prop · GE03149 · 1990-12-31 00:00:00 — har underperioden minskal med 200 Ijänsler netto. Därmed har perso- Prop. 1990/91:149nalkostnaderna kunnal minskas trots alt nya verksamheter startals,t.ex. de regionala nyhetssändningarna över ABC-län, dagliga nyheter på finskaoch utökad sport- och lext-lV-service. Samlidigt har arbetsmarknadens parterträffat avtal om en arbetstidsförkortning som motsvarar ett behov av ca 65tjänster. riksdagsbeslut innefattade en etablering av ellfjärde FMnät. Utbyggnaden har skell i fem etapper, tillhösten 1989. Lokalradion har efter riksdagsbeslutet tredubblat sändningstidenmed i storl sett oförändrade resurser. Detta har åstadkommits genom långtgåendedecentralisering, egna produktionsmetoder med bl.a. en-mansbetjänadesändningar, samt en internt utvecklad och mer effektiv teknisk utrustning. För riksradions del motsvarade avtal omarbetsiidsförkorl-ning för vakllistpersonal ca 18 tjänster, vilka inte hartillsatts. I ställel genomfördes förändringar av arbets- och produktionsmetoder,bl.a. gjordes investeringar i modern teknisk utrustning. Omstruklureringsarbetet vid 'Television har sedanår 1987 haft som målsättning att minska den tillsvidareanställda personalen ochatt omfördela resurserna till rörliga programmedel. har nyaverksamheter påbörjats inom oförändrade ramar. Rationaliseringar har begränsatdel personalbehov som följde av kollektivavtal om enarbetslidsförkorlning. Utbildningsradion har haft som mål all på är minskaantalet tjänster med ca 50, saml all komma under 300 tjänster inom den avgiflsfinansieradeverksamhelen. Målet all minska det totala antalet tjänster har uppnåtts, medanantalet anställda inom avgiftsvcrksamheten var 5 fler änmålsättningen. konstaterar all 1980-lalel inneburit enreal resursminskning för koncernen med över 100 milj, kr., trols de reformtillskollsom kommit koncernen lill del och vars användning redovisats i tidigareanslagsframställningar. Samtliga programföretag har ändå genomfört reformerunder 198(Fialel, Lokalradion har haft en relativt kraftig ökning av antalettjänster. Lokalredaktioner har öppnats i så gotl som samtligalokalradioområden, ledningsfunktionerna har förstärkts inom de siörstalokalrailioslalioner-na. En ny lokalradiostation. Radio , haretablerats, liksom sändningar på nya minoritetsspråk, Programmedlen har ökatsärskilt i samband med starten av FM 4-nätet, Riksrailion har uppnått 40 %-målel när delgäller produktion av riksprogram i distrikten. Reformmedel har salsats |)å ökadprogramkvalitel, på minoritetsspråksverksamhelen saml på områ- denakultur och samhälle. Nyhets.sändningar dygnet runl har etablerats, Prop.1990/91:149 liksom sändningar i P 2 . Även har uppnått målet all avproduktionen görs i distrikten. De regionala sändningarna har utökats ochomfattar tio regioner. Reformmedelssatsningar har också gjortsinom områdena text-TV, .särskilda grupper, gestaltande produktion ochutläggningar, saml för all klara ökade rätlighelskosinader för i första handsport, och inköp av svensk film. Inom Utbildningsradion har refor minsatser främsl ägt ruminom den regionala verksamheten. Dessutom har satsningar gjorts på program förhandikappade och minoriteter. Generellt gäller atl programföretagens sändningstid ökatavsevärt under 1980-talel. Lokalradion ökade sin sändningstid /80 () lill (). För Riksradionvar molsvarande ökning , för lelevision , och förUtbildningsradion . riksdagsbeslut (prop. 1985/86:99, KrU 21, rskr.343) innebar aU moderbolaget tillfördes nya ansvarsområden. Det handlar om delövergripande ansvaret för rationalitet och hushållning inom koncernen samtansvaret för koncernens likvidiielsförvallning och upplåning. Vidare övergicktill moderbolaget ansvaret för koncernens lokalförsörjning, lokalsamordningoch lokalhållande inkl. ägar- och förvaltningsansvaret för deavgiflsfinansierade fastigheter som ägdes av men däräganderällen skulle föras över till moderbolaget. Vad beträffar fastighets- ochlokalförsörjningsverksamhcien har mellan ochbyggnadsstyrelsen