prop · GE0334 · 1990-12-31 00:00:00 — 8. det stadiga stödet för ny- och ombyggnad med l)eslut om bostadslån ochräntebidrag (avsnitt 4.8), 9. räntestöd för underhåll m.m. (avsnitt 5.1) 47 in - , K-H . / »cox Prop. 10. rantebidragstrappan(avsnitt 5.2), ' 11. lill Information och utbildning m.m. på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på , 12. lill Investeringsbidrag för bostadsbyggande på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /91 anvisa etl förslagsanslag på 500 000 000kr., 13. lill för bostäder på tilläggsbudget lillstatsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på . ochdels alt anta förslagen till 14. lag om ändring av plan- och bostadsverkets namn, 15. lag om ändring i (1987:10), 16. lagom ändring i lagen (1987:12) om hushåffning med naturresurser m.m. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanställning av remissyttrandena över Prop. 1990/91: 34 boendekostnadsutredningens betänkande (SOU ''sa i 1989: 71) Ny bostadsfinansiering Efterremiss har yttrande över boendekosmadsutredningens betänkande avgeits avriksrevisionsverkel, , fullmäktige i riksbank,riksgäidskontoret, statskontoret Allmänna pensionsfonden, första, andra ochtredje fondstyrelserna. stadshypotekskassa, StatensBostadsfinansieringsaktiebolag (), , , , , FinansbolagensFörening, plan- och bostadsverket, ,, Svenska , Sveriges BostadsrättsföreningarsCentralorganisation (SBC), (),Byggentreprenörema (), . (), Näringslivets Byggnadsdelegation,, , iSmåhus, , , följande kommunernämligen , , , , , ,, , , , Omst, , , ,, , , Hämösand. , och GälUvare,i (LO), (),Centralorganisationen /SR, Mäklarsamfundel, , , , , . Vidare har yttrande inkommit frän BoroAB, bankinspektionen, . 1 Huvuddragen i ett nytt bostadspolitiskt stödsystem (kap.5) EnligtRRV:s bedömning kan den föreslagna grundsubventionen göra det möjligt atl uppnåden avsedda neutraliteten mellan olika upplätelseformer. Systemet medräntelänet txir innebära en bättre framtida paritet mellan oUka årgångar ibeståndet. Vidare förhindrar räntelånen den kapiialisering av statligasubventioner som är möjlig för ägare av nybyggda egnahem ellerbostadsrätter. 1990/91: 34 Bilaga1 Fullmäktige i delar boendekosmadsutredningens uppfattning all enrevidering av del nuvarande t)ostadsfinansieringssystemet bör komma till stånd.Enligl fulhnäktiges bedömning är del dock i praktiken knappast möjligt atlgenomföra en reform av den omfatming och inriktning utredningen skisserar framtill är 1991.1 synnerhet erbjuder ändringama i finansieringsvillkoren förbeståndet av fastigheter betydande problem. Även om utredningen genom införandeav kredit- och skuldutvecklingsgaranti försökt beakta vissa av de kritiskasynpunkter som anförts mot förslag, kvarstår enligt fullmäktigesmening ändå betydande invändningar. Fullmäktigesslutsats är atl den efiersffävade reformeringen av det befintligabosiadsfinansieringssystemei bör ske genom en mjukare övergång och eninstitutionellt mindre omvälvande metod än den som föreslagits av utredningen. Räntebidragssystemeiavskaffas inte, men systemet anpassas till skattereformen och räntebidragensstorlek reduceras. Delav utredningen föreslagna institutionaliserade ränielånesysiemet införs inte.Utredningens intentioner las dock tillvara genom att ägama lill fastighetermed statlig beläning i stället mol avgift erbjuds en stadig lånegaranti som kananvändas för atl ta upp likvidiletsuljämnande lopplån pä öppna marknaden. Fullmäktigepekar ocksä avslumingsvis pä att nuvarande avskärmning av stadigt fmansieradebostäder från förändringar i ränteläget medför att bördan av stabiliseringspolilikenfaller desto tyngre pä andra områden, inkl. övriga delar av bostadssektom. Föratt kunna moderera denna effekt bör man enligt fullmäktiges mening överväga allliUåia ett större genomslag av penningpolitiken i ett framtida stadigtbosiadsfinansieringssystem. En sådan utformning bör ocksä passa väl in i eltsystem i vilkel subventionsinslagen skiljs från finansieringen. Enligtriksgäidskontoret