prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Syftetmed denna regel är att underlätte postgirots möjligheter att konkurrera påbetelningsmarknaden utan att det uppkommer risker för att kreditema avföretegen används till att finansiera sin rörelse. Möjligheten för postgirotatt ge krediter i samband med betelningsförmedlingen bör begränsas genom attregeringen fastställer ett rambelopp och genom en bestämmelse om att kreditemainte skall vara sterkt koncentrerade till enskilda kunder. Jagär inte beredd att nu föreslå någon rätt för postgirot att lämna ränte påprivatpersoners postgirokonton eller att medge privatpersoner kredit i sambandmed betelningsförmedling. Regeringenbör därför utverka godkännande till att regeringen medger postgirotatt fritt sätte räntan på juridiska personers postgirokonton och att lämnakrediter till juridiska personer i samband med betelningsförmedlingen enligt deriktlinjer jag har beskrivit. Ombankema får ökade möjligheter att medverka i den stetliga betelningsförmedlingenkommer vissa betelningsmottegare resp. betelnings-avsändare att använda bankersom betelningsförmedlare, medan andra kommer att fortsatte att anlitepostgirot. Det är svårt att bedöma hur betelningsförmedlingen kominer att fördelas mellan postgirot och bankema och vilka rationaliseringseffekter och kostnadsbesparingar Prop. 1990/91:150 postverket kan uppnå när det förmedlar ett mindre antel betelningar. Postverketkommer att förlora vissa avgifts- och ränteintäkter. Om ungefär hälften avbetelningama kommer att förmedlas av bankema så kan, vid nuvarande ränteläge,intäktsbortfellet för postgirot beräknas till ca 20 milj.kr. Dämtöver beräknasintäktsbortfellet för postverket utom postgirot uppgå till ca 10 milj.kr. ochdet sammanlagda intäktsbortfellet kan därmed beräknas uppgå till ca 30 milj.kr.Samtidigt innebär fri räntesättning på juridiska personers postgirokonton ochutökad rätt att ge krediter att postverket får större frihet att slute avtel ombetelningsförmedling med företeg. Därmed sterks postverkets konkurrenskraft,och större möjligheter kommer att fmnas för postverket att öka sina intäkter.Mot bakgmnd av dette kan den bedömningen göras att de föreslagna förändringamasammantegna inte får negativa konsekvenser för postverkets ekonomi. Deföreslagna åtgärdema kommer att leda till minskade kostnader för steten,framför allt vad gäller utbetehiing av överskjutande skatt. Stetens besparingkan uppskattes till åtminstone 10 milj.kr. Alternativaformer för ersättning till postgirot för förmedling av statliga betalningar Riksdagenhar ålagt postverket att upprätthålla en daglig och riksteckande kassaservice.Kravet tillgodoses genom ett riksteckande nät av postkontor och lantbrevbärare. Postverkethar genom postgirot getts i uppdrag att förmedla stetliga betelningar.Förmedlingen av stetliga betelningar utgör en väsentlig del av postgirotsverksamhet. Postverkethar intäkter från förmedlingen av stetliga betelningar genom direkt float,indirekt float och stetliga anslag. Med float avses att betelningsförmedlarenkan tillgodogöra sig ränte på betelningsmedlen . Direktfloat förekommer i flertelet betelningstransaktioner. I är floattidennormalt , både i postgirot och i bankema/bankgirot. För inbetelningartill steten via postgirot är dock floattiden genomsnittligt ca två dagar.Utbetelningar från steten via postgirot sker helt utan direkt float. Detteregleras genom ett avtel mellan postgirot och RRV . Denförlängda floattiden för inbetelningar till steten via postgirot har alltmerkommit att ses som en ersättning till postverket för att postverketupprätthåller en daglig och riksteckande kassaservice. Indirektfloat uppkommer i en betelningstransaktion som är en följd av en tidigaregenomförd