prop · GE03190 · 1990-12-31 00:00:00 — Om rörelsedrivande verksamhetläggs i kreditaktiebolaget , uppnår man den fördelen att dettainstitut framöver får samma skatteregler som övriga bostadsinstitut. Det innebärvidare att de skatteförslag, som URF (SOU 1989:34) föreslagit för finansiellaföretag, kommer att omfatta både och övriga bostadsinstitut. URFavstod från att framlägga särskilda skatteförslag för hypo-teksinsitutten, medhänvisning till den pågående hypoteksutredningen. Bolagsbildning (Kapitel 5.4.1.2) Utredningen föreslår att det statliga grundfondenavvecklas i takt med att utelöpande obligationer och andra förbindelser inlöses. vill framhålla att det är synnerligen viktigt för konkur- 58 rensneutraliteten mellan Stadshypotekoch övriga bostadsinstitut att detta Prop. Utredningen avstår å enasidan från att föreslå någon förändring av avgif- Bilaga 2 ten på 0,33 %för grundfonden. - andra sidan framhålls att avgiftens storlek "kunde ioch för sig sättas till en marknadsmässig nivå" (sid 137). Bankföreningenvill påpeka att de två ståndpunkterna i föregående stycke är oförenliga.Utredaren borde ha föreslagit en konkret höjning av garantiavgiften till marknadsmässignivå. Vissa andra bostadsinstitut betalar för sina garantiförbindelser enavgift på 1,0 - 1,. (SOU 1989:71) har beträffandesitt system med statliga garantier föreslagit en avgift i intervallet 0,5 -1,. anser därför att en höjning av garantiavgifttill 1,vore rimlig. 4.Stadshypoteks fonder (Kapitel 5.4.1.3) Utredningenföreslår att i kapitalbasen för skall inkluderas med fulltbelopp de obeskattade reserveringar som gjorts t.o.m. (sid 140). Bankföreningenanser att detta förslag i högsta grad strider mot principen omkonkurrensneutralitet. Till följd av nuvarande skatteregler har Stadshypotekunder överfört obeskattade vinstmedel till eget kapital (reservfondrespektive säkerhetsfond). Övriga bostadsinstitut har däremot varit tvungnaatt under en lång följd av år successivt ta fram vinstmedel till beskattningför att överföra medel till eget kapital. Vidare har , tillskillnad från övriga bostadsinstitut, inte haft skyldighet att betala vinstdelningsskatt.Vid beräkning av underlag för denna skatt återförs avsättning till värderegleringskonto.Detta innebär att för övriga bostadsinstitut även avsättningar till värderegleringskontodelvis är beskattade. En grundläggande princip för de framtida reglerna måstevara att i sin kapitalbas inte får medräkna större belopp än vadsom hade blivit fallet om under gångna år haft samma skattereglersom övriga bostadsinstitut. En matematisk beräkning härav kan naturligtvisendast göras approximativt; utgångspunkten härvid skulle kunna vara enschablonmässig effektiv skattebelastning på , vilket torde varageneröst för . Bankföreningenföreslår att konkurrensneutralitet åstadkommes genom följande"neutralisering": De "övervärden", som finns i Stadshypotektill följd av de förmånliga skattereglerna, överförs till särskilt värderegleringskonto- t.ex. benämnt "Värderegleringskonto 1" - som inte alls får inräknasi kapitalbasen. I "Värderegleringskonto 2" ingår medel som har sammaskattebelastning som övriga bostadsinstituts värderegleringskonton; dessa värderegleringskontonbehandlas på sinsemellan likartat sätt i kapitalbashänseende. Bankföreningenvill starkt understryka - för att undvika missuppfattningar - att dess förslaginte innebär någon "avskattning" eller "retroaktiv beskattning"för . Alla ackumulerade vinstmedel bibehålls i institutet, men endel av fondavsättningarna t.o.m. får inte medräknas i kapitalbasen. Utredningens argument moten neutralisering är bl.a. att bostadsinstitu- Prop. ten "under långtid konkurrerat på marknaden under kända betingelser och 1990/91:190 villkor"och att det därför inte finns anledning att "i efterhand försöka till- Bilaga 2 skapa ett ... jämbördigt utgångsläge". villgentemot detta framhålla att effekten av kända icke-neutralakonkurrensvillkor givetvis inte bör föras vidare in ett nytt system, somsyftar till