prop · GE0377 · 1990-12-31 00:00:00 — Långaoch ingående diskussioner fördes också på många andra områden, t.ex. vadgäller invandrares boende, arbete, utbildning och kultur samt diskriminerings-och relationsfrågor. Rådslagetkommer att dokumenteras och utvärderas. De förslag och 21 synpunktersom kom fram, kommer att utgöra värdefullt underlag för det Skr. fortsattaarbetet att ytteriigare förbättra invandrares förhållanden i vårt 4.Åtgärder mot etnisk diskriminering m. m. Detfinns inga belägg för någon fundamentalt ökad främlingsfientlighet ellerdiskriminering av invandrare i . Tvärtom visar det mesta på att denstora allmänheten fortfarande har en positiv gmndinställning till invandrare.Det finns dock oroande inslag. senaste större attitydundersökningen fanns vissa tecken på att toleransenbland yngre åldersgmpper minskar. Man vet också att det förekommer etniskdiskriminering på flera håll i samhället nästan aldrig åtalbar, oftast subtiloch smygande på både individuella gmnder och i institutionella former. Dettamåste kraftfullt motverkas. Regeringenser mycket allvarligt på de attacker mot flyktingförläggningar som ägt mmunder året. Det finns vidare vissa mindre gmpper som på offentliga möten, itidningar eller i närradio visat en alltmer öppen främlingsfientlighet. Dettakan inte heller tolereras. Iregeringens proposition (1989/90:86, SfU 18, rskr. 283) om åtgärder mot etniskdiskriminering m. m. har utvecklats hur goda etniska relationer bör främjas.Riksdagen ställde sig genom beslut bakom regeringens övervägandenoch förslag. Den gmndläggande hållningen omfattar nu liksom tidigare: människors likaberättigande oavsett etnisktillhörighet, nödvändigheten av tolerans och respekt mellan olikabefolkningsgmpper i samhället, att etnisk diskriminering är oacceptabel och skallmotarbetas. Attarbeta för bättre etniska relationer är mångas ansvar. Infe minst viktigt äratt föreningar, organisationer och religiösa samfund m. fl. deltar i ett sådantarbete. Därför har , genom beslut med anledning av den nämndapropositionen, fått väsentligt ökade resurser för bidrag till projekt somsyftar till att främja goda etniska relationer. Till hjälp i detta arbete harSIV en samrådsgmpp där folkrörelser m. fl. Gmppen diskuterarprincipiella frågor om riktlinjer och prioriteringar för bidragsgivningen. Detmångkulturella samhällets möjligheter och problem är ett huvudtema för desvenska insatserna inom ramen för FNs kulturårtionde. En del av de ökade medlenför projektbidrag som syftar till att främja goda etniska relationer harreserverats för sådana insatser. Den kommitté som ansvarar för kulturårtiondetsgenomförande i förfogar över dessa medel. Riksdagenbeslutade i enlighet med propositionen vidare att verksamheten hosombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) varit av stor betydelse i arbetetför etnisk rättvisa och att den skulle fortsätta i allt väsentligt somtidigare. fick ökade resurser. Kommissionenmot rasism och främlingsfientlighet vars rapport 22 (SOU1989:13) Mångfald mot enfald utgjorde ett av undertagen för propo- Skr.1990/91:77 sitionen om åtgärder mot etnisk diskriminering förfogade under år1988 över ca 12 milj.kr. för projekt som skulle motverka rasism och främlingsfientlighet.Medlen fördelades av regeringen på förslag av kommissionen till ca 200 olikainitiativ. har en utvärdering gjorts av ett urval av dessaprojekt. Utvärderingen kommer att redovisas i en rapport . Detär väsentligt för invandrares och flyktingars integration i det svenska samhälletatt de så snabbt som möjligt får en reguljär sysselsättning och en egenförsörjning. Trots en stark efterfrågan på arbetskraft under slutet av1980-talet har många flyktingar och andra utomnordiska invandrare haftbetydande svårigheter att hitta lämpliga arbeten. Mot bakgmnd av attarbetsmarknadsläget har försämrats snabbt är det naturligtvissynnerligen angeläget med fortsatta insatser, både för de invandrare som kankomma att slås ut på arbetsmarknaden och för dem som är