prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Lokalhållningsansvaret för kriminalvårdensanstalter överfördes frän kriminalvärdsstyrelsen till den 1juli 1988. Kriminal-värdsstyrelsen svarar även i fortsättningen för drift ochlöpande underhåll av ansialteraa. Ett förslag till ansvarsfördelning i dessafrågor, som utarbetats av och kriminalvärdsstyrelsen, hargodkänts av regeringen . Medel för investeringar i byggnader förkrimmalvården beräknas under sjunde huvudtiteln, avsnittet Investeringar m.m. 1 gällande investeringsplan för kriminalvärden harkostaadsramar om 334,5 milj. kr. beräknats för pågående och redan beslutadeobjekt. Kriminalvärdsstyrelsen har redovisat enlokalförsörjningsplan för anstalts- och häktesorganisationen. I planen ingär större om- och tillbyggnader vidkriminalvärdsanstaltema Mäshuli (verkstad), Roxtuna (bl.a. säkerhetshöjandeåtgärder), Häraösand (renovering av bostadavdelningar) och (sjuk- ochpsykiatriska vårdplatser, ytterligare bostadsram, kök, matsal och centralvakt).Vidare planeras ombyggnadsätgärder vid kriminalvårdsanstalteraa Djupvik, ,och Vängdalen. Kriminalvärdsstyrelsen har framhållit att det ärangeläget att ställning skyndsamt tas till frågan om fortsatt användning avvissa äldre anstalter såsom , , , , ,/och . Kriminalvärdsstyrelsen har redovisat behovet av nyahäkten i , , och . En om- och tillbyggnadföresläs vid häktet i . För projekt med kosmadsramar upp till 10 milj. kr.yrkar 35 milj. kr. för nästa budgetår. har i sin lokalförsörjningsplan,med hänsyn till tillgängligt investeringsutrymme, redovisat en lägre nivä förplaneringsperioden. I budgetpropositionen 1990 anmälde jag att ensamlad bedömning borde göras av hur det framtida anstaltsbyggandet skall skeoch att frägan borde behandlas av en arbetsgrapp inom isamarbete med kriminalvärdsstyrelsen och . En sädanarbetsgrupp har bildats och påbörjat sitt arbete. Isamma budgetproposition uttalade jag att krimlnalvärdsanstallen Härianda tills vidare borde behällas. Skälet härtill var främst behovet av anstaltsplatser för det ökande antalet intagna med länga strafftider. Enligt ett förslag som diskuterats i arbetsgrappen bör kriminalvärdsanstalten kunna läggas ned utan att platsantalet i anstaltsorganisalionen förändras. Genom den planerade ombyggnaden av kriminalvärdsanstalten 67 skulle nämligen den anstalten tillförasytterligare ett 25-tal Prop. platser samt en sjuk- och psykiatrisk vårdavdelning. Häriandas 1990/91:100 psykiatriskaavdelning kan då föras över till . Vidare planeras Bilaga 4paviljonger med vardera 20 - 25 platser vid tre av de nya anstalterna i denslutna lokalanstaltsorganisalionen. Jag avser att föreslä regeringen att kriminalvärdsstyrelsenfär i uppdrag att närmare utreda och lämna förslag till lokalisering ochutformning av dessa paviljonger. De bör dock kunna utnyttjas för detsvårhanterliga lokalanstallsklienlel som ofta måste placeras i slutenriksanstall. Härigenom skulle slutna riksanslallsplatser kunna frigöras ochanvändas för intagna med långa straff. Byggstart för den beslutadelokalanstalten i beräknas kunna ske under /92. Ett nytt häkte tas i brak iKarlskrona under vären 1992. Regeringen har beslutat att ettnytt häkte skall uppföras i med planerad byggstart under innevarandebudgetår. För byggnadsobjekt inom anstalts-och häktesorganisationen med kostnadsramar om högst 10 milj. kr. har jag /92 beräknat 30 milj. kr. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att la del av vad jag har anfört omlokalförsörjningen inom kriminalvärden m.m. Styrning av ekonomi och resursutnyttjande Som framgått av vad jag har sagt fårkriminalvårds verket en ny organisation fr.o.m. . Ansvar och befogenheter, bl.a. för den klientinriktade verksamheten, förs ut till de nya region- myndigheterna och till de lokala myndighetema. Som ett led i för nyelsearbetet inom kriminalvärdsverket har även systemet med ettåriga s.k. rambudgetar för förvaltningskostnader prövats inom frivården och vid vissa andra myndigheter. Erfarenhetema av försöksverksamheten