prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Ersättningen från föräldraförsäkringenutges med belopp som motsvarar av förälderns sjukpenninggrtmdande inkomst(SGI). Kompensationsnivån från den tillfälliga föräldrapenningen utgör dock av SGI:n för de förste 14 dagaraa per bam och år. För den som inte har någon'sjukpenning-grandande inkomst eller har låg sådan utges ersättning på engarantinivå som är per dag. Föräldraförsäkringenär en integrerad del av sjukförsäkringen såväl vad gäller finansiering somadministration. Finansieringen skall till ske genomsjukförsäkringsavgiften, som f.n. är av avgiftsunderlaget (lönesumman),och till genom bidrag från stetsbudgeten. Utgiftemaför föräldrapenningen är huvudsakligen beroende av antelet födda bara ochföräldraraas förvärvsinkomster. Antelet födda bara beräknas öka underlångtidsbudgetperioden. Ersättning utges på förälderas sjukpenningnivå och därefter med ersättning pågarantinivån, /dag. Bilaga1:1.2 Utgiftsstyrande fektorer för de allmänna barabidragen är det totelaantelet bam,antelet bam i varje femilj samt bambidragets storlek. Vid ingången av år 1990fanns det ca 1 653 600 bam under . Antalet beräknas öka den närmastefemårsperioden med drygt 100 000. Bidragenfeststells av stetsmaktema genom särskilda beslut. I anslulning till förslagetom ett nytt skattesystem förslogs också en kraftig höjning av barnbidraget.Höjningen genomförs i två steg. 1991höjdes barabidraget med 2 280kr. 1992höjs det med ytteriigare 1 020kr. till 10 120 kr.per bam under . Härtill kommer flerbamstillägg om någonuppbär bambidrag för tre eller flera bam. Studerande som uppbär studiehjälpinräknas vid beräkningen av flerbamstillägg. Bamvars föräldrar lever åtskilda kan få bidragsförskott. Bidraget utgörs av 40 %av basbeloppet . Kostnadema för bidragsbeloppet beror främst på dettotela antelet bam som lever åtskilda från någon eller båda föräldrama, deunderhållsskyldiga föräldraraas betelningsförmåga samt underhållsbidragetsnivå. beräknas antelet bam med bidragsförskott ökamed ca 2 000 bl a beroende på att det totela antelet bam ökar. Underhållsbidragskommiltenpekar i sitt betänkande (SOU 1990:48) Samhällsstöd tillimderhållsbidragsberättigade bam på flera problem med nuvarandebidragsförskottssystem. Nuvarandesystem ger en sammanblandning mellan underhållsbidrag och bidragsförskott somger icke önskvärda effekter. Om underhållsbidraget understiger garantinivånsaknar vårdnadshavaren intresse att medverka till att underhållsbidraget höjs.Olika inanipulationer för att hålla underhållsbidraget nere kan förekomma isyfte att maximera samhällsstödet. leder till att nuvarande system delvisär okontrollerbart ur kostnadssynpunkt. Enarbetsgmpp har tillsatts inom med uppgift att medutgångspunkt i underhållskommittens förslag arbete fram on proposition omstödet till särlevande föräldrar som skall kunna läggas fram . Stetsbidraglämnas till kommunema för driften av olika former av baraomsorg.Stetsbidragsberättigade är kommimala daghem och femiljedaghem,föräldrakooperativ, personalkooperativ samt daghem med särskild pedagogik.Enligt principbeslut skall alla bara över ett och ett halvtårs ålder beredas plats i en organiserad förskoleverksamhet. Desenaste årens höga födelsetel, den ökade invandringen samt kvinnomas förändradeförvärvsmönster mot förlängda arbetstider, innebär attdet krävs en fortsatt kraftig utbyggnad av antelet platser inom Prop. 1990/91:150bamomsorgen för att målet om fiill behovsteckning skall kunna uppnås. Detstetliga stödet till bamomsorgen beräknas till ca förbudgeteret 1991/92. Stetens bidrag till baraomsorgen styrs av antelet bam som fårdel av verksamheten. Beräkningaraa i långtidsbudgeten har gjorts med hänsyntegen till de senaste årens höga födelsetel, den totela efterfrågan som denredovisas 1990, samt den utbyggnad som krävs föratt nå och bibehålla målet fiill behovsteckning . Efterfrågan på baraomsorgsplatser har således ökat mer änväntet. En flexibel skolstart kommer successivt attgenomföras . bidrar