nytillträdande. Arbetslöshetenär fortfarande hög bland utländska medborgare, jämfört med befolkningen iövrigt. /90 var arbetslösheten bland utländska medborgare 4,5%.För de utomnordiska medborgama var arbetslösheten 6,vilketkan jämföras med 1,för samtliga invånare. Arbetsmarknadsverkethar ett primärt ansvar för att människor får arbete eller en utbildning somleder fram till ett arbete. En gmndläggande princip är att invandrares ochflyktingars situation på arbetsmarknaden skall lösas inom ramen för denallmänna arbetsmarknadspolitiken, vid behov kompletterad med särskilda, riktadeinsatser. Invandrareoch flyktingar är en högt prioriterad gmpp inom arbetsmarknadspolitiken. Bådesociala och ekonomiska skäl motiverar detta. Detta gäller inte minst invandrar-och flyktingungdomama, som har en betydligt större arbetslöshet än svenskaungdomar. Den prioritering av flyktingar och invandrare som görs i riktlinjemaför arbetsmarknadsverket måste på ett bättre sätt än få genomslag ihela förmedlingsorganisationen och komma till uttryck i den reguljäraverksamheten. /91 disponerar () 130milj. i särskilt avsatta medel till insatser för flyktingar och andrainvandrare. I extra förvaltningsmedel har AMS fått 40,9 milj.kr. Regeringen föreslår nu att AMS på motsvarande sätt skall få disponera 140 milj.kr.för särskilda insatser för flyktingar och invandrare under /92. Imaj 1990 kom och överens om ökade insatser för att flyktingar ochinvandrare snabbare skulle få en egen försörjning och komma bort från ett förmånga långvarigt bidragsberoende. AMS har i september 1990redovisat effektema av de arbetsmarknads politiska insatsema för flyktingar och invandrare som gjordes /90. skedde en markant förbättring beträffande arbets- och utbildningsplacering av flyktingar och invandrare. Drygt2 800 fler än placerades i arbete eller Skr.1990/91:77 utbildning, vilket är en ökning . Sedanden har länsarbetsnämnderna kunnat ge förmedlingsservice direktpå flyktingförläggningarna för flyktingar med tillstånd. /90resulterade det i att 640 flyktingar fick arbete i omedelbar anslutning tillutflyttningen till en kommun. Undervisning i svenska planeras vanligtvis inför dem som fått arbete. kunde 360 personer anvisas direkt tillutbildning. har 1000 flyktingar/invandrare placerats i arbete medhjälp av förhöjt rekryteringsstöd, en ökning med 800 personer jämfört medföregående budgetår. Medvetenhetenom och engagemanget för att ta tillvara flyktingars/ invandrares kompetens harökat, även om mycket återstår att göra. kan man statistiskt ta fram utbildningsbakgmndbland utomnordiska medborgare anmälda på arbetsförmedlingen. Strävan att tatillvara kompetensen har blivit särskilt utvecklad inom vårdområdet. Detta harskett i samverkan med landstingen. Elva län fortsätter med att erbjuda s.k. medicinalsvenskaför vårdutbildade, läkare, sjuksköterskor och andra, varvad med olika inslag avpraktik. Andra yrkesgmpper för vilka det görs mer omfattande insatser för att iökad utsträckning ta tillvara invandrares tidigare kompetens är tekniker,ekonomer, socialarbetare m. fl. Den1 träder den ordning med samordnat flyktingmottagande och nyttsystem för ersättning till kommunema, m. m. som beslutats av i kraft.En av de bärande tankarna bakom det nya systemet är att stimulera kommunema attsatsa resurser på aktiva åtgärder som leder till att flyktingarna snabbt skallkunna komma ut i arbetslivet. sker en reformering avsvenskundervisningen för invandrare (SFI). Deindividuella introduktionsplaner som fr.o.m. skall upprättasför alla flyktingar fömtsätter arbetsförmedlingens aktiva medverkan förplanering av arbetsmarknadsservice, utbildning och arbete. Några av dearbetsmarknadspolitiska insatser, som kommer att ha stor betydelse undertiden isvenskundervisning, är vägledning, fördjupad vägledning på ,vidgad arbetsprövning, beredskapsarbete i kombination med utbildning, jobbsökaraktiviteter,arbetsplatsorientering, utbildningsinsatser i övrigt samt yrkesprövning förinvandrare. Fråganom arbete och