prop · GE0399 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:99 om Stödet till jordbruket och p livsmedelsindustrin i norra , m.m. 1990/91:99 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen läggs fram förslag om stöd till jordbruket och viss livsmedelsindustrii norra för tiden den 1 juli 1991den . Den nuvarandestödområdesindelningen behålls. Stödet till jordbruket i norra höjs medi genomsnitt . Det stöd till viss livsmedelsindustri som för närvarandefinansieras med s. k. prisregleringsmedel finansieras fr. o. m. budgetåret1991/92 över statsbudgeten. Vidaretas frågan upp om ett avtal mellan staten och läkemedelsföretag om forskningrörande alternativa och kompletterande metoder till djurförsök. Vidare lämnasförslag om startkapital för en ny branschorganisation för kontroll avkvaliteten på matpotatis. Slutligeninnehåller propositionen de förslag till lagändringar som föranleds avregeringens förslag i budgetpropositionen 1991 om en ny myndighet, statensjordbruksverk. Lag om ändring i lagen (1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrketm.m. Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrket m.m.' delsatt i 2 4, 6 9 och 13 §§ ordet "lantbruksstyrelsen" i olika böjningsformerskall bytas ut mot "jordbruksverket" i motsvarande form, debatt I, 5 och 15§§ skallha följande lydelse. Behörigatt utöva veterinäryrket är a)den som är legitimerad enligt 2§; b)den som är av lantbruksstyrelseneller, efter styrelsens bemyndigande, av annan myndighet förordnad atttjänstgöra som veterinär; b)den som är av eller, efter verkets bemyndigande, avannan myndighet förordnad att tjänstgöra som veterinär; c) iden utsträckning, som särskilt anges för varje fall, den som enligt 8 § inneharbegränsad behörighet att utöva veterinäryrket. Blir legitimerad veterinärpå grund av sinnessjukdom eller annan rubbning av själsverksamheten ur ståndatt nöjaktigt utöva veterinäryrket, skall lantbruksstyrelsen ofördröjligenåterkalla hans legitimation, om ej särskilda skäl föranleda annat. Föreligger grundadanledning till antagande att veterinärs legitimation bör återkallas enligtförsta stycket, äger lantbruksstyrelsen efter samråd med förordna,att han skall undergå läkarundersökning i den utsträckning som fordras för atthans förmåga att utöva veterinäryrket skall kunna bedömas. Blir legitimerad veterinärpå grund av sinnessjukdom eller annan rabbning av själsverksamheten ur ståndatt nöjaktigt utöva veterinäryrket, skall jordbruksverket ofördröjligenåterkalla hans legitimation, om ej särskilda skäl föranleda annat. Föreligger grundadanledning till antagande att veterinärs legitimation bör återkallas enligtförsta stycket, äger jordbruksverket efter samråd med förordna,att han skall undergå läkarundersökning i den utsträckning som fordras för atthans förmåga att utöva veterinäryrket skall kunna bedömas. 'Senaste lydelse av 2§ 1975:73 3!) 1976:607 4§ 1987:998 6 §1975:684 7§ 1971:11168§ 1975:73 9§ 1975:73 13 § 1990:92. -Senaste lydelse 1971:1116. ' Senaste lydelse 1971:1116. Förordnasom läkarundersökning enligt andra stycket, äger lantbruksstyrelsen återkallalegitimationen för tiden till dess ärendet slutligt avgöres. Vägrar den som skallundersökas att inställa sig lill undersökning, skall polismyndighet påstyrelsens begäran lämna erforderlig handräckning. Förordnasom läkarandersök-ning enligt andra stycket, äger återkallalegitimationen för tiden till dess ärendet slutligt avgöres. Vägrar den som skallundersökas att inställa sig till undersökning, skall polismyndighet på verketsbegäran lämna erforderlig handräckning. Veterinär som enligtföreskrift som avses i 14§ står under lantbruksstyrelsens tillsyn i utövningenav veterinäryrket är skyldig att låta sin verksamhet inspekteras av styrelseneller den styrelsen förordnar. Den som hindrar eller undandrar sig inspektion dömestill böter, om ej gärningen är belagd med straff i . Veterinär som enligtföreskrift som avses i 14 § står under jordbruksverkets tillsyn i utövningenav veterinäryrket är skyldig att låta sin verksamhet inspekteras av verket ellerden verket förordnar. Den som hindrar eller undandrar sig inspektion dömes tillböter, om ej gärningen är belagd med straff i . Dennalag träder i kraft . ■Senaste lydelse 1975:73. 