prop · GE03113 · 1990-12-31 00:00:00 — Det kan gälla fall där hans ellerhennes relationer till arbetsgivaren eller arbetsledningen är särskihansträngda och detta antingen är orsaken till eller en följd av konflikten. Detkan också röra sig om fall där arbetstagarens fackliga organisation visarointresse och inte vill engagera sig i konflikten. De här angivna exemplen ärdock inte avsedda att ge en uttömmande exemplifiering av vad som kan utgörasärskilda skäl. Dessa får i stället bedömas från fall till fall medutgångspunkt i de enskilda förhållandena. Närflera arbetstagare eller arbetssökande väcker skadeståndstalan mot sammearbetsgivare och arbetsgivaren menar att skadeståndet skall delas mellan demenligt 25 § andra stycket, skall målen på arbetsgivarens begäran handläggas isamma rättegång. Hartalan väckts vid skilda domstolar, skall handläggningen ske hosarbetsdomstolen, om något av målen hör dit. Annars skall handläggningen skehos den tingsrätt där talan först väcktes eller, om talan väcktes vidskilda tingsrätter, den tingsrätt som arbetsgivaren väljer. Målsom har väckts vid någon annan domstol än den där den gemensammahandläggningen skall ske skall lämnas över dit. Beslut att lämna över mål fårinte överklagas. Harflera väckt talan vid samma domstol, tillämpas 48 §, om målen inteändå handläggs gemensamt med stöd av någon annan lag. Paragrafemamotsvarar 12 § i den nuvarande lagen. Specialmotiveringen till den bestämmelsenfinns i prop. 1979/80:129 s. 24. Handläggningenav ett mål om skadestånd enligt 25 § skall på begäran av arbetsgivaren skjutasupp, i den mån det behövs för att målet skall kunna handläggas gemensamt mednågon annan sådan skadeståndstalan som redan har väckts eller kan komma attväckas. Talan omskadestånd enligt 25 § med anledning av ett beslut om tjänstetillsättning somhar meddelats av en arbetsgivare med offentlig ställning får inte prövas innanbeslutet i fråga om tjänstetillsättningen har vunnit laga kraft. ?a stycke motsvarar 13 § i den nuvarande lagen. Specialmotiveringen tillden bestämmelsen finns i prop. 1979/80:129 s. 27. Andra stycket är nytt ochhar tagits in på förslag av lagrådet. Där anges att en talan om skadeståndenligt 25 § med anledning av ett beslut om tjänstetillsättning som harmeddelats av en arbetsgivare med offentlig ställning inte får prövas innantillsättningsbeslutet vunnit laga kraft. Förslaget innebär att enarbetstagare eller arbetssökande har möjlighet att överklaga arbetsgivarensbeslut till sista instans och därefter föra skadeståndstalan. Beslutet behöverdock inte överklagas för att skadeståndstalan skall få väckas. Väcksskadeståndstalan innan tillsättningsbeslutet har vunnit laga kraft fårhandläggningen av målet skjutas upp. Av55 § framgår att preskriptionstiden för en sådan skadeståndstalan räknas frånden dag då den offentliga arbetsgivarens beslut vann laga kraft. De närmare skälen tillförslaget i denna del framgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 9.9.2). Omnågon för talan med anledning av uppsägning eller avskedande, skall 34 och 35§§,37 §,38 §andrastycketandrameningen, 39 42§§ samt 43 § första stycket andrameningen och andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd tillämpas. Ifråga om någon annan talan än som avses i 53 § skall 64 66 och 68 §§ lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet tillämpas med den skillnaden att dentidsfrist som anges i 66 § första stycket första meningen skall vara tvåmånader. Ensådan skadeståndstalan som avses i 25 § får dock inte väckas senare än åttamånader efter diskrimineringen. När en organisation har försuttit kanden som är eller har varit medlem i organisationen väcka talan inom tvåmånader efter det att åttamånaders-tiden har löpt ut. Ifråga om en skadeståndstalan med anledning av ett beslut om tjänstetillsättningsom har meddelats av en arbetsgivare med offentlig ställning, räknas tidsfristemaenligt 54 § från den dag då beslutet i fråga om tjänstetillsättningen vann lagakraft. Talansom förs av jämställdhetsombudsmannen behandlas som om talan hade förts på egnavägnar av arbetstagaren eller den arbetssökande. 