prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Avgiften beräknas av med hänsyntill storleken vid vårdtillfället av pensionsförmåner i form av ålderspensionoch förtidspension enligt denna lag, pensionstillskott enligt lagen(1969:205) om pensionstillskott och särskilt pien-sionstillägg enligt lagen(1990:773) om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård avsjukt eller handikappat bara. Avgiften skall utgöra en tredjedel av summan avförmåneraa räknade per dag, dock högst för varje viird-dag. Vid beräkningenav avgiften per vårddag skall förmånernas månadsbelopp delas med 30. Avgiftenper vårddag avmndas till nämiast lägre hela krontal. Avgiften för enkalendermånad får aldrig överstiga avgiften . Avgift tas ut från den som uppbär hel ålderspensioneller hel förtidspension. Avgiften beräknas av med hänsyntill storleken vid vårdtillfället av pensionsförmåner i form av ålderspensionoch förtidspension enligt denna lag, pensionstillskott enligt lagen(1969:205) om pensionstillskott och särskilt pensionstillägg enligt lagen(1990:773) om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård avsjukt eller handikappat bam. Avgiften skall utgöra en tredjedel av summan avförmånema räknade per dag, dock högst för varje vårddag. Vidberäkningen av avgiften per vårddag skall förmånernas månadsbelopp delas med30. Avgiften per vårddag avrandas till närmast lägre hela krontal. Avgiften fören kalendermånad får aldrig överstiga avgiften . Avgiftentas ut genom avdrag vid utbetalning av sådana pensionsförmåner som äravgiftsgmndande enligt andra och tredje styckena. beslutarom sådant avdrag. Om avdrag inte kan göras på grand av att avgiftsgrandandeförmåner inte längre lämnas, skall någon avgift inte tas ut. Inte heller skallavgift tas ut om pensionsförmåneraa vid vårdtillfället eller avdragstillfälletär nedsatta enligt 10 kap. 2 § eller Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop. 7 uppbärs av annan än den pensionsberättigadeenligt 10 kap. 3 §. Av-gifteraa tillfaller den allmänna försäkringen. Om inte annat följer av 1010 b §§ utgör helsjukpenning för dag följande andel av den faststallda sjukpeiminggrandandeinkomsten, delad med 365, nämligen för de första tre dagaraa medsjukpenning i varje sjukperiod, dock med undantag som anges i 4 b §, för tid därefter i sjukperioden, för tid därefter.Sjukpenningen avrandas till närmaste hela krontal. För då den försäkrade För varjedag då den försäkrade får sjukhusvård skall sjukpenning får sjukhusvård skall sjukpenning enligt derma lag minskas med enligt denna lag minskas med , dock med högst en , dock med högst en tredjedel av sjukpenningens belopp. tredjedel av sjukpenningens belopp. Därvid skall det belopp varmed Därvid skall det belopp varmed minskning sker avrandas till när- minskning sker avmndas till när mast lägre hela krontal. mast lägre hela krontal. Andra stycket gäller inte i fråga om sjukpenningför tid då den försäkrade uppbär hel ålderspension enligt denna lag. Om den försäkrade av arbetsgivaren erhåller lönunder sjukdom som sjukpenningen avser, skall sjukpenning som utgesmed den procentandel som anges i första stycket 1 eller 2 minskas med detbelopp som lönen under sjukdom överstiger av vad den försäkradeskulle ha fått i lön om han varit i arbete, och sjukpenning som utges med denprocentandel som anges i första stycket 3 minskas med hela lönen under sjukdom.Till den del lönen under sjukdom utges i förhållande till lön i arbete som förår räknat överstiger den högsta sjuk-penninggmndande inkomst som kan beräknasenligt 2 § skall minskning dock endast ske med belopp som överstiger 75 procentav lönen i arbete när sjukpenning utges med den procentandel som anges i förstastycket av lönen i arbete när sjukpenning utges med denprocentandel som anges i första stycket 2 eller 3. Vid tillämpning av bestammelseraa i Qärde stycketskall ersättning som utges på grand av förmån av fri gmppsjukförsäkring somåtnjuts enligt gmnder som faststalls i kollektivavtal mellan arbetsmarknadenshuvudorganisationer anses som lön under sjukdom från arbetsgivare. Det belopp varmed minskning skall göras avmndastill närmast lägre hela krontal. Avräkning skall i första hand göras vidutbetalning av Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop. 7 sjukpenning som avser som den lönunder sjukdom som föranlett minskningen men får också göras vid närmastföljande utbetalning av sjukpenning. Denna lag träder i kraft . gäller fortfarande i fråga om avgift och sjukpenning vidsjukhusvård som avser tid före ikraftträdandet. 