2 Förslag till / Lag om ändring i lagen (1970:299) om skydd mot flyghavre Härigenomföreskrivs att i fråga om lagen (1970:299) om skydd mot flyghavre dels att i 2 § ordet "lantbraksstyrelsen"skall bytas ut mot "", delsatt i 3 och 4 §§ ordet "lantbraksstyrelsen" i olika böjningsformerskall bytas ut mot "jordbraksverket" i motsvarande form. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1990:1489) om ändring i lagen (1970:299)om skydd mot flyghavre Härigenomföreskrivs att i 8 § lagen (1970:299) om skydd mot flyghavre, i den lydelseparagrafen erhållit genom lagen (1990: 1489) om ändring i nämnda lag, ordet "lantbraksstyrelsen"skall bytas ut mot "jordbraksverket". Lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1971: 392) Härigenom föreskrivs i frågaom växtförädlarrättslagen (1971:392)' dels att i 48 § ordet "lantbraksstyrelsen"i olika böjningsformer skall bytas ut mot "jordbruksverket" imotsvarande form, dels att 19 § skall ha följande lydelse. Talan enligt 18 § föreshos lanl-bruksslyrelsen genom besvär från beslutets dag. Densom vill anföra besvär skall erlägga fastställd besvärsavgiftvid påföljd att besvären annars ej upptages till prövning. Mot beslut avlantbruksstyrelsen får talan föras av sökanden, om beslutet gått honom emot.Talan föres hos regeringsrätten genom besvär från beslutetsdag. Talan enligt 18 § föreshos genom besvär från beslutets dag. Densom vill anföra besvär skall erlägga fastställd besvärsavgiftvid påföljd att besvären annars ej upptages till prövning. Motbeslut av jordbruksverket får talan föras av sökanden, om beslutet gått honomemot. Talan föres hos regeringsrätten genom besvär frånbeslutets dag. Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse av 48 § 1971:628. Lag om ändring i lagen (1990:1490) om ändring i rennäringslagen(1971:437) Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1990:1490) om ändring i rennäringslagen(1971:437)' debatti 100 § i paragrafens lydelse enligt lagen (1990:1490) om ändring i nämnda lagordet "lantbruksstyrelsen" skall bytas ut mot "jordbraksverket", delsatt 99 § i paragrafens lydelse enligt lagen (1990:1490) om ändring i nämnda lagskall ha följande lydelse. 99§ beslut enligt 1,2, 12, 21, 39, 43, 50, 62 och 71 §§, 72 §andra och tredje styckena samt 74, 79, 80, 93 och 97 §§ denna lag får överklagashos kammarrätten. beslut att bevilja registrering av renmärkenfår dock inte överklagas. Länsstyrelsensbeslut i övrigt en- beslut i övrigt en ligt denna lag får överklagas hos ligt denna lag får överklagas hos lantbruksstyrelsen. Lanlbruksstyrelsensbeslut får beslut får över överklagas hos regeringen. klagas hos regeringen. Lagen omtryckt 1985:919. Lag om ändring i lagen (1972:114) med anledning av konventionenden mellan och om ren bet ning Härigenomföreskrivs att i 2 § lagen (1972:114) med anledning av konventionen den 9februari 1972 mellan och om renbetning ordet"lantbruksstyrelsen" skall bytas ut mot "statensjordbruksverk". Dennalag träder i kraft den . Lag om ändring i växtskyddslagen (1972: 318) Härigenomföreskrivs att i II § växtskyddslagen (1972:318)' ordet"lantbruksstyrelsens" skall bytas ut mot "statens jordbraksverks". Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse av 11 § 1990:93. Lagom ändring i bisjukdomslagen (1974:211) Härigenomföreskrivs att i 9 § bisjukdomslagen (1974:211)' ordet"lantbruksstyrelsen" skall bytas ut mot "statensjordbruksverk". Dennalag träder i kraft . Senaste lydelse av 9 § 1990:94. Lag om ändring i lagen (1974:226) om prisreglering påfiskets område Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1974:226) om prisreglering på fiskets område' delsatt i 1, 1 a, 6, 11, 14, 17, 23 och 24 §§, orden "statens jordbraks-nämnd"skall bytas ut mot "", delsatt i 1, 6, 11, 21 och 23 §§ ordet "jordbraksnämnden" i olika böjningsformerskall bytas ut mot "" i motsvarande form, delsatt 13 § skall ha följande lydelse. 