till att nå utbyggnadsmålet ibaraomsrogpn. Trots att utbyggnaden av daghemsplatser varit kraftigare ännågonsin tidigare är det fortferande brist på platser.Bristen hänger delvis samman med svärigheteraa att rekrytera personal tilldaghem och fritidshem, främst i storstäderaa, samt på den nedgång i antelet bamhos dagbaravårdare som har skett . Den senaste tidensförändrade arbetsmarknad kan göra det lättere att rekrytera personal tillbaraomsorgen . Socialdepartementetansvarar för följande förmåner inom socialförsäkringssystemet: *Allmän tilläggspension (ATP) Denekonomiska omfettningen av denna del av socialförsäkringen beräknas tmderbudgeteret 1991/92 uppgå till ca . Utgifteraa påstetsbudgeten uppgår till . Riksförsäkringsverketoch försäkringskassoma svarar för' merparten avsocialförsäkringsadministrationen. För försäkringskassoma finansieras avutgifteraa på stetsbudgetens utgiftssida och resterande del med socialavgifterpä dess inkomstsida. Utgiftema påverkas bl.a av ärendebelastningen,effektiviteten och produktiviteten samt försäkringssystemets utformning. Detotela utgifteraa för administrationen beräknas för budgeteret 1991/92 till 5,5miljarder kronor. Socialförsäkringsadministrationenster inför stora förändringar till följd av beslutede och aviserade förslag omförändringar inom försäkringen. 1 förste hand berörs sjukförsäkrings- ochrehabiliteringsområdet. Riksdagenhar beslutet om förändring av ersättningsnivåeraa inom sjukförsäkringen. Isamband med dette beslut uttalade önskemål om att regeringen böråterkomma till med ett förslag om införande av en arbetsgivarperiodpå . och försterks satsningenpå en effektivare rehabilitering. 1990/91:150 stellerhöga krav både på personalen ute på försäkringskassoma som skall Bilaga1:1.2 förverkliga rehabiliterings- och arbetslinjen inom socialförsäkringen ochpå de gemensamma ADB-systemen som skall anpassas till de successivt ändraderegleraa. Detär angeläget att det framtida ADB-stödet utformas både med hänsyn till krav påkostnadseffektivitet och till den enskildes integritet. Inomramen för regeringens program att reducera den stetliga administrationen med10% kommer en översyn av socialförsäkringsadministrationen attgöras. För att åstedkomma en resursneddragning av denna storleksordning krävsöverväganden rörande annorlunda organisationsstrukturer och regelförenklingarsom avsevärt reducerar omständlig och komplicerad ärendehandläggning. Iöversynen ingår att utarbete förslag till en tydligare rollfördelning mellanRFV och försäkringskassoma, samt en analys av deras ansvar och föratsättningarvad gäller uppföljning och utvärdering. En strategi för dette förändringsarbetepresenteras i kompletteringspropositionen. Sjukförsäkringssystemetomfetter hela befolkningen. Försäkringen ger rätt till dels sjukpenning vidsjukdom av arbetsinkomsten för de förste tre sjukpenningdagama, förtid därefter t.o.m. den och fr.o.m. den 91 :a dagen avsamma inkomst upp till 7,5 gånger basbeloppet (. ), delsersäthiing i samband med läkaivård och annan sjukvårdande behandling,läkemedelsinköp, tandvård, sjukvård samt sjukresor. Utgiftemaför sjukpenning bestems av antelet sjukpenningförsäkrade, löneutvecklingen ochantel ersatte sjukpenningdagar (sjuktelet). Även arbetsmarknadssituationen harbetydelse. Ilöpande priser har utgiftema ökat från . Räknat pris ärökningen . Av denna ökning avser ca 4,5 miljarderkr. utgifter för timsjukpenningreformen. Timsjukpenning infördes den 1 december1987 och innebär bl.a. att reglema om att sjukpenning inte utges förinsjuknandedagen (karensdag) eller för vissa fridagar slopades. För år 1991prognostiseras en kostnad för sjukpenningförsäkringen på 30 miljarder kronor.Minskningen är huvudsakligen en följd av de förändrade kompensationsnivåemainom försäkringen, vilka trätt i kraft , men också av enförvänted nedgång i sjuktelet. Iregeringens proposition 1991/91:141 om rehabilitering och rehabiliteringsersättningm.m. lämnas förslag till lagstiftning inom "ramen för del allmännaförsäkringen om ansvar