prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — De ekonomiska reformerna måste genomföras medbeaktande av den sociala dimensionen. Annars riskerar demokratin attundergrävas. Strävan att föra in i såväldet globala som det europeiska ekonomiska samarbetet hör till målen i svenskpolitik. En fast förankring i europeiskt ekonomiskt samarbete bidrar även tillatt knyta till den västeuropeiska demokratiskatraditionen och till ett marknadsekonomiskt synsätt. Det är vidare ett mål för svensk politik att bidratill en ökad medvetenhet om de allvarliga miljöproblemen i Central- ochÖsteuropa. Dessa hotar hälsotillståndet för befolkningen ochjordbruksproduktionen inom stora områden. Regionens luft- ochvattenföroreningar påverkar även miljö. presenterades regeringens programom I miljard kronor för stöd till de central- och östeuropeiska länderna underbudgetåren 1990/91 1992/93. beslutade i enlighet med detta program.Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) har fått huvudansvarför handläggningen av det bilaterala stödet. SIDA har fått ansvar för bidragtill svenska folkrörelsers och enskilda organisationers aktiviteter i Central-och . har även godkänt ett svenskt bidrag tillden Europeiska () kapital om totalt ca 525 milj.kr. bidrag till reformprocessen i Central- ochÖsteuropa inskränks emellertid inte till insatser som inryms i dessa belopp.Sverige deltar även aktivt i de verksamheter som utvecklats inom fleramultilaterala organisationer. , FNs ekonomiska kommission förEuropa (ECE), den europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen (ESK) har allapåbörjat aktiviteter till förmån för de ekonomiska och politiska reformerna. Devästliga industriländernas samarbetsorganisation har inlett en omfattandeseminarieverksamhet för europeiska länder i ekonomisk omvandling. Fleracentral- och östeuropeiska länder har uttryckt intresse för medlemskap i . Dessa länders strävan till vidgade kontakter harbl.a. resulterat i att , , , och nu samtliga är 19 medlemmar i denInternationella Valutafonden (IMF) och . 1990/91: 100 Sovjetunionensöker ett närmare samarbete med dessa institutio- Bil. har erhållitobservatörskap i , det internationella tull- och handelsavtalet. Flertaletcentral- och östeuropeiska länder är redan anslutna till men har blivitväsentligt mer aktiva. EFTA-ländema har undertecknatdeklarationer om ekonomiskt samarbete med , och Ungern.Diskussioner har påbörjats med dessa länder och med om möjlighetenatt sluta frihandelsavtal. Bland de många initiativ som tagits iinternationella organisationer kan också nämnas att WHOs europaregion harinrättat ett särskilt program för stödinsatser för hälso- och sjukvårdssektornsomstmkturering. deltar aktivt i samtliga dessainternationella diskussioner. Grundläggande för den svenska inställningen äratt i görligaste mån bygga på existerande organisationer. De särskilda problemsom reses vid övergången från centralplanerad ekonomi till marknadsekonomi börmötas med flexibilitet utan att organisationernas grundläggande karaktärändras. Arbetet med de svenska förbindelserna till decentral- och östeuropeiska staterna bedrivs inom i stort sett helaregeringskansliet. Denna budgetproposition innehåller sammanfattanderedovisningar av detta samarbete. Av naturliga skäl betonas intresset för våranärmaste grannar. I någon form arbetar flertalet departement och mångamyndigheter med överföring av svenska erfarenheter, huvudsakligen genomutbildningsinsatser och stöd för ny lagstiftning för att underlätta övergångentill marknadsekonomi och demokrati i dessa länder. Utöver de aktiviteter som bedrivs av UD ochbiståndsmyndigheterna, kan följande nämnas: lämnar stöd till uppbyggna den av ny lagstiftning i . redovisar behov av stöd i hälso- och sjukvårdsadministrationen samt socialförsäk ringen. arbetar med utbildnings-och kon sulthjälp främst vad gäller teknologiöverföring inom väg- och telekommu nikation. svarar för insatser inom olika organ som t.ex. , den nordiska investeringsbanken (NIB) och det