prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — nådenär nästan färdigställd då den skall fastighetstaxeras och det endast Prop.1990/91:54 återstår mindre åtgärder och kostnader för att få den färdigställd.När en byggnad i sådant fall fastighetstaxeras värderas den till hälften avnedlagda kostnader Kostnaderna omräknas dessutom till det genomsnitfiiga kostnadslägesom gällde före taxeringsåret (jfr 7 kap. 12 § FTL). TiUbilden hör dock att en byggnad skall anses färdigställd om den är så färdig attden kan tas i bruk eller om den tagits i bruk (jfr prop. 1979/80:40 s. 120).Har således byggnaden kunnat tas i anspråk för avsett ändamål skall denfastighetstaxeras som färdig. Denna omständighet bidrar således till att förhindraatt så gott som färdigställda byggnader enbart kommer att åsättas etttaxeringsvärde motsvarande hälften av nedlagda kostnader, vilket taxeringsvärdesenare inte kommer att kunna ändras på grund av beloppsgränserna i 16 kap. 3§FTL. Föratt fastigheten med den färdigställda byggnaden skall bli föremål för nytaxering enligt 16 kap. 3 § nämnda lag fordras bl.a. en sådan värdeförändringatt taxeringsvärdet bör ändras med minst en femtedel, dock Nytaxering skall dock allfid ske om kostnader som har uppgått fill minst enmiljon kr har lagts ned på taxeringsenheten eller, för småhus och eventuellttillhörande tomtmark, om det sammanlagda värdet på grund av förändringen börhöjas eller sänkas med Enjämförelse av bestämmelserna i 7 kap. 12 § och 16 kap. 3 § FTL ger vid handenatt ett taxeringsvärde som bestämts fill hälften av nedlagda kostnader kanpåräknas bli ersatt av ett nytt taxeringsvärde efter färdigställandet av enbyggnad under förutsättning att nybyggnationen slutförts som planerat. Skulleden beskrivna situationen ändå inträffa och taxeringsvärdet således inte ändrasefter färdigställandet erhålls ej heller något värdeår som kan utgörautgångspunkt för den tioåriga nedsättningen av fastighetsskatten. I det falletanser jag att man bör kunna utgå från ett värdeår som skulle ha åsatts medtillämpning av reglerna vid fastighetstaxeringen om en ny fastighetstaxeringhade företagits. Som framgår av uttalandena i prop. 1982/83:50 s. 11 har detäven tidigare ansetts möjligt att vid inkomsttaxeringen självständigt göra enprövning när en fastighet tilldelats ett felaktigt värdeår Jagföreslår således att lagtexten i 3 § andra stycket fastighetsskattelagenkompletteras med en bestämmelse med detta innehåll. Ilagtexten i detta stycke bör vidare klargöras att det är det beräknade värdeår,som utgör året före det fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret,som är avgörande. Detta innebär dock ingen saklig förändring av den kategoribyggnader som bestämmelsen syftar på. Slutligenbör i punkt 1 av övergångsbestämmelserna till lagen (1990:652) om ändring inämnda lag föreskrivas att bestämmelsen i 3 § andra stycket tillämpas förstagången vid inkomsttaxering. Motiven härför har jag tidigare berört vadavser grunderna för uttaget av fastighetsskatt. Genompropositionen 1990/91:47 om vissa frågor inför allmän fastighetstaxering år1992 har också föreslagits ändringar i 3 § fastighetsskattelagen samt iövergångsbestämmelserna till lagen (1990:652) om ändring i nämnda lag. Frågornabör samordnas vid utskottsbehandlingen. 13Riksdagen 1990/91. 3.10 Detsärskilda grundavdraget för pensionärer Mittförslag: För den som uppburit folkpension i form av förtidspension skall detsärskilda grundavdraget inte få överstiga uppburen folkpension och avpensionstillskott som uppburits enligt 2 a § lagen (1969:205) ompensionsfillskott. Förpensionär som uppburit yrkesskadelivränta eller annan livränta som anges i 17kap. 2 § AFL och vilken enligt nämnda lagrum samordnas med folkpension skalldet särskilda grundavdraget beräknas med ledning av den folkpension som skulleha utgått om sådan samordning inte skett. Det särskildagrundavdraget för pensionärer avtrappas vid 1992 och taxeringar motkapitalinkomster endast till den del de överstiger . Skälen