53,54 och 56 §§ motsvarar 14 § i den nuvarande lagen. Specialmotiveringen till denu gällande bestämmelserna finns i prop. 1979/80:129 s. 27 samt i prop.1984/85:60 5.9. Denföreslagna bestämmelsen i 55 # är ny. Den innehåller en preskriptionsbestämmelsesom skall tillämpas när ett beslut om tjänstetillsättning, som har fattats aven arbetsgivare med offentlig ställning, är föremål för en sådanskadeståndstalan som avses i 25 §. Bestämmelseninnebär att preskriptionstiden för en tvisteförhandling och för väckande av entalan enligt 54 § skall räknas från den dag då beslutet om tjänstetillsättningenvann laga kraft. De närmare skälen tillförslaget i denna del framgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 9.9.2). 11.2 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Förslagetom ändringar i 9 kap. 20 och 21 §§ sekretesslagen (1980:100, ändrad senast1990:1470) innebär endast att hänvisningarna till den nu gällande lagen ändrastill att avse den nya lagen. har framhållit behövs en övergångsbestämmelse till de Prop.1990/91:113 föreslagna ändringarna. Övergångsbestämmelsen innebär attsekretess skall gälla i mål och ärenden enligt den nuvarande lagen även efterdet att det föreslagna ändringama har trätt i kraft. 11.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:600) om offentliganställning 110 kap. 4 § har gjorts ett ordbyte i anslutning till föreslagen i prop. 1990/91:99om stödet till jordbmket och livsmedelsindustrin i norra , m. m. I11 kap. 3 § har en föråldrad hänvisning till ett upphävt lagmm i brottsbalkenrättats till. Iårets budgetproposition (prop. 1990/91:100, bil. 15) har regeringen, i avvaktanpå en särskild proposition i ämnet, för /92 under angivna mbrikerberäknat följande belopp: m. m. Vitar nu upp dessa frågor. I. m. m. m. m. Från anslaget betalas kostnader för jämställdhetsombudsmannen (JämO) medkansli och för jämställdhetsnämnden. JämOsuppgifter och organisation framgår av lagen (1979:1118) om jämställdhet mellankvinnor och män i arbetslivet (jämställdhetslagen) och av förordningen(1988:128) med instmktion för jämställdhetsombudsmannen. Antaletdiskrimineringsanmälningar har under /90 ökat innan. Av dessa gällde huvuddelen diskriminering vid tjänstetillsättning, några lönediskriminering och lika många övrig diskri minering inklusive sexuella trakasserier. JämO har under detta budgetår 123 inte väckt talan iarbetsdomstolen (AD). Förlikning har träffats i åtta ärenden. Under budgetåretregistrerades 60 ärenden som avsåg brist på aktiva åtgärder mot 177 sädanaärenden budgetåret innan. Skillnaden beror på att antalet anmälningar om könsdiskriminerandeplatsannonsering minskat väsentligt. Under innevarande budgetårhar JämO dels gjort en branschundersökning avseende jämställdhetsarbetet inomSveriges advokatkår, dels påbörjat ett projekt som syftar till att ta framexempel på företag som kan tjäna som förebilder för ett aktivtjämställdhetsarbete. Ett tredje projekt är en studie av jämställdhetsarbetet iSveriges tio största företag. JämO framhåller att om deförslag till ändringar av jämställdhetslagen som presenterats avjämställdhetsutredningen (SOU 1990:41) leder till förändrad lagstiftning ökarmyndighetens resursbehov. har JämO en mycket ansträngdarbetssituation. En eventuell lagändring antas komma att öka kraven påinformationsinsatser och en utvidgning av aktiva framåtsyftande åtgärder.Myndigheten anser sig inte kunna möta ökade krav med befintligapersonalresurser. JämO begär därförförstärkning på handläggarsidan med i första hand medel för två nya tjänster. Vidare yrkar JämOytterligare medel för information, projektarbete, resor, ADB-investeringar,personalutbildning samt att huvudförslaget inte tillämpas. Beräknadändring 1991/92 Föredraganden (däravlönekostnader) Lokalkostnader Jämställdhetsnämndensuppgifter och organisation framgår av lagen (1979:118) om jämställdhet mellankvinnor och män i arbetslivet och av förordningen (1980:416) med instmktion förjämställdhetsnämnden. JämO framhåller attockså nämndens verksamhet kan komma att öka. JämO beräknar nämndens kostnadertill . under /92. Detsammanlagda medelsbehovet för JämO och /92 beräknar vi till . Av detta belopp utgör 5 700000 kr.kostnader för JämO, varav . Förslaget om en nyjämställdhetslag medför ökade arbetsuppgifter för JämObåde vad avser tillsynsansvar och informations- och rådgivnings- Prop. 1990/91:113 verksamhet. Myndigheten bör därför tillföras medel för ytterligare tvåtjänster (+-610000 kr.) samt ökade medel för information (-I- 300000kr. ).Vidare beräknas medel för ökade kostnader för resor, annonsering, kontorsutrustningm. I beräkningen har vidare tagits hänsyn till de faktiska lokalkostnadema.Med hänsyn till de konsekvenser eventuella besparingar skulle få förmyndighetens verksamhet har anslaget beräknats utan tillämpning avhuvudförslaget. Den nya lagstiftningen kommer att kräva såväl en omarbetningsom en ökad produktion av informationsmaterial. En engångsanvisning på 500000kr. beräknas för detta ändamål under anslaget I 2. Särskilda jämställdhetsåtgärder.Även jämställdhetsnämnden förväntas få en ökad arbetsbelastning på gmnd av dennya lagstiftningen. Vi beräknar därför nämndens kostnader till . 1989/90Utgift 13009231 Reservarion 9106301 1990/91 Anslag 12 854000 1991/92Förslag 13 369000 Frånanslaget betalas kostnader för åtgärder som syftar till att främja jämställdhetmellan kvinnor och män. projektverksamhet som bedrivs med stöd av anslaget prövas nya modeller ochmetoder i arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och män. Projekten syftar tillatt ge erfarenheter och kunskaper som dels kan utnyttjas i fortsattverksamhet, dels kan återföras som ett underlag för mer generella förändringari arbetssätt, fördelning av resurser m. m. i myndigheter och organisationer. /90 och har medel beviljats för projekt bl.a.inom områdena skolan, ungdomsorganisationerna, arbetslivet samt projekt föratt motverka våld mot kvinnor. Vidarefördelas under /91 3 milj. kr. för tredje budgetåret i rad tillprojekt för ökad kvinnorepresentation. Denna speciella satsning upphör vidutgången av /91. Inriktningenbör också för /92 vara att genom ett ut vecklings- och förändringsarbele få fram sådana kunskaper och erfarenhe ter som kan ses som strategiska för att främst förbättra kvinnornas villkor i arbetslivet och på andra områden i samhället. Hit hör de speciella insatser för att motverka våld mot kvinnor, som vi redogjort för i avsnitt 8. För projektverksamhet som syftar till att förbättra kvinnors villkor på arbets marknaden m.m. beräknas sammanlagt , varav 5 milj.kr. avser utvecklingsarbete för att motverka våld mot kvinnor. 13 Ärendet till Prop. Medhänvisning till vad som anförts föreslår regeringen 1. attriksdagen antar förslagen till 1.2lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 1.3lagom ändring i lagen(1976:600) om offentlig anställning, 2.att till m. m. för /92 anvisar ettförslagsanslag på , 3.att till Särskildajämställdhetsåtgärder för /92 anvisar ett reservationsanslag på13 . Propositionenslagförslag 1 Förslag till Jämställdhetslag 1§ Denna lag har till ändamål att främja kvinnors och mäns lika rätt i frågaom arbete, anställnings- och andra arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter iarbetet (Jämställdhet i arbetslivet). Lagen siktar till att förbättra främstkvinnomas villkor i arbetslivet. 2§ Arbetsgivare och arbetstagare skall samverka för att jämställdhet iarbetslivet skall uppnås. Deskall särskilt verka för att utjämna och förhindra skillnader i löner och andraanställningsvillkor mellan kvinnor och män som utför arbete som är lika ellersom är att betrakta som likvärdigt. 3§ Arbetsgivaren skall inom ramen för sin verksamhet bedriva ett målinriktatarbete för att aktivt främja jämställdhet i arbetslivet. om arbetsgivarens skyldigheter meddelas i 4 11§§- 4 §Arbetsgivaren skall genomföra sådana åtgärder som med hänsyn till arbetsgivarens resurser och omständigheterna i övrigt kan krävas för att arbetsförhållandena skall lämpa sig för både kvinnor och män. 5 §Arbetsgivaren skall underlätta för både kvinnliga och manliga arbets tagare att förena förvärvsarbete och föräldraskap. 