prop · GE0385 · 1990-12-31 00:00:00 — Kommittén anseratt verksamheten hos de olika vuxenutbildnings-anordnarna bör inriktas mot atttillgodose skilda utbildningsbehov så att de resurser som finns skall kommatill maximalt utnyttjande. Kommittén föreslår att utvecklingsstördas behov avvuxenutbildning tillgodoses genom olika Inriktningar av verksamheten hos olika vuxenutbildningsanordnare.Kommittén föreslår alltså att gränsdragningsproblemen mellan särvux och grundvuxuppmärksammas. Folkbildningsförbundetinstämmer i kommitténs uppfattning och framhåller.att det är viktigt attfolkbildningsarbetet hålls skilt från den institutionaliserade utbildningen ochhabiliteringen. StudieförbundetVuxenskolan stödjer förslaget till avgränsning mellan särvux ochstudieförbunden. Förslaget ger studieförbunden möjlighet att utvecklas inomsina kompetensområden och deltagarna förstår bättre skillnaden mellan olikaalternativ som erbjuds. RIOanser att folkhögskolans resurser borde ha redovisats tydligare. "Det tordevara väl känt att folkhögskolan med sin möjlighet till småundervisningsgrupper, sitt lugnare studietempo och med en social trygghet via internatsmiljönvisat sig vara en mycket lämplig studieform för personer med olika former avfunktionsnedsättning." betonar dock vikten av att utvecklingsstördahar tillgång till ett brett upplagt studieutbud utan onödiga låsningar tillvare sig former eller utbildningsanordnare. LRanser i motsats till kommittén att de utbildningsinsatser som redan görs förutvecklingsstörda är relativt stora i förhållande till målgruppens storlek. Utbildningsnämndeni tror att ett utbyggt särvux kan Prop. skapa problem vad gällergränsdragningen mellan folkbildningen och Bilaga 5 särvux.Det är därför betydelsefullt att regelsystemet utformas så att de olikaverksamheterna kompletterar varandra. betonarbehovet av samverkan mellan de organisationer som erbjuder vuxenutbildning åtutvecklingsstörda och behovet av ett gemensamt utvecklingsarbete. Länsskolnämndeni län kommenterar förhållandet mellan grundvux och särvux ochmenar att en preciserad gränsdragning bör finnas av pedagogiska skäl samtidigtsom ett samordnat utvecklingsarbete vore önskvärt. 6 Vuxenutbildning i ett helhetsperspektiv Kommitténser vuxenutbildningen som en av de insatser som kan ingå i den totala habiliteringenav utvecklingsstörda. Vuxenutbildningen är självständig i förhållande tillandra insatser inom habiliteringen. Kommittén betraktar särvux som en renodladutbildningsinsats. En pedagogiskt betingad samverkan mellan särvux och omsorgsverksamhetenbör ske utifrån en helhetssyn på den enskildes situation. Remissinstansernahar i stort samma uppfattning som kommittén. SÖvill särskilt betona att särvux är en fristående utbildningsorganisation ochatt den verksamhet som bedrivs inom särvux skall styras utifrån en pedagogiskbedömning vad gäller innehåll, omfattning och förläggning och rum. LRanser att man inte så klart kan avgränsa utbildningsinsatserna från andrainsatser som görs för utvecklingsstörda som kommittén anser. Det praktiskaövandet av kunskaperna i vardagsmiljön är speciellt väsentligt och bör i storutsträckning ske i arbetet eller på dagcenter. 7 Vuxenutbildning på träningsskolenivå Kommitténföreslår att särvux utvidgas till att också omfatta utbildning på träningsskolenivå.Den grundläggande nivån i särvux utvidgas med områdena kommunikation samtverklighetsuppfattning och omvärldskunskap från träningsskolans kursplan.Förslaget utgår från en avgränsning både mot omsorgsverksamheten ochutbildningen inom folkbildningen. Utvidningen av särvux föreslås följas uppmed ett forskningsoch utvecklingsarbete. Förslagethar kommenterats av nästan alla remissinstanser. Flertalet tillstyrkerkommitténs förslag. Någraremissinstanser vill att särvux skall utvidgas med samtliga moment som finns iträningsskolan. skriver att det är angeläget attträningsskolans hela kursplan lyfts upp till vuxennivä. "Deundervisningsområden som kommittén föreslår ska utgå har stor betydelse