konkurrensneutralitet. I så fall bygger man in enkonkurrensolikhet även i det nya systemet. Detta skulle bli fallet om de härdiskuterade reserverna i till fullo får inräknas i kapitalbasen.Bankföreningen vill vidare erinra om att vid sindiskussion om en eventuell neutra-Hsering av viss del av reserveransåg att den av KMK föreslagna hypoteksutredningen borde "varaoförhindrad att i detta vidare sammanhang beakta dessa fondavsättningarnsförutsättningar vid regleringen av institutens kapitalbas enligt en nylagstiftning". Föreningen anser inte att utredaren har fullföljtuppdraget i detta hänseende. Utredningenanser att "vissa verksamheter som faller utanför det av KMK beskrivnafinansieringsverksamhetsbegreppet" bör kunna bedrivas i ett till StadshypotekAB sidoordnat bolag, varför det kan finnas anledning att tillskapa ett holdingbolagkan behöva tillskapas mellan och stiftelsen (sid 144). Bankföreningensmening är att verksamhet bör begränsas till finansiering avbostads-, affärs- och kontorsfastigheter, på samma sätt som för övrigabostadsinstitut. Vidare bör samtliga dessa institut ha rätt att ge kreditertill jordbruksfastigheter. Om ett holdingbolag tiUskapas mellan , kommer koncernens verksamhet sannolikt att breddas till andraområden än fastighetsfinansiering - i strid mot utredningens direktiv.Bankförening anser därför att ett holdingbolag mellan inte bör tillåtas. Detta skall inte tolkas som ett försök tillkonkurrensbegränsning för i förhållande till övrigabostadsinstitut. Det står självfallet fritt att bilda dotterbolagför olika verksamheter inom fastighetsfinansieringsområdet. 5.Ägarrollen (Kapitel 5.4.1.4) Utredningenföreslår att aktierna i skall tillfalla en stiftelse med "samhällsnyttigtändamål" (sid 147). - skall,åtminstone inledningsvis, inte ha andra tillgångar än dessa aktier och enreversfordran på . Inom överskådlig framtid bör ägaransvaret förStadshypotek AB förbli hos stiftelsen, även om denna inte bör vara bunden attdelta i nyemissioner i . Bankföreningenanser att det klart bör uttalas i propositionen att Stiftelsen skall vara bunden att behålla aktiemajoriteten i . För atttillgodose stiftelsens syfte - understöd till vetenskaplig forskning - börstiftelsen vara oförhindrad att optimera avkastningen på kapitalet genomalternativa placeringsmöjligheter. Utredningenanser "från konkurrensneutralitetssynpunkt och för att uppnå effektivitetpå kreditmarknaden är det nödvändigt att lönsamhets-och avkastningskrav ställspå kapitalet i " (sid 124). tieägaren, dvs stiftelsen,måste resa krav på avkastning på sina aktier i . AB.Vidare kommer genom nyemissioner nytillkomna aktieägare i 1990/91:190 StadshypotekAB att resa avkastningskrav, som "kommer att vara relaterat Bilaga 2 tillde för ögonblicket rådande marknadsförutsättningarna" (sid 146). Samtidigtsägs i betänkandet att med hänsyn till att skall utvecklastill "en långsiktigt lönsam organisation kan det knappast komma i fråga attstiftelsen inledningsvis ställer så höga utdelnirigskrav att utvecklingen för StadshypotekAB försvåras. Tvärtom torde det vara rimligt att anta att utdelningskravenunder de inledande åren kommer att ställas ganska försiktigt" (sid 148). Bankföreningenanser det synnerligen viktigt att det uttalas i propositionen att stiftelsenredan från början och till fullo skall ställa marknadsmässiga avkastningskravpå AB:s verksamhet och dess kapital. Sådana krav skall givetvisgälla även det kapital som - i enhghet med bankföreningens förslag i avsnitt4. ovan - hänförs till Värderegleringskonto 1. Bolagets utdelningspolitik skallbeslutas av bolagsstämman i sedvanlig ordning. Skälen till att marknadsmässigaavkastningskrav redan från början skall ställas är följande; - Det första skälet är konkurrensneutralitetengentemot övriga bostadsinstitut. Dessas verksamhet har sedan begynnelsen varitbaserad på aktiekapital som kräver marknadsmässig förräntning; detta äravgörande för institutens möjligheter att få tillskott av riskkapital genomnyemission. Nuvarande har däremot bedrivit