överenskommits alt ägande-rätlsöverföringen av de medavgiftsmedel finansierade fastigheterna i Slockholm och kan anslålills vidare och att lidigare avtal om nyttjanderält skall gälla lill den Ijuli 1992, Koncernens faslighelsbe-stånil, inklusive fastigheterna i Stockholmoch Göleborg, är värderat till I 787 milj, kr. Koncernens byggnadsverksamhet skall numera finansierasgenom lån på kredilmarknaden. Från och med /88 erhåller moderbolagetkapitalläckningsbidrag för läckande av räntor och amorteringar på dessa lån.Kapitaltäckningsmedlen uppgår till av invcsteringsut-giflen och har för år1991 beräknats lill 32,4 milj. kr. Enligt moderbolaget skulle elt rationellt utövande avkoncernens fas-lighetsansvar underlättas om kostnader för räntor ochavskrivningar sågs som en naturlig del av verksamheten och ommedelstilldelningen, som ell alternativ lill systemet medkapiialtäckningsmedel, förstärktes i molsvarande grad, dvs, med ca 60 milj,kr. De nya formerna för finansiering och redovisning avinvesteringar i teknisk och annan utruslning har använls under tre år.Införandet av avskrivningar enligt plan och intern lånefinansiering harresulterat i en viss, troligen inte beslående nedgång iinvesieringsverk.samheien. ges RadioAB överväger all i framliden styra investeringarna på ell nytt Prop.1990/91:149 sätt genom all programförelagens investeringsvolym blir beroende avkoncernens samlade finansieringsmöjligheler. har den totalainvenlarieslocken värderats. Återanskaffningsvärdet har beräknals till 2 100milj. Moderbolaget har utarbetat vissa generella styrsystem isyfle att förbättra beslutsunderlaget vid utövandet av sill ansvar för allverksamheten i koncernen bedrivs rationellt och med iakttagande av god hushållning,Etl vikligl mål i ralionaliseringsarbetet är en forlsalt minskning av den fastaresursbindningen. Avtalen mellan staten och upphörden . För att bättre kunna fullgöra silt public service-uppdrag iden skärpia mediekonkurrensen, har koncernen påskyndat de organisatoriska,strukturella och programpoliliska förändringar som är motiverade. De frågor somär föremål för ulredning och analys är avtalens anlal och innehåll, eventuelltbildande av fastighetsbolag och servicebolag inom koncernen, omstrukturering avUtbildningsrailions, och radiobolagens verksamheter,alternativa organisationsmodeller för distributionsnätet, samt en översyn avkoncernkonslruktionen, 1 skrivelsen till regeringen påpekarmoderbolagets slyrelse alt kommer alt utsättas för väsentligtslörre konkurrens under nästa avlalsperiod. Nya aktörer har redan etableratsig på TV- och radiomarknaden. Denna ulveckling ställer nya krav på koncernenoch ger inget utrymme för motverkande intressen, varken ekonomiskt, publikteller programmässigt. Därför är det angeläget att det övergripande ansvaretsamlas och tydliggörs. Del bör avse såväl måluppfyllelse som detorganisatoriska och ekonomiska ansvaret. Styrelsen föreslår att koncernen ges mandat att självtformulera en arbetsordning och att införa föreiagsmässiga styrinstrument ilikhet med de som finns i andra medieförelag och i vanliga koncerner.Koncernsly-relsens ansvar bör vara att inom ramen för etl uppdrag grundat påpublic service-principen säkerställa förutsällningarna för en rationell ochkonkurrenskraftig produktion av radio- och TV- program. Public service-uppdraget bör vara atl med godtillgänglighet för stora och små publikgrupper ge mångfald genom heltäckandeprogramutbud. Uppdraget bör särskilt understryka ansvar såsomden störste producenten av svensk kultur och koncernen bör ges ansvaret för attproducera program för mindre såväl som stora och breda publikgrupper. Dettafrämjas genom en bred förankring i hela landet och genom en unik regional ochlokal produktion. Som en konsekvens av detta övergripande uppdrag, börsambandet mellan koncernens olika styrelser stärkas. Det bör åliggakoncernslyrel-sen all självständigt dimensionera och tillsätta dotterbolagensstyrelser. Avsiklen är atl ulveckla en styrelsekultur som präglas av