betelning. Stetliga utbetelningar via postgirot medför en indirektfloat genom att mottegaren inte kan disponera medlen för betelning till entredje part, åtminstone inte en tredje part utanför postgirosystemet, uten attdirekt float uppkommer i denna senare transaktion. Värdet av den indirektefloaten är svårt att uppskatte. Stetenersätter postverket även genom utgiftsanslag på stetsbudgeten för förmedling av vissa stetliga betelningar. Dessa är hanteringen av Prop. 1990/91:150återbetalningskort för överskjutande skatt, Bilaga 1:1 utbetelningar och vissa särskildakostnader i samband med skatteuppbörd. uppgick anslagen till ca 182milj. Inomregeringskansliet pågår en översyn av fömtsättningama och formema förpostverkets verksamhet. Häri ingår bl.a. att se över ersättningen tillpostgirot för förmedlingen av stetliga betelningar. Avsikten är att utreda ochanalysera effektema på postverkets och postgirots ekonomi av altemativaersättningsformer för upprätthållandet av en riksteckande och dagligkassaservice. I dette arbete ingår att överväga hur förmedlingen av stetligabetelningar fortsättningsvis skall hanteras på ett effektivt sätt från stetensoch det allmännas utgångspunkter. Därvid kommer effektema av en eventuell meromfettande medverkan av bankema i den stetliga betalningsförmedlingen och dedärav följande kraven på förändrade verksamhetsfömtsättningar för postgirot attbehandlas. Detär från flera utgångspunkter mindre lämpligt att i nuvarande omfettning ersattepostgirot för dess arbete med de stetliga betelningama genom de ränteintäktersom uppkommer ur floaten i betelningsförmedlingen. Särskilt fördröjningen avinbetelningama, som innebär att medel som betelas in till steten disponeras avpostgirot i genomsnitt i stellet för en arbetsdag (vilketannars är bmkligt i betelningsförmedling), synes medföra att postgirots ochpostverkets arbete ersätts på ett mindre ändamålsenligt sätt. Det ärotillfredsställande att postgirots intäkter i så stor utsträckning är direktberoende av det allmänna ränteläget. Postgirots ersättning för förmedlingen avstetliga betelningar varierar kraftigt med räntenivån. Vid en lägre räntenivåän den nu rådande försvåras postgirots möjligheter att bidra till postverketskostnader för den rikstäckande och dagliga kassaservicen. Genom CassaNova-systemet är det tekniskt möjligt att minska floattiden dag. Jaghar därför för avsikt att föreslå regeringen att uppdra åt RRV attbelysa frågan om altemativa ersättningsformer för postgirots arbete med de stetligabetelningama. Min avsikt är att uppdraget skall begränsas till frågor omersättning för betelningsförmedlingen och inte inkludera den mer vidsträcktefrågan om ersättning till postverket för att upprätthålla ett riksteckandekontorsnät. Den senare frågan bereds inom i den tidigarenämnda översynen av formema och fömtsättningama för postverkets verksamhet. Resultetetav RRVs arbete avses utgöra ett underlag för regeringens kommande övervägandenoch förslag inom ramen för översynen av fömtsättningama och formema förpostverkets verksamhet. 6 1990/91. 1 saml Nr 150. 10 Statlig lokalförsörjning Prop- i990/9i:i5o I1991 års budgetproposition (bil. 1) under avsnittet särskilda frågorredovisades att en ny form av styming är under införande i stetsför-valtningen.En deteljerad budgetstyrning ersätts av mål- och resultetstyr-ning. Ansvar ochbefogenheter delegeras till myndighetema. Denresultetorienterade stymingen fömtsätter att myndighetema får ett ökat utrymmeatt välja den effektivaste vägen att verkställa sina uppgifter. Därför minskassuccessivt regeringens deteljstyming och myndighetema ges istället ett ökatfinansiellt ansvar för sin verksamhet. Regeringen har dock ett övergripandeansvar som innebär att de regelverk, system