prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1986:3) om rundradiosändning av finländska televisionsprogram dels att lagen, som gäller tillutgången av , skall fortsätta alt gälla till utgången av , dels atl 1 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringen får för tiden intill Regeringen får för tiden intill utgången av medge rätt till utgångenav medge rätt till rundradiosändning från radiosän- rundradiosändningfrån radiosän dare av televisionsprogram i radio- dåreav televisionsprogram i radio- eller trådsändning från . Med rundradiosändning,radiosändning och trådsändning förstås detsamma som i radiolagen (1966:755). Denna lag träder i kraft , Senaste lydelse HWO: 476. 1990/91: lOO 7 Anmälan till budgetpropositionen 1991 11 2 Skolområdet samtfolkbildningen 123 Grundläggande högskoleutbildning och forskningoch forskarutbildning Kulturverksamhet m. m. Utgångspunkter för fortsatta insatser Skälen för min bedömning Skaller och sociala avgifter 32 7 Regionalpolitisk redovisning 38 1 ,./orv/ag.sa/7,s7a 49642000 382 Utredningarm,m,. r('.sfna»t)/wan.s/a 22 330000 393 Kostnader förSveriges medlemsskap i m. m., jörslag.sanstag 21 744000 Summa littera A 93 716 000 41 BDet offentliga skolväsendet 41 1 En budgetprocess i utveckling 43 2 Den nya anslagsstrukturen 48 4 Gemensamt ansvar för barnomsorg och skola- 52 5 Åtgärder för att förbättra tillgången på lärare 54 6 Den statliga skoladministrationen Myndigheter 56 1 ,./o>i7ag5a/7i/ag »371759000 58 2 ,yor.s/a.vam/ög *26 533000 Utveckling av skolväsendet m. m. 59 3 Utveckling och produktion av läromedel, 60 4 Slöd för utveckling av skolväsendel, 645 Forskninginom skolväsendet, reifrvao/wanWaif 27221000 656 Fortbildningm.m., re.si'rvano/i.i;a«i/a 178 89600070 7 Särskilda insatser på skolområdet 100298000 Verksamhetsbidrag 73 8 Bidrag till driften av detkommunala offentliga ikoWAsendst, förslagsanslag 30276451 000 83 9 Bidrag lill driften av särskolorm.m.,/on/a.vawi/a.? 89 10 Bidrag till driften avsärvux,yor.y/a;?.sam-/ö *22 387000 89 11 Bidrag till undervisning av invandrare isvenska språket, lörslagsanslag *277 316 000 90 12 ?,amKko\or, förslagsanslag 23 509000 93 13 Specialskolorm.m.,/ö>5/ag5an5/a 294638000 9514 Statensskolor för vuxna, lörslagsanslag *31 096 000 9615 Bidrag tillsvensk undervisning i utlandet m.m., 99 16 Bidrag till driften avfristående skolor,/Ör.s/agMni/a 228007000 Utrustningsbidrag m. m. 107 17 Bidragtill utrustning förgymnasier m,m,,rf.sfrvaf/om- 107427000 108 18Stimulansbidrag till förbättringar av den fysiska miljön i skolorna, reservationsanslag 300000000 109 19Utrustning för specialskolor m.m,,/6'.sfn'a//on.5a/»7a.? Summa littera B 33 425 088 000 111 I Folkbildning mm. 112 D Grundläggande högskoleutbildning m. m. 1121 Bakgrund till budgetförslaget 1132 Ny högskoleenhet på idrottens område 116 3 Utbildning på miljöområdet 119 Centrala myndigheter för högskolanm.m. 119 1 ./on7fl,?.vom7(3 116515000 121 2 Lokalkostnader m.m. vid högskolenhelerna, lörslagsanslag 2 011 598 000 124 3 Vissa tandvårdskostnader, rc.sinaaon.van.v/ai? Prop.1990/91:100 Bil. 171 177 179 180 181 184 187 189 190 4 Vissa särskrlda utgifter inomhögskolan m. m.. reservationsanslag 5Utbildningför tekniska yrken, reservationsanslag 6Utbildning ior administrativa, ekonomiska och sociala yrken,reservationsanslag 7Utbildningför vårdyrken, reservationsanslag 8Utbildning för undervisningsyrken, reservalionsanslag 9Utbildningför kultur- och informationsyrken. 