är goda. Avsikten är atl skall införa rambudgetar vid samtliga myndigheter inom kriminalvärdsverket fr.o.m. . Enligt min mening är det angeläget alt åstadkomma en mer effektiv styming och uppföljning av ekonomi och resursumyttjande inom kriminalvården. Jag anser att det planerade systemet med rambudgetar bör skapa goda fömtsättningar för detta genom att budgetplanering och budgetansvar i ökad utsträckning decentraliseras lill regionala och lokala myndigheter. Strävan bör vara att utveckla former för budgeteringen som lar hänsyn lill prestationsmått, bl.a..beträffande beläggningen, och som ger de regionala och lokala myndighetschefema incitament alt fördela och omfördela resursema på ett kostnadseffektivt sätt inom tilldelade ekonomiska ramar. Förberedelser inför övergången till den nya ordningen, liksom lill den treåriga budgetprocessen, pägär vid styrelsen. revisionsverket kommer på begäranatt ställa vissa Prop. resurser till förfogande för utbildning och konsultation. Systemet med rambudgetarföratsätter emellertid att de resurser som Bilaga 4 ställs lill en myndighetsförfogande är väl avpassade för den verksamhet som skall genomföras. I 1990 årsbudgetproposition (bil. 4, s. 99) konstaterade jag att den ökade beläggningenvid anstalter och häkten samt svårigheter att rekrytera personal och ökadsjukfrånvaro, hade medfört en kraftig överbelasming av lönemedlen underanslaget E 2. räknades ibudgetpropositionen upp med 46 milj. kr. För /90 har postenöverskridits med 111 milj. kr. Jag bedömer, i likhet medkriminalvårdsstyrelsen, atl anslaget behöver förstärkas med ytterligare 53milj. Härigenom skapas förutsättningar för att införarambudgetar inom kriminalvårdsverket, vilket i sin tur ställer krav på eneffektiv styming, uppföljning och kostnadskontroll när det nya systemet införs. Enligt min mening bör kriminalvärdsverket nu ställas införkrav på rationaliseringar i syfte att minska kostnadema . Rationaliseringenför /92 bör uppgå till drygt 31 milj. kr. Av det frigjordaresursutrymmel bör omkring 2/3 återföras till kriminalvården föreffektivitetsfrämjande åtgärder. Jag förordar att hela besparingen görs underanslagen E 1. (gällande huvudförslag) och E 2.Kriminalvårdsanstalteraa. Besparingen under E 2-anslaget uppgår till närmare 30milj. och bör i huvudsak tas ut genom att personaltätheten minskas inomanstalts- och häktesorganisationen. Jag kommer atl föresläregeringen att får i uppdrag att vidta de förberedandeåtgärder som krävs för alt rationaliseringar skall kunna genomföras /92. tillhör den grapp av myndigheter somskall lämna en fördjupad anslagsframställning för perioden /94 - 1995/96.Regeringsuppdraget bör även omfatta krav på rationaliseringar under budgetåret1992/93 samt den period som omfattas av treårscykeln. Rationaliseringen bör årligenuppgä tiU . Av de medel som frigörs skall 2/3 kunna användas i denegna verksamheten för att höja kvalitet eller minska kostnader . De resurser som frigörs genomrationaliseringen under det nu aktuella budgetåret bör enligt min meninganvändas för att finansiera strategiska insatser i det fömyelsearbete som pågårinom kriminalvården, bl.a. metodutveckling och personalutbildning. Jag förordaratl anslagen E 2, E 3, E 5 och E 6 tillförs sammanlagt närmare 20 milj. kr. Jagredogör närmare för hur medlen bör användas under resp. anslag. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört omstyming av ekonomi och resursutnyttjande samt rationaliseringskrav inom kriminalvården. 100 512 250 105 766 000 109 286 000 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag 1990/91:100Bilaga 4 Kriminalvärdsstyrelsen är central förvalmingsmyndighet förkriminalvården. Styrelsen är chefsmyndighet för regionmyndighetema, kriminalvårdsanstalteraa,häktena och frivårdsmyndighetema. I administrativt hänseende är styrelsenhuvudman för kriminalvärdsnämnden och över-vakningsnämnderna. Kriminalvärdsstyrelsen leds av engeneraldirektör. Vid finns ocksä en styrelse. Inomkriminalvårdsstyrelsen finns ett planeringssekretariat och fem enheter.Styrelsen bestämmer vilka uppgifter som enheterna skall ha. Frän anslaget betalas kostnaderaaför kriminalvärdsnämndens verksamhet. Beräknad ändring 1991/92 + 3 669 000 (därav lönekostnader) (68 030 000) (+ 3 228 000) + 3 520 000 'tjänster under /92 till omkring230. Pris- och löneomräkning m.m. (- . För insatser mot aids har har underanslaget anvisats 14 milj. kr. för innevarande budgetår. Styrelsen yrkar ettoförändrat belopp för /92. 