för mitt förslag:Enligt punkt 1 tredje stycket av anvisningarna till 48 8 KL gäller för den somuppburit folkpension i form av förtidspension att det särskilda grundavdragetinte får överstiga uppburen folkpension och hälften av pensionstillskott somuppburits enligt 2a§ lagen (1969:205) om pensionstillskott. Pensionstillskottetuppgår för år av basbeloppet för ålderspensionärer och till 104%för förtidspensionärer (prop. 1989/90:117, SfU20, SFS 1990:775). Detta medföratt det särskilda grundavdraget kommer att bli något lägre förförtidspensionärer än för folkpensionärer, 1,48 basbelopp i stället för 1,5.Stadgandet bör därför justeras så att även förtidspensionärer får ett extraavdrag på högst 1,5 basbelopp. Detta kan lämpligen ske genom att särskiltgrundavdrag för förtidspensionärer medges med högst uppburen folkpension samt52% av pensionstillskottet. Enligt17 kap. 2§ AFL skall pension samordnas med yrkesskadelivränta eller annan idetta stadgande omnämnd livränta. Samordningen innebär att livräntan utgårograverad medan pensionen reduceras på olika sätt beroende på art av pensionoch skadetillfälle. När samordningen innebäratt folkpension reduceras kommer den skattskyldige att få ett lägre särskiltgrundavdrag än han skulle ha erhållit om han inte uppburit någon livränta. För att undvika dennaeffekt bör det i punkt 1 av anvisningarna till 48 § KL införas en bestämmelseom att särskilt grundavdrag skall beräknas med ledning av den folkpension somskulle ha utgått om samordning inte skett med livränta enligt bestämmelserna i17 kap. 2 § AFL. I de fall samordningen innebär att tilläggspensionen reduceraskan det motsatta förhållandet inträffa. Den skattskyldiges särskildagrundavdrag kan bli större än det skulle ha varit om han inte varit berättigadtill livränta. Detta beror på att ATP i motsats till livräntan kan reducera detsärskilda grundavdraget. Äveni detta fall är det motiverat att beräkna det särskilda grundavdraget medledning av den pension som skulle ha utgått om samordning inte skett medlivräntan. Enligt vad jag inhämtat är det emellertid av administrativa ikälf.n. inte möjligt att företa en sådan beräkning. Jag är därför inte beredd att nu lägga fram ettförslag som beaktar att tilläggspensionen reducerats. 1990/91:54Frågan bör emellertid övervägas ytteriigare med inriktning på att ett förslagmed denna innebörd kan genomföras. Enligtpunkt 29 av övergångsbestämmelserna till lagen (1990:650) om ändring i KLavtrappas det särskilda grundavdraget för pensionärer vid 1992 och 1993 årstaxeringar mot kapitalinkomster, inkomster av s.k. passiv näringsverksamhetoch förmögenhet. års taxering avtrappas det särskildagrundavdraget inte mot inkomster av nämnt slag eller mot förmögenhet. Dennuvarande utformningen av avtrappningsreglerna innebär att även pensionärer somendast har små ränte- eller utdelningsinkomster och relativt låga pensionsinkomsterfår ett minskat särskilt grundavdrag på grund avkapitalinkomsterna. Detta medför också att den ytterligare skatt som uppkommerpå grund av kapitalinkomsterna kommer att överstiga det belopp som avdragits ipreliminärskatt av banker m.fl. enligt det förslag som lagts fram i prop.1990/91:5.1 många fall skulle därigenom kvarstående skatt uppkomma. Föratt undvika dessa effekter bör det särskilda grundavdraget avtrappas motkapitalinkomster endast till den del de överstiger . Gränsen motsvararstorleken av det s.k, sparavdrag som har funnits årstaxering. Punkt 29 av övergångsbestämmelserna bör därför ändras i enlighet medvad jag nu har anfört. Folkpensionärer,vars inkomster inte överstiger ett belopp motsvarande ålderspensionenligt 6 kap, 2 § första stycket AFL och pensionstillskott enligt 2§ lagen ompensionstillskott, behöver i stor utsträckning inte lämna självdeklaration.Enligt punkt 2 av övergångsbestämmelserna till den i prop, 1990/91:5 föreslagnalagen om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifterföreslås emellerfid beträffande 1992 och taxeringar bl,a, attfolkpensionär skall vara