'Lagen omtryckt 1982:120. ' Senaste lydelse 1990:774. ' Lag omändring i läkemedelsförordningen (1962:701) Härigenom föreskrivs att 16 §läkemedelsförordningen (1962:701) skall ha följande lydelse. 1990/91:100 Bil. Föratt tacka statens kostnader för kontrollen av farmacevtiska specialiteter ochför granskningen av kliniska läkemedelsprövningar skall den som söker ellererhållit registrering eller gör anmälan om klinisk prövning erlägga särskildaavgifter som bestams av regeringen. Motsvarande gäller för den som anmäler varaeller fått vara undantagen från läkemedelskontrollen enligt 1 § 3 mom. förstastycket 2. Föratt tacka statens kostnader för kontrollen av farmacevtiska specialiteter ochför granskningen av kliniska läkemedelsprövningar skall den som söker ellererhållit registrering eller gör anmälan om klinisk prövning erlägga särskildaavgifter som bestäms av regeringen. Motsvarande gäller för den som anmäler varaeller fått vara undantagen från läkemedelskontrollen enligt 1 § 3 mom. förstastycket 2 och den som söker eller erhållit tilbtånd att tillverka sådanamedicinska gaser på vilka denna förordning tillämpas enligt föreskrift med stödav 1 § 5 mom. Denna lag träder i kraftden . Förslag till Prop. Lag om ändring i narkotikaförordningen (1962:704) Bil. Härigenom föreskrivs att det i narkotikaförordningen(1962:704) skall införas en ny paragraf, 8 a §, av följande lydelse. Föratt täcka statens kostnaderför kontrollen av narkotika skall den som sökereller erhållit tillstånd enligt 3, 5 eller 6 § erlägga särskilda avgifter sombestäms av regeringen. Denna lag träder i kraftden . Förslag till Prop. Lag om ändring i förordningen (1968:70) med vissa be- B''- stämmelser om injektionssprutor och kanyler , Bilaga 7.8 Härigenom föreskrivs att det i förordningen(1968:70) med vissa bestämmelser om injektionssprator och kanyler skallinföras en ny paragraf, 4 a §, av följande lydelse. För att täcka statens kostnaderför kontrollen avsprutor och kanyler skall den som söker eller erhållit tillstånd enligt 2 eller4 § erlägga särskilda avgifter som bestäms av regeringen. Dennalag träder i kraft . Lag omändring i kungörelsen (1970:149) om handel med Härigenom föreskrivs att 3 § ktingörelsen(1970:149) om handel med preventivmedel skall ha följande lydelse. 1990/91:100 Bil. Kostnaderför undersökning eller annan åtgärd, som äger ram utan samband med införsel ochsom läkemedelsverket föreskriver som villkor för att godkännande skall lämnaseller besta, betalas av den som saluhåller preventivmedlet. Föratt täcka statens kostnaderför kontrollen av preventivmedel skall den som sökereller erhållit godkännande erlägga särskilda avgifter som bestäms avregeringen. Kostnader för undersökning eller annan åtgärd, som äger mm utansamband med införsel och som läkemedelsverket föreskriver som villkor för attgodkännande skall länmas eller besta, betalas av den som saluhåller preventivmedlet. Denna lag träder i kraftden . 