skulle en slopande av räntebidragen leda till en teoretiskvärdesänkning pä de ränlbidragsberältigade fastighetema pä ca 31 miljarder kr.motsvarande av stocken räniebidragsgmndande bottenlån och stadigatopplän. Desvenska bostadsinstitulen har traditionellt mycket god säkerhet. Till skillnadfrän våra grannländer har de svenska tx>siadsinstiiuten inte någrahistoriskt näraliggande erfarenheter av problem med länesäkerhctcma. Ur dettaperspektiv är de skisserade effektema pä fastighetspriserna av boendekosmadsutredningensförslag oroväckande. Enligt riksgäldskonlorets mening är dessa effekter intetillräckligt belysta för att utredningen lämpligen bör kunna ligga till grundför beslut Allmännapensionsfonden, första, andra och tredje fondstyrelserna Prop.1990/91: 34 Fondstyrelsernaframhåffer att den viktiga och komplicerade reform del här är fräga om bör intesnabbehandlas och forceras fram - redan remisstiden har för övrigt varitalltför knappt tilltagen. Reformen av bostadsfinansieringen bör givetvissamordnas med skattereformen. Men därmed är det inte sagt att de bägge mednödvändighet behöver sammanfalla i tiden. En övergångsperiod skulle behövasredan av det skälet alt annars alltför många reformer med svärgenomskådligaeffekter skulle staplas ovanpä varandra. Man skulle komma atl avlägsna siglångt från det av utredningen uppställda målet atl ett nyttbosiadsfinansieringssystem måste beakta behovei av en tillräcklig planeringshorisontför enskilda hushåll. Enliglkassastyrelsen är del beklagligt atl bostadskommiiténs förslag om räntelån inleredan är 1986 togs till utgångspunkt för en successiv reformering avbostadsfinansieringen. Del kunde ha sparat stora pengar för staten samtidigtsom en lång övergångstid minskat päfresiningama för de fastighetsägare sombyggt under fömtsättning av stora generella statliga subventioner. Samtidigthade överhettningen på byggmarknaden blivit mindre . Kassastyrelsenanser det angeläget att skilja meffan finansieringslösningar och subventionerbl. a. för atl öka sparandel i bostadssektorn. SBABhar inte några invändningar eller synpunkter när det gäller anpassningen istort av del bostadspolitiska systemet till nya beskaimingsfömtsäti-ningar.Förslaget alt införa en gmndsubvention, som motsvarar effekterna av skatteavdrag för egnahemsägare, gert. ex. förutsättningar för att förenkla räntebidragssystemeii dess nuvarande form. Beträffanderäntelänesyslemet framhåller atl del skulle komma att införas för endasten begränsad del av bostadsbeståndet som drabbas av stigande kosmader, ökandeskulder och sannolikt fallande fastighetsvärden. Det är i huvudsak ungafamiljer och ungdomar som drabbas. av bostadsbeståndet kommer inleatt omfattas av räntelänesyslemet. 1 delta bestånd sjunker bostadskostnader ochskulder liksom . Del leder lill ökade fastighetsvärden, som förstärksav effektema på bmksvärdesystemet av räntelänen. Räntelänesyslemetenligt den föreslagna utformningen kan medföra även regionalpoUtiskl negativaeffekter. Vidarekommer betydande räntehöjningar och andra kosmadshöjningar för läniagama attinträffa och bidra till atl skuldökningen - och därmed slalens ekonomiskaåtaganden - blir avsevärt större än vad uQ-edningen räknat med. uppmuntras onödig beläning när slalens stöd ochåtaganden avseende t)ostadsbyggandei och boendet knyts till belåning ochläneformer. Statens stöd bör därför bestämmas efter andra gmnder. Vadavser andra delar av tx)endekosinadsuB-edningens förslag än förslaget omräntelån hänvisar till det remissyttrande som avgetls avNäringsUvets Byggnadsdelegation. EnligtSFF att del är synnerligen önskvärt och nödvändigt med ett systemskifte. SFFanser emellertid inte an Ixxndekosmadsulredningens förslag leder till en bättreordning. Ur bosiadsfinansieringssynpunki finns ett antal avgörande nackdelarmed förslaget om ränlelän. Dessa nackdelar gäller såväl låntagare somlångivare, såväl obligationsemiilenter som obligationsplacerare. Dessutom anserSFF att förslaget har allvarUga konsekvenser ur samhällsekonomisk synpunkt. betonar att en samhäUsekonomisk riktig politik förfinansiering av bostäder bör innehålla ett ordentligt mätt sparande. 