prop · GE0358 · 1990-12-31 00:00:00 — Grovskadegörelse, t. ex. genom anläggande av brand, hör också hit. Brott som intekan sägas direkt drabba någon enskild, t.ex. narkotikabrottslighet ellerspioneri, kan också utgöra grund för särskild utskrivningsprövning. Det börbetonas att kravet på att det skall vara fråga om brottslighet som är avallvarligt slag innebär att det skall ske en samlad bedömning där inte baraenskilda gärningar utan även den totala omfattningen av brotten och sambandetmellan dessa får vägas in. Någotkrav på att det begångna brottet och den nya brottslighet som befaras komma attäga mm är av samma slag uppställs inte. Det krävs inte heller att det begångnabrottet är av allvarligt slag, bortsett från fömtsättningen förrättspsykiatrisk vård enligt första stycket att påföljden inte bedöms kunnastanna vid böter. Med hänsyn till kravet på samband mellan den psykiskastörningen och det begångna brottet resp. risken för ny brottslighet kan detemellertid fömtses att det i praktiken knappast är möjligt att göra enriskbedömning av det aktuella slaget i andra fall än då detär fråga om allvarligare brott av liknande slag som lagöverträdaren Prop.1990/91:58 döms för i målet. Frågani vilka fall en psykisk utvecklingsstörning kan sägas utgöra en allvarligpsykisk störning behandlas vid 30 kap. 6 §. Som har uttalats beträffande förstastycket i förevarande paragraf skall rättspsykiatrisk vård inte komma tillstånd för en psykiskt utvecklingsstörd som inte kan sägas ha behov avpsykiatrisk vård. I de sällsynta fall då en psykiskt utvecklingsstörd gör sigskyldig till t.ex. ett grovt våldsbrott lider denne i allmänhet också av enpsykisk störning som kräver psykiatrisk behandling. Om den psykiskt utvecklingsstördei ett sådant fall kan sägas ha en allvarlig psykisk störning och kriterierna iandra stycket angående orsakssamband mellan brott och störning är uppfyllda,kan alltså domstolen överlämna denne till rättspsykiatrisk vård med särskildutskrivningsprövning. Enligtnuvarande ordning finns det inte något hinder mot att överlämna en tilltaladsom redan genomgår sluten psykiatrisk vård efter domstolsöverlämnande ellerefter intagning på gmnd av vårdintyg till sådan vård på nytt. Motsvarande gällerockså i fortsättningen. Någothinder mot att överlämna den tilltalade till rättspsykiatrisk vård i de fall dådenne redan genomgår tvångsvård enligt lagen om psykiatrisk tvångsvårdföreligger alltså inte. I sakligt hänseende innebär ett sådant överlämnande attpatienten den tilltalade i fortsättningen vårdas enligt reglerna i lagen omrättspsykiatrisk vård, vilket innebär bl.a. att vårdförutsättningarna blirnågot annorlunda. Att tvångsvården enligt lagen om psykiatrisk tvångsvård skallupphöra i en sådan situation följer av 28 § andra stycket sist nämnda lag. Närdet gäller en tilltalad som redan genomgår rättspsykiatrisk vård medför ettöverlämnande på nytt till sådan vård en förändring av den vård som redan pågårbara om den nya domen till skillnad från den tidigare innebär att vårdenskall vara förenad med särskild utskrivningsprövning. I det sist nämnda falletskall naturligtvis patienten i fortsättningen anses intagen förrättspsykiatrisk vård med sådan prövning. Det omvända fallet att dentilltalade redan genomgår rättspsykiatrisk vård med särskildutskrivningsprövning medan domstolen i den aktuella situationen överlämnar dentilltalade till vård som inte är förenad med särskild utskrivningsprövning kan knappast tänkas inträffa; om så skulle ske blir det naturligtvis reglernaför särskild utskrivningsprövning som reglerar vården av patienten. Bestämmelseni tredje stycket innebär att det är möjligt att förena rättspsykiatrisk vårdmed vissa andra påföljder, nämligen skyddstillsyn, villkorlig dom eller böter.Fömtsättningen är att det är påkallat med hänsyn till den tilltalades tidigarebrottslighet eller av andra särskilda skäl. allmänna motiveringen (avsnitt 2.8.3) har redogjorts för förutsätt ningarna för att döma till skyddstillsyn. Enligt 