'Senaste lydelse 1990:552. Register Kronor Prop. 15 A. m.m. , förslagsanslag 39 861 000 Utredningar m.m.,reservationsanslag 33 575 000 , reservationsanslag 72 179000 Informationsförsörjning, reservationsanslag 6 270 000Insatser mot aids, reservationsanslag 193 500 000 Internationell samverkan,förslagsanslag 28 367 000 Administration av socialförsäkring m.m. Inledning 30 1. , förslagsanslag 509952 000 Allmänna försäkringskassor, förslagsanslag 637 951 000 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Inledning 42 1. Allmänna barabidrag,förslagsanslag 17 200 000 000 Bidrag tillföräldraförsäkringen, för- slagsanslag 2 550 000 000 Vårdbidrag förhandikappade bara, för- slagsanslag 870 000 000 Bidragsförskott,förslagsanslag 2 445 000 000 Barnpensioner,förslagsanslag 272 000 000 Särskilt bidrag för vissaadoptivbam, förslagsanslag 8 200 000 Bidrag tillkostnader för internationella adoptioner,reservationsanslag 1 000 Försäkring vid sjukdom, handikapp ochälderdom m.m. Bidrag tillsjukförsäkringen, förslags- anslag 7 867 000 000 Förtidspensioner, förslagsanslag 13 510 000 000 Handikappersättningar,förslagsanslag 860 000 000 Prop. Vissayrkesskadeersättningar m.m., för- Bil. slagsanslag 3 000 000 Bidrag till ersättning vid närstaende- vård,förslagsanslag 3 000 000 Ålderspensioner,förslagsanslag 51 345 000 000 Särskiltpensionstillägg, förslagsanslag 41 000 000 tillfolkpension, förslagsanslag 1 525 000 000 Efterlevandepensioner till vuxna, förslagsanslag 1 765 000 000 Hälso- och sjukvård m.m. 26 702 000* 43 149 000* 4 512 682 000 Inledning 89 1. ,förslagsanslag 92 2. , förslagsanslag 96 3. Statens rättsläkarstationer, förslags- Rättspsykiatriska stationer och kliniker, WHO-enhetenför rapportering av läke- Statens institutför psykosocial miljö- Försvarsmedicinsk verksamhet, för- Bidrag tillhälsoupplysning m.m., Epidemiberedskap m.m., förslagsanslag Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdens Bidrag till allmän sjukvård m.m., Specialistutbildning av läkare m.m., reservationsanslag Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso- och sjukvård i krig, reservationsanslag 62 790 000* 1990/91:100 Bil. Driftkostnader för beredskapslagring m.m.. 67 210 000* 5 191099 000 Omsorg om barn och ungdom Bidrag till bamomsorg, förslagsanslag Bidrag till invandrar- och flykting-bara i förskolan för interaationella adoptionsfrågor, förslagsanslag 5 479 000 13 095 470 000 Omsorg om äldre och handikappade Inledning 146 1. Bidrag till social hemhjälp, ålderdoms hem m.m., förslagsanslag 3 496 852 000 Bidrag tillfärdtjänst, servicelinjer m.m., förslagsanslag 729 000 000 Kostnader förviss omsorg om psykiskt utvecklingsstördam.fl., reservationsanslag 43 347 000 Nämnden förvårdartjänst, förslagsanslag 100 989 000 4 846 365 000 Ersättningtill postverket för befordran Kostnader förviss verksamhet för handi- Statens hundskola,förslagsanslag Bilstöd till handikappade, reservationsanslag 163 H. Socialtbehandlingsarbete, alkohol- Prop. Inledning 173 1. narkotikaupplysning,CAN, reservations anslag 10 542 000 Bidrag tillmissbmkarvård och ungdoms- vård,förslagsanslag 950 000 000 Bidrag tillorganisationer, reservations- anslag 63 501 000 Utvecklings- och försöksverksamhet, reservationsanslag 27 214 000 1 051 257 000 Totaltför socialdepartemientet 125 970 047 000 180 7.1 Förslag till lag om ändring i lagen(1947:529) om allmänna bambidrag 182 7.2Förslag till lag om ändring i lagen (1986:378) om födängt 183 7.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vidadoption av utländska bara 184 7.4Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1467) om ändring ilagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. 186 7.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 189 7.6 Förslag till lag om ändring i läkemedelsförordningen 190 7.7 Förslag till lag om ändring i narkotikaförordningen 191 7.8 Förslag tiU lag om ändring i förordningen (1968:70) med vissabestammelser om injektionsspmtor och kanyler 192 7.9 Förslag till lag om ändring i kungörelsen (1970:149) om gotab 97414, 1991 Regeringens proposition1990/91:100 Bilaga 8 (sjätte huvudtiteln) 1 1990/91. Bilaga 8till budgetpropositionen 1991 1990/91:100Bil. Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde omfattar väg-, järnvägs-, sjö- och lufttransporter, post-och telekommunikationer, trafiksäkerhet samt forsknings- ochutvecklingsverksamhet på transportområdet. Till hörockså bl.a. (SMHl) ochstatens geotekniska institut (SGl). Det ungefärliga antalet antällda vid myndigheternaunder framgår av nedanstående sammanställning. Statens väg- och tra- Exkl.de anställda vid statliga bolag. Utgångspunktenför regeringens arbete är trafikpolitiska beslut år 1988.Riksdagsbeslutet omfattar inriktningen av trafikpolitiken samtett flertal åtgärder. Regeringen avser att efter hand utvärdera dettrafikpolitiska beslutet. Uppföljningen av grunderna för kostnadsansvaret inomtrafiksektorn har redan inletts och kommer att redovisas . Det krävsdock redan nu en vidareutveckling av trafikpolitiken på vissa punkter. Regeringenredovisade för sina övervägan- Prop. 1990/91:100den och aviserade vissa åtgärder för att stabilisera den svenska Bil.8 ekonomin, förbättra ekonomins funktionssätt och begränsa tillväxten av deoffentliga utgifterna mot bakgmnd av en befarad obalans i statens budget. De åtstramningsåtgärder som regeringen aviseratinom område innebär en nivåsänkning av utgifternapå 946 milj.kr. i förhållande till innevarande budgetår. Åtstramningsåtgärdernahar utformats så att de inte skall försämra tillväxtbetingelserna i ekonominoch har för övrigt i vissa delar givits en stmkturell inriktning. Även om det ekonomiska läget är allvarligt kommerutvecklingen av trafiksektorns infrastmktur att prioriteras som ett led i enfortsatt tillväxt-inriktad näringspolitik. I regeringens finansplan framhållsinfrastmktu-rens betydelse för samhällsutvecklingen. kommerregeringen i en särskild proposition att återkomma med förslag som bl.a. gällerfinansieringen av trafikinfrastmkturen och en reformerad investeringsplanering.Förslag om en infrastmkturfond kommer att lämnas till . En annan prioriterad fråga gäller minskningen avtrafikens miljöproblem främst i storstäderna. Regeringen kommer under vårenatt återkomma med en särskild proposition om bl. a. trafikens miljöfrågor. Vidare prioriteras en effektivisering avtrafiksäkerhetsarbetet samt arbetet med att verka för en gemensam europeisktransportmarknad. Inom pågår en översyn av den ekonomiska ochpolitiska styrningen av affärsverken inom område. Persontrafikenhar ökat kraftigt . Det totala persontransportarbetet var år1989 . Privatbilismen har ökat snabbt sedan slutet av1940-talet, bortsett från en stagnationsperiod under 1970-lalet. Det är bl. a.privatbilismens tillväxt som medverkat till att det totalapersontransportarbetet ökat. Personbilarnas transportarbete var ca 88miljarder personkilometer. Kollektivtrafiken spelar en roll för lokalresorframför allt i tätorter med fler än 25000 invånare. För de regionala resornavarierar kollektivtrafikandelen främst beroende på standard ochtrafikunderlag. När det gäller de interregionala resorna ökar de kollektiva transportmedlensina andelar med ökat resavstånd. Vad gäller kollektivtrafik är det framför allt denregionala tåg- och busstrafiken som ökat första del. I övrigtsvarar inrikesflyget för en kraftig tillväxt . Transportarbetets utveckling är för godslrafikenliksom för persontrafiken nära förknippad med den ekonomiska utvecklingen isamhället. Efter en kraftig uppgång ägde en stagnation rumefter . har godstrafikens omfattning fluktuerat mer äntidigare. 1989var det totala godstransportarbetet i landet - inkl. utrikestranspor- Prop.1990/91:100 temas inrikesdel . Lastbilstrafikens totala transportarbete ökade frånca år år 1989.Särskilt de långväga transportema ökade snabbt från drygt en miljardtonkilometer till år1989. har lastbilstrafikens transportarbete varit relativtkonstant. transportarbete mer än fördubblades från8 miljarder tonkilometer till år 1989.Utvecklingen var kraftigast . Trafikökningen avbröts år 1974.Därefter har trafikutvecklingen stagnerat med vissa kortsiktiga fluktuationer.För järnvägen utgör de långväga transporterna den helt dominerande delen avtransportarbetet. Sjöfarten svarar för den dominerande delen avutrikestransporterna. Transportarbetet för utrikes sjöfart utmed svenska kustenminskade emellertid successivt , bl.a. som följd aven omfördelning mellan utrikes och inrikes transporter och från hamnar påöstkusten till hamnar på . har