1utredningen finns del behovei inte utvecklat, vilkel enligl föreningen ärolyckUgt Föreningenanser att mänga av de problem som utredningen behandlar egentligen har sitturspmng i den principlösa behandlingen av intäktssidan. De principellaoklarhetema i beskattningen förstärks ocksä av skillnader i företagsform ochägare när del gäller privatjjersoner, allmännyttiga företag och privatahyresvärdar. Vidare saknas en diskussion kring den roll sombostadslagstiftningen tilldelat de allmännyttiga företagen när det gäller hyrorna. är del viktigt att ett nytt finansieringssystem tar hänsyntill de regionala effektema. En statiig garanti kommer atl bli nödvändig föratt nyproduktion av fastigheter skall bli möjUg i alla delar av landet avstyrker att det förslag till ändring avfinansieringssystemet för lx)stadsfastigheter, som boendekostnadsutredningenhar lagt, läggs till gmnd för lagstifming. Föreningen delar dock kommitténstjeskrivning av det nuvarande systemet som snedvridande och ineffektivt urfördelningssynpunkt En omläggning är därför nödvändig. Innan nya storalagstifmingskomplex mnt txjstadsmarknaden byggs upp bör man pröva vad som krävsför att finansieringen av bostädema skall kunna lösas inom ramen förkreditväsendet. Del som krävs är all vissa fastighetsägare ochi vissa områden fär stadiga garantier för sina lån samt att bostadsbidragenutformas sä an även barnfamiljer kan bo i egen bostad. ärgivetvis beredd att i konstruktiv anda fortsätta den diskussion som kommitténpä ett förtjänstfuUt sän startat Bilaga1 Allmänt framhåller föreningen att den ser det som värdefullt att transfereringarnai det nuvarande bosiadssubventionssyslemel begränsas. Föreningen ställer sigemellertid tveksam till om införande av räntelän är del bästa sättet atl uppnådel önskade resultatet Plan-och bostadsverket finner all boendekosmadsutredningens förslag innebär mångafördelar: Ennödvändig anpassning av bosiadsfinansieringssystemei till den planeradeskallereformen av. Förslaget minskar skfflnadema i subvention meffantwstäder av olika ålder och olika upplätelseformer. Möjlighetema altkapitalisera statliga subventioner minskar. Därmed kan statens utgifter förtwstadssubventionema användas mer effektivt Med utredningens förslag kan dessafördelar uppnäs utan all det uppslär väsentliga ökningar av de löpandetxjendeutgifiema. Samtidigtfinner plan- och bostadsverkel emellertid att förslaget innebär väsentliganackdelar och risker i förhällande till målen för den sociala bostadspolitiken. Detfinns enligt verket risk att förslaget kan leda till ökad segregation i boendetVerket anser att det relativa utfallet blir sämre för hyresgäster än föregnahemsägare och bostadsrättshavare. Detta p. g. a. de fördelningspolitiskaeffekter som följer av förslaget med dess kreditmarknadslösning och försvagadestyrmedel i bostadsbyggandet. Vidarekan förslaget enligt plan- och bostadsverkeis bedömning få allvarligaregionalpolitiska konsekvenser genom att fördyra och tiff och med stoppabostadsbyggandet i vissa områden. Verketframhåller ocksä att förslaget får sä långtgående administrativa konsekvenseratt tidpunkten för genomförandel kan ifrägasäitas. Sammanfatmingsvisanser därför verket att del föreslagna systemet för bosladsfinansieming intebör genomföras ulan all de angivna frågoma utretts närmare. Institutetdiskuterar konsekvensema för efterfrågan pä nya bostäder avboendekosmadsutredningens förslag och kommer till slutsatsen atl det är svårtatt ha någon välgmndad uppfattning om vad som kommer att hända med såväl dentotala produktionen som med sammansättningen av byggandet med avseende pälägenhetsstorlek och upplätelseform. Detär institutets uppfatming an det i utredningen saknas en diskussion kring ochett politiskt stäUningstagande såväl tffl den sänkning av bostadsproduktionensom sannolikt följer pä