30 kap. 9 § första stycket skall rätten som särskilda skäl för skyddstillsyn beakta om det finns anled ning att anta att påföljden kan bidra till att den dömde avhåller sig från fortsatt brottslighet. brottslighet är en omständighet som kan tala ' föratt skyddstillsyn kan fylla en sådan funktion (se prop. 1987/88:120 s. 105, jfr prop. 1982/83:85 s. 156). Om fömtsättningarna för att överlämna 535 den tilltalade tillrättspsykiatrisk vård är uppfyllda men det psykiatriska Prop. 1990/91: 58vårdbehovet kan antas vara relativt kortvarigt, kan det ofta vara motiverat Bilaga 2 att domen även innefattar ett förordnande om skyddstillsyn.Möjligheten till en sådan kombination kan tänkas aktualiseras särskilt i defall där det i och för sig inte är något hinder enligt 30 kap. 6 § mot att dömatill fängelse. Ävenmöjligheten att meddela villkorlig dom vid sidan av ett beslut om överlämnandetill rättspsykiatrisk vård kan tänkas få aktualitet i sådana fall.Fömtsättningarna för att meddela villkorlig dom har redovisats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.8.3). Ivissa fall kan det också vara motiverat att böter ådöms vid sidan avöverlämnande till rättspsykiatrisk vård. I linje med bestämmelsen i 31 kap. 1 §andra stycket om överlämnande till vård inom gäller detta defall där brottslighetens straffvärde eller art eller den dömdes tidigarebrottslighet påkallar det. Det bör nämnas att det inte är uteslutet att ådömaböter jämte skyddstillsyn eller villkorlig dom (se 28 kap. 2 § resp. 27 kap. 2§). Dömesnågon till fängelse eller förordnar rätten, med tilllämpning av 34kap. 1 § 1, att sådan påföljd skall avse ytterligare brott, och har den dömdemed anledning av misstanke om brott, som prövats genom dom i målet, av minst varit berövad friheten somanhållen, häktad eller intagen på en enhet för rättspsykiatrisk undersökningmed stöd av 10 § lagen (1991:000) om rättspsykiatrisk undersökning, skalltiden för frihetsberövandet, till den del dämnder icke skettverkställighet av dom i annat mål, anses som tid under vilken den ådömdapåföljden verkställts i anstalt. Domstolen skall i domen angiva det antal dagarpåföljden skall anses verkställd. Är den tid varmed ådömt fängelse överstigerfrihetsberövandet ringa, må förordnas att fängelsestraffet skall anses heltverkställt genom frihetsberövandet. Undanröjesvillkorlig dom eller skyddstillsyn och dömes i stället till fängelse på visstid, äger, i den mån tillgodoräknande inte skett enligt första eller tredjestycket, första stycket tillämpning även i fråga om 1. frihetsberövandesom föregått den villkorliga domen eller domen på skyddstillsyn, 2. frihetsberövandesom föregått dom genom vilken förordnats att den villkorliga domen eller skyddstillsynen skall avse även ytterligare brott samt 3. sådantomhändertagande som avses i 28 kap. 11 § tredje stycket. Dömes någon till böter och har han med anledning av misstanke om brott,som prövats genom dom i målet, varit berövad friheten på sätt som angives iförsta stycket, må förordnas att påföljden skall anses heh eller delvisverkställd genom frihetsberövandet. Iparagrafen har gjorts endast en följdändring i första stycket med hänsyn tillden föreslagna nya regleringen av det rättspsykiatriska utredningsförfarandet. 13 § Prop. Harbrott begåtts av någon som inte fyllt eller som handlat under påverkan av en allvarlig psykisk störning får rätten besluta om förverkande avegendom eller om annan särskild rättsverkan, som kan följa på brottet, endastom och i den mån det med hänsyn till hans psykiska tillstånd, gärningensbeskaffenhet och omständigheterna i övrigt kan anses skäligt. Iparagrafen har vidtagits ändringar av terminologisk karaktär som en följd avdet nya sjukdomsbegrepp som lagts till gmnd för regleringen av behandhngen avpsykiskt störda lagöverträdare. Dessutom har det gjorts några smärreredaktionella jämkningar. 1.Denna lag träder i kraft den 1januari 1992. 2.Beträffande en gärning som harbegåtts före ikraftträdandet gäller 30 kap. 6 § och 36 kap. 13 § i deras äldrelydelser. 