för arbetsinrikted rehabilitering och om ekonomiskersättning vid sådan rehabilitering. Förstahandsansvaret för att den enskildesbehov av rehabilitering klarläggs föreslås i proposition- Prop.1990/91:150 TabeU V.2 Utvecklingen av antelet ukpenningförsäkrade, uktel och p., tio ukpenningutgifter Bilaga l.l.Z enligga på arbetsgivaren. En rätt till rehabiliteringsersättning föreslås infördför den som delter i arbetslivsinrikted rehabilitering. Ersättningen omfetterdels rehabiliteringspenning, dels ersättning för vissa merkostnader till följdav rehabiliteringen. Genom den ökade satsningen på rehabilitering avlångtidssjukskrivna förväntes allt flera kunna återgå i förvärvsarbetet, vilketi sin tur medför en nedgång i sjuktelet. innebär då enminskning av försäkringens kostnader Regeringenhar vidare lämnat en proposition till med förslag till lag omsjuklön (prop. 1990/91:000). I lagen föreslås att arbetsgivaraa skall betela utsjuklön till sina anställda tmder de förste 14 dagama av en sjukperiod. Ävendenna åtgärd förväntas ha en positiv inverkan på antelet sjukfell i och med attarbetsgivaraa genom att vidte arbetsmiljöförbättrande åtgärder av olika slagkan minska risken för att de anställda skall drabbas av ohälsa. På så sättminskar sjukfrånvaron på arbetsplatsen, vilket gynnar såväl arbetstegama somarbetsgivama. De nya reglema föreslås träda i kraft . Shablonmässigtligger ett oförändrat sjuktel i förhåll,ande tilld et beräknade sjuktelet förår 1992 till bnmd för beräkningaraa i långtidsbudgeten. Varje förändring avsjuktelet med en enhet innebär en utgiftsförändring med ca 1,5 miljarderkronor. Nivånoch imiktningen på ersättningaraa från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen feststells efter överläggningar mellan steten ochsjukvårdshuvudmännen. Den senast träffede överenskommelsen avser ersättningaraatmder . Storleken på dessa ersättningar beräknas därför ilångtidsbudgeten vara oförändrade i förhållande till det året, även om vissaförändringar kommer att inträffe imder perioden. Bl.a. kan nämnas redan fettedebeslut i fråga om ansvaret för äldreomsorgen . I vilken utsträckningdette kommer att påverka ersättningaraatill sjukvårdshuvudmännen är ännu inte möjligt att Prop. 1990/91:150 bedöma. Beräkningamai övrigt utgår från att volymökningar slcer under de närmaste årentandvårdsormådet (+1%). För läkemedelsområdet föratsätts som tidigare en extraprisökning ( + ). Samtliga dessa områden är föremål för ettförändrings- och utvecklingsarbete som förväntes leda till systemförändringarunder budgetperioden och därmed också ge effekter på försäkringsutgiftema.Dette arbete finns närmare redovisat i budgetpropositionen /92. Inomsjukvårdsförsäkringen har områdena läkemedel, tandvård och sjukresor haft enotillfredstellande utgiftsutveckling. Vidinköp av läkemedel svarar sjukförsäkringen för kostnaden utöver den avgift sompatienten själv betelar. Denna avgift motsvarar den faktiska kostnaden, dockhögst . vid varje inköpstillfälle. belopp föreslås öka ibudgetpropositionen /92 till . Vissa läkemedel och förbrakningsartiklartillhandahålls dock kostnadsfritt för den enskilde. Det är dessa fria förmånersom uppvisar den snabbaste utgiftsökningen för försäkringen, bl.a till följd aven successiv volymtillväxt. Prisutvecklingen på läkemedel,förbrukningsartiklar och utvecklingen mot nya och dyrare preparat samtläkaraas förskrivningsvanor och terapitraditioner är andra bidragande orsakertill de kraftigt expanderande utgiftema för läkemedelsförmåneraa. Föratt motverka denna utveckling planeras olika åtgärder. Bl.a. utredsföratsättningaraa att föra över kostnadsansvaret för läkemedel frånriksförsäkringsverket till sjukvårdshuvudmärmen fr.o.m' . I samband meddette arbete görs en översyn av förmånsregleraa. Det är svårt att nu bedöma ochuppskatte effektema av dessa åtgärder. Målsättningen är att de skall kunnapåverka utvecklingen under senare delen av budgetperioden. Frågan om enhuvudmannaskapsändring på läkemedelsområdet avses bli behandlad