sin vekrsamhet utan marknadsmässigaförräntningskrav på kapitalet. Om det inte redan från början ställs marknadsmässigaavkastningskrav på , bibehålls tills vidare denna storakonkurrensfördel för . - Det andra skälet är behovet för attöka sin kapitalbas genom nyemission av aktier till andra intressenter änStiftelsen . Möjligheten härtill skulle försvåras, om detinte redan från början ställs marknadsmässiga avkastningskrav på StadshypotekAB. - Det tredje skälet är intresset hos Stiftelsen som bas för den forskningsstödjande verksamheten få marknadsmässig avkastningpå sitt kapital. - Det fjärde skälet är det ökade internationellaberoendet för all finansieringsverksamhet. i ökadomfattning skall låna upp medel utomlands, är det nödvändigt att marknadsmässigaavkastningskrav ställs på verksamheten. Tillovannämnda synpunkter rörande avkastningskravet kan läggas det faktum att deskärpta kapitalkraven redan fått konsekvenser på marknaden. Under 1989reducerades antalet självständiga bostadsinstitut (från 8 till 6).Denna utveckling kommer troligen att ytterligare påskyndas om avkastningskravetpå är lägre än konkurrenternas. Det är just i inledningsskedetsom konkurrenssituationen är känsligast. Olikheter i avkastningskrav och i kapitaliseringi inledningsskedet kan snabbt leda till att antalet fristående institutytterligare reduceras. framhåUaatt stiftelsens avkastningskrav på aktieinnehavet i Prop. ABinte bör påverkas av den skattebefrielse som kan bli följden av stiftelsens 1990/91:190 "samhällsnyttiga ändamål". För det första kommer ju eneventuell skattebe- Bilaga 2 frielse för stiftelsen att gälla ävenalternativa placeringar; för att vara konkurrenskraftiga i förhållande tilldessa måste därför aktierna i ge marknadsmässig avkastningtrots en eventuell skattebefrielse för stiftelsen. För det andra kan intestiftelsen ställa lägre avkastningskrav än de övriga av AB:sägare, vilka inte har skattebefrielse och vUka kräver marknadsmässigavkastning. Tidsperspektiv(Kapitel 5.5) Utredningenunderstryker att en förlängd situation av osäkerhet rörande vilkaförutsättningar som skall gälla för hypoteksinstituten medför mycket storanackdelar såväl för dem själva som för kreditmarknaden i dess helhet (sid 177). Bankföreningenvill betona att det av konkurrensneutralitetsskäl gentemot övrigabostadsinstitut är viktigt att reformen av träder i kraft möjhgt. Konsekvenserav utredarens överväganden och förslag (Kapitel 6) Bankföreningenbetonar att när det gäller kapitalanskaffning bör, på samma sättsom , en klar skiljehnje upprätthållas gentemot bankernasinlåningsverksamhet. bör - liksom övriga bostadsinstitut -endast få anskaffa medel genom försäljning av "masspapper" såsomobligationer och certifikat. noterar utredarens bedömning att hypoteksinstitutensnuvarande organisationsform inte är ändamålsenlig och anpassad tillförhållandena på dagens avreglerade kreditmarknad. Det skulle i och för sigkunna göras gällande att hypoteksinstituten som en följd av deras nuvarandeorganisationsform gynnats ekonomiskt av staten och varit föremål för en alltförlångtgående statlig styrning. Emellertidär frågan om organisationsform en angelägenhet för i första hand hypoteksinstitutensjälva. Om dessa finner det nödvändigt att förändra sin organisationsstrukturoch får gehör från statsmakternas sida, motsätter sig inte Sparbanksföreningenen sådan förändring. Sparbanksföreningenhar inga invändningar mot det framlagda ombild- ningsförslaget som sådant. Principmodellen, som för innebär överlåtelse av stadshypotekskassans rörelse till ett särskih bildat bolag mot att kassan får aktier i detta bolag samt får ställning av stiftelse, är enligtSpar banksföreningens mening invändningsfri. Modellen företer stora likheter med motsvarande lagstiftning utomlands, bl.a. den danska lagstiftningen om ombildning av sparbank till bankaktiebolag och den lagstiftning som man valt i för att göra det möjligt för en enskild sparbank, Arbe- tarsparbank, att ombildas till affärsbank. konstaterar