nordiska miljöfinansicringsbolaget (NEFCO). De central- och östeuropeiska länder nas medlemskap inom IMF och föranleder att särskilda överväganden och insatser görs för kunskapsöverföring vad gäller finansi ella, skattepolitiska och stabiliseringsfrågor. Inom utbildningsdepartemen tets område kommer medel för utökat forskningssamarbete med framför allt våra grannländer runt att anvisas till universitet och högsko lor. har anvisats ökade medel för forsk ningssamarbete med . föreslås få medel för utökning av sitt stipendieprogram. lämnar bl.a. stöd till forskningssamarbete inom jordbruk, skogsbruk och fiske, samt till livsmedelsexporten från de central- och östeuropeiska länderna. Praktikantutbytet med de baltiska republikerna samt arbete med flykting- och migrationsfrågor handläggs inom lik- 20 som frågor om samarbeteinom det arbetsmarknadspolitiska området. 1990/91:100 Kunskapsöverföringvad gäller närings- och regionalpolitik, småföretags- Bil. 5 utveckling,företagsledning och arbetsmarknadsutbildning bedrivs inom industridepartementet.På område arbetar () med kurser i förvaltning och lokalt självbestämmande ochriksrevisionsverket (RRV) i revision. () kan görainsatser för utbildning på statistikområdet som präglats av offentligpropaganda och därför nu belastas av svåra trovärdighetsproblem.Miljödepartementet finner att det efter finns nyaförutsättningar för fördjupat och effektivare miljösamarbete. Ökningen avgränsöverskridande miljöföroreningar understryker behovet av detta samarbete.För fortsatta och breddade kontakter på dessa områden kommer medel att ställastill förfogande. Det biståndsfinansierade samarbetet inriktas på attvara ett strategiskt stöd för att stärka ländernas förmåga att genomföra dendemokratisering och den djupgående reformering som inletts på olikasamhällsområden. Insatser äger mm på en lång rad områden, bland vilka depolitiska och ekonomiska samhällsfunktionerna intar en central ställning vidsidan av miljöfrågorna. Insatserna innefattar i första hand erfarenhetsutbyteoch kunskapsutveckling. En lång rad svenska organisationer, företag och myndigheterär engagerade i genomförandet av insatserna. Vissa av de tidigare redovisadeåtgärderna finansieras med biståndsmedel. Större delen av det biståndsfinansierade samarbetetsker bilateralt. Ett samarbete är i princip möjligt med samtligaländer i Central-och , men de flesta insatserna kommer att genomförasi närområde, dvs. , de baltiska republikerna och västra delen avRyska rådsrepubliken. 1 genomförs huvuddelen av samarbetet påmiljöområdet. Bland verksamheten i de baltiska republikerna kan nämnasmiljöanalys, kommunalt självstyre, småindustriutveckling,fastighetsregistrering, arbetsmarknadspolitik, kommunikationer m. m. Sverigekommer också att finansiera omfattande ekonomiska studier av de tre baltiskarepublikema. I möts regelbundet en grupp av 24industrialiserade länder, den s. k. G 24, för att under EG-kommissionensordförandeskap diskutera och samordna biståndet. deltar aktivt i dennasamordning. bidrar vidare tili flera multilateralainsatser för . Bland dessa kan nämnas det nordiskamiljöfinansieringsbola-get (NEFCO) och EFTAs utvecklingsfond för Jugoslavien.Medel har också avsatts till en särskild konsultfond för samarbete medVärldsbanken. Under littera C finns förslag med syfte att främja utveckling avnäringslivet i genom den nya myndighet förnäringslivsbistånd som föreslås bildas. Enligt detta skall bl. a. SWEDFUNDsgmndka-pital höjas med 100 milj. kr., varav 50 milj. kr. avsätts för ettsärskilt fönster för insatser i . Med en sådan åtgärd börett ökat engagemang från näringslivels sida i området underlättas. Ril 5 De snabba politiska förändringarna i Europaoch utvecklingen i ställer större krav på den svenska utrikesförvaltningenän vad som varit fallet sedan slut. Utvecklingen i Central-och , inklusive de baltiska republikerna, de båda tyska staternasförening, den västeuropeiska integrationen och händelserna i Mellanösterninnebär att resurser med kort varsel måste