arbetstillstånd för asylsökande haraktualiserats vid åtskilliga tillfallen . Det har skett i form avfrågor och interpellationer i och debatterats intensivt i massmedier. Det är regeringens fastaövertygelse att inte bör införa en ord ning som tillåter asylsökande att ta regelrätt anställning med marknads mässig ersättning . Det finns många skäl för detta. Gmndläggande för den ordning som vi nu har är att vi vill att de männi skor som redan är fast bosatta i - invandrare såväl som svenskar först bör få ett arbete. Ett stort antal utländska medborgare med arbets- och uppehållstillstånd är anmälda som arbetssökande vid arbetsförmed lingen. Våra ansträngningar måste inriktas på att skaffa arbete åt dem i första hand, särskilt nu när vi kan se en nedgång i efterfrågan på arbets kraft. Ettannat skäl ar att ett system med möjlighet att ta anställning mot Skr.1990/91:77 betalning i sig gör det lockande för arbetssökandei andra länder att ta sig hit Under förevändning att söka asyl. Det skulleinnebära en stor risk för att organisationen för flyktingmottagandet skulleöverbelastas eller t.o.m. blockeras av ansökningar från människor som önskartillfälligt arbete i . Fråganom att ge asylsökande en meningsfull tillvaro är angelägen ochman behöver absolut finna former för detta. Ett arbete pågår i detta syfte meddeltagande från arbetsmarkandsdepartementet och . Enarbetsgmpp inom undersöker olikafrågor med anknytning till arbetskraftsinvandringen. I detta arbete ingår attöverväga hur riktlinjer och kriterier för arbetskraftsinvandringen eventuelltskall kunna förändras. När det gäller korttidsanställningar har arbetsgmppenredovisat förslag om att de nuvarande olika tillståndsformema slås samman ny tillståndstyp, s. k. säsongarbetstillstånd. Det nya förenkladetillståndet skall endast innefatta ett begränsat antal tillståndskriterier ochgöras mer generellt. Vidare föreslås att säsongarbetstillstånden handhas avlänsarbetsnämnderna i stället för av . Dessa frågor bereds iregeringskansliet med inriktning på beslut tidigt . Hemspråksundervisningoch svenska som andraspråk i och gymnasieskolan I bugetpropositionen(prop. 1990/91:100 bil. 10) har skolministern föreslagit vissa förändringar avreglerna för anordnandet av hemspråksundervisning. Dessa förslag ska ses mot bakgmndav dels propositionen om ansvaret i skolan (prop. 1990/91:18, UbU4, rskr. 76),dels den förvaltningsrevision av invandramndervisningen somriksrevisionsverket (RRV) genomfört. Syftet med förslagen är att åstadkommaen pedagogisk och ekonomiskt rationell verksamhet. Denyligen beslutade principerna för sektorsbidraget till skolväsendet innebär attkommunerna fortsättningsvis inte kommer att erhålla ett för hemspråksundervisningenresp. svenska som andraspråk specialdestinerat statsbidrag. Därmed upphör denstyrning som skett genom statsbidragets utformning. Kommunerna fårockså ett större ansvar för organisationen av undervisningen och förfördelningen av skolans resurser. Elevensrätt till hemspråksundervisning föreslås vara oförändrad. Detta innebär attsådan undervisning även fortsättningsvis skall anordnas för barn som har annatspråk än svenska som dagligt umgängesspråk med någon av vårdnadshavarna och somhar gmndläggande kunskaper i språket samt önskar detta i undervisningen. Redan i 1985 årsriksdagsbeslut (prop. 1984/85:100 bil. 10, UbUl2, rskr. 149) framhölls att det är önskvärt att undervisningen i hemspråk i så stor utsträckning som möjligt bedrivs utanför timplanebunden tid. Så sker emellertid i allmänhet inte. Därmed går dessa elever miste om delar av den 25 Kommunemaföreslås att utnyttja möjligheten att Skr. 1990/91: 77 förläggaundervisningen i hemspråk utanför timplanebunden tid för att därigenom bl.a.kunna åstadkomma större undervisningsgmpper. Inga förändringar föreslås för s.k. hemspråksklasser. Tidigarehar länsskolnämnderna kunnat befria kommunema från skyldigheten att anordnaundervisningen. Sådana beslut ankommer det fr.o.m. den på kommunenatt fatta. Svårigheteratt