skyldig att avlämna självdeklaration när han underbeskattningsåret uppburit inkomst av kapital. För att inte folkpensionärer someljest inte skulle behöva avlämna självdeklaration skall bli tvungna att göradetta så snart de har kapitalinkomster bör en ändring göras i förslaget tillnämnda övergångsbestämmelse så att deklarationsskyldighet inträder bara omkapitalinkomsterna översfiger . Förslagenföranleder ändringar i punkt 1 av anvisningarna till 48 § KL, punkt 29 avövergångsbestämmelserna till lagen (1990:650) om ändring i KL samt i punkt 2 avövergångsbestämmelserna till den i prop, 1990/91:5 föreslagna lagen om ändringi lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. 3,11Schablonavdrag för egenavgifter i inkomstslaget tjänst Prop, 1990/91:54 Mittförslag: Schablonavdraget för egenavgifter i inkomstslaget tjänst höjs fill25%, Ett schablonavdragpå införs för särskild löneskatt på tjänsteinkomster Skälenför mitt förslag: Enligt punkt 7 första stycket av anvisningarna till 33 § KLmedges avdrag för påförda egenavgifter enligt i den mån avgifterna hänförsig till sådan intäkt av tjänst som enligt 11 kap, 3§ AFL utgör inkomst avannat förvärvsarbete. Från sådan intäkt medges enligt andra stycket ianvisningspunkten dessutom ett schablonavdrag på på ett på visst sättberäknat underlag. Avdraget återförs till beskattning nästföljandebeskattningsår. Dethar varit relativt sällan förekommande att inkomster som skall taxerassom inkomst av tjänst gett upphov till skyldighet att betala egenavgifterenligt , Genom den utvidgning av inkomstslaget tjänst som skett genomskattereformen kommer detta emellertid att bli vanligare . Reglerna 1985 och tillämpades första gången vid taxering (prop,1985/86:45, SkU 9, SFS 1985:1017), Syftet med schablonavdraget är att undvikaden s,k. avgift-på-avgifteffekten (avgifterna beräknas på ett underlag som intereducerats med påförda egenavgifter) och den eftersläpning i avdragsrätten somuppstår om avdrag bara skulle medges för debiterade avgifter. Storleken avschablonavdraget grundades på det uttag av vissa socialavgifter som skullebetalas av sjömän i särskilda fall. Schablonavdraget bör emellertid nuanpassas till det avgiftsuttag som avser fulla egenavgifter jämte allmänlöneavgift, 34,, Detta motsvarar av ett underlag som har ökats medavgifterna. Schablonavdraget bör därför höjas till sistnämnda belopp. Av 3 § lagen (1990:659) omsärskild löneskatt följer att särskild löneskatt är avdragsgill på samma sättsom socialavgifter. Särskild löneskatt kan enligt 2 § lagen om särskildlöneskatt i vissa fall utgå i form av en "egenavgift" påtjänsteinkomster Detta gäller om den skattskyldige före årets början fyllt 65år eller avlidit och haft sådan inkomst av annat förvärvsarbete somavses i 11 kap, 3§ AFL, i den mån den är att hänföra till inkomst av tjänst.Även i dessa fall får det anses motiverat att ett schablonavdrag medges vidtaxeringen. Med hänsyn till den särskilda löneskattens storlek bör emellertidschablonavdraget i detta fall bestämmas till av underlaget. Förslagetföranleder ändringar i första och andra styckena av den aktuellaanvisningspunkten, Enligtfjärde stycket av anvisningspunkten medges inte schablonavdrag för skattskyldigsom vid ingången av året före taxeringsåret har fyllt eller som för helaåret före taxeringsåret har åtnjutit hel ålderspension enligt AFL eller som vidutgången av året före taxeringsåret inte var inskriven hos allmänförsäkringskassa. Anledningen till denna begränsning är att egenavgifter enhgt3 kap. 3 § inte beräknas för år efter det då den försäkrade fyllt Andra avgifterän tilläggspensionsavgift betalas inte av den som vid utgången av inkomståretej var inskriven hos allmän försäkringskassa, frånsett visst undantag. Sådanaavgifter betalas inte heller av den som uppburit hel ålderpensionenligt nämnda lag. Med hänsyn till vad jag idet föregående föreslagit rörande schablonavdrag för särskild löneskatt är detinte befogat att ha kvar bestämmelsen i fjärde stycket. Den bör såledesupphävas. 