10 Lokala och individuella linjersaml fristående kurser. I 1 Bidrag till högskoleutbildning m.m., E Forskning och forskarutbildning Inledning ■ I Humanisliska fakulteterna, reservalionsanslag 4Samhällsvetenskapligafakulteterna m. m., reservationsanslag 8Matematisk-naturvetenskapligafakulteterna m. m.. reservalionsanslag 10 Temaorienterad forskning, reservalionsanslag II Konstnärligl utvecklingsarbete mm. . reservalions anslag 12 Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål. 13 Vissa ersättningar för klinisk utbildning och forskning ni. 19 Europeisk forskningssamverkan./orv/a,i;.va/(.v/a,? .Arkivet lör l/iid och bild /ÖV,7ag.va«.v/a(,' 22Insamlingsverksamhetm.,TI.. reservalionsanslag 23 \'mdfysik. 24 för fysik. 25 Polarforskning, reservalionsanslag 26 Vissa bidrag tillforskningsverksamhet. 362 382000 29253000 35 124000 177 352 000 329 814000 303 680000 82 941000 Prop.1990/91:100 Bil. 223 227 233 237 m.m.. ramanslag 157095000 m.. lörslagsanslag 2 688400000 Studiemedelm.m.. lörslagsanslag 3 683000000 m.. reservationsanslag 1 628 100000 Timersättning vid vissa vuxenutbildningar. lörslagsanslag 96800000 Bidrag till vissa studiesociala änAa.mä\. 7 Utbildningsarvoden lillstuderande vid vissa lärarutbildningar. /()V.v/a,i,'.va/7.s7ö;i,' 1990/91:100 126 800000 Bil 10 240 240 240 241 251 251 251 255 256 260 260 261 262 263 265 .Allmän kullurverksamhet m. m. 1Statens kulturråd, /or.v/a.i,'.va/7.v/a,i,' 2Bidragtill utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m, m,. 3Bidragtill samisk kultur, reservalionsanslag Ersättningar och bidrag lill konslnärer 4Visningsersättningåt bild och formkonstnärer 5Bidraglill konstnärer, reservalionsanslag 6Inkomstgaraniier för konslnärer. /ör.v/a,i,'.van.v/a,i,' 7Ersättningål författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m.m..lörslagsanslag 8Ersättning tillrättighetshavare på musikområdel leaier, dans och musik 9 Bidrag till Svenska riksteatem. reservationsanslag 10 Bidrag till Operan, reservalionsanslag I I Bidrag till , reservalionsanslag 12 Bidrag till Svenska rikskonserler,reservationsanslag 13 Täckning av vissa kostnader vidSvenska ri kskonserter, lörslagsanslag 14 Bidrag till regional musikverksamhet, /(>r.v/a,i,'.vfl«.s/a,i,' 15 Bidrag till regionala och lokalateater- dans- och musikinstitutioner, /()r.s7a,i,'.vu/!.v/a,i; 16 Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper m.m.. reservalionsanslag 18 Bidrag lill regionalbiblioteksverksamhet, /Ö/- slagsanslag 20 Förvärv av konst för statensbyggnader m. m.. reservalionsanslag 21 Ulslällning av nutida svenska konsti utlandet. 22 Bidrag till för de friakonsterna 23 Riksarkivetoch landsarkiven. /(>.v/a,i,'.vfl/).v/a,!,' 24 Dialekt- och ortnamnsarkiven samtsvenskt visarkiv, förslagsanslag 25 Svenskt biografiskt \c\\kor\.lörslagsanslag 26 Statliga arkiv: Vissa kostnader församlingar och material m.m. reservationsanslag 27 Riksantikvarieämbetet:Förvaltningskostnader, lörslagsanslag 28 Kullurmiljövård, reservationsanslag 29 Riksantikvarieämbetet:Uppdragverksamhet, lörslagsanslag 30 Centrala museer:Förvaltningskostnader, förslagsanslag 31 Centrala museer: Vissa kostnaderlör ulställningar och samlingar ni, m,, reservationsanslag 32 Bidrag till Skans.cn.förslagsanslag 33 Bidrag lill vissa museer 104 254000 5 646000 54601000 30562000 12 858000 4 734000 28 101000 14 495 000 16 384 000 26 543000 313 34Bidrag till regionala musecv, Jörslag.san.slag 31636 Inköp av vissa kulturföremål,/ör.v/aif.vflH.v/a;? 