rekrytera kompetenta lärare eller svårigheter attsätta samman undervisningsgmpper om minst 5 elever föreslås kunna att utgöramotiv för sådana beslut. Deföreslagna förändringarna innebär att kommunema fömtsätts anordnaundervisningen mer rationellt bl.a. genom större undervisningsgmpper.Sektorsbidraget till skolan föreslås därför minskas med 300 milj.kr. Denpedagogiska utvecklingsverksamheten för finskpråkiga elever har under åretbedrivits i 16 kommuner. För verksamheten föreslås även utgåsärskilt bidrag. inkomna delrapporter visar på i huvudsak positivaerfarenheter bl. a. vad gäller övergången till gymnasieskolan. Dethar länge ansetts som en självklar uppgift för folkbiblioteken att eftersträvaen god litteraturförmedling med hänsyn till olika invandrar-gmppers skiftandebehov. Frågan är emellertid mer komplicerad än tidigare och den decentraliseradeflyktingmottagningen ställer stora krav på bibliotekens hantering av betydligtfler och mindre språkgmppers behov. Vid omstmktureringen avdepåbiblioteksverksamheten kommer därför en lånecentral att inrättas särskiltför invandrariitteratur. föreslås besluta om lämpliglokalisering. Dentreåriga försöksverksamheten genom riksteatem med professionell barn- ochungdomsteater på finska, Finska Riks, fortsätter /92. Riksteatemhar anvisats 2,1 milj.kr. för vart och ett av försöksåren. Verksamhetenbedrivs i nära samarbete med och kommer attutvärderas efter försöksperiodens slut. Sändningarnaav finländska TV-program över kommer attkompletteras med möjligheter till mottagning i kabelnät på 24 orter i landet.Flera finsktalande bosatta i kommer därmed att ges tillgång till TV-sändningarpå det finska språket. 7.Svenska för invandrare (SFI) Genomriksdagens beslut om reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare (prop. 1989/90:102, UbU27, rskr. 279) upphör den tidigare uppdelningen i gmndläggande svenskundervisning och påbyggnadsun dervisning. Fr.o.m sker SFI-undervisningen i stället i en ny sammanhållen utbildning, som motsvarar av i genomsnitt . Undervisningstiden skall varieras 26 beroendepå deltagamas individuella behov av undervisningstid för att Skr.1990/91:77 uppnå den kunskapsnivå som regeringen har fastställt i läroplanenför gmndläggande svenskundervisning. Kommunemasskyldighet att anordna gmndläggande svenskundervisning har utvidgats till attgälla också dem som har rätt till gmndutbildning för vuxna (gmndvux) eller hartagits in i vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux). Fr.o.m.år 1991 anvisas statsbidrag till gmndläggande svenskundervisning förinvandrare över huvudtitel endast till denundervisning som kommunema är skyldiga att erbjuda dem som inte omfattas avflyktingmottagandet. Statsbidrag för undervisning av flyktingar och andra somomfattas av flyktingmottagandet ingår i den schabloniserade ersättning somutgår till kommunema över huvudtitel. Den lägretimersättningen, som tidigare utgick till icke-förvärvsarbetande deltagare i gmndläggandesvenskundervisning för invandrare, upphörde . Genomreformen förlängs den period inom vilken kommunen är skyldig att erbjudaundervisning till fr.o.m. kyrkobokföringen i . Om en invandrareav särskilda skäl inte har kunnat påbörja undervisningen inom ,gäller kommunens skyldighet under ytteriigare . Genomen ändring i förordningen (1986:207) om gmndläggande svenskundervisning förinvandrare har regeringen beslutat att kommunen, i samarbete medarbetsförmedlingen, skall verka för att undervisningen så snart som möjligtkan kombineras med sådan arbetsplatsorientering eller sådant förvärvsarbete somger deltagaren möjlighet att träna sig i att tala svenska. Inomutbildningsdepartementet utarbetas nu ett förslag om svenskundervisning förinvandrare som kommit till , eller som kommit senare, mensom av olika skäl inte fått sin SFI-undervisning därför att den tid då kommunenhar skyldighet att erbjuda undervisning löpt ut. Bostadsbristeni vissa kommuner har trots ett kraftigt ökat bostadsbyggande varit och ärdelvis