3.1 mål, som avgörs efterikraftträdandet men i vilket utlåtande över rättspsykiatrisk undersökning ellerutlåtande av enligt 3 § andra stycket lagen (1966:301) omrättspsykiatrisk undersökning i brottmål har avgetts ,skall 31 kap. 3 § i dess äldre lydelse tillämpas. 4.Förordnande enligt 31 kap. 4 §om överlämnande till öppen psykiatrisk vård som har meddelats föreikraftträdandet skall verkställas även om verkställigheten inte har påbörjatsföre den tidpunkten. Efter ikraftträdandet får sådant förordnande intemeddelas. 1fråga om den nya lagstiftningens tillämplighet på brott som har begåtts föreikraftträdandet bör bestämmelserna i 2 kap. 10 § första stycket regeringsformenbeaktas. De innebär bl.a. att svårare brottspåföljd inte får åläggas än den somvar föreskriven när den brottsliga gärningen förövades och att detsamma gällerbeträffande förverkande och annan särskild rättsverkan av brott. Vidare börbeaktas bestämmelseraa i 5 § andra stycket lagen (1964:163) om införande avbrottsbalken om att straff skall bestämmas efter den lag som gällde närgärningen företogs, om inte en därefter antagen ny lagstiftning leder tillfrihet från straff eller lindrigare straff. Dessa föreskrifter anses i principinte gälla i fråga om verkställighet av brottspåföljder (jfr prop. 1965:159 s.36 ff". Denämnda föreskrifterna innebär följande beträffande de föreslagna andringaraa ibalken. Bestämmelseni 29 kap. 3 § första stycket 2 kräver inte någon övergångs-reglering, eftersomändringen endast är av redaktionell art. Närdet gäller regleraa i 30 kap. 6 § bör först pekas på att den person krets som omfattas av paragrafen har fått en ny avgränsning genom be greppet "allvarlig psykisk störaing" i förhållande till avgränsningengenom uttrycket "sinnessjukdom, sinnesslöhet eller jämställd med sin nessjukdom" i paragrafens nuvarande lydelse. Eftersom det nya begreppet är avsett att innebära en viss åtstramning av personkretsen kan det hävdas t. ex. att en lagöverträdare, som till följd av den nuvarande avgränsningen inte skulle få ådömas fängelse men som skulle falla utanför personkretsen 537 på gmnd av den nya avgränsningenoch därför kunna ådömas fängelse, Prop. 1990/91:58 skulle komma att åläggas ensvårare brottspåföljd enligt 30 kap. 6 § i dess Bilaga 2 nya lydelse än enligtdess nuvarande. För att undvika sådana effekter har det tagits in enövergångsbestämmelse för bl.a. dessa fall i punkt 2 . Övergångsbestämmelsernatill förslaget till lag om rättspsykiatrisk undersökning innehåller i punkt 2en bestämmelse som är avsedd att tillförsäkra att en domstol får medicinsktunderlag för att kunna tillämpa den nu aktuella bestämmelsen. Beträflfandebestämmelserna i 30 kap. 6 § bör även pekas på att paragrafen i sin nyalydelse, till skillnad från dess nuvarande, inte innebär att villkorlig dom ärutesluten som påföljd. Detta skulle kunna sägas innebära att svårarebrottspåföljd än som är föreskrivet i de aktuella fallen kan ådömas.Övergångsbestämmelsen i punkt 2 tar sålunda sikte även på denna situation. Avmotsvarande skäl som har anförts beträffande 30 kap. 6 § när det gälleravgränsningen av personkretsen kan det göras gällande att 36 kap. 13 § i dessnya lydelse skulle kunna medföra en strängare reglering av förverkande iförhållande till paragrafens nuvarande utformning. Övergångsbestämmelsen ipunkt 2 omfattar därför även dessa fall. Närdet gäller bestämmelserna i 31 kap. 3§ kan det inte sägas att överiämnande tillrättspsykiatrisk vård, vare sig det är förenat med särskildutskrivningsprövning eller inte, är att anse som en svårare brottspåföljd änöverlämnande till vård enligt LSPV enligt paragrafen i dess nuvarandeutformning. Att kriterierna för överlämnande till psykiatrisk tvångsvård enligtparagrafen i dess nya lydelse skiljer sig från de nuvarande innebär knappastheller att det går att säga att svårare brottspåföljd skulle kunna ådömas fören gärning som har begåtts före ikraftträdandet i förhållande till vad som nuär föreskrivet. Vidare innebär övergångsbestämmelsen till 30 kap. 6 § att, omgärningen har begåtts under inflytande av sinnessjukdom etc, de begränsningar ipåföljdsvalet som följer av den sist nämnda paragrafen i dess nuvarande lydelsegäller även vid tillämpningen av 31 kap. 3 § tredje stycket i fråga omgärningar som har begåtts före ikraftträdandet. Bestämmelserna i 31 kap. 3 §bör därför kunna till-lämpas även på gärningar som har begåtts föreikraftträdandet utan någon särskild övergångsbestämmelse. 