reformförslaget som till möjliga fördel-ningsmässigakonsekvenser samt atl reformen på gmnd av alla osäkerhets- momentbör ha en sädan flexibilitet alt snabba korrigeringar av utvecklingen Prop.1990/91: 34 blir möjlig. HSBanser att bostadssektom genom boendekosmadsutredningens förslag får bära enalltför stor andel av den totala finansieringen av skattereformen. Enreducering bör ske, vilken bör användas dels för atl minska belastningen på ny-och ombyggnader, dels för att skapa rättvisa momsregler i förvaltningsledet såatt småskalighet inle diskrimineras. Boendekostnaderna har i de senaste årensproduktion enligl HSB ökat till en alltför hög nivå. En skaiie-ochfinansieringsreform får därför inte ytterligare driva upp boendekostnaderna iny- och ombyggda bosläder. 1huvudsak kan HSB godta det föreslagna stödsystemet, bestående avgmndsubventionen via skatteavdrag eller räntebidrag, räntelän samt fastighetsskattVidare anser HSB pincipiellt att den nödvändiga omfördelningen avboendekostnaderna i tiden bör ske antingen med nuvarande räntebidrag kombineradmed en reformerad fastighetsskatt eller med ränielån enligt utt-edningensförslag. EnliglRiksbyggen kan kombinationen av skaiteuiredningamas och boendekostnadsutredningensförslag komma att under överskådUg lid dämpa bosiadsefterfrägan och därmedhålla produktionen nere. Den sociala bosiads-politUcen får därmed betala ettanmärkningsvärt högt pris för genomförandel av den i och för sig nödvändigastora skattereformen. Det är inte självklan att hushållen i gemen gör en sådanomfördelning i sin konsumtion och i sina investeringar att de genomgåendekommer att salsa pä en Iffca hög boendestandard som . Riksbyggenanser au det bostadspolitiska stödsystemet inte kan begränsas enbart tillfinansierings- och bostadsbidrag. Den fastighetsskatt som tas ut frånbostadssektom måste betraktas och behandlas som en integrerad del av dettastödsystem. Med hänsyn till de stora kapitalkosmadsskiUnadema meffan yngre ochäldre bebyggelse är del ett absolut nödvändigt komplement till de föreslagnaräntebidragen för alt upprätt hålla en något sä när acceptabel kost-nadsparilelinom bostadsbeståndet. SCBunderkänner boendekosmadsuö-edningens analys av skattereformens effekter päboendekostnadema. För bostadsrättshavare som förvärvat sin bostad under80-ialel är i mänga fall ränioma för länen till förvärvet den dominerandebostadskosmaden. Ändå bortser boendekosmadsutredningen från skattereformensfördyring av räntekoslnadema i sina analyser. Detta är att medvetet spridadesuiformation. SBCframhåller vidare att skattereformen och förslaget till ny txjstads- Prop.1990/91: 34 finansiering systematiskt missgynnar människor som bor i en direkteffer Bilaga 1 indirekt ägd bostad, och systematiskt gynnar hyresboendet. SABOanser all huvuddragen i det föreslagna bosiadsfinansieringssystemei gerfömtsätmingar för en förbättrad neutralitet mellan olika upplätelseformer. Boendekosmadsutredningenborde emellertid fullföljt inlentionema i del föreslagna systemet och lämnatförslag även vad beträffar den tredje komponenten - fastighetsskatten. EnffgtSABO bör fastighetsskatten utformas sä att den ingår som en verksam komponent idel föreslagna bostadsfinansierings-systemet och att den därmed tillsammans medövriga komponenter blir etl reellt bostadspolitiskt instmment. SABOanser det naturligt atl det nya finansieringssystemet införs fullt ut över detbefintiiga beståndet. Liksom utredningen, anser alt de olika stödsystemenska föras samman till ett system och all begreppet ombyggnad ersätts med eltmer generellt begrepp, bostadsförbäitringsåigärder, för alla åtgärder som idagsubventioneras i olika stödformer. Vidareframhåller att systemet mäste eliminera de risker som kan uppstå vid enalltför stor framtida kostnadsökning på gmnd av skuldökningen. Det är viktigtatl systemet kan korrigeras vid ofömlsedd utveckling av samhällsekonomin ellerandra för bostadssektorn väsendiga faktorer. Entreprenörföreningenser positivt pä utredningens