dock transportarbetetökat. Transportarbetet för utrikes sjöfart utmed svenska kusten uppgick år 1989till . Det är betydligt större än det inrikes transportarbetetmed sjöfart som var . Flygfrakten svarar jämfört med övriga transportmedelför en obetydlig del av godsmängden. Värdemässigt har dock flygfrakten störrebetydelse. beslöt att genomföraen skattereform. Principen för skatteomläggningen är bl.a. att inkomstskattenminskas, vilket finansieras främst genom en breddning av skattebasen såsomutvidgad mervärdeskatt och ökade punktskatter. Reformen innebär att bensin ochdieselolja har belagts med mervärdeskatt fr.o.m. den . Vidare införsen koldioxidskatt på bensin den . En höjd bensinskatt med ettmotsvarande belopp som denna koldioxidskatt har dock gällt Ijanuari till . Koldioxidskatt införs på inrikesflyget den 1januari 1991. Därutöver införs mervärdeskatt på persontransporter fr. o. m. denIjanuari 1991. Utvecklingen på världsmarknaden harvidare inneburit kraftigt ökade oljepriser som tillsammans medskatteomläggningens effekter initialt ökade bensinpriserna med . perliter mellan och . Den oförutsett kraftiga effekt som de ökadevärldsmarknadspriserna på bensin åstadkom , föranledde regeringenatt avisera en höjning av avdraget för resor till och från arbetet. Särskiltstora är problemen för dem som har långa resor till arbetet, inte minst iglesbygden. Avdraget höjs till . per mil och till . per milår 1991. Regeringen har också aviserat en utredning om hur avdragen skallutformas . Det är ännu för tidigt att bedöma de totalaeffekterna av de ökade drivmedelspriserna. Vissa preliminära bedömningar från bl.a. tyder emellertid på att de senaste årens kraftiga trafiktillväxt inom vägtra fiken har bmtits . Somen följd av att mervärdeskatt införs på persontrafiken har prishöj- Prop.1990/91: 100 ningar och minskat utbud aviserats för både flyg och järnväg. Ifråga om Bil. 8 lokal och regional kollektivtrafik varierar prishöjningar ochtrafikförändringar kraftigt mellan olika län. Effekterna för de olikatrafikslagen är också svåra att bedöma eftersom priskänsligheten varierarmellan de olika trafikslagens resenärer. Möjligheter att kvitta in- ochutgående mervärdeskatt varierar också mellan olika delar av transportnäringen.En uppföljning av dessa förändringar kommer att ske både för gods- ochpersontrafik. Detsvenska väg- och gatunätet uppgår till . Vägnätet består avallmänna och enskilda vägar samt tätorternas gator. Det allmänna vägnätetomfattar . Av dessa sköter staten genom vägverketväghållningen på statlig väg. Väghållningen för de resterande6 - de s. k. statskommun vägarna sköts av de kommuner som förordnatssom egna väghållare. har på regeringens uppdrag gjort en översyn avfördelningen av väghållningsansvaret mellan stat och kommun. Utgångspunkten föröversynen har varit att staten skall vara väghållare för de allmänna vägarna pålandsbygden samt för de övergripande vägarna i tätorter, främst riksvägar ochprimära länsvägar. Kommunerna bör i sin tur svara för väghållningen för deövriga allmänna vägarna i tätorterna. Översynen har inneburit att ca 200 kommunernu är förordnade som väghållare från och med den . 1 1988 årstrafikpolitiska beslut anges att det övergripande målet för samhälletstrafikpolitik är att erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olika delaren tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnader. Bl.a. vägpolitiken skall syfta till attförverkliga detta mål. För att möjliggöra detta har sex delmål lagts fast ansvaret för väghållningen skall vara lämpligt avgränsat en god miljö skall åstadkommas vägnätet skall bidra till ett effektivtresursutnyttjande en tillfredsställande vägstandard skall säkerställas påhela vägnätet har 8449,7 milj. kr. anvisats till vägväsendet. Effekternaav verksamheten samt fördelningen mellan olika åtgärder har dock redovisats i1989 års verksamhetsberättelse. Det särskilda programmet för bärighetshöjandeåtgärder har av redovisats i en särskild verksamhetsberättelse.Programmet