förvuxna utvecklingsstörda genom att de stimulerar utveckling av självkänsla ochsjälvförtroende." anser att gränsdragningsproblemen inte /91*85 Det börvara omsorgshuvudmannens ansvar att åstad- Bilaga 5 komma en verkningsfull utbildningsplanering och därför bör kursplanernai särvux också kunna innehålla sådant som fmns inom de särskildaomsorgerna och folkbildningen. En liknande uppfattning har också framförts avKristianstads läns landsting och FUB. R-VUX presenterar en egen modell därträningsskolans samtliga moment ingår. LR tycker däremot att kommittén inte i tillräcklig utsträckning beaktatkomvux särart i förhållande till de utvecklingsstördas utbildningsbehov. LRanser att särvux inte skall omfatta träningsskolans innehåll utan detta böristället inordnas i den redan omfattande cirkelverksamheten eller utgörareguljära inslag i omsorgsverksamheten på d-agcenter. Flera instanser har uttalat sig positivt om kommitténs syn på behovetav ett forsknings- och utvecklingsarbete vid utvidgningen av särvux. SÖ och SIL har dessutom poängterat behovet av fortbildning av lärarnai särvux. SIL pekar också på att läromedelsförsörjningen måste förberedas innanreformen genomförs. Läromedelstillgången är synnerligen dålig ochproduktionstiden lång. SIL föreslår därför ett nytillskott om ca två milj. kr.för att inom rimlig tid producera läromedel för yrkessärskolan och särvux. 8 Yrkesinriktad utbildning för vuxna utvecklingsstörda Kommitténframför i betänkandet att vuxna utvecklingsstördas behov av yrkesinriktadutbildning i första hand bör tillgodoses i form av arbetsmarknadsutbildning.Kommittén föreslår att vuxna skall ges möjlighet att erhålla yrkesutbildninginom yrkessärskolan och att kurser anordnas inom komvux för utvecklingsstörda. Enenig remissopinion, med undantag av (Västraomsorgsområdet), instämmer i kommitténs bedömning vad gällerarbetsmarknadsutbildningen och tillstyrker även att vuxna skall ha möjlighetatt delta i yrkessärskolans yrkesutbildning. AMSpåpekar dock att "vuxna utvecklingsstörda skall ha samma rätt som andravuxna till yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning i de fall villkoren för sådanutbildning är uppfyllda. Det vill säga att personen skall vara anmäldsom arbetssökande hos arbetsförmedlingen och ha behov av en utbildning för attkunna få och behålla ett arbete och att det skall vara inom ett yrkesområde sombedöms leda till en anställning." Mångahar särskilt tagit upp fördelarna med att vuxna får gå i yrkessärskolan.Socialstyrelsen framhåller att yrkessärskolans kompetens och resurser även börutnyttjas för vuxna och ser också gynnsamma effekter för yrkessärskolan genomatt en utvidgning av antalet linjer därigenom kan ske. anserdessutom att vuxna som behöver yrkes-och verksamhetsträning skall få delta iyrkessärskolan. Några, bl.a. AMS och , har påpekat att vuxnakan behöva gå endast delar av yrkessärskolanslinjer vilket skulle vara möjligt om dessa mo- Prop. Stockholmsläns landsting (Västra omsorgsområdet) anser däremot att det är olämpligt attundervisa vuxna och ungdomar tillsammans. SILefterlyser yrkesutbildning på den kommande arbetsplatsen. "Nuvarande yrkessärskolager små valmöjligheter. En arbetsplatsanpassad utbildning där yrkeslärare, arbetsanpassareoch särvuxlärare skulle kunna samarbeta är ett bra alternativ." Flertaletinstanser har också uttalat sig positivt om att kurser tillskapas inom komvuxför utvecklingsstörda. AMSskriver att det är "angeläget att Inom denna skolform också bereda vuxnautvecklingsstörda utbildning på samma sätt som för andra vuxna med behov av kompelensinriktadutbildning. Komvux utbildning kan i vissa fall vara enarbetsmarknadsutbildning. Men det bör också finnas möjlighet för den enskildeindividen att på eget initiativ kunna söka en utbildning inom komvux utan atten arbetsmarknadsmässig bedömning sker." SIL,länsskolnämnden I län. och ärpositiva till förslaget om kurser i komvux men pekar på problemet att få ihopgrupper om minst fem deltagare. I avstyrker förslaget om särskildakurser inom komvux. 