1990/91:100 organisation 4 Kriminalvårdsverketfår fr.o.m. en ny organisation. De förändradearbetsuppgifterna medför, som jag i det föregående redogjort för, att behovetav personal vid kriminalvärdsstyrelsen minskar. Antalet tjänster vid styrelsenkommer att minskas till omkring 230 till . Redan den 1 januari1991 minskas organisationen med 31,5 tjänster i samband med att de nyaregionmyndigheteraa tillförs motsvarande antal tjänster (jfr. under anslaget E2). Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i enplanenlig real minskning av utgifteraa för /92 enligt deltreåriga huvudförslag som lades fast inför /91. /87 har särskilda medel anvisats för bekämpningen av aids, bl.a.för åtgärder inom kriminalvärden för att begränsa smittspridningen blandnarkotikamissbrakare. Medlen disponerades av /90. Fr.o.m. innevarande budgetår har 14 milj. kr. för insatserinom kriminalvärden beräknats under anslaget E 1. Kriminalvårdsstyrelsen.Särskilda medel för att bl.a. förbättra samarbetet mellan socialtjänst ochkriminalvård har frän samma tidpunkt tilldelats . För attinsatsema inom kriminalvården skall bli så effektiva som möjligt utformas dessai samarbete med . Liksom tidigare är har den uppsökande verksamhetenför att fä kontakt med narkotikamissbrukare som befinner sig pä häktena i detre storstadsområdena prioriterats. Syftet är att försöka motivera dem förHlV-iesi och nägon form av behandling mot missbraket. Arbetet sker i samarbetemed , narkomanvärden, behandlingshem m.fl. Vidare har 13halvtidstjänster för översköterskor tillfälligt utökats till heltidstjänster. Vid de riksanstalter och lokalanstalter som har enhög andel narkotikamissbrakare har inrättats extra tjänster för s.k.motivatörer. För all förbättra samarbetet mellan frivärden och främst denkommunala narkomanvärden har vidare ett antal extra tjänster förmetodutvecklare inrättats. Även för budgetaret 1991/92 har jag beräknat 14milj. för fortsatta insatser mot aids inom kriminalvärden. Insatseraakonnmer att ha samma inriktning som under innevarande budgetär. Jagberäknar anslaget ull . Jaghemställer att regeringen föreslär att till för budgetåret1991/92 anvisa ell förslagsanslag pä . 2 302 964 961 2 021 182 000 2 479 803 000 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag 1990/91:100 Bilaga 4 Den1 fanns inom kriminalvården 19 riksanslalter med 1 388 slutna och513 öppna platser, 61 lokalanstalter med 1 352 slutna och 1 085 öppna platsersamt 28 häkten med 1 310 platser. Riksanstaltema, lokalanstalteroa, häktena ochfrivärdsdistrikten (tidigare skyddskon-sulentdistrikten) är fr.o.m. den 1januari 1991 organiserade i sju regioner. I ledningen för varje regionmyndighetfinns en krimmalvärdsdirektör. Beräknad ändring 1991/92 + 26,5' 1 453 226 000 + 207 033 000 (därav lönekostnader) (1 365 255 000) (+ 199 487 000) + 21 100 000 + 4 717 000 + 7 425 000 + 38 662 000 2 021 182 000 + 458 621 000 'Avsertjänster för häktet i . Genom den rationalisering som föreslås kommerett antal tjänster, som inte nu kan redovisas, att dras in. Intäkter inom arbetsdriften redovisas på statsbudgetensinkomstsida under Försäljningsinkomster, Inkomster vid kriminalvärden. Anslag /92 2 . Pris- och löneomräkning m.m. . Ett nytt häkte i Kariskrona med 20 platser kommeratt tas i brak under vären 1992. Medel beräknas för 26,5 tjänster (-h 2 162 000kr. Under senare är har underhögbeläggningsperioden vissa öppna anstaltsavdelningarhållits öppna. Styrelsen yrkar alt medel för drift av 107 öppna platser undersex mänader beräknas under anslaget (+ . 