m.m. inom vilka myndighetematillåts agera skall ges en för stetsverket som helhet effektiv lösning.Avsikten är att regeringen skall beslute om ett nyttregelverk för lokalförsörjningen inom stetsförvaltningen. Jag kommer attredovisa huvuddragen i dette. Rikflinjemaför den stetliga lokalförsörjningen har lagts fast av i anslutningtill budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 9, s. 36-40, FiU26,rskr. Innebörden är följande: -stetsmaktema och myndighetemabör lägga ökad vikt vid lokalkostnadema och deras förändringar, -verksamhet och lokalförsörjningbör prövas samlat, -lokalförsörjning bör prövaslångsiktigt, -myndigheter bör ges ökademöjligheter att under kostnadsansvar disponera resurser för lokaler, -handläggningen avlokalförsörjningen bör i ökad utsträckning kunna delegeras till myndighetema. Föratt fullfölja dessa riktlinjer föreslår jag att de lokalbmkande myndighetemasansvar och befogenheter vidgas och att de ges möjligheter att beslute om sinegen lokalförsörjning fullt ut. Myndighetema blir alltså lokalhållare för sinegen verksamhet och överter således uppgift att svara förden civila stetsförvaltningens lokalförsörjning. Det nya regelverket förlokalförsörjning får således ett väsentligt vidgat tillämpningsområde jämförtmed dagens. Denna förändring bör därför understellas för godkäimande. Detföreslagna regelverket för lokalförsörjning kommer även att innebäraorganisatoriska förändringar som måste understellas för godkännande.Eftersom myndighetema överter ansvaret för lokalförsörjningsuppgiften måstebyggnadsstyrelsens verksamhet ombildas. Det kommer även framgent att finnasbehov av en servicemyndighet för lokalförsörjningstjänster som kan agerakonkurrensneutralt på uppdrag av de myndigheter som efterfrågar tjänster avdenna typ. Kravet på konkurrensneutralitet kommer i sin tur kräva attbyggnadsstyrelsens nuvarande ägarftinktion, dvs. förvaltningen av de stetsägdafestighetema ger i sin tur möjligheter att samla Prop.1990/91:150 och samordna den stetliga ägarfunktionen och geförvaltningsuppgiften Bilaga 1:1 en enhetligare behandling för både dencivila stetsförvaltningen och försvarsmakten. Jaghar slutligen för avsikt att belysa hur en mer samlad och effektivförmögenhetsförvaltning kan uppnås genom att öppna möjligheter att drivaförvaltningen av stetens festighetsbestånd i bolagsform. 10.1 Ett nytt regelverk för lokalförsörjning Den22 beslutede regeringen att tillsätte en arbetsgmpp inomregeringskansliet med uppgift att se över bestemmelsema för handläggning avstetliga lokalförsörjningsärenden. Regeringenhar därefter i 1988 och budgetpropositioner samt i 1988 årskompletteringsproposition givit ytterligare preciseringar av betydelse föruppdraget. Dessa riktlinjer har godkänts av . Arbetsgmppenredovisade resultetet av sitt arbete i en rapport (Ds1990:50). Iarbetsgmppens rapport lämnas en redovisning för de regler som för närvarandestyr den stetliga lokalförsörjningen för försvaret, civila myndigheter och affärsverken.Vidare redovisas genomförda och beslutede förändringar av stetsmaktemas stymingav verksamheten inom de tre områdena samt på vilket sätt det påverkat nuvaranderegelsystem för lokalförsörjning. Arbetsgmppensförslag berör såväl förhållandet mellan lokalbmkande och lokalhållandemyndighet som regler och bemyndiganden för fes-tighetsförvaltande myndigheter.Förslagen innebär, för den civila stetsförvaltningens del, en anpassning avstymingen av den stetliga lokalförsörjningen till den resultetorienteradebudgetprocessen och ramanslag. är i enlighet med de av riksdagenbeslutede riktlinjema för den stetliga lokalförsörjningen. Utgångspunkten äratt myndighetema skall lägga ökad vikt vid lokalkostnadema och derasförändring. Verksamhet och