vidöverläggningaraa med förelrädaraa för sjukvårdshuvudmännen om ersättningarnafrån sjukförsäkringen till huvudmännen . En proposition som en följdav dessa överläggningar kan föreläggas tidigast . Regeringenhar vidare tillsatt en utredning om det samlade förmånssystemet för försäkrademed betydande kostnader för sjukdom och handikapp. Denna kommer att beröraläkemedelsförmånerna. Utredningens förslag kan senare under budgetperiodenleda till en proposition med utgiftseffekter på läkemedelsområdet. Påtandvårdens område gäller att försäkringen ersätter avbehandlingskostnaderaa för den enskilde . och avkostiiadema däratöver. Enligt budgetpropositionen /92 införs den 1 juli1991 i utgiftsdämpande syfte en ny ersättningsnivå på för behandlingskosbiaderi intervallet . Tandvårdstaxansnivå feststells av regeringrai på förslag av ,varvid hänsyn tas till bl.a. pris- och löneutvecklingen. Utgiftsutvecklingenpåverkas även av patienttillströmningen och antelet tandläkare som arbeter inomtandvårdsförsäkringens ram. Tröts den allt bättre tandhälsan för större delenav befolkningen fortsätter försäkringensutgifter att öka på ett otillfredsstellande sätt. Den främste Prop. 1990/91:150orsaken till dette anses vara att tandvårdstaxan alltjämt bygger på Bilaga1:1.2 principeraa om ersättning per prestetion och neutralitet så attvårdgivaraa skall erhålla sainma ersättning per tidsenhet oavsett utfördbehandlingsåtgärd. En sådan texekonstraktion stimulerar till en högvårdproduktion och styr mot en hög ambitionsnivå vad gällerreparativa och rehabiliterande tandvårdsinsatser fastän tandhälsan blir alltbättre. ligger heller inte i linje med intentioneraa i tandvårdslagen,enligt vilken särskild vikt skall läggas vid de förebyggande insatsema. Isyfte att förändra utvecklingen inom tandvården har påregeringens uppdrag uterbetet förslag till en delvis ändrad tandvårdsförsäkringmed utgångspunkt från en mer förebyggande inriktning. Verket föreslår införandeav s.k. bastandvård för åldersgmppen vilken avses omfetteundersökning, röntgen och förebyggande åtgärder till en fäst och förhållandevislåg avgift för patienten och en fest och schabloniserad ersättning tillvårdgivaren. Verket har dessutom föreslagit ytterligare mer eller mindreomfettande ändringar i tandvårdstexan. I budgetpropositionen /92framhålls att ett stellningstegande till förslaget om bastandvård inte äraktuellt . Vissa delar av verkets förslag i övrigt bör kunnagenomföras . Därför föreslås att en omfettande försöksverksamhetpå tandvårdsområdet påbörjas i ett antel landstingsområden medsyfte att bl.a. pröva olika system för ersättning från försäkringen tillvårdgivaraa samt bastandvård. En mer omfettande förändring avtandvårdsförsäkringen kan därefter bli aktuell först . Viden sjukresa betelar den försäkrade ett karensbelopp för varje enkel resa. för resa med texi, . för resa med egen bil och . förresa med allmänna färdmedel. Resekostaader överstigande dessa belopp ersätts iregel helt av försäkringen. De avsevärt ökande försäkringsutgifteraa försjukresor beror till stor del på den allmänna prisutvecklingen.Därtill kommer kraftiga höjningar av texitexan, inte minst efter avregleringenav texinäringen och införandet av mervärdesskatt påpersontransporter . Även volymen ersättningsberätligadesjukresor beräknas har ökat. Föratt kunna motverka denna utveckling krävs både en mer aktiv planering ochsamordning av sjvikresoraa och en bättre samordning av transporteraa av sjukamed övriga samhällsbetelda transporter av äldre och handikappade. Eftersom dealliiiänna försäkringskassorna inom ramen för sin ordinarie verksamhet saknarnaturliga föratsättningar att bedriva en sådan planering och samordning avsjukresoma, har det varit en målsättning att överföra detekonomiska och administrativa ansvaret för dette område tillsjukvårdshuvudmäimen. Överläggningaraa med företrädare försjukvårdshuvudmännen resulterade i enprincipöverenskommelse om att denna verksamhet skall överföras tillsjukvårdshuvudmännen . En proposition om