även en stor överensstämmelse med den ombildningsmodell som Sparbanks- 62 föreningentagit fram och presenterat i syfte att omvandla svenska Prop. sparbanker till koncernen och särskilda stiftelser. Sparbanksföreningenhar heller inget att invända mot att den föreslagna Bilaga 2 ombildningen av hypoteksinstitutenföreslås få ske i princip utan skattekonsekvenser. Enligt Sparbanksföreningensmening är det inte rimligt att en omstrukturering, som inte syftar till attuppnå skattemässiga fördelar utan är motiverad av organisatoriska ochkonkurrensmässiga skäl, skall leda till någon form av extra beskattning. StiftelsenStadshypotekskassan skall enligt förslaget bl.a. förvalta sitt aktieinnehav i StadshypotekAB samt därutöver ha till uppgift att understödja vetenskaplig forskning.Sparbanksföreningen tar inte ställning till lämpligheten av att införa dennyordningen att hypoteksinstituten på detta sätt ges ett allmännyttigt syfte. således inte har något att invända mot stora delar avdet framlagda förslaget, finns enskildheter i detsamma som föreningen inte kangodta. ansluter sig därvid i nedan berörda hänseende tilldet särskilda yttrande som avgivits av experterna . Enligtförslaget skall den statliga garantin i form av grundfond avvecklas i takt medatt utelöpande obligationslån förfaUer. Eftersom garantin enligt förslagetendast kommer att finnas kvar under en övergångstid och omfatta enbart ingångnaförbindelser, föreslås att den skall utgå på oförändrade villkor Sparbanksföreningenanser inte detta acceptabelt. Villkoren för grundfonden har under många årvarit mycket förmånliga. Den nuvarande avgiften för den statliga garantin,0,, har låg nivå. anser att utredaren, trotsintentionerna att avveckla grundfonden, borde ha föreslagit en höjningav avgiften för den statliga garantin till en mera marknadsmässig nivå. Den avexperterna mfl föreslagna nivån ter sig rimlig. Genomde nya kapitaltäckningsreglerna som gäller from har hypoteksinstitutensupplåningsrättsregler avskaffats och i stället har införts kapitaltäckningskravför dessa institut. Utredaren föreslår att i kapitalbasen i det nya systemetfår för ABs vidkommande inräknas de skattefria reserveringar somgjorts t o m . hargivetvis inget att invända mot att behåller sina ackumulerade vinstmedel i en ny organisationsform. Däremot motsätter sig föreningen att dessa medel får inräknas fullt ut i kapitalbasen såsom föreslås i utredningen. Ett sådant förslag är klart stridande mot princi pen om konkurrensneutralitet. Som påpekas av experterna m fl har överfört obeskattade vinstmedel till eget kapital medan övriga bostadsinstitut varit hänvisade till att ta fram sina vinster till beskattning för att kunna använda dessa till att öka det egna kapi talet. De konkurrensfördelar som sålunda haft i det förflutna måste elimineras . delar den uppfattningen som m fl har rörande den princip som bör vara grundläg gande för de framtida reglerna, nämligen att inte bör få räkna in i kaptialbasen mera än vad som varit möjligt om varit under- 63 kastad samma skattereglersom övriga bostadsinstitut. ansluter sig till detförslag som mfl lägger fram i sitt sär- 1990/91:190 skildayttrande angående beräkning av hur de skattefria avsättningarna t o m Bilaga2 skall få inräknas i kapitalbasen. Sparbanksföreningenvill avslutningsvis framhålla vikten av att den förslagna ombildningslagstiftningenav konkurrensneutralitetsskäl förverkligas möjligt. Riktpunkten bördärvid vara . Motbakgrund av bl a utredarens ställningstagande för aktiebolagsformen somassociationsform framför ekonomisk förening har SFF inledningsvis vissaövergripande synpunkter vad avser frågan om associationsform för hypoteksinstituten. Bankverksamhetkan bedrivas i tre olika associationsformer (aktiebolag, ekonomisk förening,stiftelse). Vardera associationsformen kan ha realtiva fördelar framför deandra. Bankaktiebolagenhar i lagstiftningen vissa relativa fördelar vars effekter i konkurrensen medsparbankerna och föreningsbankerna delvis kompenseras av