13§ För sådana varor som anges i bi- För sådana varor som anges i bi lagan till denna lag och som förs ut lagan till denna lag och som förs ut ur landet skall erläggas utförselav- ur landet skall erläggas utförselav gift. Avgiften uppbärs av statens gift. Avgiften uppbärs av fiskeriver- jordbruksnämnd, ket. Regeringenfår meddela föreskrifter om undantag från denna avgiftsskyldighet. Föreligger avgiftsskyldighet får, om jordbruksnämnden inte medger om inte medger annat, annat, utförsel ske endast om bevis utförsel ske endast om bevis att av- att avgiften har erlagts företes för giften har erlagts företes för tull tullmyndigheten, myndigheten. Nämndenfår som villkor för Verket får som villkor för medgi- medgivande enligt tredje stycket fö- vande enligt tredje stycket föreskri- reskriva att säkerhet skall ställas för va att säkerhet skall ställas för av- avgiftsbeloppet, giftsbeloppet. Dennalag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1984:200. 21 §1985: 112. Lag om ändring i berberislagen (1976:451) Härigenomföreskrivs i fråga om berberislagen (1976:451) dels att i 1 § ordet "lantbraksstyrelsen"skall bytas ut mot "", delsatt i 2 § ordet "lantbraksstyrelsen" skall bytas ut mot "jordbraksverket". Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1990:1493) om ändring i lagen (1979:425)om skötsel av jordbruksmark Härigenomföreskrivs att 13 § lagen (1979:425) om skötsel av jordbruksmark, i denlydelse paragrafen har genom lag (1990:1493) om ändring i nämnda lag, skall haföljande lydelse. Länsstyrelsensbeslut enligt den- beslut enligt den na lag eller enligt föreskrifter som na lag eller enligtföreskrifter som har meddelats med stöd av lagen har meddelats med stöd av lagen får överklagas hos lantbruksstyrel- får överklagas hos statens jord- sen. Lantbruksstyrelsensbeslut i ett Jordbruksverkets beslut i ett sär- särskilt fall enligt lageneller enligt skilt fall enligt lagen eller enligt fö- föreskrifter som harmeddelats med reskrifter som har meddelats med stöd av lagen fåröverklagas hos stöd av lagen får överklagas hos Lag om ändring i epizootilagen (1980: 369) Härigenomföreskrivs i fråga om epizootilagen (1980: 369) dels att i 7 § ordet "lantbraksstyrelsen"skall bytas ut mot "", delsatt i 9, 11 och 14 §§ ordet "lantbraksstyrelsen" i olika böjningsformerskall bytas ut mot "jordbraksverket" i motsvarande form. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso-ochsjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m. m. Härigenomföreskrivs att i 7 § lagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso- ochsjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m. m. ordet "lantbruksstyrelsens"skall bytas ut mot "statens jordbruksverks". Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i vattenlagen (1983:291) Härigenomföreskrivs i fråga om vattenlagen (1983:291)' delsatt i 11 kap. 8 § ordet "lantbraksstyrelsen" skall bytas ut mot "statensjordbruksverk", dels att i 11 kap. 10 § ordet "lantbraksstyrelsen"skall bytas ut mot "jordbruksverket". Dennalag träder i kraft den . 'Senaste lydelse av 11 kap. 8 § 1986:326. Lag om ändring i lagen (1983:738) om bekämpande av salmonellahos djur Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1983: 738) om bekämpande av salmonella hos djur delsatt i 1 § ordet "lantbraksstyrelsen" skall bytas ut mot "statensjordbruksverk", delsatt i 3 och 4 §§ ordet "lantbruksstyrelsen" skall bytas ut mot"jordbruksverket". Dennalag träder i kraft . 172 1990/91. 1 saml Nr 99 Lag om ändring i lagen (1990:1494) om ändring i lagen (1983:738)om bekämpande av salmonella hos djur Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur dels att i 7 §, i denlydelse paragrafen erhållit genom lagen (1990:1494) om ändring i nämnda lag,ordet "lantbraksstyrelsen" i olika böjningsformer skall bytas ut mot"jordbraksverket" i motsvarande form, dels att 5 §, i denlydelse paragrafen erhållit genom lagen (1990:1494) om ändring i nämnda lag,skall ha följande lydelse. 