strävanden att minska de generella subventionernatill förmän för riktade stödåtgärder. Att denna omläggning sker i samband meden omfördelning av inkomstskatten ligger ocksä i linje med åsikter som föreningentidigare framfört. De höjda boendekostnader som förslaget medför synes kunnabäras av hushållen inom ramen för de ökade disponibla inkomster somskatteomläggningen ger utan atl därför förtränga annan konsumtion. Starktbidragande till della är att den höjda momsen för bostadsbyggande kompenserasgenom ett investeringsbidrag och atl fastighetsskatten inte påförsnyproduktionen med full styrka förrän efter tio är. Föreningenuppskattar alt fastighetsskallen görs konkurrensneutral men anser an ytterligareåtgärder bör vidtas för att skapa konkurrensneutralitet meffan konventionelltoch schablonbeskattade företag pä hyresmarknaden. En gmndlig översyn avhyressätmingssystemei bör göras bl. a. för att undvika att fastighetsvärdenaurholkas till följd av en felaktig hyressäiining. anservidare att lika regler bör gälla för räntebidrag och ränielån tfflalknännyttiga och enskilda företag. Föreningen framhåller anen omfördelning av den totala efterfrågans sam mansättning förefaller trolig, i riktning från egnahem till hyresrätt, på gmnd av den ökade riskexponeringen för egnahem. Hur bostadsrätten kommer att betraktas av konsumenterna kommer att påverkas av den aviserade omlägg- c Genom den skärpta pariteten kommer möjligen Prop.1990/91: 34 skillnaden i förhållande till hyresrätten att uppfattas som liten,vilkel kan Bilaga 1 dämpa efterfrågan på bostadsrätter. Omen sådan förändring av efterfrågans sammansättning bffr pätaglig och skersnabbi, föreligger en stor risk för stömingar i bostadsförsörjningen ochbyggföretagens produktionsplanering. Beredskapen i de planerade myndighetemamåste därför höjas sä att erfoderliga anpassningar av bostadsproduktionensnabbi kan göras när sådana signaler uppmärksammas. Enireprenörföreningenföreslår i syfte atl öka flexibiliteten i ränielånesysiemet ytterligareövervägandet! beträffande kravet pä "exiema" län och ränlekosmadersom villkor för räntebidrag och räntelän. Den som investerar eget kapital i ettprojekt avstår från en ränteintäkt från en altemativ placering, vilket måsteses som en kostnad för projektet. har del inte varit möjligt att bedöma alla effekter avförslaget när det gäller den privata hyressekiom. a. saknas såväl iutredningens som i förbundels egen analys en beskrivning av konsekvensema förhyressätmingssystemei. En sädan är nödvändig för att kunna ta ställning tillutredningsförslaget i dess helhet Det finns enligt förbundets uppfattning enofrånkomlig koppling mellan finansieringssystemet och hyressätmingssystemei,vilkel också betonats i tidigare större bostadspolitiska beslul. Förändras delena måste del få återverkningar på det andra. Förbundetframhåller atl utredningens förslag dessutom får vittgående konsekvenser inombeskattningsomrädet Förslaget om avdragsregler för ränlekosmader är pincipielltriktigt och tillstyrkes därför, men som antyds i betänkandet återstår t. ex.att lösa frågan om realisationsvinstbeskattningens utformning. Förbundet anseratt oklarhetema i nämnda avseenden innebär att en evenmell omläggning avbostadsfinansieringen inte kan beslutas i den takt som gäller förskatteomläggningen i övrigt. Förbundet fömtsätter att berörda intressenter gestiUfäUe atl komplettera sina synpunkter i denna remiss när elt eveniuefftförslag om en omläggning av finansieringssystemet är komplett. Fastighetsägareförbundettillstyrker huvuddragen i förslagen om åtgärder för en kraftig begränsning avde generella räntebidragen som bl. a. innebär att en del av kapitalkosmademaomfördelas över tiden pä marknadsmassiga vUlkor. bör de riktade,inkomstprövade bostadsbidragen utökas. Förbundet anser dock till skillnad motutredningens förslag atl del bör ske en fullständig frikoppling mellan låne-och subventionssystemet. Delta skulle irmebära betydande samhällsekonomiskafördelar genom en