9 Förändringar av nuvarande särvux Kommitténföreslår att reglerna för återinträde I särvux ändras, att begränsningen avstudietiden endast skall avse den grundläggande delen av särvux och attfristående kurser kan anordnas på heltid. Kommittén föreslår att frågan omstudiestöd tas upp vid en översyn av studiestödet för vuxna. Kommittén gerockså sin syn på frågan om huvudmannaskap för särvux. Deremissinstanser som yttrat sig instämmer i kommitténs olika förslag omförändring av nuvarande särvux. anser dock att det"Inte kan uteslutas att gällande timramar inte räcker för utvecklingsstördasbehov". Samma tvekan har också R-VUX som anser att studietiden ärotillräcklig för att garantera möjlighet till återkommande repetition. Flerainstanser instämmer i kommitténs kriterier för studiestöd. Andra, bl.a. CSN,avvaktar med synpunkter till dess utredningen om studiestöd vid vuxenstudierlagt fram sina förslag. Fleraremissvar är positiva till ett kommunalt huvudmannaskap. Andra väntar påsärskolekommitténs förslag innan de lämnar sina synpunkter. R-VUX anser attdet finns mycket som talar för att hela habiliteringen av utvecklingsstördahar samma huvudman. ser med oro på kommunaliseringen medtanke på den bristande kompetens som blir följden av att det endast finns eneller ett fåtal personer med autism I varje kommun. är tveksam till kommitténs förslag omsamråd Prop. med omsorgshuvudmannen vid intagning till särvux eftersomvuxenut- Bilaga 5 bildning är en frivillig skolform. Alla sökande kommertrollgen inte heller att vara kända som omsorgstagare enligt omsorgslagen. R-VUXvill ha en särskild . 10 Kostnader och finansiering Kommittén beräknar kostnaden för utvidgningen av särvuxoch möjligheten för vuxna att delta i yrkessärskolan till 41 milj.kr.Samtidigt anser kommittén att nuvarande särvux måste utvidgas. Kommitténföreslår att kostnaden för förslagen belastar anslaget C 1. Bidrag tillkommunal utbildning för vuxna. Alla remissinstanser har kommenterat kommitténs förslag omfinansiering och genomförande. 1 storl sett kan två uppfattningar utläsas avremissvaren. Den ena är att förslaget utgående från utredningsdirektiven ärlogiskt och rimligt om än inte önskvärt. Den andra är kritisk mot förslageteftersom det innebär att prioriterade grupper ställs mot varandra. Dessutompoängteras i dess yttranden att bidraget till komvux är för litet. Den första uppfattningen uttrycks av bl. "En önskvärd utveckling Inom både nuvarande särvux och denutvidgning av verksamheten som föreslås kräver enligt kommittén ett nytillskottav medel. Instämmer i detta konstaterande. hardock inget att Invända mol kommitténs förslag att finansiera en utvidgning av särvuxgenom omdisponering av befintliga medel Inom anslaget C 1. Bidrag tillkommunal utbildning för vuxna om inte ett nytillskott av medel kan tillförasverksamheten." Liknande synpunkter framförs av länsskolnämnderna IGöteborgs och län och län. utgår från att behovet avytterligare resurser för särvuxverksamheten tillgodoses genom omfördelningarInom kom-vuxanslaget. anser det viktigt att utbyggnadenav särvux inte ytterligare urholkar bidragen till studieförbunden. Bland dem som inte delar kommitténs uppfattning vad avserfinansieringen finns SÖ. "När det gäller utökningen av särvux kanemellertid SÖ inte tillstyrka kommitténs förslag att denna ökning skall finanslerasgenom omfördelning av medel Inom C 1-anslaget. Redan nu är tillgängliga medelinom detta anslag hårt ansträngda och svårigheter finns att tillgodose de behovsom nuvarande uppgifter ställer." Däremot är SÖ beredd att biträdaförslaget om att rymma de föreslagna komvuxkurser-na för utvecklingsstörda Inomkomvux ramar. Liknande uppfattning har även länsskolnämnden I , LR,TCO-S och R-VUX. I är också kritisk motfinansieringen och understryker att det är oacceptabelt att låta särvuxexpandera på bekostnad av komvux. Tvärtom finns till följd av tidigarereduceringar och lång kö till prioriterade utbildningar behov av ökad timvolym till