317 37Forskning-och utvecklingsinsatser inom Prop.1990/91:100 Bil. 319 319 322 322 323 328 329 330 334 336 336 338 339 340 Film m. m. 2Fraktstödiör f\\m, förslagsanslag 4Stödtill fonogram och musikalier, reservationsanslag 5Presstödsnämndenoch taltidningsnämnden, lörslagsanslag 6Driftsstödlill dagspressen, förslagsanslag 1 Utvecklingsstöd till dagspressen, reservationsanslag 8Täckandeav förluster vid statlig kreditgaranti till éagspvessen. 9Distributionsslödlill dagspressen, lörslagsanslag 10 Stöd lill kulturtidskrifter,reservalionsanslag 11 Stöd lill radio- ochkassettidningar, reservalionsanslag 12 Bidrag till och litteratur, reservationsanslag 13 Litteraturstöd, reservationsanslag 14 Kreditgarantiertill bokförlag,./Ö/-.s7a,?.san.s7a 15 Stöd till bokhandel,reservationsanslag 16 Distributionsslöd tillfackbokhandel m.m., lörslagsanslag 17 Lån för investeringar i bokhandelm. 18Förvaltningskostnader./(ir.v/a.ij.va/T.v/a.i; 22016000 reservat ion.sanslag 38 837 000 20 Bidrag till Svenska språknämndenm. 1000 79 500000 21002000 63 555000 Radio och television m. in. : Förvaltningskostnader, /mv/aftva/j.v/a;,' Stöd lill lokal programverksamhet. lörslagsanslag Utbyte av TV-sändningar mellan och , firsla.g.san.slag 354 25 Bidrag lill dokumentation avmedieut- vecklingen och till europeiskt mcdicsam-arbele.reservalionsanslag 3 863000 I 250000 5 113000 4 345000 356 I Lokalförsörjning m.m. 358 I Ulrustningsnämndcn föruniversitet och högskolor. 361 2 Inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenhclcrna ni.m.. reservationsanslag 670000000 Summa littera I 684310000 SUMMA VIII - 61 592 375000 364 10.1 Sammanfattningav betänkandet (SOU1990:39) Bil.lO 376 10.2 Förteckning överremissinstanser och sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU1990:39) Konstnärens villkor 383 10.3 Förteckning överremissinstanser och sammanställning av remissyttranden över statens kulturrådsförslag till samlat program för förnyelse av konstbildningsarbetet 391 10.4 Sammanfattning avbetänkandet (SOU 1990:3) En idrottshögskola i - struktur,organisation och resurser för en självständig högskola på idrottens område 393 10,5 Sammanslällning avremissyttranden över betänkandet (SOU 1990:3) En idrottshögskola i -struktur, organisation och resurser för en självständig högskola på idrottensområde 396 10,6 Förslag till Lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande avförvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde 397 10,7 Förslag till Lagom ändring i studiestödslagen (1973:349) 405 10,8 Sammanfattning avstatskontorets rapport (1990:10) Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svensktvisarkiv. Förslagom en administrativ anknytning till högskolan 409 10,9 Förteckning överremissinstanser och sammanställning av remissyttranden över statskontoretsrapport (1990:10) Dialekt-och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv. Förslagom en administrativ anknytning lill högskolan 412 10,10 Sammanfattningavpromemorian Översyn av statens musiksamlingar ()saml förteckning över remissinstanser och sammanslällning av remissyttranden 416 10,11 Förslag till Lag om ändring i lagen (1990:886) om granskning ochkontroll av filmer och videogram 417 10,12 Förslag till Lag om fortsatt giltighet av lagen (1986:3) omrundradiosändning av finländska