högre grad av konkurrens mellan olika metoder förfinansiering. Lån till ny- och ombyggnad och även till underhåff i den utsträckningdel anses nödvändigt kan läggas ut på den öppna kredilmarknaden, evenmelll iförening med en stadig kreditgaranti. Fastighetsägare och byggherrar skuffesannolikt stimuleras an sätta in en större andel eget kapital somkreativiteten pä kapitalmarknaden ökar. Även instilutionellla investerare, somo-aditionellt endast placerar eget kapitali bostadshyreshus, får fortsättningsvis del av det stadiga stödet, viffcei Prop. 1990/91: 34 är en uppenbar neutralitets- och rättvisefråga. Nuvarandesamhällsekonomiskt Bilaga 1 omotiverade styming till förmän förlänefinansiering försvinner och efterfrågan pä kredilmarknaden minskar. STRtillstyrker i princip tanken atl gä ifrån dagens system, där en väsentlig delav kapitalkosmadema för liosladen täcks med skattefmansierade bidrag tiff ettsystem där varje fastighet belastas direkt med sina kosmader. Räntelänesyslemetkan vara en lösning, som gör det möjUgt att klara de första årenskapitaUcosmader i en ny bostad. Systemet har dock enUgt förbundet allvarUganackdelar. Den automatiskt ökade upplåningen försvårar för fastighetsägaren atlbygga upp etl nödvändigt eget kapital för framtida underhäU och ombyggnader.Systemet fömtsätter att faslighetens värde ökar snabbare än skulden, vilkelinte är givet i hela landet Vidareframhåller att om subventionema nu hastigt tas bort och samtidigtbyggmomsen höjs kommer del att medföra en kraftig minskning av bostadsbyggandetMarknaden för låntagarbyggda egnahem är särskilt känslig för denna typ avförändringar, någoi som ffähusbranschen fick erfara i samband med den förraskattereformen . Byggnadsdelegationenavstyrker förslaget att införa ett nytt finansieringssystem, som permanentarnuvarande regleringar pä twstadsmarknaden i nyaformer. Delegationen förordar istället en aweckUngssplan för nuvarande stadiga låneregleringssystem påbostadsmarknaden och att skattebelasmingar pä bostadssektom, som ingär i denföreslagna skattereformen, begränsas för att underlätta övergången. konstaterar att de mål hyresgäsfförelsen formulerat inle äruppfyUda och anser att boendekosmadsuttedningens förslag kan bidra tffl anuppfyUa dessa mål. Förbundetunderstryker särskilt den betydelse fastighetsskatten kan ha för att åstadkommarättvisa ekonomiska vUlkor i Ixjendet Med hjälp av fastighetsskatten kan manåstadkomma utgiftsparitet mellan olika årgångar av fastigheter och mellan olUcaupplätelseformer. Detta kan ske utan stora förmögenhetsöverföringar frånhyresgäster tiU fastighetsägare. Med en differentierad fastighetsskatt kan mant. ex. införa en högre skatt pä äldre hus och en lägre pä nybyggda och ombyggdahus. Förbundet tiUstyrker i princip det nya bostadspolitiska stödsystemet omdet kompletteras med förslag om en förändrad fastighetsskatt i enlighet medvad förbundet anfört. Förslaget måste justeras i vissa avseenden (utan attändra principema) för att åstadkomma bättreneutt-alitet bättre paritet och rimliga boendekosmader. Om inle krävs en Prop. 1990/91: 34 betydande ökning av bostadsbidragen. anser dock att bostadssektorns bidrag till finansieringen av skattereformenblir för stort om förslaget genomförs. Åtgärder mäste vidtas för att begränsaboendekostnadema och att en sänkt nivå för den garanterade nettoutgiften måstebestämmas efter en ytterligare granskning av förslagets fördelningspolitiskaeffekter. Den eventuella "överfinansiering" som förslaget kaninnebära bör användas till bostadspolitiskt riktade åtgärder främst imiljonprogramsomräden. ViUaägareförbundetansluter sig tiff uo-ednuigens gmndläggande målformuleringar men anser att enomläggning av systemet måste ske med varsamhet och med särskild hänsyn tiff dehushåll som köpt nyproducerade småhus och planerat sin ekonomi medutgångspunkt i dagens system med räntebidrag. är vidare principen med en avveckling av räntebidragen och engemensam gmndsubvention pä för alla upplätelseformer riktig.