omdisponeras mellanutlandsmyndigheterna samt mellan departementet och utlandsmyndigheterna. Dettaär möjligt tack vare en inbyggd flexibilitet i organisationen och entusiasm ochvilja från en skicklig yrkeskår. Omvälvningen i har föranlettdepartementet att göra en samlad översyn av verksamhetsinriktningen, och isamband därmed resursbehovet, vid myndigheterna där. En utredningsman föreslåri en avgiven rapport () att svensk närvaroetableras och förstärks i alla de baltiska republikerna, att ambassaden iMoskva förstärks, alt viseringsavdelningarna vid ambassaden i ochgeneralkonsulatet i organiseras om, alt motsvarande avdelning iSofia förstärks, all ambassaden i förstärks med anledning av att förläggs dit samt i fråga om att en kulturattachébefattningtillförs ambassaden och alt ett separat handelskontor upprättas. Vidare föreslås i utredningen att handelsfrågornavid ambassaden i åter integreras lokalmässigt i ambassadens arbete ochatt viserings-tvångel för polska medborgare upphävs. Förslagen innebär ett nettotillskott av sju utsändahandläggartjänster. och föreslåsbytas ut, de i och byggas ut samt kansliet i renoveras. IBaltikum behöver ytterligare lokaler anskaffas. En särskild arbetsgmpp har dessutom tillsatts föratt se över myndighetsorganisationen i det enade . Denna kommer attframlägga ett förslag till ny organisation . Ett löpande utvecklingsarbete pågår vad gällerorganisations- och budgetfrågor. påbörjades vid åttautlandsmyndigheter en treårig försöksverksamhet med en modifierad form avtreårsbudgetering. En utvärdering kommer att ske . Jag kanvidare nämna att statskontoret kommer att få i uppdrag att med början år 1991göra effektivitetsstudier av tre utlandsmyndigheter. I syfte att höja kostnadsmedvetandet inomdepartementet pågår ett arbete med att successivt ge de olika avdelningarna ettökat budgetansvar, med särskilda budgetramar för viss verksamhet. överlämnades en rapport omADB-verksamheten inom utrikesförvaltningen. Rapporten pekar bl.a. på attantalet tjänster för utbildning, systemutveckling och användarstöd inte står iproportion till den snabba och teknikinriktade datoriseringen. (Se ävenavsnittet om informationshantering och rationalisering under anslaget AL). 1syfte att bättre styra hyreskostnaderna för kanslier och residens utom lands kommer på försök, i första hand , kostnaderna 22 för dessa att överföras till departementets förvaltningsanslag. överenskommelse har träffats med byggnadsstyrelsenom att från och Prop. 1990/91: 100 med den till departementetöverföra hanteringen av representa- Bil. Däremot bör ävenfortsättningsvis nyanskaffning och förvaltning av inventarier förstalsmöblerade personalbostäder handläggas av , därkompetensen finns. Under har resurser saknats förunderhåll och ersättning av inventarier vid många utlandsmyndigheter. Enunderhandsöverenskommelse har därför träffats med om attkostnaderna för ny inredning av vissa kanslier och chefsbostäder förskotterasav verket. Departementet debiteras inredningskostnadernai form av en tilläggshyra. Som förutskickades i förra årets budgetpropositionhar en översyn gjorts av assistenternas arbetssituation, som förändrats bl.a.till följd av den ökade datoriseringen. Översynen bereds inomdepartementet. Innan slutlig ställning tas till de föreslagna åtgärdernakommer vissa av förslagen att genomföras på försök. En särskild översyn har gjorts avUD-makarnas situation. Utredningsmannen föreslår bl. a. konkreta åtgärder föratt underiätta för medföljande att få anställning utomlands, vidare att ettgenerellt beskattningsbart och ATP-grundande makebidrag införs utomlands förUD-makar som saknar arbetsinkomst, att medflyttandebidrag utgår underhemmastationering och att en särskild handläggartjänst för medföljande-frågorinrättas vid departementets administrativa avdelning. Några förslag är undergenomförande medan möjligheterna att genomföra andra diskuteras inomdepartementet. Inom ramen för det särskilda avtalsområde somgäller för den utsända personalen har de