dette har nyligenföreslagit . Arbetsskadeförsäkringenomfetter alla förvärvsarbetande samt personer som genomgår utbildning i den månutbildningen medför särskild risk för arbetsskada. Den som drabbas avarbetsskada fär i princip full ersättning för inkomstbortfell upp till 7,5basbelopp (. Ersättningenomfetter dels arbetsskadesjukpenning, dels arbets-skadelivränte.Arbetsskadesjukpenningen utgör av den sjukpenninggrundande inkomstentill skillnad från sjukpenning enligt lagen om allmän försäkring som fr.o.m.den 1 mars 1991 utges med 65, 80 eller av denna inkomst. Utgifteraa förarbetsskadesjukpeiming redovisas helt inom arbetsskadeförsäkringen. Vidbesteende nedsättning av arbetsförmågan utges livränte för mellanskillnaden avvad den skadade har i lön eller pension efter skadan och vad han skulle hahaft i lön om skadan inte hade inträffet. En samordning med den allmännaförsäkringen sker under de förste 90 dagaraa efter en skada. Arbetsskadeförsäkringensutgifter styrs, föratom av pris- och löneutvecklingen, av antelet som skadas,den ersättning dessa beviljas samt praxis vid prövningen av rätt tillersättning. TabellV.3 Utvecklingen av antel anmälningar och ärenden åren 1985 - 1990 Sedanbörjan av 1980-telet har antelet arbetsskadeanmälningar ökat med framtill . har antelet ärenden förförsäkringsmässig prövning nästan fördubblats. - ökadeantelet ärenden med i genomsnitt . Ar 1989 hade dock ökningen istort sett avstannat. Som framgår av tebell X är det iförste hand arbetssjukdomaraa som har ökat. Bland arbetssjukdomaraa utgörs dendominerande delen av s.k. belastningsskador. Antelet sjukdomsärenden ökadeimder åren 1985 - 1988 med i genomsnitt . Även beträffande dennakategori hade ökningen avtegit kraftigt. Ibörjan av 1980-telet godkändes två av tre ärenden som arbetsskada. Praxisutvecklingenunder 1980-telet ledde fram till att godkändes nio av tio ärenden.Under 1989 föll andelen godkända arbetsskador med nästan två procentenheter.Andelen godkända arbetssjukdomar föll med . Denstedigt ökande ärendemängden under 1980-telet har medfört administrativapåfrestningar för försäkringskassoraa som trots betydande resurstillskottinte har kunnat avverka ärendena i den takt de kommit in. Antelet avgjordaärenden har ökat men ärendebalansen uppgick vid utgången av till drygt106 000 ärenden. TabellV.4 Arbetsskadeförsäkringens utgifter, milj.kr. 1990/91:150 Bilaga1:1.2 Denökande ärendemängden i kombination med att andelen godkända fall ökat har medförtatt utgiftema för arbetsskadeförsäkringen har ökat kraftigt under senare år.Ökade reallöner har bidragit till denna utgiftsökning. Somtidigare nämnts har det skett en minskning i ökningstakten både vad avser antelanmälningar och antel ärenden. Antelet inkomna ärenden beräknas uppgå till ca120 000 imder för att därefter börja minska något. Medhänsyn till ärendebalansema är det dock på kort sikt utvecklingen av anteletavgjorda ärenden som har störst belydelse. Antelet avgjorda ärenden beräknas haökat kraftigt bl.a. på grand av att försäkringskassoraa har fattett antel nya tjänster för arbetsskadeprövning budgeteret 1989/90. För årendärefter är det troligt att det sker en utplåning av antelet avgjorda ärenden. Anteletlivräntor kommer dock med stor sannolikhet att fortsatte att öka under en följdav år. Realtsett antes utgiftema öka till följd av att: -fler ärenden avgörs genom ökadproduktivitet -antelet livräntetegare antesfortsatte att öka -retroaktiva utbetelningar antesöka till följd av minskade ärendebalanser Utgiftsökningenberäknas bli ca 700 milj. kr. (i fest penningvärde) . Arbetsskadeförsäkringenskall finansieras genom en socialavgift som uppgår till 0,avavgiftsunderlaget. Över- resp. underskott redovisas mot arbetsskadefonden.Fondens kapitel är förbrakat och utgifter utöveravgiftsinkomstema belaster stetsbudgeten. Belastningen på stetsbudgeten tillföljd av bristande finansiering beräknas till ca . förbudgeteret 1991/92. Underdette avsnitt redovisas utgifter för folkpension, allmän tillägs- 6 1990/91. 