lelevisionsprogram Tryckeri, Stoctsholm 1991 423 Bilaga11 till budgetpropositionen 1991 1990/91:100Bil. Tilljordbruksdepartementet hör frågor rörande jordbruk, skogsbruk, fiske,trädgårdsnäring och rennäring samt högre utbildning, forskning och försök fordessa näringar, livsmedelsberedskap, djurskydd, djurens hälso-och sjukvård,livsmedelskontroll och utsädeskontroll samt jakt och viltvård. Det förslag till utgiftsram förjordbruksdepartementets verksamhetsområde för /92 som läggsfram i budgetpropositionen omfattar 9 346 milj. kr. budgetförslag präglas avden återhållsamhet som det ekonomiska läget kräver. Även de mest angelägnabehoven har prövats noggrant. Den ökning av anslagen som föreslås är i huvudsakföljden av fattade beslut, främst tillfälliga budgetbelastningar for övergångsåtgärderenligt beslutet om livsmedelspolitiken. Genomförandet av den nya livsmedelspolitiken kommeratt vara den dominerande frågan i arbete de kommandeåren. Genom besparingar och omfördelningar inomhuvudtiteln kan forslag om ytterligare resurser läggas fram for bl. a. åtgärdersom syftar till att öka hänsynen till miljöskydds- och naturvårdsintressena påskogsbrukets område. Därutöver foreslås som ett led i det s. k. krispaketetbesparingar på ca 500 milj. kr. för /92. Genom omfördelning av bidragen på skogens områdeskapas utrymme för ökade anslag till inventering av småbiotoper som är viktigaför växter och djur, en utökning av ädellövskogsbidragen samt ökade medel fören utbildningskampanj i naturvård och ekologi och den tillämpade miljörelateradeskogsforskningen. Bidragen till avveckling av lågproducerande skogsbeståndavskaffas och bidragen till byggande av skogsvägar reduceras. 1 särskilda propositioner kommer förslag att lämnasom vissa livsmedelspolitiska frågor, däribland prisstödet till norra miljöåtgärder på jordbrukets område. En ny anslagsstruktur föreslås fr. o. m. budgetåret1991 /92. Anslagsförändringen totalt inom verksamhets- 1 1990/91. område i förhållande till anvisat belopp för budgetåret1990/91 fördelade Prop. 1990/91: 100 enligt ny anslagsstruktur framgår av följandesammanställning uttryckt i Bil. B, Jordbruk och trädgårds- F, Djurskydd och djurhälsovård -1-142,9 G, Växtskydd och jordbrukets -f-205,7 1, Utbildning och forskning -1-142,1 -262,1 Totalt (or jordbruks- ' Medlen överförs lill anslaget lill länsstyrelserna. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 20december 1990 Anmälan till budgetpropositionen 1991 Jordbruksdepartementetsbudgetförslag präglas av den nya konsumentin-riktade livsmedelspolitiken,avsikten att effektivisera de offentliga åtgärderna och våra myndigheter samtdet ekonomiska lägets krav på besparingar och återhållsamhet. Denlivsmedelspolitiska reformen leder till att anslagen kommer att vara storaunder . Detta är en direkt följd av de omställningsåtgärder somriksdagen beslutade om . Enligt min uppfattning finns nu storamöjligheter att inom departementets verksamhetsområde uppnå en högre grad avmåluppfyllelse och effektivitet med de resurser som står till vårt förfogande.Vi behöver ytterligare kraftsamla och prioritera våraresurser för att kunna uppnå dessa ambitioner. I samband därmed bör arbetetunder särskilt inriktas mot att fullfölja livsmedelsreformen,att höja våra ambitioner inom miljöområdet, att fullfölja arbetet med ettförbättrat djurskydd, att utveckla skogspolitiken, attoffensivt satsa på FoU för jord- och skogsbrukets framtid, att