särbestämmelser tillförmån för de . Detär tex uppenbart lättare för aktiebolag än för ekonomiska föreningar attanskaffa riskkapital. För kreditinstitut är kapitalanskaffning en nyckelfråga,särskilt nu när kapitaltäckningsreglerna skärpts som ett led i den internationellaharmoniseringen. Exempelpå särbestämmelser för de federativt organiserade bankerna är momsbefrielse fördatatjänster som förenings- och sparbanker köper av företag som är friståendejuridiska personer samt föreningsbankernas avdragsrätt för insatsutdelning.Syftet med dessa särbestämmeler är att skapa mer konkurrensneutralaverksamhetsförutsättningar för banker med olika associationsform. Härigenomuppnås det ur allmän synpunkt sett väsentliga syftet att till förmån förbankkunderna skapa en bredare konkurrens mellan institut av skilda slag än vadsom kan antas uppnås mellan institut av samma associationsform. SFFmenar bestämt att samma grundsyn skall prägla de formella förutsättningarnaför möjligheterna att bedriva hypoteksverksamhet. Detgäller därför att skapa en lagstiftning som - trots att skilda associationsformeri sig skapar olika verksamhetsförutsättningar - ändå innebär att en rimlig gradav konkurrensneutralitet uppstår då effekterna av skilda lagars betydelsesammanvägs. Vadbeträffar associationsformerna konstaterar SFF att utredaren - i SFFs tyckemycket lättvindigt - avfärdar möjligheten att organisera hypoteksinstituten iform av ekonomiska föreningar Utredaren förordar i stället aktiebolagsformensåsom effektivare och mer ändamålsenlig än andra associationsformer. Någonseriös prövning av alternativet att ombilda i vart fall landshypoteksorganisationentill rörelsedrivande ekonomiska föreningar har inte gjorts. Istället förekommerpå ett antal ställen i förslaget negativa eller skep- tiska synpunkter på ekonomiska föreningar såsom lämpligassociationsform Prop. Enligt SFFs mening borde hypoteksutredningen noga övervägtmöjlighe- Bilaga 2 ten att utforma ett regelsystem för hypoteksinstituten medutgångspunkt i att hypoteksinstituten närmast är att jämställa med ekonomiskaföreningar Därvid hade utredningen fått ta ställning till i vilka hänseendensärbestämmelser i förhållande till kreditaktiebolagen som skulle erfordras. Medett sådant angreppssätt hade hypoteksorganisationerna haft en reellvalmöjlighet när det gäller den framtida associationsformen. SFF kan på många punkter ansluta sig till de övervägandenoch förslag som redovisas. SFF ansluter sig helt till förslaget om att staten intelängre bör engagera sig i hypoteksinstituten (dvs stads- och ) ochatt den statliga grundfonden därför bör avvecklas, i takt med att uteståendeobligationslån successivt förfaller till inlösen. Frågan om ägandet av stads- och landshypoteksorganisationernahar central betydelse för möjligheterna att genom lagstiftning förändra hypoteksinstitutensorganisation, inriktning mm. SFF delar helt uppfattningen att stadshypoteksinstitutionenkan karaktäriseras som självägande juridiska personer och att låntagarna intekan betraktas som delägare. De kan inte anses ha rätt att få del i det kapitalsom byggts upp i . SFF instämmer även i utredarensuppfattning att ägarförhållandet i landshypoteksinstitutionen är annorlunda.Det kan inte råda någon tvekan om att låntagarna är att anse som delägare i landshypoteksföreningarnaoch att dessa i sin tur äger Hypoteksbanken. När det gäller den organisatoriska ombildningen och val avassociationsform för kan SFF konstatera att stadshypoteksorganisationensjälv uppenbarligen stödjer en övergång till aktiebolagsform. Eftersom SFFanser att varje organisation själv skall ha det avgörandet ordet i sådana frågorhar SFF ingen erinran mot förslaget omatt ombildas till aktiebolag. Mot bakgrund av utredarens ovan nämnda slutsats angåendeägandet anser SFF att förslaget om att ägandet av aktierna i ligga i en särskild nyskapad stiftelse är riktigt. SFF tillstyrker dettaförslag. SFF anser att det är oerhört väsentligt att reformeringenav hypotekslagstiftningen sker på ett sådant