fortfarande en betydelsefull orsak till att flyktingar med uppehålls-och arbetstillstånd under långa perioder tvingas bo kvar på SIVs förläggningar.De mindre kommunema kan relativt snabbt få fram bostäder till flyktingar medanden stora bostadsbristen i storstadsregionerna och universitetsstädema förnärvarande gör det svårare för dessa kommuner att ta emot flyktingar. Under /91har invandrarverket anvisats 250 milj. kr. för att stimulera kommunema att anordna tillfälliga genomgångsbostäder för flyktingar med uppehållstillstånd. Avsikten har inte varit att tillfälliga lösningar skall bli permanenta utan att flyktingama skall få en permanent bostad. Ett 40-tal kommuner har också utnyttjat denna stödordning. I det nya system för statliga ersättningar till kommu nema för flyktingmottagandet som träder i kraft den 27 kommerSIV att kunna fortsätta att i viss utsträckning ge sådant, special- Skr.1990/91:77 destinerat stöd (se vidare om ersättningssystemet i avsnitt V). Underår 1990 har företrädare för , ,, statens invandrarverk och gjort én genomgångav möjlighetema att inom bostadspolitikens ram finna boendelösningar som kanunderlätta utflyttningen i kommunema och därmed minska förläggningstidema förutlänningar med uppehållstillstånd. Enslutsats är att utrymmet för riktade åtgärder inom bostadspolitikensram, för att öka tillgången på bostäder för flyktingar och invandrare ärmycket begränsat. Det viktigaste är att generellt öka antalet bostäder genomökat byggande. Det är nödvändigt att kommunema verkligen tar hänsyn tillinvandringen som en faktor i sina bostadsbyggnadsplaner. Redaninom ramen för gällande regler bl. a. avseende statlig belåning, finnsmöjligheter för kommunema att på kört sikt öka tillgången på bostäder. ochboverket har gemensamt spridit information till kommunema om dessamöjligheter. rapport (SOU 1989:111) Invandrare i störstad har storstadsutredningensärskilt uppmärksammat invandramas levnadsvillkor i storstaden. Storstaden gerinvandrama större valfrihet att kunna leva utifrån sina egna kulturellapreferenser och det mångkulturella kan dessutom leva mer ostört i storstadensanonymitet. I det lilla samhället ges visserligen större möjlighet till närmarebekantskap med svenskar, men minskar möjligheten att "värjasig" mot den svenska omgivningen. Känslorna av utanförskap kan blistarkare i det lilla samhället på gmnd av täta möten med svenskar, vilka kanskesällan leder till verklig vänskap och närhet. Ettannat storstadsfenomen är boendesegregationen. Anledningen till att så månganyanlända invandrare bosätter sig i invandrartäta områden är oftast ensamverkan mellan frivilliga och påtvingade faktorer. Även om det vore möjligtför invandraren att bosätta sig var han/hon vill, så är det troligt att han/hontill en början söker sin bostad i närheten av personer som kommer från sammaland eller talar samma språk. I samband med utvandringen väcks oftamedvetenheten om etnisk tillhörighet och identitet. I mötet med det nya landetökar därmed insikten om gemenskapen med egna landsmän. Den information som denyanlända invandrama kan få av sina landsmän, släktingar och vänner har oftastor betydelse för den i . Enannan faktor som påverkar de nyanlända flyktingamas val av bostadsform ochbostadsområde är att många invandrare till en början förenas utifrån en lågposition i det nya landets socioekonomiska stmktur. Det finns emellertidytterligare en påtvingande faktor som kan medverka till att etniskkoncentration uppstår i vissa bostadsområden. Det är vanligt att etableradehushåll flyttar ifrån eller undviker vissa bostadsområden. Detta i sin turmedför att det är i dessa områden som nyanlända invandrare anvisas lägenhet.Det är inte heller ovanligt att det finns en stor koncentration av människormed sociala problem i dessa områden. Statligabostadslån och i vissa fall även tilläggslån kan lämnas för att förbättra boendemiljön imånga av dessa områden, ofta områden inom det Skr. 1990/91:77 s. k.miljonprogrammet. Istorstädemas invandrartäta miljonprogramområden bor många bam och ungdomar sombefinner sig i en utsatt position. För att kunna främja en utveckling av såvälindividuella insatser som allmänt förebyggande insatser krävs särskildaåtgärder. Regeringen gav bam- och i uppdragatt genom särskilda överenskommelser med kommuner, föreningar och andraorganisationer stimulera till ett lokalt utvecklingsarbete avseende utsattaungdomar (se även följande avsnitt). Storstadsutredningensolika förslag bereds inom . 