kolleklivavtalsslutande parternaavsatt medel och gjort insatser speciellt för de medföljande bl. a. i form avviss kompensation för bortfall av ATP (den s.k. MAK-ersättningen) och förpremier till en särskild gruppensionsförsäkring för medföljande. Inomdepartementet påbörjas nu i samband med beredningen av nämnda utredning enöversyn av utfall och effekter i fråga om egen- ochefterlevandepensionsförmåner för olika kategorier och åldersgrupper avmedföljande. Cirka var ijärde utsänd handläggare har annanhuvudman än . Under budgetåret har överläggningarförekommit med specialattachéernas huvudmän i syfte att få till stånd enrättvisare kostnadsfördelning mellan dessa och . Ettförslag med riktlinjer för den fortsatta handläggningen av bl.a. denna frågakommer att presenteras . Riktlinjerna avses träda i kraft den 1juli 1991. Flera utredningar, som ingående redovisades iföregående års budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 5, UU14, rskr. 191),följs fortlöpande upp. Det gäller betänkandena Sverige-information ochkultursamarbete (SOU 1988:9), inriktning och organisation(SOU 1988:58) samt UDs presstjänst (SOU 1989:8). De föreslagna förstärkningarna i Central- ochÖsteuropa måste finansi eras inom befintliga budgetramar. Dessutom åligger det utrikesdeparte mentet att medverka i de besparingsåtgärder avseende den statliga förvalt- 23 ningensom regeringen beslutat om. Vidare har händelserna i Prop.1990/91: 100 förorsakat departementetavsevärda kostnader. Allt detta medför ett ökat Bil. behov av en noggrannprioritering av verksamheten. och med hänsyn till de nyakrav som ställs på förvaltningen under de närmaste åren kommer detsannolikt att bli nödvändigt att lägga ned ett antal utlandsmyndigheter.En utredningsman har fått i uppdrag att ta fram underiag för beslut. Jagavser återkomma till regeringen med förslag om vilkamyndigheter som bör komma i fråga och kommer i samband därmed att läggafram en tidplan. Behov föreligger också att få fram underlag för vidareomprioritering av verksamheten. härtill kommer ytterligareen utredningsman att se över relevanta delar avutrikesförvaltningens organisation. m. m. Prop. 1990/91: lOO 5 A 1. 1 115 706 765 1 156 255 000 1 321 450 000 Sverigeslönade utlandsmyndigheter samt ackrediteringar för de Stock-holmsbaseradeambassadörerna redovisas i förteckning som bifogas protokollet i detta ärendesom bilaga 5.2. Beräknad 1990/91 ändring1991/92 Personal 2 555 - 13 (1) Förvaltningskostnader (2) 854 163000 + 154 442 000 (varav lönekostnader) (469 378 000) (+ 55 604 000) Lokalkostnader 302 092 000 kanslilokaler och (178 092 000) personalbostäder) (124 000 000) + 10 753 000 Summa 1 156 255 000 + 165 195 000 (1)Inkluderar inte nedskärningar till följd avregeringens föreslagna åtgärdspaket avseende den statliga förvaltningen. (2)Från och med /92 ingår hyreskostnaderna för kanslilokaler och chefsbostäder utomlands i denna anslagspost. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till 1 321 450000 kr.Anslaget har beräknats med utgångspunkt i ett produk-tivitets-/rationaliseringskravmotsvarande . I likhet med föregående år föreslås attutrikesförvaltningen ges möjlighet att vid behov omdisponera 5 milj.kr. mellanvissa anslag som berör utrikesförvaltningen. Aktuella anslag är A I. ,A 2. Utlandstjänstemännens representation, A 5. Honorärkonsuler samt D 3. Övriginformation om i utlandet. bör i efterhand i lämpligtsammanhang informeras om genomförda omdisponeringar i budgetpropositionen åretdärpå. Somförutskickades i föregående års budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 5)upphörde ambassadkansliet i huvudstad med sin verksamhet imars 1990. En Stockholmsbaserad ambassadör är dock fortfarande ackrediterad iMonrovia. Det lönade konsulatet i de Mallorcaomvandlades till ett honorärkonsulat underställt generalkonsulatet i . Ytteriigare två myndigheter är, enligt tidigarebeslut, under avveckling. 