koncerngemensammainiressen. Programverksamheten inom koncernen skall bedrivas med slorpublicistisk självständighet och en långtgående decentralisering ochdelegering. När det gäller framtida ägar- struktur, är ell brett ägande vä.sentligt som elt uttryckför företagels ställ- Prop. 1990/91:149 ning i allmänhetens tjänst. har för för denavgiflsfinansierade verksamheten tilldelats 2 845,1 milj. kr. i prislägel underandra . Härav ulgör 32,4 milj. kr. ersättning för kapitalkostnaderoch 109,7 milj. kr. för Radiotjänsts i () verksamhet. De medel som moderbolagel fördelat till programföretagenhar delals upp i fasla och rörliga medel. De senare får inleanvändas för att skapa nya fasla resurser i form av t. ex. Ijänsler eller lokalerulan skall ulnyUjas dels för programverksamheien, dels för kapitalkostnader.De rörliga medlen ulgör knappi av den totala budgelomslulningen. På den fasta medelsramen slälls rationaliseringskrav. Underår 1991 molsvarar del sammanlagt 23,1 milj. kr. De frigjorda medlen tillförs respektivebolags rörliga medelsram. Av följande sammanställning framgår fördelningen av medelför (i milj. kr. prisnivå) mellan förelagen i koncernen. Anm. Vid bokslutet fördelas s.k. överavskrivningsmedel om79,9 milj.kr. När del gäller uppbördsverksamheten är RIKABs huvuduppgiftunder 199()-ialet alt med lillämpning av gällande regelverk ta upp betalning avså många TV-avgifler som möjligt till rundradiorörelsens resultalkonio. Under1990-talei kommer del all slällas stora krav på en fungerandeuppbördsorganisation. Rutinerna för avgiftskonlroll kommer alt ses över. Bl.a.skall provisionsbaserad avgiftskonlroll ulredas. betonar, liksom i lidigareanslagsframställningar, del angelägna i all lokalradions sänilningar i stereofår en permanent lös- T'rågan om riksdistribution av FM 4 i stereo önskarSveriges Radio Prop. behandlanär ställningslagande föreligger om radioverksamhelen i en ny Beträffande medelstilldelning har programförelagenredovisal sina behov för . Lokalradion kommer alt få kostnadsökningar, även med enverksamhel på nuvarande nivå, till följd av nya avtal med upphovsrätlsorganisa-lioner.För alt vidareutveckla lokalradions verksamhel och möta den ökade konkurrensenmåsle en stabil verksamhet på l2-timmarsnivån under vardagar (i storstäderna 15timmar) prioriteras. I näsla steg krävs resurser för molsvarande utbud sjudagar . Båda fallen förutsätter resurser för en nyhets-, service- ochevenemangsbevakning på kvällstid. Riksradion behöver resurser för att ålersiällaverksamheten på den nivå som gällde för innan en utveckling kan ägarum. prioriteras främsl den egenproducerade levande musiken och gestaltandeprogram. Även minoritetsspråksverksamhelen saml resurser avsedda att ökakvaliteten i P 2s natlsändningar ulgör prioriterade områden. har etl behov av medclstillskoU år1992 för all kunna behålla en i förhållande lill oförändradverk.samhel. verksamhet planeras på en nivå som innebär enunderbalansering av budgeten. kommer 'Television all ökaproduktionen av svenska program, i synnerhet gestaltande produktion. Vidarehar man för avsikl all bl.a. förstärka nyhetsrapporteringen, öka utläggningarnaoch antalet externa medverkande samt öka sändningstiden. Utbildningsradion redovisar etl medelsbehov för alt kunnabedriva en oförändrad verksamhet. Behovel avser bl.a. kostnadsökningar i sambandmed en planerad flytlning lill lokaler i , en utbyggnad av den regionalaverksamhelen, produktion för gymnasieskolan, produktion på finska samlgenerella kvalilelsförbättringar. RIKAB yrkar på ett medelstillskoll på 5,5 milj. kr., somavser koslnader för återanskaffning av teknisk utrustning. 