5§ Lantbruksstyrelsen får besluta att får besluta att befogenhet som ankommer på sty- befogenhet som ankommer på ver- relsen enligt 1 §, 3 § första stycket ket enligt 1 §, 3 § första stycket och och 4 § första och andra styckena 4 § första och andra styckena helt helt eller delvis skall ankomma på eller delvis skall ankomma på läns , styrelsen. Lag om ändring i lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel detsatt i 8 § orden "statens jordbmksnämnd" skall bytas ut mot "jordbruksverket", delsatt 6 § skall ha följande lydelse. Tillverkaresom avses i 4 § 1 skall Tillverkare som avses i 4 § 1 skall vara registrerad somavgiftsskyldig vara registrerad som avgiftsskyldig Densom inför gödselmedel till Den som inför gödselmedel till landet i större omfattning kan efter landet i större omfattning kan efter ansökan registreras som avgifts- ansökan registreras som avgifts skyldig hos statens jordbruks- skyldig hos jordbruksverket. Om det nämnd. Om det finns särskilda finns särskilda skäl, kan även an- skäl, kan även annan som inför nan som inför gödselmedel registre- gödselmedel registreras som av- ras som avgiftsskyldig, giftsskyldig. Dennalag träder i kraft den . Senaste lydelse 1986:219. Lag om ändring i lagen (1985:295) om foder Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1985:295) om foder delsatt i 4 § ordet "lantbraksstyrelsen" skall bytas ut mot "statens delsatt i 5, 6, 8 och 16 §§ ordet "lantbraksstyrelsen" skall bytas ut mot "jordbruksverket". Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1990:1495) om ändring i lagen (1985:295)om foder Härigenomföreskrivs att i 12 och 19 §§ lagen (1985:295) om foder, i den lydelseparagraferna erhållit genom lagen (1990: 1495) om ändring i nämnda lag, ordet "lantbraksstyrelsen"i olika böjningsformer skall bytas ut mot "jordbruksverket" imotsvarande form. Lag om ändring i lagen (1985: 342) om kontroll av husdjur m.m. Härigenomföreskrivs att i 6 § lagen (1985:342) om kontroll av husdjur m. m. ordet"lantbruksstyrelsen" skall bytas ut mot "". Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i tullagen (1987:1065) Härigenomföreskrivs att i 114 § tullagen (1987:1065)' orden "statensjordbruksnämnd" skall bytas ut mot "". Dennalag träder i kraft . Senastelydelse av 114 § 1990:400. Lag om ändring i djurskyddslagen (1988: 534) Härigenomföreskrivs i fråga om djurskyddslagen (1988: 534)' delsatt i 3 § ordet "lantbruksstyrelsen" skall bytas ut mot "statens debatt i 4, 6-8, 10-12, 14, 15, 17-20, 24, 25, 38 och 39 §§ samt punkten4 i övergångsbestämmelsema till lagen ordet "lantbraksstyrelsen" iolika böjningsformer skall bytas ut mot "jordbraksverket" imotsvarande Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse av 7a§ 1990:628 Lag om ändring i tullregisterlagen (1990:137) Härigenomföreskrivs i fråga om tullregisterlagen (1990:137)' dels att i 4 § orden"statens jordbraksnämnd" skall bytas ut mot "", delsatt i 7 § orden "statens jordbraksnämnd" skall bytas ut mot"jordbruksverket". Dennalag träder i kraft den . Senastelydelse av 7 § 1990:1143. Lag om ändring i lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukterm. Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbraksprodukter m.m. dels att i 7 § orden"statens jordbraksnämnd" skall bytas ut mot "", delsatt i 7, 11 och 12 §§ ordet "jordbraksnämnden" i olika böjningsformerskall bytas ut mot "jordbraksverket" i motsvarande form. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1990:616) om införande av lagen (1990:615)om avgifter på vissa jordbruksprodukter m. m. Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1990:616) om införande av lagen (1990:615) omavgifter på vissa jordbraksprodukter m.m. debatt i 5 § orden"statens jordbraksnämnd" skall bytas ut mot "", delsatt i 7 § ordet "jordbruksnämnden" skall bytas ut mot "jordbruksverket". Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , S. ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , ,, Proposition om stödet till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra , m. m. Regeringenuppdrog genom beslut åt statens jordbruksnämnd att utredahur prisstödet till jordbraket i norra i fortsättningen tekniskt börutformas för att det skall vara möjligt att bevara ett livskraftigt jordbrak idessa delar av landet. 1 uppdraget ingick också att föreslå hur de stöd tilllivsmedelsindustrin i norra , som lämnas inom ramen för prisregleringen,skall kunna samordnas med prisstödet till jordbraket i norra . Jordbraksnämndenfick vidare i uppgift att föreslå justeringar i den geografiskaområdesindelningen och vid behov föreslå förändringar i beräkningsmodellen. Iuppdraget ingick också att lämna förslag beträffande prisstödets principiella konstraktionsamt till förändringar som innebär att de beredskapsmässiga och regionalpolitiskasyftena med stödet uppnås. Slutligen skulle kostnadskonsekvenserna förstatsbudgeten redovisas. Regeringengav statens jordbraksnämnd i uppdrag att utreda stödet tillgetnäringen samt stödet till får- och lammköttsproduktionen inom ramen förprisstödet till jordbraket i norra . I skrivelse den 6 juni1990 redovisade jordbraksnämnden vissa bedömningar av behovet av justeringarav metoden för beräkning av merkostnader i jordbruket samt en preliminärredovisning av behovet av material för beräkning av merkostnader inomlivsmedelsindustrin. Dessutom redovisades en kostnadsjämförelse mellanproduktion och beredskapslagring. lämnade iskrivelse förslag till stöd till getnäringen och tillproduktionen av får- och lammkött. I skrivelse den 27 november1990 lämnade jordbraksnämnden en översyn av den geografiska områdesindelningenoch förslag till en ny utformning av denna. Nämnden har även överlämnat ettsärskilt yttrande från ledamöterna samt en skrivelse frånjordbraks-nämndens konsumentdelegation. Till protokollet i detta ärende börfogas en sammanfattning av jordbraksnämndens utredning samt de båda yttrandenasom bilaga 1. norrlandsgrupp har i skrivelse redovisat synpunkter påjordbruksnämndens förslag om ny områdesindelning samt stödets nivå /92. Kommunerna , ,och Gävleborgs potatisodla-reföreningar. Norrmejerier, i har inkommit med skrivelser angåendejordbruksnämndens förslag till ny områdesindelning. Skrivelser gällande stöd tillrådgivning och viss produktion har inkommit från lantbmksnämnden i Västerbottenslän, potatisodlares norra regionstyrelse, läns potatisodlareföreningsamt . Skrivelse från Hudiksvallskommun har inkommit angående utbetalningsbestämmelser för pristillägget påkött. 1skrivelse lämnade jordbruksnämnden förslag till vissamindre förändringar i den nuvarande stödområdesindelningen. Skrivelsen börfogas till protokollet som bilaga 2. Iskrivelse från jordbruksnämnden redovisas förslag till uppräkningav stödet för /92 baserat på merkostnadsberäkningar och ett merdetaljerat förslag till utformning av stödet. Slutligen görs en beräkning avbudgetbelastningen för /92. Utredningen bör fogas tillprotokollet som bilaga 3. Jordbruksnämndenlämnade i skrivelse den 12 febraari 1991 dels en stödberäkning med utgångspunkti nuvarande stödområdesindelning, dels en redogörelse för effekter förjordbruket i norra av tvåprlssyste-mets avskaffande. Skrivelsen börfogas till protokollet som bilaga 4. Iårets budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 11) har regeringen föreslagitriksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret1991/92 till Prisstöd till jordbraket i norra beräkna ettförslagsanslag på . Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. 