komvuxoch grundvux I stället för den minskning som kommitténs Prop. anser allt förslaget är omöjligt ochatt dess genomförande strider mol de överenskomna politiska målen för handikappområdet. "Kostnaden för den nödvändiga utbyggnaden av särvux kräver givetvis nyaresurser. Det kan inte få komma I fråga att ställa eftersatta gruppers behovmot varandra." FUB har ungefär samma uppfattning. Betydelsen av siatens ansvar för utvidgningen av särvuxhar tagits upp av några. Endast R-VUX anser det rimligt att delfinansierautbyggnaden genom samfinansiering med landstingen. Även andra synpunkter på kommitténs förslag harframkommit. i tar upp vikten av närhet tillutbildningen. Målet bör vara att särvux, i synnerhet den grundläggande nivån,kan ges i varje kommun. Även behovet av resurser för skolledning och studie-och yrkesorientering kommer att öka. I län betonar vikten avall huvudmännen får full täckning för de kostnader ett genomförande kommer attmedföra. i län menar att den långa försöksperiodeninnebär att det inte krävs så lång utbyggnadstakt som kommittén föreslår. RRV anser att de beräkningar av behoven som presenteras ärschablonartade och dåligt underbyggda vilket leder till att de resursmässigakonsekvenserna inte blir tillräckligt belysta. Liknande kritik har ocksåframförts av som menar att storleken av behovel ärvanskligt att bedöma då kommittén inte visat någon prognos över hur de vidgadebehoven kan komma att utvecklas. 11 Remissinstansernas egna förslag TCO-S tar upp lärarbehörigheten. Erfarenhet av attundervisa utvecklingsstörda elever jämte en adekvat speciallärarutbildningmåste vara ett krav för lärare inom särvux. Vuxenpedagogik och vuxenmetodik ärviktiga moment som skall Ingå i lärarnas fortbildning. FUB vill uppmärksamma behovet av utbildade vuxenlärareäven på träningsskolenivå, liksom behovet av lämpliga läromedel. finner det angeläget att påpeka denspeciella kompetens som krävs för att arbeta med autism även Inom vuxenutbildningen. R-VUX föreslår en lagfäst rätt till utbildning i särvuxunder vissa förutsättningar för alla psykiskt utvecklingsstörda . och att frågor om studier på hel- och halvtid liksom problem med svenska som andraspråkborde penetrerats av kommittén. påpekar det väsentliga i att destuderande i särvux ges tillgång till den kompetens som elevvårdspersonalbesitter. Åsbackaskolanframför att kommittén Inte tillräckligt tagit hänsyn /9r85 till den teckenspråkligagruppens förutsättningar att få del I vuxenut- Bilaga 5 Sammanfattningav rapporten (Ds 1990:59) Bilaga 6 Samverkan mellan gymnasieskolan och vuxenutbildningen samtav inkomna yttranden Statsrådet tillkallade den 13 oktober 1989en arbetsgrupp (U 1989:D) för utvidgat samarbete mellan gymnasieskolan ochvuxenutbildningen, samverkansgruppen. Direktiven pekar på betydelsen av attgymnasieskolan, den kommunala vuxenutbildningen, högskolan och arbetsmarknadsutbildningenses som samverkande delar inom ett större system för återkommande utbildning. Samverkansgruppen utarbetade rapporten (Ds 1990:59)Samverkan mellan gymnasieskolan och vuxenutbildningen, som överlämnades i oktober1990. Rapporten innehåller en kartläggning, analys av hinder för samverkan ochen förslagsdel. Rapporten har sänts ut till samtligaskolstyrelser/skolchefer, läns-AMU, länsskolnämnder och länsarbetsnämnder samttill . Mottagarna gavs möjlighet att komma in tillutbildningsdepartementet med synpunkter på rapporten. Yttranden har inkommit från länsskolnämnderna iKronobergs, , , och samt , frånlänsarbetsnämnderna i , , , och Gävleborgslän samt från 13 kommuner, nämligen , , , ,, , , , , , , Vimmerbyoch . Yttranden har vidare kommit från ()och statlig vuxenutbildning (R-VUX). har meddelat alt man avstår frånatt avge yttrande med anledning av den extremt korta remisstiden. Kristianstadsoch kommuner beklagar att den korta liden inte har medgett att maninhämtat skolstyrelsens synpunkter. Samverkansgruppen har genomfört en kartläggning avförsöksverksamhet och samverkansprojekt genom * enkät till