prop · GE0334 · 1990-12-31 00:00:00 — Närdet gäUer administrationen av län har det framgått att utredningen lämnat mångaväsendiga frågor obesvarade. Även om fömtsättningama i övrigt för attintroducera en räntelänesystem var klarlagda, återstår de praktiska ochadministrativa åtgärder som skall behöva genomföras efter etlriksdagsbeslut. betraktar del som administrativt omöjligt för attinföra del föreslagna räntelänesyslemet vid ärsskiftet 1990/91. Etl senarelagtoch mer successivt genomförande av systemet skulle, adminiso-ativt sett vara möjUgt borde ansökningsförfarandel för gmndsubventionen och omläggningen avövriga mtiner för nya ärenden kunna av inom angiven tid. Vad som bör diskuterasär om nuvarande nettoaviseringssysiem skall bibehållas eller inte. Neitoavisering ställer stora krav pä lagring,uppdatering och konnoll av data om bottenlän i kreditinstimten. Därför skulle det innebära betydande lätmader för administrationen om nettoaviseringen avskaffades. Genom atl räntebidrag heller inte skall utgå till egnahemsägare fmns inte gg längresamma bosladssociala skäl att betala ut räntebidraget lill långivaren i Prop.1990/91: 34 stället för till låntagaren. Förslagetfömtsätter ocksä all gmndsubventionen skall ersätta det nuvarande slödel fördem som redan har räntebidrag. har ca 350 (XX) läniagare räntebidrag. Om omläggningen enbart skulle omfatta ettslopande av räntebidraget för egnahem och omräkning av räntebidraget för hyres-och bostadsräiishus vore det tekniskt möjligt att genomföra omläggningen i UDS-sysiemeiinom angiven tidsram. Del skulle dock kräva stora informationsinsatser. Men detär inte möjligt om omläggningen säsom fömtsätts skall vara kopplad tillmöjligheten an söka och fä ränlelän som framgår i det följande. Närdel gäffer ränlelän hos har del inle bedömts möjligt an utveckla en nyttdatasystem till - inte ens om det bara skulle gälla nya lån.Med hänsyn till de stora brister och fel som fortfarande finns i UDS-systemethar det heller inte bedömts möjligt att klara oinläggningen inom del befintligadatasystemet till den angivna tidpunkten. Alla tillgängliga resurser behöveravsättas för an stabilisera UDS-C. Enomläggning till ränlelän för dem som har räntebidrag kräver ettomfattande förberedelsearbete. Samffiga låntagare måste informeras i god lidföre omläggningen för att de skall kunna ta ställning till om de önskar ränleläneller inle. Genom an del rör sig om en ny typ av lån på marknaden kommer deldessutom an vara svårt att på ett begripligt sän förklara hur ränielänetfungerar. Nya läneförbindelser och pantbrev mäste skaffas in. Detta arbeteskulle ställa krav pä betydande exnaresurser lill länsbosiads-nämndema. bedömning skulle en omläggning till räntelån kunna ske 1 1/efter beslul,dock tidigast /92. Förbundetanser all del finns anledning alt ställa frågan om del nu är räll tidpunkt altinföra räntelån effer om man bör avvakta utvecklingen pä småhusmarknaden ochinrikta sig pä ett införande av räntelånen om o tffl . Kommunenifrågasätter om slalens organ och bostadsföretag hinner med atl lägga om sina mtinerenligt det nya systemet Plan- och bostadsverkel har myckel storasvårigheter an administrera räntebidragssystemei. TCObedömer del svårt att införa ett krediigarantisyslem redan frän 1991, bl. a.med tanke pä att plan- och bostadsverket utiokaliserats och allkreditmarknaden genomgår stora förändringar i samband med skattereformen. 5 Beståndet Prop. Kassaslyrelsenanser del inte rimligt alt med omedelbar verkan ta bort räntebidragen ochersätta dem med räntelän i de senast byggda årgångama. Ett twrtiagande av räniesubvenlionemainnebär en sä avsevärt försäinring av ekonomin i dessa fastigheter att derasvärde faller relativt starkt. Del är icke acceptabelt atl skapakapitalförluster för dem som trott pä atl nuvarande system skulle gälla föröverskådlig framtid. Risken är ocksä stor att fastighetsprisema faller under t)eläningsvärdena.varvid framför allt staten riskerar ökade kreditförluster. Mänga av dessafastigheter skulle heller inle ha blivit byggda i det nya systemet om fastighetsägamakunnat fömtse en snabb avveckling av räntebidragen. Kassastyrelsenviff därför föreslå atl alla fastigheter som är under byggnadsamt som de senast byggda fem årgångarna får vara kvar i det gamla systemet Desenaste åren har prisstegringen i bostadssektom drivits upp mycket kraftigt. Defastigheter som byggdes hade produktionskostnader som framstårsom låga. De är ocksä normall lågt belånade. Risken för prisfall under anskaffningskostnademaär därför liten. Därför bör det gå relativt lätt art avskaffa räntebidragen idet äldre beståndet Bankföreningenanser an etl införande av ränlelän i äldre fastigheter skulle medföra särskiltstora problem när del gäller panö-ätter, möjligheter till beläning förtillbyggnader, ombyggnader, reparationer m. m. Förde fastighetsägare som har räntebidrag kan en övergäng till ett räntelänesystemverka mycket oförmånligt. 