3.12 Förbehållsbelopp vid införsel och avdrag förkvarstående skatt Mittförslag: Vid bestämmande av normalbelopp för skall ett tillägg görastill det belopp som räknats fram enligt 15 kap. 6 a § utsökningsbalkenmotsvarande av detta belopp. Skälenför mitt förslag: 1 kronofogdemyndighetens beslut om införsel bestäms ettförbehållsbelopp, som anger vad gäldenären minst skall få behålla för egen delav sin lön. Förbehållsbelopp kan också fastställas genom beslut avskattemyndigheten för att begränsa avdraget för kvarstående skatt. 1 förbehållsbeloppetingår ett normalbelopp, som skall anses innefatta alla vanliga levnadskostnaderutom bostadskostnad. Normalbeloppet bestäms medledning av bl.a. ett s.k, jämförelsetal som anger förhållandet mellan detallmänna prisläget föregående år och prisläget (15 kap, 6 § utsökningsbalken). Beräkningsmetoden innebär att förändringarsom inträffar efter oktober månad inte beaktas och att någon justering avförtmhållsbeloppet i princip inte görs med anledning av förändringar iprisläget under ett kalenderår 1 fråga omlevnadskostnaderna gäller att de, utöver den ökning som normaltsker successivt under årets gång, kommer att öka redan från årets början som enföljd av vissa redan beslutade ändringar i den indirekta beskattningen. Medden beräkningsmetod som föreskrivs i 15 kap. 6 a § beaktas inte denna ökning. Samtidigtminskar uttaget av direkt skatt . För den som har införsel ellerkvarstående skatt kan emellertid det ekonomiska utrymme som härigenom frigörskomma att tas i anspråk i sin helhet genom införseln eller avdraget förkvarstående skatt. För att inte vissagäldenärer och skattskyldiga skall råka i en alltför besvärlig situafion börvid bestämmande av normalbelopp för ett tillägg göras till det beloppsom räknats fram enligt 15 kap. 6 a § utsökningsbalken. Tillägget bör av detta belopp. En bestämmelse om tillägget kan lämpligentas in i ikraftträdandebestämmelsen fill den änd- ringsförfattninggenom vilken bestämmelserna om beräkning av normalbe- Prop. 1990/91:54 loppfördes över till utsökningsbalken (SFS 1990:669). 3.13 Vissa lagtekniska justeringar Ändringari övergångsbestämmelserna till KL Mittförslag: Punkterna 26 och 28 av övergångsbestämmelserna till lagen (1990:650)om ändring i KL ändras på så sätt att de nya reglerna skall tillämpas från ochmed . Skälenför mitt förslag: I samband med skattereformen ändrades reglerna förbeskattning av avgångsbidrag (AGB m.m.) och ersättning enligt gruppsjukförsäkring(AGS och motsvarande). De nya reglerna innebär bl.a. att utfallande belopp frånAGB och AGS och motsvarande i sin helhet skall utgöra skattepliktig inkomst avtjänst resp. i förekommande fall näringsverksamhet. Regeländringarna trädde ikraft den 1 juh 1990 och skall tillämpas första gången vid taxering.Enligt punkt 26 av övergångsbestämmelserna till lagen (1990:650) om ändring iKL anges att äldre föreskrifter rörande avgångsbidrag i 32§ 1 mom. tredjestycket och punkt 11 av anvisningarna till 32 § fortfarande skall tillämpas omanställningen upphört före ikraftträdandet, alltså . I punkt 28stadgas vidare att de nya föreskrifterna i 32 § 3 a mom. och punkt 12 avanvisningarna till 22 § om skatteplikt för ersättningar på grund avgruppsjukförsäkring inte skall tillämpas om försäkringsfallet har inträffatföre ikraftträdandet. Deäldre reglerna rörande avgångsbidrag och gruppsjukförsäkring bör emellertidgälla . De aktuella punkterna av övergångsbestämmelserna börsåledes ändras i enlighet härmed. VLssaandra ändringar i KL Iövrigt företas några ändringar av i huvudsak redaktionell karaktär. Dessa är avså enkel beskaffenhet att det får anses fillräckligt att kommentera dessa ispecialmotiveringen. Ändringi lagen om nedsättning av vissa underhållsbidrag Mitt förslag:Nedsättning av underhållsbidrag enligt lagen (1990:668) om nedsättning av vissaunderhållsbidrag skall ske innan uppräkning sker enligt lagen (1966:680) om omändring av vissa underhållsbidrag. Skälen för mitt förslag:Riksdagen beslöt i samband med