1punkt 3 har tagits in en bestämmelse som innebär att det även efter den nya lagens ikraftträdande i vissa fall är möjligt att med stöd av 31 kap. 3 § i dess nuvarande lydelse förordna om överlämnande till sluten psykiatrisk vård enligt LSPV eller vård i specialsjukhus för psykiskt utvecklingsstörda enligt 35 § omsorgslag. Det är här fråga om sådana fall där den rättspsykiatriska undersökningen har genomförts före ikraftträdandet och där utlåtandet över undersökningen således har utformats enligt 5 § LRPU, dvs. med uttalanden om bl.a. fömtsättningarna för att bereda den misstänkte sådan vård som har sagts. Av andra stycket sista meningen i punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen om rättspsykiatrisk under sökning följer att i ett utlåtande enligt 6 § LRPU över en rättspsykiatrisk undersökning, som avges efter ikraftträdandet av den nya lagen, skall ta ställning till dessa uttalanden. 1 förhållande till förslaget i 538 lagrådsremissenhar den justeringen vidtagits i punkt 3 att bestämmelsen Prop. 1990/91: 58omfattar även det fallet att ett utlåtande enligt 3 § andra stycket LRPUhar Bilaga 2 avgetts av före ikraftträdandet. Närbrottmålet i något av de i punkt 3 angivna fallen avgörs av tingsrätten ellerhögre rätt /92, skaU 31 kap. 3§ tillämpas i dess nuvarandelydelse, dvs. överlämnande till bl.a. sluten psykiatrisk vård enligt LSPV fårske trots att den lagen upphävs . Av punkt 5 iövergångsbestämmelserna till förslaget till lag om psykiatrisk tvångsvårdföljer att den som genom dom överlämnats till sluten psykiatrisk vård men sominte tagits in på en sjukvårdsinrättning för sådan vård före den 1 januari 1992skall anses genom domen ha överlämnats enligt 31 kap. 3 § i dess nya lydelsetill rättspsykiatrisk vård med beslut om särskild utskrivningsprövning. Bestämmelseni första meningen i punkt 4 innebär att en dom på överlämnande till öppenpsykiatrisk vård, som har meddelats före ikraftträdandet, skall gå iverkställighet även om verkställigheten inte har påbörjats före denna tidpunkt.Av punkt 5 i övergångsbestämmelserna till förslaget till lag om psykiatrisktvångsvård resp. punkt 2 i övergångsbestämmelserna till förslaget till lag omändring i lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. följer likaledes att en dom påöverlämnande till sluten psykiatrisk vård eller vård i specialsjukhus förpsykiskt utvecklingsstörda som har meddelats före skallverkställas, även om verkställigheten inte har påbörjats före den tidpunkten.I samtliga fall gäller att det i detta avseende inte spelar någon roll om domenhar vunnit laga kraft före eller inte. Bestämmelseni andra meningen i punkt 4 innebär att högre rätt efter ikraftträdandet av dennya lagen inte kan fastställa en tidigare dom med förordnande om överlämnandetill öppen psykiatrisk vård. 7.2 Förslaget till lag om ändring i Åklagarefår besluta att underlåta åtal för brott (åtalsunderlåtelse) under fömtsättningatt något väsentligt allmänt eller enskilt intresse ej åsidosätts: 1.om det kan antas att brottetinte skulle föranleda annan påföljd än böter, 2.om det kan antas att påföljdenskulle bli villkorlig dom och det finns särskilda skäl för åtalsunderlåtelse, 3.om den misstänkte begått annatbrott och det utöver påföljden för detta brott inte krävs påföljd med anledningav det föreliggande brottet, eller 4.om psykiatrisk vård eller vårdi specialsjukhus eller i vårdhem för vuxna enligt 35 § lagen (1967:940)angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda eller särskilda omsorgerenligt lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. kommer till stånd. Åtalfår underlåtas i andra fall än som nämns i första stycket, om det av särskilda skäl är uppenbart att det inte krävs någon påföljd för att avhålla den misstänkte från vidare brottslighet och att det med hänsyn till omstän digheterna inte heller krävs av andra skäl att åtal väcks. Bestämmelsen i förstastycket punkt 4 reglerar frågan om åtalsunderlåtelse Prop. 1990/91:58 förpsykiskt störda lagöverträdare och fick sin nuvarande lydelse Bilaga 2 (prop. 1984/85:3, JuU 10, rskr. Beträffande regelns närmareinnehåll hänvisas till det lagstiftningsärendet. Bestämmelsens föreslagna nyautformning har utförligt behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.9). Kravetför åtalsunderiåtelse att "brottet uppenbarligen begåtts under inflytandeav sådan själslig abnormitet, som avses i 30 kap. 6 § " haravskaffats i bestämmelsen i dess nya utformning. I övrigt har endast densakliga ändringen vidtagits att åtalsunderlåtelse får ges också när särskildaomsorger enligt omsorgslag kommer till stånd. Beträffande det närmareinnehållet i sådana omsorger hänvisas till den lagen och dess förarbeten (prop.1984/85:176 s. 25 ff.). Någonsärskild övergångsbestämmelse har inte ansetts erforderlig. Det betyder att dennya regeln skall tillämpas också på gärningar som har begåtts föreikraftträdandet. 7.3 Förslaget till lag om ändring ibötesverkställighetslagen (1979:189) Denändring som har gjorts i 22 § innebär ingen egentlig saklig nyhet i förhållandetill paragrafen i dess nuvarande utformning. Ändringen beror på att förslagettill ändring i BrB inte innehåller någon särskild föreskrift om möjligheten attdöma psykiskt störda lagöverträdare till böter motsvarande den nuvaranderegeln i 30 kap. 6 §. Förslageti promemoria innebär en utvidgning av bestämmelsen i första stycket 1i syfte att förhindra att böter, som har ådömts i fall där lagöverträdarenbegått brottet under påverkan av en allvarlig psykisk störning och alltså intefår dömas till fängelse, förvandlas till fängelse. Det rör sig här om ettproblem av mycket begränsad praktisk betydelse. Med hänsyn till svårigheternaatt få tillräcklig utredning om en lagöverträdares hälsa är det inte hellermöjligt att alltid upprätthålla tillämpningen av själva regeln om när fängelseär uteslutet som möjlig påföljd. Vidare ger den allmänna bestämmelsen i 15 §första stycket om när bötesverkställig-het får ske tillräckliga möjligheter attförhindra att den som är allvarligt psykiskt störd, när frågan ombötesförvandling kommer upp, får ådömda böter förvandlade till fängelse. Motden nu angivna bakgrunden har någon utvidgning av bestämmelsen i första stycket1 i enlighet med förslaget promemoria inte skett. Punkt2 i övergångsbestämmelserna är en följdändring till punkt 2 iövergångsbestämmelserna i förslaget till lag om ändring i BrB. 7.4 Förslagettill lag om ändring i lagen (1963:197) om Prop. 1990/91:58 allmänt kriminalregister Bilaga 2 Förstastycket 2 har jämkats till följd av de föreslagna andringaraa i BrB angåendebehandlingen av psykiskt störda lagöverträdare. Dessutom har en redaktionelländring skett i lagmmmet. Äveni andra .stycket har ändringar skett som motiveras av den nya regleringen iBrB. Eftersom villkorlig dom i fortsättningen inte är utesluten som påföljd förden som begått ett brott under påverkan av en allvarlig psykisk störning skall,av motsvarande skäl som beträflfande skyddstillsyn (se prop. 1964:90 s. 90 f),uppgift om ådömd villkorlig dom i ett sådant fall anges i det allmännakriminalregistret. Itredje stycket har gjorts en ändring med hänsyn till den nya form av § 7-intygsom införs genom den föreslagna lagen om rättspsykiatrisk undersökning. Dessaintyg skall kunna utgöra tillräckligt medicinskt underlag för att en domstolskall få överlämna en lagöverträdare till rättspsykiatrisk vård som inte ärförenad med särskild utskrivningsprövning. Det är därför värdefulh att åklagareoch domstol får kännedom även om äldre sådana intyg Ofr prop. 1963:39 s. 47). Punkt3 i övergångsbestämmelserna är en följdändring till punkt 2 iövergångsbestämmelserna i förslaget till lag om ändring i BrB. 7.