1 stället för en fallande skuld kommer skulden attöka framåt. För dessa bör ett system med räntelänemöjligheivara frivilligt, dvs. räntelänet bör kunna konstmeras som en checkräkningskredit,där låntagaren själv får avgöra i vilken utsträckning möjligheten skallutnyttjas. Samma möjlighet txir för övrigt, enligt Svenska sparbanksföreningensuppfattning vara öppen för samtliga låntagare. Föreningenställer sig tveksam till utredningens förslag att det föreslagna systemet med ränlelänskall gälla även för redan genomförda investeringar. Att under tid för vilkensärskilt avtal träffats, innebärande räntebidrag m. m. till den enskildefastighetsägaren, plölsUgi ändra speheglema och erbjuda räntelän med delvisokända effekter ter sig olämpligt Dessutom kan siör- ningaruppslå när det gäller panträtter och ny beläning vid reparationer eller Prop.1990/91: 34 överiätelser. bör lämpUgen förslagsvis de senaste fem årgångarna av bostadslån fäbehålla del gamla finansieringssystemel tiff dess länet enligt avtal skallomsättas. Därefter erbjuds de alt övergå tiU ränielånesysiemet innebär ocksäatt en låntagare som just anskaffat en fastighet under vissa betingelser koinmeratt fä en mindre dramatisk förändring. SBCframhåller at särskih orimligt är en tvängsmässig omläggning av befintligaräntesubventioner till ränielån. Långivnuig, subventioner och regler som är vffctigaför boendekostnadema måste präglas av långsffctighel. Bostadsfinansieringenses som ett kontrakt mellan staten och den enskilde. Det ska inle vara tillätetatl staten ensidigt bryter ett åtagande ulan an kompensera eller lösaut motparten. Ettinförande av räntelänesyslemet i det befintliga beståndet kulUcasiar, retto-akiivt,gmndema för redan fattade investeringsbeslut. Konsekvensema av della kan inte överblickasidag. Många sådana projekt uppvisar inledningsvis underskott och har tiUkoinmitmed förväntningar om en framtida värdetfflväxt som i ett ränielån förskjutslångt in . Enneprenörföreningenanser därför att investeringar som påbörjas skall fä behäffa äldreregler. Evenmeffi kan etl senare införande av dessa fastigheter i räntelänesyslemetövervägas. Omsystemet stimulerar till ökad användning av eget kapital, framför allt isamband med ombyggnad, kan många av problemen undvikas. Mol den bakgmnden ärförbundet berett att acceptera en reu-oaktiv tillämpning av etl system medomfördelningslån under fömtsättning att del sker en fullständig frikoppUngmellan belåning och subventioner. STRanser an om en så genomgripande förändring av finansieringssystemet skallgenomföras bör det ske under en övergångstid, som gör del möjligt för hushållenatt överblicka effektema och vidta evenmella åtgärder. Förslagsvis börövergången ske i samband med den ordinarie omläggningen av lånen efter deförsta fem åren. Bilaga1 Delegationen framhäUer att omläggningen av nuvarande statliga län till räntelånenligt utredningens förslag är ett annat exempel, där praktiska komplikationeruppslär, om obelånai utrymme skall pantförskrivas och ställas till förfogandeför framtida skuldökningar inom räntelänesyslemet FörbundettUlstyrker att räntelänesystemei införs ocksä i det befintliga beståndet. Atl bibehällanuvarande system för det gamla beståndet skulle skapa orimliga orättvisor meUanolika årgångar och upplätelseformer. Däremotkan del finnas skäl att ta hänsyn till att delar av systemet till en början inleslår igenom pä del äldre beståndet så som del kommer alt göra pä sikt. Omförsämringar av räntebidragen genomförs 1990 som diskuterats i överläggningamaom skatteskalorna mellan de politiska partierna, kommer än färreårgångar an beröras av del nya systemet FuUiutbyggt skulle ju del nya ränielånesysiemet ocksä ha inneburit gmndsubventioni del bestånd som saknar subventioner. Frän pariieissyn-punki är detolämpligt an införa en sädan subvention, men etl belopp motsvarande denna(totalt ca .) borde kunna användas till åtgärder som riktas tillde allmännyttiga företagen. Det är just dessa som genom omläggningen till ränielåni stället för subventioner får vidkännas kostnadsökningar som försvårar densolidariska hyressätmingen. Villaägareförbundetmotsätter sig att en omläggning lill ränlelän sker för genomfördainvesteringar. Förslaget skulle om det genomfördes innebära atl gmnden för människorslångsiktiga ekonomiska planering rycktes undan över . Ett slopande avräntebidragen för redan gjorda investeringar skuffe dessutom medföra risk förett avsevärt prisfall pä dessa fastigheter. Till detta kommer argument avformell och rättslig natur som ger anledning att avstyrka förslaget om anersätta befintiiga räntebidrag med ränielån. Omregeringen, i Ukhet med boendekosmadsutredningen, skuffe föreslå an syslemomläggningenocksä skall omfatta redan gjorda investeringar, utgår fränan regeringen låter lagrådet granska lagligheten i etl sådan förslag. tillstyrker an det nya systemet också införs i det befmtiigabeståndet Förslagethar ocksä svagheter vad gäller omläggningen av lånen i det redan befintUgabeståndet som gör att fastighetsägare i relativt nyproducerade hus kan hamna i myckel besvärUgasimationer särskilt vid påtvingade avytiringar i Prop. 1990/91: 34 omrädenmed svag fastighetsmarknad. Kommunen menar att någon form av Bilaga 1övergångsbestämmelser behövs för att mildra det nya systemets konsekvenser förredan uppförda fastigheter särskilt i regioner med svagare marknader. 