2 Stöd till jordbruket och livsmedelsindustrin i norraSverige Jordbraketi norra har stor betydelse från många synpunkter. Regional- och sysselsättningspolitisktspelar jordbmket en viktig roll som bas för annan sysselsättning och genom attdet bidrar till ett levande kulturiandskap som underlättar bosättning iglesbygd. Av klimatskäl är intensiteten lägre i jordbruksproduktionen i norraSverige, vilket innebär vissa miljömässiga fördelar. Erfarenheterna frånkärnkraftsolyckan i Tjer-nobyl visaräven på behovet av att sprida produktionenför att minskadess sårbarhet vid katastrofer, kriser och även i ofred. Vårförsörjningsberedskap underlättas om vi sprider såväl primär- somindustriproduktion över hela vårt land. Jordbruksproduktion har också särskild beredskapsmässigbetydelse i övre . Jag vill understryka attdet är den samlade bedömningen av fördelarna med en produktion även i norra , som ligger till gmnd för det 29 särskildaprisstödet till produktionen i dessa landsdelar. Enligt min mening är detta särskiltviktigt att understryka mot bakgrund av de återkommande kraven på atl utökastödområdet. Del är således inte enbart sämre avkastning som motiverar ettsärskilt stöd. Avgörande är de samlade regional-, sysselsättnings-, miljö- ochberedskapspolitiska övervägandena. Därvidlag ger merkostnaderna, som även berorpå andra faktorer än avkastningen, ett underlag för att bedöma stödets nivå. Riksdagenbeslutade om en ny livsmedelspolitik (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr.327). Beslutet innebär en övergång till ett mer marknadsinriktat system.Jordbruket skall ersättas endast för efterfrågade varor och tjänster och jordbmksproduktionenskall i princip vara underkastad samma villkor som andra näringar. Beslutetinnebär att prisstödets roll som livsmedelspolitiskt medel tonas ned. För attbibehålla en god livsmedelsberedskap, värna om miljön och uppnå en regionalfördelning av sysselsättning och välfärd, förstärks i stället de riktadeåtgärderna för att nå dessa mål. Den interna regleringen inkl. den kollektivaexportfinansieringen avvecklas med början . Beslutet innebäratt den regionalpolitiska profilen i livsmedelspolitiken skärps. Stödet tilljordbruket kanaliseras i större utsträckning till norra och till glesbygder. Närdet gäller jordbruket i norra innebär beslutet att prisstödets konstruktioni huvudsak skall behållas. Prisstödet skall liksom anpassas tillutvecklingen av merkostnaderna i norra . Avstämningen av merkostnadernaskall i fortsättningen göras en gång . Priserna på jordbruksprodukter kani vissa fall komma att sjunka till följd av den interna avregleringen. Sådanaprisförändringar skall enligt riksdagsbeslutet inte tillåtas påverkalönsamheten i det norrländska jordbruket i någon nämnvärd grad. Därmed undantasi princip norra från den produktionsanpassning som följer av denlivsmedelspolitiska reformen. Riksdagsbeslutetinnebär vidare att det stöd till livsmedelsindustrin i norra som för närvarandefinansieras med regleringsmedel skall samordnas med prisstödet och /92 finansieras med budgetmedel. Vidarebeslutade att åtgärder skulle vidtas för att bevara förutsättningarnaför äggproduktion i norra . Utgångspunkten för denuppräkning av stödet som jag i det följande föreslår är ökningen avmerkostnaderna för produktion av jordbruksprodukter i norra . Dettamedför en uppräkning av stödnivån för jordbruket med i genomsnitt 7%.Beräkningarna har gjorts på samma sätt som tidigare och avser utvecklingen t.o.m.år 1990. beräkningar visaratt lönsamheten i det norriändskajordbruket har sjunkit mellan /89 och . Riksdagsbeslutetinnebär att lönsamheten i det norrländska jordbruket skall skyddas motprisförändringar som är en effekt av avregleringen. Den avreglering avjordbruket som har beslutat om påbörjas . Denlönsamhetsförsämring som jordbruksnämnden har beräknat har alltså andra orsakerän jordbrukets avreglering. Orsakernatill lönsamhetsförsämringen är många. En av orsakerna torde vara avskaffandetav tvåprissystemet . Enligt beslut i samband med att tvåprissystemetavskaffades skulle utvecklingen för mjölkproducenter i norra och försmå mjölkproducenter följas noggrant och åtgärder övervägas om dessa påverkadesnegativt. fick regeringens uppdrag att särskilt följa utvecklingenför dessa kategorier och ha hög beredskap att vidta erforderliga åtgärder. Omutvecklingen var sådan att beslut av regeringen skulle behövas, skulle nämndensnarast anmäla detta till regeringen.