6 § Arbetsgivarenskall verka för att inte någon arbetstagare utsätts för sexuella trakasserier eller för trakasserier på gmnd av en anmälan om könsdiskriminering. Rekrytering m. m. 1§ Arbetsgivaren skall genom utbildning, kompetensutveckling och andra lämpligaåtgärder främja en jämn fördelning mellan kvinnor och män i skilda typer avarbete och inom olika kategorier av arbetstagare. 8§ Arbetsgivaren skall verka föratt lediga anställningar söks av både kvinnor och män. 9§ När det på en arbetsplatsinte råder en i huvudsak jämn fördelning mellan kvinnor och män ien viss typ av arbete eller inom en viss kategori av arbetstagare, skallarbetsgivaren vid nyanställningar särskilt anstränga sig för att få sökande avdet underrepresenterade könet och söka se till att andelen arbetstagare av detkönet efter hand ökar. Första stycket skall dockinte tillämpas, om särskilda skäl talar emot sådana åtgärder eller åtgärdemarimligen inte kan krävas med hänsyn till arbetsgivarens resurser ochomständigheterna i övrigt. 10 §Arbetsgivaren skall upprätta en plan för sitt jämställdhets arbete. Dennaskyldighet gäller dock inte arbetsgivare som vid senaste kalenderårsskiftesysselsatte färre än tio arbetstagare. 11 §En jämställdhetsplan enligt 10 § skall innehålla en översikt över de åtgärder enligt 4 9 §§ som är behövliga på arbetsplatsen och ange vilka av dessa åtgärder som arbetsgivaren avser att påbörja eller genomföra . Enredovisning av hur de planerade åtgärdema har genomförts skall tas in iefterföljande års plan. 12§ I vart och ett av dehänseenden som anges i 411 §§ får andra regler fastställas i kollektivavtalsom har ingåtts eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. 13§ En arbetsgivare som är bundenav ett sådant kollektivavtal som avses i 12 §, får tillämpa avtalet också på enarbetstagare eller arbetssökande som inte är medlem av den avtalsslutandearbetstagarorganisationen men som sysselsätts i ett arbete som avses medavtalet eller söker ett sådant arbete. 14§ Vid bedömningen av vad somenligt 4 11 §§ åligger en arbetsgivare som inte är bunden av kollektivavtalenligt 12 § skall hänsyn tas till kollektivavtal i jämförbara förhållanden. 15§ Med könsdiskriminering avses i denna lag att någon missgynnas under sådanaomständigheter att missgynnandet har ett direkt eller indirekt samband med denmissgynnades könstillhörighet. Könsdiskrimineringär otillåten i den utsträckning som framgår av 16 20§§. Anställning m. m. 16§ Otillåten könsdiskriminering skall anses föreligga, när en arbetsgivarevid anställning eller befordran eller utbildning för befordran utser någonframför någon annan av motsatt kön, fastän den som förbigås har bättre sakliga fömtsättningarför arbetet eller utbildningen. Detta gäller dock inte om arbetsgivaren kanvisa 1. att beslutet inte vare sig direkt eller indirekthar samband med den missgynnades könstillhörighet, 2.att beslutet är ett led isträvanden att främja jämställdhet i arbetslivet, eller 3.att det är berättigat av hänsyntill ett sådant ideellt eller annat särskilt intresse som uppenbarligen intebör vika för intresset av jämställdhet i arbetslivet. 17§ Otillåten könsdiskriminering skall anses föreligga, när arbetsgiva ren vidanställning eller befordran eller utbildning för befordran utser någon framförnågon annan av motsatt kön som har likvärdiga sakliga förutsättningar förarbetet eller utbildningen, om det är sannolikt att syftet med arbetsgivarensbeslut är att missgynna någon på gmnd av hans eller hennes kön. Detta gäller dock inte närförhållandena är sådana som anges i 16§ andra stycket 2 eller 3. 