modernisera ochförnya administrationen. Till detta kan föras uppgiften att noga följa ochdelta i det internationella arbetet inom vårt område. Detta gäller i förstahand ett närmande till den Europeiska Gemenskapen (EG) samt att genomföra ochfölja upp resultatet från GATT-förhandlingarna. Den livsmedelspolitiska reformen fullföljs nu ienlighet med det beslut som fattade (prop. 1989/90:146,JoU 25, rskr. Det innebär att omställningen genomförs med siktet inställtmot att få bättre balans mellan produktion och efterfrågan inom landettillsammans med en satsning på alternativ till dagens livsmedelsproduktion.Därutöver kommer ytterligare åtgärder att vidtas för att ge förutsättningar förlägre priser på livsmedel. Enligt min uppfattning är det av stor betydelse attmyndigheterna snabbt kommer i gång med den uppföljning av reformen somförutsattes i riksdagsbeslutet. Hänsynen till miljön har varit ett av de viktigamålen för den livsmedelspolitiska reformen. Beslutet innebär att vi begränsarjordbrukets negativa Detta sker främst genom den lägre intensitet i odling- Prop.1990/91: 100 en som följer av ett lägre prisstöd. Men reformen ger också genomdirekta Bil. 11 åtgärder ett stöd åt jordbrukets positiva påverkan på miljön.Detta gäller främst programmet för det öppna landskapet och anläggningsstödetför att plantera lövträd och återställa våtmarker. Regeringen återkommer medförslag på det miljöpolitiska området i en särskild proposition våren 1991.Därvid kommer också vissa åtgärder för att öka miljöhänsynen i jordbruket attbehandlas. har jag tillsatt en skogspolitiskutredning. Utredningen skall bl.a. utvärdera skogspolitikens mål och medel. Encentral uppgift är att belysa skogsbrukets och skogsindustrins betydelse förtillväxten i den svenska ekonomin samt förutsättningarna att förena ett moderntskogsbruk med ökad miljöhänsyn. Enligt min uppfattning har vi mycket godaförutsättningar att utveckla en skogspolitik som skall tillfredsställa såvälskogsbrukets som miljöns krav på brukningsformer. Forskningen för de areella näringarna behandlades iden forskningspolitiska propositionen . De insatser som dåbeslutades för en treårsperiod innebär dels viktiga förstärkningar avgrundforskningen inom bl.a. områdena mikrobiologi och genetik, dels möjligheteratt i högre utsträckning miljörelatera forskningen. Förändringarna inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde, där livsmedelsreformen är ett centralt inslag, tillsammansmed regeringens ambition att öka efTektiviteten i statsförvaltningen innebärkrav på att utveckla myndighetsorganisationen. Som ett led i denna utveckling föreslår jag i detföljande att en ny jordbruksmyndighet bildas som lantbruksstyrelsenoch statens jordbruksnämnd läggs ner. GATTsUruguay-runda har på jordbruksområdet som mål att leda till ett avtal sominnebär att man successivt och kraftigt sänker stödet till jordbruket. Framförallt genom att sänka exportstöden kommer man att få en stabilare och merlivskraftig världsmarknad för jordbrukets råvaror. Genom att begränsa dehandelssnedvridande stöden medges en övergång till direkta stöd som kan riktasmed större precision mot viktiga regionala, sociala, miljö- och säkcrhetsbehov. Ministermötet , som var avsett somen avslutning på rundan, avbröts sedan det stod klart att positionerna varalltför låsta på jordbruksområdet. Man kunde enas om att förhandla om separataåtaganden på gränsskyddet, marknadstillträdet