landets samtliga kommuner och läns-AMU, *Intervjuer medett antal I sammanhanget viktiga nyckelpersoner och Svarsfrekvensenpå enkäten var hög (av kommunerna och /91 "85 av läns-AMU). Enkätenvisar att många av hindren för samverkan hand- Bilaga 6 larom attityder och revirtänkande. Huvudintrycket av enkäten kan sammanfattas påföljande sätt. *Samverkan förekommer i mycket hög grad. *Man är genomgående positiv tillsamverkan. *Det finns en stark vilja attutveckla samverkan. Intervjuerna stöder den bild som finns redovisad frånenkäten. Kommunstudierna visar att om viljan till samverkan finns, kan man En av avsikterna med kommunstudierna var att visa fram olika modeller.Samverkansgruppen har haft kontakt med ett tjugotal kommuner. I vissa av demhar arbetet med samverkanslösningar kommit långt, i andra pågår planering.Samverkan bör anpassas efter lokala behov och förutsättningar. De redovisademodellerna kan sällan direkt översättas till andra kommuner utan tjänar endastsom exempel. De olika projekten refereras i exempelsamlingen utan egetställningstagande från samverkansgruppen. 4 Analys av problemområden och hinder. Samverkansgruppenhar gjort en analys av ett antal problemområden och hinder för samverkan somkom fram i kartläggningen. De problemområden som nämns är oklara gränsermellan utbildningsformerna, organisatoriska hinder, intagning, betyg,samplanering, resursutnyttjande, studiefinansiering, samläsning och attityder. Länsskolnämndernai och , länsarbetsnämnden i , , , , , , , ,och kommuner instämmer allmänt eller i flertalet avsamverkansgruppens förslag. R-VUX ställer sig positiv till samverkan enligtmånga av rapportens förslag. Länsskolnämndeni konstaterar att många hinder för samverkan undanröjsgenom beslut med anledning av prop. 1990/91:18 om ansvaret förskolan. Nämnden anser alt det är önskvärt från bl.a. samhällsekonomisksynpunkt, att ytterligare ansträngningar görs för att öka samverkan. att kommunerna inom sin vuxenutbildning (komvux elleruppdragsutbildning) bör få anordna utbildningar som motsvarar dagens AMU ochatt länsarbetsnämnden tillförs medel för att av kommunen köpa dessa utbildningar.AMU:s lokaler bör, genom lämplig transaktion, kunna överföras till kommunerna. EnligtLR ger rapporten en aktuell och bra översikt. Mot bakgrund av direktiven är detnaturligt att gruppen har överbetonat de positiva effekterna av samverkan.Däremot har inte problem, svårigheter och eventuella nackdelar redovisats likautförligt. Samverkansgruppen har ensidigt redovisat utvecklingen att närmagymnasieskolan och komvux Gruppen har inle redovisat den motsatta utvecklingen att /91 profileraoch utveckla komvux som en egen skolform. Det finns alltså Bilaga 6 enligt LRs uppfattning en uppenbar risk med förslagen att komvuxåterigen kommer att sammanföras med ungdomsskolan och betraktas som engymnasieutbildning. Även R-VUX finner att samverkansgruppen ensidigt sell tillfördelarna med samverkan. Det finns risk att de föreslagna förändringarna medförnackdelar för de vuxenstuderande, t.ex. utarmning av kursutbudet, svårigheteratt förena studier på daglid med förvärvsarbete och/eller minskad tillgång tillkvällskurser, längre studietid. R-VUX efterlyser en analys av de samladekonsekvenserna. och R-VUX betonar att skillnadernamellan vuxna och ungdomar inte gäller bara ålder utan faktorer såsom studiemotiv,studieekonomi, livssituation och förkunskaper. R-VUX framhåller atttillgänglighet till utbildning är ett begrepp med många olika aspekter. R-VUXbetonar också att kvalitetskraven på studievägledning för vuxna måste ställasmycket högt. Den vuxne satsar sin fritid eller sin arbetstid medinkomstbortfall. Felval leder till studiemisslyckanden som undergräversjälvförtroendet och ökar studielånen. Felval innebär också kostnader församhället. Många studielån kan Inte återbetalas, studieavbrott leder tilltomma studieplatser. i påpekar att rapporieninte redovisar några synpunkter angående sociala konsekvenser. De socialaaspekterna borde kanske beaktas. Nämnden framhåller vidare att det är svårt attkomma fram till konkreta åtgärder för samarbetslösningar och föreslår enidébank på central nivå. och kommuner menar att komvux uppbyggnad,förhållningssätt och metoder från komvux borde tas till vara och genomsyraäven gymnasieskolan. 