18§ Otillåten könsdiskriminering skall anses föreligga, när en arbetsgivare tillämparlägre lön eller annars sämre anställningsvillkor för en arbetstagare än demsom arbetsgivaren tillämpar för arbetstagare av motsatt kön, när de utförarbete som är lika eller som är att betrakta som likvärdigt på arbetsmarknaden. Dettagäller dock inte, om arbetsgivaren kan visa att de olika anställningsvillkorenberor på skillnader i arbetstagamas sakliga fömtsättningar för arbetet elleratt de i varje fall inte vare sig direkt eller indirekt har samband med arbetstagamaskönstillhörighet. 19§ Otillåten könsdiskriminering skall anses föreligga, när en arbetsgivareleder och fördelar arbetet på ett sådant sätt att en arbetstagare bliruppenbart oförmånligt behandlad i jämförelse med arbetstagare av motsatt kön. -Detta gäller dock inte, om arbetsgivaren kan visa att förhållandena är sådanasom anges i 16 § andra stycket. Uppsägning,omplacering m. m. 20§ Otillåten könsdiskriminering skall anses föreligga, när en arbetsgivaresäger upp ett anställningsavtal, omplacerar, permitterar eller avskedar någoneller genomför en annan jämföriig åtgärd till skada för en arbetstagare av detena könet, om åtgärden direkt eller indirekt har samband med arbetstagarenskönstillhörighet. Detta gäller dockinte när förhållandena är sådana som sägs i 16 § andra stycket 2 eller 3. 21§ En arbetssökande, som inte har anställts eller en arbetstagare som inte harbefordrats eller tagits ut till en utbildning för befordran, har rätt att påbegäran få en skriftlig uppgift av arbetsgivaren om arten och omfatt- 9 1990/91. ningenav utbildning, yrkeserfarenhet och andra jämförbara meriter i fråga Prop.1990/91:113 om den av motsatt kön som fick arbetet eller utbildningsplatsen. 22§ En arbetsgivare får inte utsätta en arbetstagare för trakasserier på gmnd avatt arbetstagaren har avvisat arbetsgivarens sexuella närmanden eller anmältarbetsgivaren för könsdiskriminering. Densom i arbetsgivarens ställe har rätt att besluta om en arbetstagaresarbetsförhållanden skall vid tillämpning av första stycket likställas med arbetsgivare. 23§ Ett avtal är ogiltigt i denmån det föreskriver eller medger sådan könsdiskriminering som är otillåtenenligt 16 20 §§. 24§ Diskrimineras en arbetstagarepå något sätt som är otillåtet enligt 18 20 §§ genom en bestämmelse i ettavtal med arbetsgivaren eller genom att arbetsgivaren säger upp ett avtal ellervidtar en annan sådan rättshandling, skall bestämmelsen eller rättshandlingenförklaras ogiltig, om arbetstagaren begär det. Vad som har sagts gällerinte när 23 § är tillämplig. 25 §Om könsdiskriminering sker genom att arbetsgivaren på något sätt som är otillåtet enligt 16 eller 17 § utser någon eller några framför en eller flera av motsatt kön, skall arbetsgivaren betala skadestånd till den eller de diskriminerade för den kränkning som diskrimineringen innebär. Omflera diskriminerade i ett sådant fall begär skadestånd, skall skadeståndetbestämmas som om bara en av dem hade blivit diskriminerad samt delas likamellan dem. 26§ Om en arbetstagarediskrimineras på något sätt som är otillåtet enligt 18 20§§, skallarbetsgivaren betala skadestånd till arbetstagaren för den förlust somuppkommer och för den kränkning som diskrimineringen innebär. 27§ Om en arbetstagare utsätts förtrakasserier som avses i 22 §, skall arbetsgivaren betala skadestånd tillarbetstagaren för den kränkning som trakasseriema innebär. 28 § Om det är skäligt, kan skadestånd enligt 25, 26eller 27 § sättas ned eller helt falla bort. 29§ För en arbetsgivare som inte fullgör sina förpliktelser enligt ett sådantkollektivavtal som avses i 12 § skall tillämpas vad som sägs om påföljd iavtalet eller i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Tillsynenav lagens efterlevnad Prop. 30§ För att se till att denna lag efterlevs skall det finnas en jämställd- Propositionens hetsombudsman och en jämställdhetsnämnd. utses av regeringen. 31§ skall i första hand söka förmå arbetsgivare attfrivilligt följa föreskrifterna i denna lag. Ombudsmannenskall också i övrigt medverka i strävandena att främja jämställdhet iarbetslivet. 32§ har till uppgift att pröva frågor om vitesföreläggandeenligt 35 § och överklaganden enligt 42 §. 