1 övrigt planerarman en verksamhel inom samma ramar som hillills. Moderbolagel räknar med ökade kostnader som en följd avunderhållsbehov och avskrivningskoslnader inom fastighetsverksamheten. Förkoncernen i sin helhet konstateras vidare en generell urholkning av anslagetsom etl resultat av alt SR-index inle till fullokompenserat de faktiska kostnadsökningarna. I enlighel med de överväganden som presenterats ovan,hemsläller styrelsen för att koncernen för erhålleren resursförstärkning om 262 milj. kr. (prisnivå), Medeisbehovet för blir därmed (i 1989 årsprisläge) 3 324,1 milj, kr, 1. inrikmingen av Radio-koncernens verksamhetprövas enligt de förslag som bolagels styrelse redovisar, 2,för den avgiflsfinansierade verksamhe- Prop.1990/91:149 len för tilldelas 3 . i 1989 årsgenomsnittliga prisnivå. Meilelsanvisningen för uppgår lill . För /92 har nämnden i likhetmed föregående budgetår inte beräknat någon besparing och redovisar inle hellernågon långiidsbedömning. Nämnden begär dels medel som gör del möjligt attbehålla nuvarande personalresurser, dels kompensation för prisökningar ochökade lokalkostnader. Nämnden flyttade till nya lokaler. jämte medel för pris- ochlönekostnadsökningar och ökade lokalkostnader anvisas för nämndens verksamhetunder /92. anslagsframställning utgår från all de medelsom anvi.sats för , i enlighel med en skrivelsefrån verket , inle skall behöva täcka kostnader förmervärdeskatt och alt lilläggsmedel , i enlighel med samma skrivelse,har beviljats. De begärda medlen för anges i en för år1991 uppskatlad genomsnittlig kostnadsnivå, vartill skall läggas mervärdeskattom . Inom hela rundradioområdei sker inlernalionellt en snabbulveckling och många av dagens TV- och ljudradiosystem är under förändring. Utvecklingenkommer all accentueras uniler den närmaste femårsperioden, bl.a. genom attfler digitala system introduceras inom hela kedjan från studio till mottagare. ökar saleHilkapaciieten i Europaoch del kommer troligen all etableras fler kanaler med en svensk och/eller skandinaviskmålgrupp. Satelliterna förses med högre sändningseffekt, mottagningenförbättras och förenklas. En ökande andel enskilda hushåll kan därför förväntasskaffa egna antenner för mottagning av satellitsända TV-program. I den hårdnande konkurrensen mellan programkanalerna blirtroligen den tekniska kvaliteten ell vikligl konkurrensmedel i millen av 1990-lalel.Digital ljudradio för hushållen har redan börjat erbjudas som Prop. 1990/91:149en salelTiitjänsl och högupplösnings-TV (HDTV) planeras all introduceras viasatellit omkring eller strax efter 1990-lalels miu. För all skall kunna konkurrera med bästa möjliga leknik är del viktigtatt utvecklingsresurser avsätts för kvalitetsförbättringar via de markbundnarundradionäten. Inom EBU och ett av EGs tekniska Eureka-projekl pågårutveckling av etl digitalt ljudradiosystem för både markbunden sändning och satellitsändning.Systemet skall kunna användas såväl i hem som i bil och ge högmoilagningskvalitel. Det bedöms troligt alt systemet kan tas i bruk tidigast imillen av 1990-lalet. och deltar i etl nnialinlernationella grupper som behandlar digital ljudradio. Under de närmasle årenplaneras en ökning av utvecklingsinsatserna när det gäller täckning,kanalanlal, ljudkvalitet m.m. Den viktigaste tekniska 'TV-frågan uniler 1990-laletkommer atl vara HDTV, Del dröjer dock troligen lill slutet av decenniet innanden nya tekniken slår igenom hos allmänhelen. För överföring av fullHDTV-kvalitet krävs sändningskanaler med större frekvensutrymme än nuvarandemark- och satellitsändningskanaler. Sändningssyslem för HDTV utvecklasemellertid även för atl passa sändningskanaler med mindre frekvensutrymme. Maneftersträvar därvid att få så få kvalitetsförluster som möjligl. I och inom EG utvecklas lIDTV-syslem för smalbandigsalel-lilsändning. Dessutom planeras runl om i världen markbundna HDTV-liknandesystem baserade på nuvarande marksända 1'V-system, På kommer att introduceras helt digital HDTV,som bällre kan förmedla den kvalitet som HDTV-produktioner medger. Del dröjerdock troligen en bil in på 2000-lalet innan hell digitala HDTV-syslem lillhushållen etableras. och deltar i det inlernationellaulvecklingsarbeiel med digital HDTV. Insatserna bedöms dock behöva ökas underåren 1991-1993. Del pågår en komplettering av befintligalänknäl med digitala förbindelser. För att kunna prova och utvärderakomponenter