5.Styrelsenanser att den tillfälligt öppnade lokalanstalten Kristianstad-Centram börbehällas med hänsyn beläggningsutvecklingen. Enligt styrelsens bedömning är detinte möjligt att finansiera verksamheten vid anstalten genom omfördelning avresurser. Styrelsen beräknar medel för denfortsatta driften av anstalten (+ . 6.Medel yrkas för övertid p.g.a.den höga beläggningen vid anstalter ochhäkten, ökad transporrverksamhet, ändrade regler för anhållande och häktningsamt svårigheter att rekrytera personal. Ytterligare medel beräknas förvikarier i samband med sjukledighet och tjänstebefrielser samt för jour- ochberedskapstillägg. 7.Ytterligare medel beräknas fördrift och utveckling av ADB-system (+ . 8.För vikariekostnader i sambandmed personalutbildning beräknas . Den1 minskas antalet kriminalvärdsregioner frän tolv till sju ochriksanstaltema förs in under regionerna. förstärks regionmyndighetemamed sammanlagt 31,5 tjänster. Jag har beräknat medel för dessa tjänster /92. Tjänstema finansieras genom motsvarande minskning avanslaget till . Vid regionmyndighetema koinmer därefteratt finnas totalt omkring 110 tjänster. Utnyttjandetav anstalts- och häktesorganisationen m.m. Antaletverkställbara fängelsedomar var 14 977, 15 742, 16 492, 17343 resp. 17 020. Antalet fängelsedömda som logs in i anstalt var under sammaär 13 535, 14 188, 14 980, 16 098 resp. 15 467. Under tiden januari-augusti1990 registrerades 10 531 fängelsedomar jämfört med 10 465 under motsvarandetid är 1989. ökade beläggningen vidkriminalvärdsanstaltema med sammanlagt och vid häktena med sammanlagt . Därefter har beläggningsnivån vid anstalter och häkten varit oförändrad. hösten1990 har dock en uppgång skett i beläggningen vid såväl anstalter Prop. Beläggningsökningen vid anstalternahar varit koncentrerad till de öppna Bilaga 4 platsema. Enligtkriminalvårdsstyrelsens bedömning beror ökningen till övervägande del pä attett stort antal personer, som tidigare pä fri fot avvaktade anstaltsplacering,har tagits in i anstalt. Nya slutna lokalanstalter har underär 1990 tagits i bmk i och . Med hänsyn tillbeläggningssituationen och tillskottet av nya lokalanstaltsplatser bedömde jagi budgetpropositionen 1990 atl den tidigare nedlagda slutna lokalanstallen iKristianstad, som tillfälligt tagits i anspråk, borde kunna stängas.Justitieutskottet ansåg emellertid, vid sitt ställningstagande lillbudgetpropositionen i denna del, atl en fortsatt verksamhet vid anstaltenskulle vara av stort värde. Utskottet förutsatte att genomanalys av beläggningsutvecklingen och möjlighetema till omdisposition av medelskulle söka få till stånd en fortsatt drift inom befintliga ramar. Beläggningsnivån vid de slutnalokalanstalteraa har varit lägre än för övrigaanstallstyper. Även under denna höst har beläggningen vid de slumalokalanstalteraa inte varit högre än , räknat på platsantalet för dennuvarande organisationen. Mot den bakgrunden vidhåller jag att åtminstone någotav de cellfängelser , som ingår i den slutnalokalanstaltsorganisalionen, bör läggas ned. Med hänsyn till riksdagensställningstagande beträffande Kristianstadsanstalten förordar jag att denslutna lokal anstalten med 37 platser, som togs 1851, läggsned. Nedläggningen bör samordnas med öppnandet av det häkte som för närvarandeuppförs i . I det föregående har jag förordat rationaliseringar inomkriminalvården i syfte att minska utgiftema . Rationaliseringskravetunder anslaget E 2. Kriminalvårdsanstaltema för /92 uppgår till29,8 milj. kr. Rationaliseringen har beräknats pä förvaltningskostnader ochadministrativa lokalkosmader. Rationaliseringskravet kommerdelvis att uppfyllas genom åtgärder som genomförs redan under innevarandebudgetår. Regeringen har , efter framställning fränkriminalvärdsstyrelsen, beslutat att frigångs-avdelningen vid lokalanstaltenVästerås skall stängas. har vidare gjort en översyn avverksamheten vid krimmalvärdsanstalten . Avsikten är att en omorganisation,som bl.a. innebär personaheduceringar, skall genomföras imder innevarandebudgetår. Som jag redan har nämnt kommer jaginom kort att föreslå regeringen alt får i uppdrag att vidta de förberedande åtgärder som krävs för att återstoden av rationaliseringskravet för /92 SkaU kunna uppfyllas. Av regeringsuppdraget bör framgä bl.a. att densluma riksanstalien Prop. som har 52 platser, bör omvandlas till enöppen riksanstall. 