5.1 Forslag till ny gränsdragning Samverkansgruppen anser att en klar och tydlig gränsmellan de olika utbildningsanordnarna är en grundläggande förutsättning församverkan. För att kunna samverka måste vars och ens roll och uppgifter varatydligt Identifierade. Samverkansgruppen slår bl.a. fast att man måste skiljamellan reguljär komvux och reguljär gymnasieskola å ena sidan ochuppdragsutbildning å andra sidan. Ur gränsdragningssynpunkt bör såledeskommunens uppdragsutbildning behandlas som en separat utbildningsform. Sammantaget föreslår samverkansgruppen följandegränsdragning. Utbildning för ungdomar 16-19 år 5 1990/91. Bilagedel Rättelse:Bilaga 5, och 6, har b.ytts, ut mot ny text.. -Kompetens för högskolestudieroch/eller yrkesverksamhet /91:85 -Medborgerlig utbildning Bilaga 6 * Alla ungdomar 16 - 19 år Utbildningför vuxna från eller med slutförd gymnasieutbildning (grundskolenivå från16 år) -Kompetensutbildning motsvarandegrundskola och gymnasieskola -Förmedla kunskaper i egna yrketeller utbilda för nytt yrke *De som fitt minst av samhälletsutbildningsresurser *De som vill ut I arbetslivet * De som vill förändra sinsituation I arbetslivet *De som vill komplettera sittyrkeskunnande *De som behöver kompletteraför fortsatta studier Initieras utifrån den enskilde individeris behov. - Bedrivs I anslutning till det kommunala skolväsendet -I fråga om art och nivåanknytning till den verksamhet som förekommer i komvux eller i gymnasieskola,dock Inte utbildning som motsvarar någon fullständig linje vad gällergymnasieskolan - Beställarenbetalar samtliga kostnader och utser kursdeltagare av företag, organbationer eller myndigheter för anställda samt för samhällets behov av arbetsmarknadsutbildning. - skallanordna arbetsmarknadsutbildning på uppdrag av länsarbets nämnderna utifrån målen för arbetsmarknadsutbildning - fardessutom sälja utbildning till företag och organisationer Initierasi huvudsak från samhällets behov vad gäller arbetsmarknadsutbildningen samt avföretag, organisationer eller myndigheter för anställda. -Utbildning som bygger på grundutbildning motsvarande gymnasieskolan 1990/91:85 Högskolans uppdragsutbildning: Bilaga 6 - Bedrivs I anslutning till övrig högskoleverksamhet -I fråga om art och nivåanknytning till reguljär högskoleutbildning, dock inte utbildning som motsvararnågon allmän linje -Beställaren betalar samtligakostnader och utser kursdeltagare av företag, organbationer ellermyndigheter för anställda samt för samhällets behov avarbetsmarknadsutbildning. Länsskolnämndeni Instämmer I gruppens synsätt om vikten av tydliga gränser ochroller som grund för samverkan. Linköpingskommun framhåller att vilja finns för ett utökat samarbete där dock varjeutbildningsforms specifika mål för resp. målgrupper måste beaktas. I framhåller vikten av en klar och tydliggräns mellan utbildningsanordnarna. Redan vid planeringen bör rollerna varaklart definierade. Däremot anser Inte länsarbetsnämnden att det behöver varaett hinder för samverkan att det finns olika studiestödsformer. EnligtLR kan samverkansgruppens rapport inte ses Isolerat. Kommunerna kommer bl.a.att ha frihet att själva bestämma sin skolorganisation och sinskolledningsorganisation. LR understryker mot den bakgrunden vikten av att detfinns en klar och tydlig gränsdragning mellan gymnasieskolan och komvux. Varjeutbildningsform skall ha sin tydliga roll, sin egen identitet. EnligtR-VUX förutsätter samverkan gränsdragning och arbetsfördelning. Det bör klartutsägas att det långsiktiga målet inte är samgående. Det är uppenbarligen inteheller samverkansgruppens avsikt. Därför är det nödvändigt att än tydligaredefiniera de samverkande utbildningsformernas uppdrag, målgrupper ochansvarsområden.