu anlal paragrafer (8-16 §§). Dessa bestämmelserkommer enbarl alt ha belydelse för del reklamfinansierade TV-förelaget. föregås ingen paragraf i radiolagen av någon rubrik.Del nya avsnittet bör föregås av rubriken . På grund härav är del motiverat att rubrikeräven sätts in före vissa andra paragrafer. I denna lag förslås med radiosändning: ljud, bildeller annal meddelande som sändsmed hjälp av elektromagnetiska vågor vilkas frekvenser är lägre än 3 000gigahertz och vilka utbreder sig i rymden utan särskill anordnad ledare, rundradiosändning: radiosändning som är avsedd alt tasemol direki av allmänheten, om sändningen inte är avsedd endast för en slulenkrets, vars medlemmar är förenade genom en påtaglig gemenskap av annat slag änell gemensaml inlresse alt ly.ssna på eller se sändningen, irådsändning: ljud, bild eller annat meddelande som sändsmed hjälp av elektromagnetiska vågor vilka är bundna vid särskilt anordnadledare, sändare: anordning för radiosändning (radiosändare) ellertrådsändning (Irådsändare), mottagare: anordning för mottagning av radiosändning ellerIrådsändning, radioprogram: radiosändnings eller irådsändnings innehåll,om della beslår av annat , ulom angivande av namn eller källa, enkla meddelanden omlid, väderlek, nyheter eller dylikt, reklam: eu radioprogram som är avsell au främja ennäringsidkares avsättning av en vara, en ijänsl eller någon annan nyttighet, annonslid i lelevisionen: sändningstid i lelevisionen sominleds och avslutas av en särskild ljud- och bildsignaiur som markerar all densom sänder under den angivna liden i huvudsak gör della på uppdrag av andra. Definitionerna av reklam och annonslid i lelevisionen ärnya. Vad som förstås med dessa uttryck har utvecklats tidigare (se avsnillen4.2.2 och 4.2.3). Med reklam förslås i delta sammanhang ell visslradioprogram. Som exempel på reklam i radio och TV har nämnls de uppgifter somkan fö- rekomma ianslutning till Utbildningsradios program om hur Prop. 1990/91:149lyssnare och Tittare kan beställa kursböcker och liknande. Även om uppgifter av della slag ingårsom en del i elt längre program, kan själva reklamen ocksåanses utgöra ett särskill radioprogram.