1990/91:100 Härigenom blir del möjligt att minska antalettjänster vid anstalten från Bilaga 4 nuvarande omkring 80 till omkring 40.Anstalten, som är särskilt inriktad på svärmotiverade yngre narkotikamissbrakare,motsvarar inte de krav som ställs pä en sluten riksanstalt. Det krävs storainvesteringar bl.a. för atl höja säkerheten vid anstalten. Härtill kommer attmånga anstalter, såväl lokal- som riksanstalter, numera redan har ellerplanerar alt införa särskilda avdelningar med program för narkotikamissbrakare.Jag återkommer strax till detta. I sammanhanget vill jag också erinra om attavsikten är att de paviljonger med vardera 20 - 25 platser som planeras vid treav de nya lokalanstaltema skall kunna utnyttjas för del svårhanterligalokalanstallsklienlel som ofta mäste placeras i sluten riksanstall. Motden bakgranden bör Roxtunaanstalten kunna användas för klienter, för vilkasäkerhetskraven inte är lika framträdande. Med den av mig förordadepersonaltätheten bör det emellertid vara möjligt att även bedrivaverksamheten vid Roxtuna pä en hög ambitionsnivå. Av uppdraget bör vidare framgä attkriminalvärdsstyrelsen bör minska antalet befälstjänster i anstalts- ochhäktesorganisationen. Det önskvärda i en sådan utveckling hänger samman medbl.a. det pågående föränd-ringsarbelel vid anstalter och häkten som kommer attleda till nya former för fördelningen av ansvar mellan olikapersonalkategorier. Baspersonalen, i första hand vårdarna, medverkar aktivt ide intagnas behandling och får också ett ökat ansvar för andra delar avverksamheten. Härigenom minskar behovet av tjänster som tillsynsbefäl.Samtidigt finns behov av all omvandla en del tjänster som tillsynsbefäl tillnya tjänster med fimktions-och områdesansvar inom anstalten resp. häktet. Vidvissa mindre, öppna anstalter ingär befälsljänst i den samladepersonalbemanningen , varför det kan bli aktuellt att omvandla en deltjänster till vårdartjänster. Ett relativt stort antal befälstjänster börenligt min bedömning kunna dras in när de strukturella förändringama hargenomförts. Omstraktureringen föratsätter en ökad satsning påutbildningsinsatser för att ge berörd personal kunskaper och kompetens attarbeta och fungera i den nya arbelsledarrollen. Jag återkommer till detta underanslaget E 6. Jag bedömer att den samlade effekten avrationaliseringarna under budgetåren 1990/91 och 1991/92 motsvarar lönemedelför omkring 120 tjänster. Uppdraget till kriminalvärdsstyrelsen bör också,som jag har nämnt, omfatta rationaliseringskrav för budgetaret 1992/93och den därpå följande treärsperioden. Kriminalvärdsstyrelsenfick i uppdrag av regeringen att ta initiativ till alt samtliga kriminalvärdsanstalter skulle upprätta och genomföra handlingsplaner för verksamhetens innehåll. Enligt rikllmjema för uppdraget skulle varje anstalt utforma mål och metoder anpassade lill anstaltens särskilda fömtsätmingar, bl.a. i fräga om klientel och andra 75 Pä anstalter med en hög andel narkotikamissbrukare Prop. börinrikmingen vara att upprätta och genomföra lokala handlingsplaner /91:100 har i endelrapport redovisat de åtgärder som vidtagits med anledning avupp)draget. Av rapporten framgår bl.a. att lokala handlingsprogram harupprättats vid de flesta anstalter. I handlingsprogrammen ingär som en viktigdel olika åtgärder för att förhindra införsel av narkotika och att informeraoch motivera missbrakare till behandling. Allt fler anstalter planerar attinföra en differentiering inom anstalten genom att inrättamotivationsavdelningar för missbrakare och att reservera andra avdelningar förintagna utan missbraksproblem. Målet är vidare att varje intagen skall ha enkontaktman bland personalen som svarar för