i ett framtida digitalt rundradionät har försök genomförts under år1990 i en pilotanläggning baserail på en /s radiolänkförbindelse mellanStockholm och . Utvecklingen av bildöverföringssyslem med hög grad avkompression förväntas medge att flera TV-kanaler kan överföras på en 140Mbii/s-förbindelse, vilket ger god ekonomi. ket ochSveriges Radio deltar i del internationella arbetet kring en så- Prop.1990/91:149 dan standard. I framliden kommer satellit all användas i störreutsträckning för programinsamling i och med atl mottagningssystemen blir mindreoch billigare. Även del optiska fibernätets utbyggnad ger möjlighet till digitalhögkvalitativ överföring. följer och deltar aktivt i utvecklingeninom olika programöverföringstekniker för alt på bästa sätt kunna planera förutnylljandet av dem med hänsyn lill kvalilet och ekonomi. 8.5.3 Översyn av formerna för Tmansiering och styrning har uppdragel att svara fördislribulionen av Radio-koncernens program saml programinsamling förkoncernens behov. Mediemarknaden förändras nu snabbt. Anlalel aktörer ökar ochdet sker en utveckling av distributions- och programinsamlingstekniken somleder till alternativa överföringsformer. Både för ochleleverkel är del angelägel all relationerna mellan förelagen baseras påaffärsmässiga principer. Del är vidare uppenbart alt leleverkels tjänster inomrundradioområdet måsle tillhandahållas olika användare på marknaden på ellkonkurrensneulrall sätt. och utreder förnärvarande formerna för finansiering och styrning av leleverkels verk.samhelför koncernen. utgår i anslagsframställningen för från nuvarandeförhållanden. För har 165,4 milj. kr. anvisais förleleverkels investeringar i rundradioanläggningar. har anvisat 164,2 milj. kr. förinvesteringar i rundradioanläggningar. En ny, femårig invesierings|)lan harsamtidigl fastställts. 'har också givils rätt atl föra högsl 10milj, kr, mellan budgetåren 1991 och 1992 som ett förskott resp.tillgodohavande. 1 skrivelsen har begärt atlregeringen skall jämka meilelsanvisningen för så att den exkl. mervärdeskalluppgår lill 148,8 milj. kr. I skrivelsen har leleverkel bl.a.hemställt om all verkei medges rätl alt göra omfördelningarmellan medel för investeringar och driftskostnader. Dispositionen av medlen för framgår av tabellen idet följande. Tabellen anger också kostnaden för beräknade investeringar underfemårsperioden 19921996. Beloppen för åren 19911995 är beräknade i 1991 årskostnadsnivå. Disposition av erhållna medel (milj.kr., 1991 årskostnadsnivå) Beräknat investeringsmedels-behov under femårsperioden1992 -1996 (milj.kr.) 1992 1993 1994 1995 1996 (1991 ärskostnadsnivå) 15,6 15,3 5,9 5,9 5,9 59.3 50,0 50,5 50,5 50,5 63,1 56,1 59,7 59.7 59.7 6.3 11,9 11,8 11,8 11,8 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 148,8 137,8 132,4 132,4 132,4 Rundradionätel omfallar nu 55 större och ca 550 mindresändarsialioner. De har slor betydelse även för andraradiokommunikaiionssys-tem. De nuvarande markbundna näten ger möjligheler lillregionala och lokala sändningar saml mobil moUagningoch har betydelse från beredskapssynpunkt.De kommer därför att utgöra tyngdpunkten i den svenska rundradiodistribulionenunder lång lid framöver. Detyngre anläggningsdelarna, stationshus och , har en myckel långlivslängd. Föruiom normala underhålls- och kompletleringsåtgär-der behöver dockvissa kostnadskrävande åtgärder vidtas främsl på vissa högmaster.Eleklronikulruslningarna har en kortare livslängd. behöver ålerinvesteringarna i TV 1-sändarna slutföras ochreslerande FM-sändarutruslningar bytas. vissl renoveringsbehov för TV2-nälet behöver genomföras, Förbindelsenäiets modernisering har påbörjats.Därvid sker en övergång till digitala överföringsmetoder. En viss fortsall utbyggnad av mindre planerasför all ge bättre lokalradio- resp. stereo mottagn ing i några återståendeområden. Inomsamtliga lokalradioområden sker programdistribution lill sändarna i stereo.Inom vissa områden är slereosändningarna provisoriska men planeras blipermanenta . Sändarstaiionerna har i slor utsträckning fåll modern i samband med För de återstående slörre stationerna Prop. 1990/91:149beräknas dessa återinvesteringar vara slutförda . Den digitala tilläggskanalen RDS är nu införd isändarnälen för P 1 och P 3 samt på sändarna för lokalradio. AntaletRDS-försedda mottagare hos allmänheten (nästan enbarlbilradioapparaier) är ca 60 000 och ökar med ca 5 000 . Föruiom s.k.fast märkning, som bl.a. används för alt underlätta inställning av mottagarepå önskad programkanal, kan program re late rad information sändas i såvällokalradion som riksradion. sker reguljär märkning avtrafikmeddelanden över samtliga lokalradioområden. Införandel av RDS i detåterstående sändarnätel, för P 2, sker vid årskiflet 1991/92, närpersonsökningsljänsten MBS enligt äldre specifikation upphör. Landels lång- och mellanvågsstalioner är främst avseddaalt ge täckning utanför landel och används i försia hand för utlandsradionsräkning. För atl läcka områden på större avstånd från finnskori-vågsslalionerna i och . Förberedel.ser för ulbyte av sändarnadär pågår. långvågssändare modifierades och täckernärområdet kring , Antalet lyssnare i detta område är dock mycketlilel. De två kvarvarande, ursprungliga anlennmaslerna är i dåligt skick ochäven andra anläggningsdelar behöver åtgärdas. Kostnaden för detta uppgår lillca 3 milj, kr. Enligt televerkels och mening finns det intetillräckliga skäl för en sådan satsning, långvågssändare bör därförläggas ned senast vid ulgången av , Behovet av driftsmedel minskardärmed med 1,1 milj. kr. För utbyggnad erfordras 0,4 milj. kr. föruppförande av en kompletterande mindre lokalradiosändare. Återinvesteringar avseendefrämst äldre FM-sändare vid slörre slalioner kräver 15,2 milj. kr. En fortsatt utbyggnad av mindre TV-slationer förförbällrad TV-läckning behövs. Del årliga antalet nya slalioner måste dockunder de närmasle åren av priorileringsskäl begränsas lill elt tiotal. Utbyggnaden för atl förbättra regional-TV-täckningenföljer den plan som beslutades av . Uniler kommerden större sändarstationen i alt komplelleras för alt läcka de södradelarna av län med Tvärsnyll-programmei. Vidare kommer de mindrestationerna i , , och all förses med TV-sändareför all åtgärda brisler i regional-'TV-iäckningen. Yllerligare utbyggnadergörs i enlighel med den fastlagda planen. Sex TV-dislrikt sänder parvis gemensammaregional-rV-program. En evenluell delning så all kopplaile distrikt i slällelsänder var sill regional-TV-program ingår inte i den nu akluella femårsplanenför investeringar. förulsätier atl verkeis kostnader till följd aven evenluell delning i enlighet med beslut (KrU 1985/86:21s. 38 f, rskr. 343) täcks av medel tilldelade /91:149 AB. Vad gäller återinvesteringar kommer den sisla fjärdedelenav de större TV 1-sändarna att bytas ul . Även vissaantennanläggningar för behöver bytas eller renoveras. Etl vissl renoveringsbehovföreligger även för TV 2-antennanläggningarna och för vissa TV 2-sändare.Vidare behöver förstärkningsålgärder m.m. vidtas för att minska riskerna förmasthaverier. I något fall måsle en helt ny mast uppföras. Under år 1992slutförs uppförandel av en ny högmasi i . Utbyggnad pågår av del digitala siereo/flerljudssystemelNICAM som beslulade om (prop. 1988/89:129, KrU21, rskr.311). beräknas befolkningsläckningen uppgå lill . För attla emol stereoljud eller alternativa språkversioner krävs nya mottagareutrustade för digitalt ljud. Nuvarande TV-mottagare kan användas som lidigare. krävs 17,4 milj. kr. för anläggning av elttiotal nya mindre TV-slationer, fortsatt förbättring av regional-TV-täckningenoch utbyggnaden för siereo/flerljud i TV. För återinvesteringar erfordras 41,9milj. för åtgärder av.seende TV I- och TV 2-sändare, TV- sändaran-tenner,och reservkraftsanläggningar. Del fasta förbindelsenätet för programöverföring lillsändarstaiionerna och för programinsamling beslår dels av etl radiolänknät,dels av förhyrda kabelförbindelser. Därlill kommer transportabel utrustning.