1990/91: 100 Generalkonsulatet i deJaneiro (prop. 1988/89:100 bil.5, UU17, rskr. 5 114) och konsulatet iVancouver (prop. 1989/90: 100 bil.5, UU14, rskr. 191) kommer att omvandlas till honorärkonsulat. med den tyska återföreningen i oktober 1990stängdes formellt den dåvarande ambassaden i Beriin. I samband därmedutvidgades generalkonsulatets i distrikt att omfatta även detförutvarande DDRs territorium jämte del nya förbundslandet . Under /91 har, i enlighet med besluttidigare år (prop. 1988/89:100 bil. 5), ett lönat generalkonsulat upprättats iToronto. Som aviserades i förra årets budgetproposition(1989/90:100 bil.5) upprättades en ambassad i huvudstadWindhoek. Utvecklingen i under det senaste årethar möjliggjort öppnandet av svenska representationskontor i och Riga.Kontoren är underordnade generalkonsulatet i och har status som avdelningskontor.Kontoren hade vid öppnandet endast en basuppsättning av personal. Till följd avbl.a. den ökade viseringsbördan har denna visat sig otillräcklig. Jag föreslårdärför att avdelningskontoren tillförs förstärkning, vilket kommer att skegenom omfördelning av resurser. Som ett första led i regeringens program för besparingarinom den statliga administrationen avses redan under /92 enutlandsmyndighet läggas ned. Regeringen kommer att återkommatill i fråga om UDs besparingsåtgärder, inklusive nedläggningar. Viseringsärendena ökar dramatiskt och oförutsebart.De ökade möjligheterna för medborgarna i , inte minst i debaltiska republikerna, och , att resa utomlands avspeglas i att antaletviseringsansök-ningar i dessa länder mångdubblats . Också denomfattande flyktinginvandringen medför stor och ökande arbetsbelastning.Anhöriga till dem som fått uppehållstillstånd söker i växande grad viseringeller tillstånd till anknytningsinvandring. För att handlägga utlänningsärenden vidutlandsmyndigheterna åtgick ca 125 manår. Utan erforderiigapersonalförändringar kommer väntetiderna för erhållande av viseringar att ökai vissa länder. Jag föreslår därför personalförstärkningar, främst vid någramyndigheter i . Genom omdisponering kommer en särskild tjänst atttillsättas för handläggning av ärenden som rör bortförda barn. Ijanuari 1990 överlämnades en rapport om ADB-verksamheten inom utrikesförvaltningen.Rapportens slutsats är att datoriseringen inom UD varitför intensiv och teknikinriktad i förhållande till nödvändigt antal tjänsterför utbildning, systemutveckling och användarstöd. påbristande säkerhet i vissa avseenden. För att fullt ut utnyttja gjorda investeringarhar, på förslag av utredningsmannen, en konsolideringspe- 26 Densnabba tekniska utvecklingen har medfört att radio-, telex-, telefax- Prop.1990/91:100 och kryptoteknik alltmer integrerats med ADB-tekniken. 5 lösningar för UD måste därför bygga på en helhetssyn på ADB ochkommunikation, vilket också påpekades av utredningen. En omorganisation hardärför genomförts som innebär att den förutvarande kommunikationssektionen(radio/telex/telefax och krypto) slagits samman med den tidigare ADB-sektionen.Den nya ADB- och kommunikationsorganisationen består nu av en teknik-, ensystemutvecklings- och en sambandssektion. UD står inför ett generationsskifte beträffandetekniska installationer. Ett vägval mellan olika tekniska lösningar måstegöras. Med anledning härav och som ett led i konsolideringen pågår därför ettarbete med att ta fram underlag för val av framtida ADB-teknik ochkommunikationslösning för UD. Det arbete som innevarande budgetår påbörjats medADB-säkerhetsfrå-gor kommer att fortsätta under /92. Det innebäratt ny utrustning kommer att installeras och att nya rutiner införs. Genom omfördelning av resurser kommer en särskildsatsning att göras på ADB-utbildning under /92. Detta innebäratt allt fler tjänstemän kommer att behärska den nya tekniken som ett stöd idet vardagliga arbetet. har departementet köptextern utbildning för betydande belopp. Att kunna genomföra utbildning i egenregi innebär stora besparingar. En omfördelning av resurser till teknik- ochsystemutvecklingssidan kommer dels att minska behovet av externakonsulttjänster, dels atl medföra en uppbyggnad