syftar bl.a. till att anpassa delar av vägnätet till debärighetsnormer som gäller inom EG. har, som en följd avprogrammet, betydande delar av vägnätet upplåtits för 10 tons axel- och 16 tonsboggitryck samt 56 tons bmttovikt. Genom beslut med anledning avpropositionen om vissa näringspolitiska frågor (prop. 1989/90:88, bil. 2, TU27, rskr. 325) har givits ökade möjligheter att finansiera avgiftsbelagda vägobjekt genom lån i . Objekt vars byggkostnad understiger 100 6 milj.kr.beslutas av regeringen medan objekt vars byggkostnad överstiger Prop.1990/91:100 100 milj. kr. har rätt att självtbesluta om Bil. 8 åtaganden som vart och ett understiger 30 milj. kr. Densammanlagda ramen för lånefinansierade objekt beslutade av regeringen ochvägverket får uppgå högst till 500 milj. kr. Som en följd av regeringens åtstramningspaketföreslås att nivån på anslagen till vägar minskar med 300 milj.kr. vilket skallkompenseras genom rationaliseringsåtgärder. Vidare föreslås att genom lån iriksgäldskontoret även får finansiera vissa speciella investeringar som inteavses avgiftsbeläggas. Kostnaderna för lånen skall betalas med inbesparadedriftkostnader. Riksdagenlade fast målen för trafiksäkerhetsarbetet inför 1990-talet. Måleninnebär att trafiken skall göras säkrare så risken att skadas eller dödas itrafiken minskar. Det gäller i särskilt hög grad de oskyddade trafikanterna. Olycksutvecklingen visar att måleninte har uppnåtts. Olyckskurvan pekar åt fel håll med undantag för åren 1987och 1990. Bl.a. mot denna bakgrund kommer regeringen att föreslå att detoffentliga trafiksäkerhetsarbetets organisation ses över i syfte att uppnå deav fastställda trafiksäkerhetsmålen samt åstadkomma en effektivareresursanvändning. har utrett vissa frågorangående trafiksäkerhetsinformationen. a. mot denna bakgrund att anpassa sin verksamhetför att kunna träffa samarbetsavtal avseende informationsmedel. För att mer effektivt utnyttja resurserna för denstatliga fordonskontrollen kommer regeringen senare att ta ställning till enutglesning av besiktningstillfällena samt ett förenklat efterkontrollsystem. Den s. k. körkortsutredningen har med förturbehandlat frågan om utbyte av utländska körkort. Utredningen har föreslagitatt rätten att byta ut ett utländskt körkort mot ett svenskt upphävs utom förkörkort utfärdade i . Möjligheter till avsteg från de nya reglernaförutsätts kunna ske genom överenskommelser med andra länder. Regeringen avseratt ta ställning till förslagen . Somen följd av den nya järnvägspolitiken har investeringarna i järnvägs nätet ökat avsevärt. I takt med att järnvägstrafiken utvecklas ökar kraven på infrastmkturen då det gäller kapacitet och kvalitet. De banavgifter trafikutövarna betalar för nyttjandet av infrastmkturen täcker endast en mindre del av statens totala kostnader för järnvägsnätet. Arbetet med att utveckla nya och kompletterande finansieringslösningar för såväl vägar som järnvägar pågår och kommer att redovisas . har presenterat en plan för investeringar i 7 stomnätetför perioden 19912000. Planen utgår från den investerings- Prop. 1990/91:100nivå på lOmiljarder kronor under lOår som lagt fast. Utöver Bil.8 detta har redovisat vad som skulle kunna åstadkommas medinvesteringsnivåer på 20 resp. . Regeringen föreslår /92 ett nyinvesteringsanslag för stomjärnvägar på 1,5 miljarderkronor. SJ befinner sig mitt i ett omfattanderekonstmktionsarbete som skall vara avslutat vid utgången av år 1992.Affärsverket har för uppvisat ett positivt resultat efterfinansnetto. Därmed bröts den negativa utveckling som enligt tidigare prognoserbefarades leda till miljardförluster i böljan av 1990-talet.Resultatförbättringen för affärsverket har åstadkommits dels genom SJs internaåtgärdsprogram, dels genom införandet av den s.k. vägtrafikmodellen som innebäratt ansvaret för infrastrukturen och trafiken har åtskilts. SJ har genomomfattande rationaliseringar och effektiviseringar minskat antalet anställdamed ca 4000 personer utan att tappa försäljningsvolym.