33§ En arbetsgivare är skyldig att på uppmaning av jämställdhetsombudsmannenlämna de uppgifter om förhållandena i arbetsgivarens verksamhet som kan varaav betydelse för ombudsmannens tillsyn enligt 30 §. 34§ Om arbetsgivaren inte rättarsig efter en uppmaning enligt 33 §, får jämställdhetsombudsmannen vid viteförelägga arbetsgivaren att göra det. 35§ En arbetsgivare som inteföljer en föreskrift som anges i 4 11 §§ kan vid vite föreläggas att fullgörasina skyldigheter. Ett sådant föreläggande meddelas av jämställdhetsnämnden påframställning av jämställdhetsombudsmannen. Ombudsmannenskall i framställningen ange vilka åtgärder som bör åläggas arbetsgivaren,vilka skäl som åberopas till stöd för framställningen och vilken utredning somhar gjorts. 36§ Arbetsgivaren skallföreläggas att, vid påföljd att ärendet ändå kan komma att avgöras, inom enviss tid yttra sig över ombudsmannens framställning enligt 35 § och lämna deuppgifter om förhållandena i sin verksamhet som nämnden behöver för sinprövning. 37§ skall setill att ärendena blir så utredda som deras beskaffenhet kräver. När det behövs skallnämnden låta komplettera utredningen. Överflödig utredning får avvisas. 38§ Ärenden om vitesföreläggande enligt 35 § avgörs efter muntlig förhandling,utom när nämnden anser att någon sådan förhandling inte behövs. 39 § Till en förhandlingenligt 38 § skall jämställdhetsombudsmannen . 1990/91:113 och arbetsgivaren kallas. Nämndenfår vid vite förelägga arbetsgivaren eller arbetsgivarens ställ- lagförslagföreträdare att inställa sig personligen. Omdet behövs för utredningen, får nämnden också kalla andra till förhandlingen. 40§ Ett ärende omvitesföreläggande enligt 35 § får avgöras, även om arbetsgivaren inte yttrarsig i ärendet eller inte medverkar till utredningen eller om arbetsgivarenuteblir från en muntlig förhandling. 41§ får vidavgörandet av ett ärende om vitesföreläggande enligt 35 § ålägga arbetsgivarenatt vidta andra åtgärder än sådana som jämställdhetsombudsmannen har begärt, omdessa åtgärder inte är uppenbart mera betungande för arbetsgivaren. Iåläggandet skall nämnden ange hur och inom vilken tid arbetsgivarens åtgärderskall påbörjas eller genomföras. Nämndens beslut skall avfattas skriftligen ochdelges arbetsgivaren. 42 § Jämställdhetsonibudsmannens beslut om vitesföreläggande enligt 34 § får överklagas hos jämställdhetsnämnden. Isådana överklagningsärenden tillämpas 35 41 §§. 43§ Jämställdhetsnämndensbeslut enligt denna lag får inte överklagas. 44§ Talan om utdömande av vitesom har förelagts enligt denna lag förs vid tingsrätt avjämställdhetsombudsmannen. 45§ Mål om tillämpningen av 15 20 och 22 28§§ skall handläggas enligtlagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Därvidanses som arbetstagare också arbetssökande och som arbetsgivare också den somnågon har sökt arbete hos. Andrastycket gäller också vid tillämpningen i en tvist om 15 20 och 22-28 §§ av reglemaom tvisteförhandling i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. 46 § I en tvistenligt 45 § får jämställdhetsombudsmannen föra talan för en enskildarbetstagare eller arbetssökande, om den enskilde medger det och om ombudsmannenfinner att en dom i tvisten är betydelsefull för rättstillämpningen eller detannars finns särskilda skäl för det. Sådan talan förs vid arbetsdomstolen. 47 § När enarbetstagarorganisation har rätt att föra talan för den enskilde enligt 4 kap.5§ lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, får jämställdhetsombudsmannenföra talan bara om organisationen inte gör Prop. Vadsom i den nämnda lagen föreskrivs om den enskildes ställning i laeförslae rättegången skall tillämpas också när ombudsmannen för talan. 48§ När flera arbetstagare ellerarbetssökande väcker skadeståndstalan mot samme arbetsgivare och arbetsgivarenmenar att skadeståndet skall delas mellan dem enligt 25 § andra stycket, skallmålen på arbetsgivarens begäran handläggas i samma rättegång. 49§ Har talan väckts vid skildadomstolar, skall handläggningen ske hos arbetsdomstolen, om något av målen hördit.