1 saml Nr 150. pension(ATP), delpension och bidrag till kommunalt bostedstillägg till Prop.1990/91:150 folkpension (KBT). Utgifteraapå pensionsområdet är i huvudsak beroende av sådana fektorer sombefolkningsutvecklingen och ohälsotalet. Den förste fektom inverkar främst påutgifteraa för ålderspensioner och den senare fektom utgiftema förförtidspensioner. Folkpensionssystemetomfetter hela befolkningen. För folkpensionärer med låg eller ingen ATPkompletteras pensionen med pensionstillskott. Pensionstillskottet avräknaskrona för krona mot eventuell ATP-jjension. Desamlade utgifteraa för folkpensioneringen redovisas på stetsbudgetensutgiftssida. För fmansiering av folkpensioneringen fmns en socialavgift somfr.o.m. utgör av avgiftsimderlaget. avgiftsunderlag harbreddats något genom att fler tidigare fria anställningsförmåner, som ett ledi finansieringen av skattereformen, räknas in i underlaget. Utgifteraaför ersättning vid ålderdom har i faste priser ökat mellan ochår 1989. beror främst på att antelet ålderspensionärer ökat samt deförbättrade pensionstilläggen till ålderspensionerna. Anteletålderspensionärer fortsätter att öka för att därefter minska. Itakt med att allt större andel ålderspensionärer fär allt högre medelpoäng förATP minskar utgifteraa fÖr pensionstillskott. Folkpensionsutgifteraa förålderspensionärer visar en svagt nedåtgående trend . Kostnademaför änkepension, hustratillägg och baratillägg kommer också att minska eftersomdessa ersättningsformer successivt är imder avveckling i och med att nya reglerför efterlevandepensionering trädde 1990. Utgifteraa föränkepensioner sjunker något snabbare än utgifteraa ökar för de nyaersättninsformeraa omstellningspension och särskild efterlevandepension underbudgetperioden. Ijanuari 1991 hade 360 110 personer antingen förtidspension eller sjukbidrag. Anteletförtidspensioner och sjukbidrag har stigit kraftigt tmder senare år. Mellanåren 1985 och ökade antelet personer med folkpension från dessa förmånermed 32 000 och antelet personer med ATP med 44 000. Denna ökning avförtidspensioner och sjukbidrag beräknas fortsatte . Därefterberäknas antelet minska till följd av försäkringskassomas rehabiliteringsinsatser.Dessutom har möjligheten till förtidspension på enbart arbetsmarknadsskälavskaffets med verkan från . beräknas iimebära enminskning av antelet nybeviljade förtidspensioner med 5000 . Utgifteraaför pensionstillskott till förtidspension och sjukbidrag förväntes sjunkap.g.a. att ATP-systemet omfettar allt fler av pensionäreraa. Kommunala bostadstilläggtill folkpension Prop. Bilaga1:1.2 Kommimala bostedstillägg (KBT) utges till pensionärer med låg eller är det obligatoriskt för kommuneraa att utgeKBT. Stetsbidrag lämnas för av kommunernas bidragsberättigade kostnader.KBT skall utges för av hyreskostnaderaa . permånad för en ensamsteende pensionär och . Kostnaden bestäms dels av antelet pensionärer som med hänsyntill inkomst och bostedskostnad är berättigade till sådant tillägg, dels avhyresnivån i kommunema och kommimeraas egna prioriteringar vad gällerbostedstilläggets nivå. Hyreshöjningar ökar kostnaderaa för KBT. Samtidigtmedför de ökade ATP-pensionema och de ökade av-telsreglerade pensionerna enminskning av kostnaderaa. Sammanteget beräknas antelet KBT-tegare minska med igenomsnitt . . Totelkostnaderaa beräknas sjunka någotlångsammare än stetsbidraget. Kostnaderaa för stetsbidraget belaster helt ochhållet stetsbudgeten. Allmäntilläggspension utges till den som haft en pensionsgrundande inkomst minst 3år. Storleken på pensionen räknas ut på ett genomsnitt av de pensionsgrundandeinkomsteraa under de 15 bäste åren. Full pension motsvarar av dennagenomsnittsinkomst. Utvecklingenav antelet personer som har ATP i någon form framgår av följandesammanstellning. 1989 1 827 800 1991 1 925 000 * 1993 1 993 000 * 1995 2 025 000 * ATP-systemet har ännu inte nätt fullfunktionsstediet. Såväl anteletATP-pensionärer som storleken på medelutbetelningaraa mätt i antel basbeloppökar fortferande.