och exportstödet. EG förknippadedock åtagandena inom exportstödsområdet med villkor som och länderna medexportintressen inom den s. k. Cairns-gruppen (såväl I- som ) intekunde acceptera. Förhandlingarna har avbrutits och GATTs generalsekreterareskall genom konsultationer bestämma tidpunk- tenför dess återupptagande med sikte på att så skall ske tidigt 1991. Prop.1990/91:100 Därmed kommer genomförandet av avtalet sannolikt att skjutasnågot Bil. 11 framåt i tiden, men kan uppgörelsen bli merlångtgående än vad som kunnat bli fallet vid en uppgörelse . Vårens beslut om en livsmedelspolitisk reforminnebär att steg redan beslutats i den riktning som GATT-rundan utstakar.Exportstödet avskaffas tillsammans med den interna regleringen av marknaderoch priser. Jag vill dock understyrka att även om reformen ligger väl i linjemed ett kommande så är den motiverad för att uppnå våra egna internamål inom jordbrukspolitiken. Detta synsätt har jag redovisat i prop.1989/90:146 om livsmedelspolitiken och jag har också funnit att istora drag ansluter sig till detta synsätt (JoU 1989/90:25, rskr.327). Det arenfördel att nu moderniserat sin livsmedelspolitik inför de förändringarsom vi står inför. 2.2Förhandlingarna om ett Europeiskt Ekonomiskt Samarbetsområde (EEA) Depågående EEA-förhandlingarna mellan EG och EFTA är en väg för ochövriga EFTA-länder att bli en del av en större europeisk marknad där varor,kapital, arbetskraft och tjänster tillåts röra sig fritt över gränserna.EEA-avtalet förväntas träda 1993. Förhandlingarna omfattar inte EGs gemensammajordbrukspolitik (CAP). EGs bud i förhandlingen innebär dock önskan om en ökadfrihandel för vissa varor och produkter som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken.Det rör sig bl.a. om trädgårdsprodukter från de sydliga medlemsländerna.Dessutom innebär EGs bud harmonisering av veterinära och fytosanitärabestämmelser. Även handel med färdigvaror (förädlade livsmedel)omfattas av förhandlingarna. Därmed kan frågor om gemensamma normer förtillverkning av livsmedel komma att beröras. Detta gäller bl.a. gränsvärdenför bekämpningsmedelsrester och andra kemiska substanser. 1 avtalsarbetet ingåratt hitta en fungerande gemensam lösning om regler för bl. a. livsmedelstillsatsersamt märkning av livsmedel. menar att man också bör beakta etiskafrågor i ett handelspolitiskt sammanhang. De etiska frågorna rör bl.a.tillämpning av Hybrid-DNA teknik. Svensk produktion får inte konkurreras ut avimporterade livsmedel vilka är tveksamma från folkhälsosynpunkt. En ökad frihandel som omfattar livsmedel kan kommaatt gynna . Vi har en jämförelsevis ren miljö och ett klimat somminskar risken för angrepp av svampar, röta och insekter. Därför behöver viinte använda lika mycket bekämpningsmedel som i södra . Det finns ocksåett ökat intresse bland lantbrukare att utnyttja s.k. alternativa och mermiljövänliga odlingsmetoder. Tekniken, kunnandet och de naturliga förutsättningarnatalar till fördel när det gäller produktion av alternativt odladelivsmedel. Konsumenterna i efterfrågar i ökad utsträckning livsmedelsom odlats i en ren miljö och med liten eller ingen användningav kemiska bekämpningsmedel. Det finnsen snabbt växande Prop. 1990/91: 100 marknad där svenska varor kan komma att spela en viktig roll. Önskemål om full frihandel inom EEA för fisk ochfiskvaror i enlighet med vad som kommer att gälla inom EFTA fr. o. m. år 1994har