av egen kompetens förunderhåll och vidareutveckling av befintliga ADB- och kommunikationssystem samtutveckling av nya system. Utrymme skapas på detta sätt för angelägnadatoriseringsprojekt, såsom exempelvis införande av ökat ADB-stöd förverksamheten vid protokollet och rättsavdelningen. Effekter härav blirinbesparing av tjänster och uteblivna krav på ytterligare personella resurser. Lokalförsörjningenpå det statliga området omfattar i huvudsak utrikes-ochbiståndsförvaltningarna. Investeringar m.m. redovisas från och med budgetåret1988/89 i form av en treårsplan. Medel för investeringar beräknas underavsnittet Investeringar m. m. under sjunde huvudtiteln (). Lokalhällare för utrikesförvaltningen ärbyggnadsstyrelsen. Lokalbeståndet uppgår till ca 290 000 m-. disponerar innevarandebudgetår ca 302 milj.kr. för lokalkostnader i utlandet, vilket motsvarar av förvaltningsanslaget. Lokalkostnaderna i redovisas undertrettonde huvudtiteln (). Somjag nämnde tidigare kommer kostnadenför kanslilokaler och chefsbostäder att från och med /92 ingå iutrikesdepartementets förvaltningsanslag. Under föregående budgetår har inköp skett avkanslilokaler i , samt chefsbostäder i och . Arbetena med am- 27 bassadanläggningeni är i stort avslutade och anläggningen beräknas Prop. 1990/91: 100kunna tas i bruk . Ambassadanläggningen i beräk- Bil.5 nas vara färdigställd . För kommande treårsperiod har medel avsatts förkansli i , samt för kansli och bostäder i . Ett inköp avkansli i är också planerat. Ett kanslibygge i Dar es Salaamprojekteras. För andra mindre objekt finns vissa medel diponibla underavsnittet Investeringar m. m. under sjunde huvudtiteln. De redovisade projekten representerar en fortsattambition att genom ökat statligt ägande finna mer rationella och på längre siktmer stabila och mindre kostnadskrävande former för utrikesrepresentationenslokalförsörjning utomlands. Ienlighet med beslut (prop. 1984/84:100 bil.5, UU8, rskr. 168) harför utrikesförvaltningen beviljats en engagemangsram om 50 milj.kr.Kreditgarantin avser lån till utrikesförvaltningens personal i samband medomstationering. Till och med /90 har ca 13,4 milj.kr. tagits i anspråk av engagemangsramen. har inga förlusteruppkommit. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna vad som anförs omomdisponering av medel mellan anslagen Al. , A 2. Ullandstjänstemännens representation,A 5. Honorärkonsuler och D 3. Övrig information om i utlandet 2. till Utrikesförvaltningenför /92 anvisa ett förslagsanslag på I . Från anslagetbetalas kostnadema för den kontaktskapande verksamhet, som bedrivs av utomlandsstationerade tjänstemän i utrikesförvaltningen och av tjänstemän iutrikesdepartementet som, utan att omstationeras, tas i anspråk förtjänstgöring utomlands. Jag beräknar anslagsbehovet för /92 till19 . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utlandstjänstemännens representation för /92 anvisa ett reservationsanslag på . 1samband med utlandsmyndigheternas valutaförsörjning uppkommer kursförluster ochkursvinster som redovisas under detta anslag. Anslaget bör föras upp med ettformellt belopp på I . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kursdifferenser för /92anvisa ett förslagsanslag på . Anslagetanvänds för s. k. kontorskostnadsbidrag till vissa honorärkonsuler samt föranskaffning av utrustning som enligt författningar och praxis skall finnas påsvenska honorärkonsulat. Från anslaget betalas även s.k. tjänsteutgifter somhonorärkonsulerna har i fullgörandet av sina uppgifter samt kostnader förkonsulskonferenser. Anslaget bör räknas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Honorärkonsuler för /92anvisa ett förslagsanslag på . Särskilda förhandlingar med annan stat eller inominternationell organisation Anslagetanvänds för att betala kostnader för förhandlingar med andra stater och svensktdeltagande i internationella konferenser och möten. Anslaget administreras ochdisponeras av för hela räkning. Jag harberäknat en ökning av anslaget med . 1990/91: 100