skattereformen att avskaffaavdragsrätten för underhåll till icke hemmavarande barn. De nya reglerna träddei kraft och tillämpas års taxering. Samtidigtantog lagen (1990:668) om nedsättning av vissa underhållsbidrag.Avsikten med sistnämnda lag är att kompensera de underhållsskyldiga föreffekten av den slopade avdragsrätten. Nedsättning avunderhållsbidrag enligt denna lag skall ske . Vid samma tidpunktskall emellertid i ett stort antal fall underhållsbidragen också räknas uppenligt lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag. Det framgåremellertid inte av lagen om nedsättning av vissa underhållsbidrag huruvidanedsättningen enligt den lagen skall ske före eller efter uppräkningen enligtlagen om ändring av vissa underhållsbidrag. Det har viss betydelse förunderhållsbidragens storlek vilken ordning som tillämpas. Enligt min mening ärdet lämpligast att nedsättning först sker enligt lagen om nedsättning av vissaunderhållsbidrag innan en eventuell uppräkning sker enligt den andra lagen, 1lagen om nedsättning av vissa underhållsbidrag bör därför tas in en regel meddenna innebörd, 3.14.1Anpassning av sjömansskattelagen till skattereformen Mittförslag: Sjömansskattelagen anpassas till det reformerade skattesystemet. Rätttill jämkning av sjömansskatt på grund av avdrag för underhåll till ickehemmavarande barn samt för nedsatt skatteförmåga upphör Rätttill skattereduktion på grund av underskott i inkomstslaget kapital införs. Möjlighetatt förordna om s.k. "barnbidragsjämkning"enligt 37 § 2 mom.sjömansskattelagen upphör Skattereduktionenför gifta sjömän och för ogifta sjömän med barn avskaffas. Den kommunalautdebiteringen höjs fill . Skatteskalan ändras efter skattereformensregler. Bestämmelserna om beräkning av till-läggsbelopp mönstras ut. Nyatabeller fastställs för beräknande av sjömansskatten. Skälen för mitt förslag:Sjömän som tjänstgör ombord på svenska handelsfartyg beskattas enligt ensärskild lag, sjömansskattelagen (1958:295), SjL, för sin inkomst ombord.Sjömansskatten är en i princip definitiv källskatt som tas ut i stället förstatlig och inkomstskatt. Sjömannen behöver inte deklarera och någontaxering sker inte heller av sjömannens inkomster Om en har inkomsteräven i land beskattas de efter reglerna i landskattesystemet. Någonsammanläggning görs ej av land- och sjöinkomster vid beskattningen. Sjömännentillerkänns även ett särskilt omkostnadsavdrag samt en speciell extraskattereduktion. Även beskattningen av naturaförmåner är förmånlig. Den reformering avinkomst- och företagsbeskattningen som beslutat om medför attändringar måste göras även i sjömansskattelagen så att en anpassning sker fillskattereformens regler I 12§ 1 mom. SjL reglerasmöjligheten fill jämkning av sjömansskatten. Genom skattereformen har rättenfill avdrag för underhåll av icke hemmavarande barn och avdrag för nedsattskatteförmåga tagits bort. ningsgrunder bör därförinte heller finnas kvar i sjömansskattesystemet. 1990/91:54stämmelserna i 12 § 1 mom. d och e samt första stycket av anvisningarna till 12§ kan därför upphävas. Kapitalbeskattningenförändras i och med skattereformens genomförande. Kapitalinkomster skallhädanefter beskattas i ett inkomstslag som utgör en förvärvskälla och beläggasmed en separat stathg inkomstskatt om . Underskott i inkomstslaget ger rätttill skattereduktion som får räknas av från statlig och kommunalinkomstskatt samt skogsvårdsavgift och fastighetsskatt samma beskattningsår, 2§4 mom. uppbördslagen (1953:272). Äveni SjL måste införas en möjlighet till jämkning av sjömansskatt i den månförutsättningarna för skattereduktion på grund av underskott i inkomstslagetkapital är för handen. Bestämmelserna i 12 § 4 mom. SjL måste därförkompletteras. Jämkning får dock medges endast i den mån skatteredukfion intekan antas kunna tillgodoräknas i fråga om stadig eller inkomstskatt,skogsvårdsavgift eller statlig fastighetsskatt. I 2§ 4 mom. uppbördslageninförs en motsvarande bestämmelse, dvs. att skattereduktion inte kan medges