framförts av EFTA. Enligt EG är dock tVihandel med fisk förknippad medandra delar av den gemensamma fiskeripolitiken (CFP) och då särskilt tillgångentill fiskevatten. En sådan koppling motsätter sig EFTA-länderna. Denna frågahar ännu inte fått någon lösning. pågår expertöverläggningarmellan EFTA och EG bl.a. för att identifiera handelssnedvridande element vid enframtida liberalisering av handeln. Detsenaste årets förändringar i de central- och östeuropeiska länderna har letttill att intresset för kontakter och samarbete mellan och dessa länderhar ökat. Detta gäller särskilt de baltiska republikerna där förvandlingen avjordbruket från ett i huvudsak statligt eller kollektivt jordbruk motfamiljejordbruk är en viktig del av förändringsprocessen. Starka önskemål ominformation och erfarenhetsutbyte med såväl statliga myndigheter somnäringsliv, kommuner och intresseorganisationer har framförts liksom förslagom samägda företag, s. k. "joint " på jordbruks- ochlivsmedelsområdet. På skogsområdet finns ett samarbetsprogrammellan och . På jordbrukets område ingicks ettnytt treårigt avtal för åren 1990 1992. På det statliga området kommer kontaktenoch informationsutbytet mellan myndigheter, högskolor och utbildningsinstitutionerpå de areella näringarnas områden att fördjupas . Ett närmaresamarbete har också inletts mellan () ochlantbrukarorganisationer i de baltiska republikerna och , bl.a. i form avmaskin- och utrustningsleveranser. Stöd genom SIDA för uppbyggnad avföreningsrörelsen kan också förväntas. Vissa av de livsmedelsproducerandeländerna i , bl.a. , kan förväntas vilja öka sinlivsmedelsexport till . Även på skogsområdet finns ett intresse förfördjupade kontakter från dessa länder. Den alleuropeiskaskogsministerkonferensen i , som ägde rum , kommer medstor sannolikhet att leda till närmare samarbete på skogsområdet. Ocksåpå fiskeområdet kan samarbetet komma att vidgas och fördjupas. förs förhandlingar mellan EFTA ochvissa östeuropeiska länder om slutande av frihandelsavtal. Sverigeblir medlem i /91 och blir då samord nare för de nordiska länderna och ansvarig för kontakterna med FAO. Förutom uppföljningen av konferensbeslut om reformering av organisationen, kommer viktiga arbetsuppgifter att gälla miljö (bl.a. för- ■ beredelser inför FNs miljökonferens ), bärkraftig utveckling, nutri- tionskonferensen , skogsfrågor, (skogskonvention och handlingspro- 6 grammetför de tropiska skogarna) och upprättandet av ett globalt informationssystempå jordbruksområdet. 3 Livsmedelspolitiken Prop. Jag ser vårens beslut omlivsmedelspolitiken som ett första steg på väg mot enmer konsumentinriktad politik med ett mer varierat utbud till lägre priser.Detta första steg måste vi nu fullfölja genom att näringen rätt utnyttjar deresurser som finns till omställning av och anpassning avmjölkproduktion. Lantbrukarna och näringens organisationer har här ett stortansvar. har valt att ge ett stort spelrum för den enskildeföretagaren när det gäller företagets utveckling och profil. Statsmakternakommer inte att i detalj reglera hur marken skall utnyttjas. Detta är en sidaav vår avreglering. Regeringen anser att det är viktigt att kunna sänkadet svenska gränsskyddet för att därmed öka importkonkurrensen och verka förlägre matpriser. Reformens andra steg tas i samband med att vårt gränsskyddsänks. Därigenom kan de svenska matpriserna sänkas med direkt positiv effektför konsumenterna.