1990/91: 34 Lag omändring av plan- (x;h bostadsverkets namn Härigenomföreskrivs att bestämmelser i lag eller annan förfaiming om plan- och bostadsverkel.bostadsstyrelsen eUer statens planverk efter utgången av skall avseboverket. Dennalag n-äder i kraft , dä lagen (1988:279) om plan-och t)osiadsverkelsnamn i äldre förfatmingar skaff upphöra an gälla. 2 Förslagtill Prop. 1990/91: 34 Lag om ändring i (1987: 10) BUaga 2 Härigenomföreskrivs att i 1 kap. 8 §, 4 kap. 13 § och 7 kap. 7 § plan-och bygglagen(1987: 10)' ordet "plan- och bostadsverkel" skall bytas ut mot"". Dennalag träder i kraft . 'Lagen omttyckt 1987: 246. Senaste lydelse av 1 kap. 8 §, 4 kap. 13 §. 7 kap. 7§ 1988: 280 3 Förslag till Prop. 1990/91: 34 Lag om ändring i lagen (1987: 12) om hushållning med BUaga 2 Härigenomföreskrivs atl i 5 kap. 3 § lagen (1987: 12) om hushållning med naturresurser m.m'.ordet "plan- och bostadsverket" skall bytas ut mot"". Dennalag d-äder i kraft . 'Lagen omtryckt 1987:247. Senaste lydelse av 5 kap. 3 § 1988:281. 1990/91: 34 PropositionenshuvudsakUga innehäU............................ 1 Proposition om nybostadsfinansiering, m.m................... 3 2Boendekostnadsutredningens förslag....................... 3 2.1 Huvuddragen i etl nytt bostadspolitiskt stödsystem 3 2.2 Investeringsbidrag.......................................... 4 2.3 Gmndsubventioner för nya hus.......................... 4 2.4 Räntelånför nya hus....................................... 5 2.4.1 Samband meffan finansieringen av den urspmngUgainvesteringen och räntelån............................................... 5 2.4.2 Ränielån............................................... 5 2.4.3 SkuldutveckUngsgaranti.......................... 6 2.4.4 Kreditgaranti......................................... 6 2.4.5 Annan säkerhet för län........................... 6 2.5.............................................................. Grundsubventioneroch ränlelän för hus som tidigare fält räntebidrag................................................... 7 2.5.1 Gmndsubventioner.................................. 7 2.5.2 Räntelän............................................... 7 2.6.............................................................. Vissaandra läneformer som är förenade med räntebidrag................................................... 8 3 Nybostadsfinansiering.......................................... 9 3.1 Inledning...................................................... 9 3.2 Huvuddragen i etl nytt finansieringssystem......... 10 3.3 Lånefinansiering på den allmänna kreditmarknaden......... 16 4 Det stadiga stödet förny- och ombyggnad av bostäder 17 4.1 Inledning..................................................... 17 4.2 Investeringsbidrag för bostadsbyggande............ 18 4.3 Allmänna krav för statUgt stöd i en ny bostadsfmansiering 22 4.4 Skattekompenserande räntebidrag för hyres- och bostadsränshus 4.5 Ränlelän...................................................... 27 4.6 Realräniebidrag............................................. 29 4.7 Statiig kreditgaranti....................................... 32 4.8 Det StatUga stödet för ny-och ombyggnad med beslulom bostadslän och räntebidrag.................................................. 36 4.9 Vissaskatte- och redovisningsfrågor................. 38 4.10 Vissa ombyggnadsfrägor............................... 40 4.11 Förslagens siatsfinansiella effekter.................... 41 4.12 Exempel pä ränlelän enUgl mitt förslag............... 42 5 Övrigaftigor....................................................... 44 Prop. 5.1 Räniestöd för underhäll m.m............................ 44 5.2 Räntebidragsttappan för hyres- och bostadsränshus 45 6 Vissaanslagsfrågor för /91. EUte huvudtitehi B. Information och utbildning m.m...................... 46 Investeringsbidrag för bostadsbyggande.......... 46 för bosläder.......... 46 7Ändring av plan- och bostadsverkeisnamn............... 47 BUaga1 Sammansiälhiing av remissyttrandelag över boendekosmadsut redningens betänkande (SOU 1989: 71) Ny bostadsfmansiering ................................................................ 49 Bffaga2 Propositionens lagförslag.......................... 105