sätt att konkurrensneutralitet imöjligaste mån iakttas gentemot de institut som verkar på samma marknad som hypoteksinstituten.SFF ansluter sig därför helt till det särskilda yttrande som experterna fogat till utredningen och varibland annat anförs: - an vissa fördelar uppnås om Stadshypoteksrörelsedrivande verksamhet läggs i kreditaktiebolaget 5 1990/91. - att effekterna av Stadshypotekstidigare skatteregler bör "neutraliseras" Prop. vidberäkningen av kapitalbasen för 1990/91:190 - att det är viktigt att reformen av Stadshypotekträder i kraft så fort som tJ"aga möjligt - att det är synnerligen viktigt att aktieägarna i StadshypotekAB redan från början och till fullo skall ställa marknadsmässigaavkastningskrav på bolagets verksamhet - att vissa "övervärden" som finns i Stadshypotektill följd av de förmånliga skattereglerna inte alls får räknas in ikapitalbasen - att utredaren borde ha föreslagit en konkrethöjning av garantiavgiften för grundfonden, nämligen minst I % - att det klart bör framgå att stiftelsen skall vara bunden att behålla aktiemajoriteten i - att ett holdingbolag mellan inte bör tillåtas - att bör få anskaffa medel genomförsäljning av masspapper såsom obligationer och certifikat. Deförsta stadshypoteksföreningarna tillkom i mitten av 1860-taIet. Successivthar sedan de olika stadshypoteksföreningarna vuxit fram med sinsemellanreglerade verksamhetsområden. Föreningarna har i en del fall fusione-rats medandra föreningar. Sålunda gick tex landets dåvarande bostadskreditföreningarden upp i stadshypoteksföreningarna. Denmoderna stadshypoteksinstitutionen kom till 1909 då Stadshypotekskassanbildades. I huvudsak består fortfarande samma grunder för , som Stadshypotekskassanoch stadshypoteksföreningarna nu kallas med ett gemensamt begrepp. Det är härviktigt att framhålla det låntagarkooperativa inflytandet, som utgjort basenför verksamhet. Kassastyrelsenanser det vara väsentligt att ha denna historiska bakgrund klar för sig, närman skall ta ställning till de förslag som läggs fram av hypoteksutredningen.Lika väsentligt är att beakta den betydelse som haft och har förbostadsfinansieringen i landet. Genom sin oberoende ställning i förhållande tillandra aktörer på kredit- och kapitalmarknaderna har haft möjlighetatt framgångsrikt konkurrera på alla delar av bostadsfinansieringsområdet tillgagn för fastighetsägare och bostadskonsumenter. Kassastyrelsen vill hävda attden samhälleliga betydelse som ostridigt haft för bostadsbyggandetockså i fortsättningen är av utomordentlig vikt. Kassastyrelsen anser detsjälvklart att skall bestå som ett starkt, fritt och oberoendeinstitut, specialiserat på bostadsfinansiering. Detkan behöva understrykas att vid utgången av 1989 hade en balansomslutning på . Utlåningen uppgick till . Antalet belåningsobjekt var 468 000, motsva- 55 randeungefär lika många medlemmar i stadshypoteksföreningarna. De egna Prop. fonderna uppgick sammantaget till . Dessa fonder har 1990/91:190 uteslutande genererats inom rörelsen utan externt tillskott. Kassastyrelsenvill också erinra om den centrala roll som spelar som en avbankerna oberoende stor aktör på den svenska kreditmarknaden. hargenom sin obundna ställning kunnat vara föregångare och pådrivare avutvecklingen på kreditmarknaden avreglering. äri dag ett specialiserat kreditinstitut inriktat på låga kostnader, smalamarginaler, utveckling av nya distributionsformer och nya upplåningsformer. Meddet här anförda vill kassastyrelsen framföra som sin mening att förändringar istadshypoteks rättsliga status av det slag som föreslås i betänkandet måsteske utifrån de sex grundprinciper som kassastyrelsen slog fast i skrivelse tillhypoteksutredningen . Kassastyrelsen vill här upprepa dessagrundprinciper. skall förbli ett självständigtoberoende kreditinstitut. Det betyder att Stadshypotekges samma skatte-och kapitaltäckningsregler som de bankkoncerner med vilka Stadshypotekkonkurrerar. Det betyder att vi också måste få samma rörelsefrihet somkreditmarknadsbolag.