9.Invandrarbarn och -ungdomar Idecember 1989 uppdrog regeringen åt att närmare följa utvecklingenav det psykiska och fysiska hälsoläget för flyktingbam och flyktingungdomar iSverige. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Isitt arbete med uppdraget genomför ett antal delstudier. a.görs en genomgång av den forskning om flyktingbam och -ungdomar som hittillshar gjorts i och i samband därmed överväganden om möjligheterna attstimulera till ökad sådan forskning. Man gör också en sammanställning av hurprimärvården, skolhälsovården, tandvården samt bam- och ungdomspsykiatrinföljer de nyanlända flyktingbamens psykiska och fysiska hälsa och uppmärksammareventuella behov av kompletterande insatser. Ensärskild studie avser mottagandet av flyktingbam med handikapp. Socialstyrelsenhar vidare lämnat bidrag tiU ett antal försöksverksamheter om hur baras ochungdomars hälsa uppinärksammas på flyktingförlägg ningar och slussar. I detsammanhanget kan också påpekas, att utreder orn bam- ochungdomsverksamheten på förläggningarna skall vara ett ansvar förinvandrarverket eller för . En annan viktig studie rör frivilligorganisationemasinsatser för flyktingbam och -ungdomar. Slutligen kan nämnas en studie ornensamstående flyktingbams situation. Detarbete som har påbörjats av , bör kunna bli en god gmnd fördet fortsatta arbetet på olika håll för att ytterligare förbättra situationenför flyktingbam och -ungdomar. Iårets budgetproposition har socialministem foreslagit att 8 milj.kr, ställstill förfogande för en samlad satsning för att i det socialaarbetet öka kompetensen att arbeta med och för utsatta bam. I denna satsningbör även fortsättningsvis flykting- och iiivandrarbam ägnas särskild uppmärksamhet. (C1989:06) som tillsattes med upp gift att bl.a. utreda invandrar- och flyktingungdomars situation och om så bedöms nödvändigt föreslå åtgärder som kan motverka att dessa ungdomar missgynnas, särskilt i fråga om utbildning, arbete, bostäder och 29 fritidssysselsättningkommer att presentera sitt slutbetänkande under vå- Skr. 1990/91:77 ren1991. Enarbetsgmpp för samordning av regeringens insatser för utsatta ungdomar harunder gjort en inventering av problem och ansvarsområden som främstberör polisen, , skolan och fritidssek-tom. Arbetsgmppen harkonstaterat att det utvecklingsarbete som pågår, när det gäller bam ochungdomar, är fokuserat på att med olika åtgärder förstärka och utveckla detlokala samarbetet mellan berörda myndigheter i bostadsområdena. 1 verksamhetenmed utsatta ungdomar krävs emellertid en intensifiering av detutvecklingsarbete som pågår. Regeringengav, som tidigare nämnts, bam- och iuppdrag att genom särskilda överenskommelser med kommuner, föreningar och andraorganisationer stimulera ett lokalt utvecklingsarbete avseende utsattaungdomar. Inspiration till åtgärden har hämtats bl.a. frånstorstadsutredningen. Syftet skall vara att främja en utveckling av såvälindividuella som allmänt förebyggande insatser för ungdomar. Verksamheten skallhos delegationen bedrivas som ett särskilt projekt och en projektansvarig harutsetts. De bostadsområden som främst berörs är de s. k. miljonprogramområdenai storstäderna som ju är invandrartäta. Avde medel ur allmänna arvsfonden som ställs till delegationens förfogande fårunder en treårsperiod 10 milj.kr. användas för stöd till föreningar somdeltar i projekten. Vid fördelningen av bam- och ungdomsdelegationensarvsfondsmedel hör föreningsbundna projekt bland invandrar- ochflyktingungdomar till de prioriterade.