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1965:94) om polisregister m. m. Iandra stycket har vidtagits en jämkning av terminologisk art med hänsyn tillutlänningslagstiftningen. Itredje stycket har gjorts motsvarande följdändring som i 10 § lagen om allmäntkriminalregister (jfr prop. 1970: MOs. 17 f). 7.6 Förslaget till lag om ändring i delgivningslagen (1970:428) Förslagetinnebär en ändring i 24 § i såväl sakligt som redaktionellt hänse ende. Enligt första stycket första meningen i dess nuvarande utformning gäller intyg av vissa funktionärer om delgivning enligt lagen som fullt bevis på att delgivning har skett på sätt som anges i intyget. Tjänsteman vid rättspsykiatrisk klinik hör till denna kategori när det gäller delgivning med den som är intagen vid kliniken. Ändringeni paragrafen, som föranleds även av förslaget till lag om Prop. 1990/91:58 rättspsykiatriskvård, innebär att personal vid en sådan enhet där rättspsy- Bilaga 2 kiatriskvård beträffande häktade m. fl. frihetsberövade får ges eller där rättspsykiatriskundersökning får genomföras skall höra till nyssnämnda kategori av tjänstemän ifråga om delgivning med personer som är intagna vid enheten. De personer medvilka delgivning får ske på detta sätt är i första hand häktade som genomgår rättspsykiatriskundersökning samt häktade och intagna i kriminalvårdsanstalt som genomgår rättspsykiatriskvård eller psykiatrisk vård i frivilliga former. Eftersom i vissa fall ävenpersoner som inte är frihetsberövade med anledning av brott men som genomgårpsykiatrisk tvångsvård kan tänkas bli intagna vid enheter av det aktuellaslaget, får delgivning ske även i dessa fall på det angivna sättet genompersonalen vid enheten. Jaghar beträffande förslaget samrått med chefen för . 7.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:260) ominternationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom Densakliga ändringen i andra stycket innebär att regeringen efter överenskommelsemed en annan stat kan besluta att verkställighet av en påföljd som innebäröverlämnande till rättspsykiatrisk vård får överföras till den andra staten. Enligt1 § andra stycket förordningen (1977:178) med vissa bestämmelser ominternationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom får verkställighetav påföljd som avses i 1 § andra stycket förevarande lag med tillämpning av brottmålsdomskonventionenför närvarande överföras till , , , , Turkietoch . Lagändringen innebär att vår lagstiftning inte förhindrar attäven verkställighet av en påföljd som innebär överlämnande till rättspsykiatriskvård förs över till dessa länder. Enligt13 § andra stycket nämnda förordning kan verkställighet av fängelsestraff somhar ådömts här i landet överföras med stöd av överförandekonventionen tillUSA, , , , , , , , ,, , , och jämte vissaområden för vilkas internationella förbindelser ansvarar,samt . Jag avser att återkomma till regeringen om en ändring inyssnämnda bestämmelse så att även verkställighet av en påföljd som innebäröverlämnande till rättspsykiatrisk vård kan ske i en annan stat med stöd avöverförandekonventionen. Jagvill tillägga att kan komma att tillträda en över enskommelse med om överförande av verkställighet av frihetsbe rövande påföljd. Verkställighet i av här ådömd rättspsykiatrisk vård omfattas av den tilltänkta överenskommelsen. Den föreslagna änd- 542 ringeni andrastycket i förevarande paragraf gör det möjligt för att Prop.1990/91: 58 leva upp till överenskommelsen i detta avseende. Paragrafeninnehåller bestämmelser om möjlighet att i ett visst fall och utan att detföreligger någon folkrättsligt bindande överenskommelse flytta öververkställighet av frihetsberövande påföljd till från en annan stateller från till en annan stat.