information, behandlings- ochpermissionsplanering, myndighetskontakter m.m. I mänga handlingsprogrampoängteras att det måste vara klientemas behov och förmåga som skall styraarten av sysselsättning och annan verksamhet på anstalterna. En minskning avdet mera renodlade produktionsarbetet och en ökning av arbetsträning,småindustri, kortkurser och rena påverkansprogram förordas. Arbetet bedrivs i allt väsentligtinom ramen för tillgängliga medel. Jag förordar emellertid attkriminalvärdsverket nu tillförs vissa resurser i syfte all Underlätta att delokala handlingsprogrammen genomförs. Jag har beräknat 3 milj. kr. förprojektverksamhet pä kriminalvärdsanstalter och häkten samt 1,7 milj. kr. förpersonalutbildning under E 6-anslagei. Däratöver har jag beräknat 4 milj. kr.under E 2-anslaget för de kostnader för vikarier som uppkommer till följd avden ökade satsningen på utbildning. Avsikten är att göra det möjligt attsamordna personalutbildningen med lokalt utvecklingsarbete, t.ex. när enanstalt skall genomföra mer omfattande verksamhetsförändringar. De utgifter för projektverksamhetoch utbildning som jag har föreslagit under förevarande anslag, sammanlagt 7milj. kr., finansieras med medel som frigörs genom rationaliseringar inomkriminalvården. Kriminalvårdens transportverksamhet har under senare ärblivit mycket omfattande. Antalet utlandstransporter har mer än fördubblats.Även transportema inom landet har ökat kraftigt till följd av ökad beläggningvid anstalter och häkten samt ändrad lagstifming om anhållande och häktning. Antalet personer som förpassadestill utlandet ökade mellan budgetåren 1986/87 och 1989/90 från ca 2 000 till ca6 000. , frän , har drygt 7 000personer förpassats. Ökningen är en följd av de åtgärder som polisen ochinvandrarverket har vidtagit i syfte att förkorta handläggningen av asylärendenoch nedbringa antalet väntande asylsökande. På grund av dessa åtgärder beräknasantalet förpassningsärenden under en övergångstid bli mer än fördubblat. Kostnaderna förtransportverksamheten uppgick under /90 lill 87,1 milj. kr. för löner till personal och 86,2 milj. kr. Av dessa belopp avsåg 15,8 resp. 49,1 milj. kr. Kriminalvärden utför ett stort antal transporter åtandra myndigheter. Bilaga 4 För dessa transporter har kriminalvården iallmänhet kosmadsansvarei medan den myndighet som beställer transporten i storutsträckning kan styra planeringen av denna. Särskilt gäller dettautlandstransportema. Med hänsyn lill utvecklingen av kriminalvårdenstransportverksamhet anser jag att transportorganisationen nu bör ses över. Jagavser att föreslå regeringen alt fär ett sådant uppdrag. I1990 års budgetproposition konstaterades att den ökade beläggningen vidanstalter och häkten samt svårigheter att rekrytera personal och ökadsjukfrånvaro hade medfört en kraftig överbelastning av lönemedlen underanslaget. räknades i budgetpropositionen upp med 46 milj.kr. För /90 har posten överskridits med 111 milj. kr. Jagbedömer, i likhet med krimmalvärdsstyrelsen, att anslaget behöver förslärkasmed ytterligare 53 milj. kr. Den vuxenundervisning som bedrivs inomkriminalvården har bekostats frän utbildningsdepartementetshuvudtitel. Fr.o.m. /92 beräknas medel för denna verksamhetimder förevarande anslag, anslagsposten Utbildning av intagna. Avsikten är altkommunema på uppdrag av kriminalvården skall ge vuxenutbildning, framför alltpå den gmndläggande nivån. Jag har i denna fråga samrått med chefen förutbildningsdepartementet. Jagberäknar anslaget till 2 . Jaghemställer att regeringen föreslår att lill Kriminalvårdsanstalterna för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 2 . 1989/90 Utgift 308 132 416 1990/91 Anslag 282 459 000 1991/92 Förslag 324 368 000 Frånanslaget betalas kostnadema för 60 frivärdsmyndigheter och 30 övervakningsnämnder saml ersättningar till övervakare. Beräknad ändring 1991/92 + 32 387 000 (därav lönekostnader) (180 063 000) (+ 30 708 000) Ersättning ät ledamöter m.fl. + 4 399 000 + 3 051 000 Bidrag till enskild frivårds- + 2 072 000 + 41 909 000