förbelopp som redan fillgodoräknats vid fastställande av sjömansskatt. Enligt37 § 2 mom. SjL får regeringen föreskriva att som inte är bosatt iSverige men som erlägger skatt enligt 7 §, kan erhålla nedsättning avsjömansskatten genom jämkning, om sjömannen visar att hans skatteförmåga till följdav underhållsskyldighet mot barn är nedsatt. Denna s.k."barnbidragsjämkning" kan således fillerkännas som är svenskmedborgare men inte bosatt här i riket samt som är bosatt i ,, eller . Förutsättningen är den att sjömannen vid bosättningi skulle haft rätt till allmänt barnbidrag men att barnbidrag inteutgår eller utgår med lägre belopp i bosättningslandet. Denna jämk-ningsgrundregleras närmare i 16 § sjömansskattekungörelsen (1958:301). Bestämmelsernaom jämkning på grund av underhållsskyldighet mot hemmavarande barn i hemlandethar minskat i betydelse. De sociala välfärdssystemen har byggts ut även i våromvärld. Dessutom har reglerna varit administrafivt besvärliga att tillämpa.Tiden är därför mogen att avskaffa denna bestämmelse. Jag föreslår därför att37 § 2 mom. SjL upphävs. Skattereduktionenför ensamstående med barn samt för gift vars make saknar eller har låg inkomsthar avskaffats genom skattereformen. Vid beskattning enligt SjL har samtligagifta tillerkänts denna skattereduktion. Som en anpassning till reglerna ilandskattesystemet bör även denna skattereduktion tas bort ursjömansskattesystemet. Detta medför att alla bestämmelser angående indelning ikolumnerna 1 och 2 enligt 7 § SjL kan mönstras ut. Detta föranleder ändringar i7§ 1 mom. och 10§ 1 mom. SjL. Dessutom kan 10 § 2-3 mom. samt anvisningarnatill 10 § SjL upphävas. Sjömansskatten bestäms med utgångspunkt i en skatte sats om . Denna var den genomsnittliga skattesatsen för de relativt ty piska sjömanskommunerna . har den kommunala skatte satsen i sjömanskommunerna stigit utan att någon justering skett av skatte skalan för sjömännen. är motsvarande skattesats . Den kommunala utdebiteringen enligt sjömansskattelagen bör därför justeras för 200 att anpassas till denkommunala utdebiteringen i land. Jag väljer dock att för föreslå enkommunal utdebitering om , för att inte skatteskärpningen för sjömännenskall bli alltför kraftig. Som jämförelse kan nämnas att den genomsnittligaskattesatsen för hela riket uppgår fill 31,, I och med skattereformen ändrasskatteskalan radikalt. För dem som har arbetsinkomster som uppgår till högst170 ,, beskattningsbar inkomst, utgår, med undantag från ett statligtgrundbelopp om ,, endast skatt. För beskattningsbara inkomstersom översfiger utgår statlig skatt om , Ett nytt grundavdraginförs som knyts till basbeloppet. Grundavdraget varierar beroende påinkomstens storlek och utgår med lägst ca , och högst med ca 18 000 krför , Detta innebär bl,a, att systemet med grundbelopp ochtilläggsbelopp vid beräknandet av skatten försvinner. Även i SjL kan såledesalla bestämmelser som behandlar uppdelningen i grund- ochtilläggsbeloppstabeller mönstras ut. Detta föranleder ändringar i 7 § 1 mom,första stycket, 7 § 2 mom,, 9 § 2 mom, och 12 § 1 mom, SjL, RSV har enligt 9 a § SjLbefogenhet att fastställa de sjömansskattetabeller som används i de enskildafallen med beaktande av de ändringar som sker i fråga om uttaget av statliginkomstskatt och storleken av grundavdraget. De ändringar jag nuföreslår är emellerfid sådana att måste fatta beslut om dem. Nya tabeller försjömansskatten har upprättats i enlighet med vad jag nu anfört. Grundavdragethar därvid beräknats ufifrån ett basbelopp om 3.14.2Anställda ombord på utländska fartyg Mitt förslag: Densärskilda sexmånadersregeln för sjömän på utländska fartyg ges fortsattgilfighet års taxering. Skälen för mitt förslag:Inkomster som åtnjutits under vistelse utomlands och som uppburits vidanställning hos arbetsgivare som bedriver näringsverksamhet från fastdriftställe i det land där arbetet utförs är t.o.m taxering skattefriaom anställningen och vistelsen utomlands varat och inkomstenbelastat driftstället som omkostnad.