lokalförsörjning skall prövas i ett sammanhang.Myndighetema skall få ökad frihet att under kostnadsansvar disponera resurseräven beträffande lokaler. fömtsätter att stetsmaktema kan delegera delarav ansvaret för handläggningen av lokalförsörjningsärendena. Föraffärsverken och försvaret har det skett en successiv anpassning till deändrade styrsystemen i fråga om lokalförsörjningen. Arbetsgmppen föreslår vissajusteringar av beloppsgränser när det gäller de fas-tighetsförvaltandemyndighetemas bemyndiganden att försälja stetlig egendom. För affärsverkenfinns inget gemensamt regelverk. Arbetsgmppen föreslår att ett sådant arbetesfram. Inom försvaret föreslås att en ny handläggningsordning tes fram avfortifikationsförvaltningen (FortF), parallellt med det pågåendeutvecklingsarbetet inom försvaret rörande mark-, anläggnings- ochlokalförsörjning (). Inomden civila sektom är reglema för , dvs. 1990/91:150bemyndiganden, beloppsgränser för investeringar, handläggningsordning Bilaga1:1 m.m., fortferande anpassade till det gamla styrsystemet med bl.a.lokalkostnadema på förslagsanslag. Arbetsgmppen föreslår att en nyhandläggningsordning träder i kraft senast i samband med att ramanslag införsför förvaltningskostnadema för den civila stetsförvaltningen fr.o.m. budgeteret1991/92, i enlighet med den av stetsmaktema beslutede ändrade stymingen avmyndighetemas lokalförsörjning. Den ändrade stymingen innebär bl.a. att lokalförändringar skall prövas i årskostnadstermer, och att det är myndighetema somskall redovisa kostnadskonsekvenser inkl. årskostnader förverksamhetsförändringar. innebär att stetsmaktemas prövning av enskildalokalförsörjningsärenden kan förenklas. Arbetsgmppenlämnar inga förslag som går utöver regeringens nuvarande befogenheter. Alltsåinnebär förslaget att regeringen skall utfärda nya riktlinjer förlokalförsöijningen inom den civila stetsförvaltningen, försvaret ochaffärsverken. Därefter kan den nya handläggningsordningen uterbetes förförsvaret av FortF, för den civila stetsförvaltningen av byggnadsstyrelseninkl. de generella regler som bör gälla den stetliga lokalförsörjningen samtför affärsverken. Arbetsgmppensförslag har remissbehandlats. Genomgången av de olika remissinstansemassynpunkter visar att det finns ett allmänt önskemål bland myndighetema att fåett ökat eget besluts- och kostnadsansvar för den egna lokalförsörjningen.Flertelet av remissinstansema föreslår att lokalförsörjningsansvaret delegerastill myndighetema i större utsträckning än vad som föreslås i arbetsgmppensrapport. Dessutom har den förvaltningsrevision om myndigheters lokalförsörjningsom () utfört påvisat sainma förhållanden. RRV föreslåratt myndighetema inom ramen för det fmansiella ansvar som tilldelas dem vidövergången till den resultetorienterade budgetprocessen och ramanslag självafår beslute om hur deras lokalförsörjning skall skötes. Riksrevisionsverketsrevisionsrapport om myndigheters lokalförsörjning RRVhar i en förvaltningsrevision granskat effektiviteten ilokalförsörjningen inom lokalhållningsområde. Syftet medgranskningen var att pröva under vilka fömtsättningar myndighetema självakunde te ansvar för sin lokalförsörjning. RRVhar valt ut myndigheter som har ombetts att redovisa hur de önskar attlokalförsörjningen skall utformas. RRV har efterfrågat en jämförelse av derasförslag med den ansvarsfördelning som kommer att gälla sedan ramanslag införtsvid myndighetema. Vidare har representanter för redovisatsynpunkter på hur de uppfetter att myndighetema skulle klara av ett ökat ansvarför lokalförsörjningen och vilka effekter ett ökat myndighetsansvar skulle fåför nuvarande organisation. Samtligamyndigheter i RRVs undersökning uppger att de själva skulle vilja te det fullaansvaret för sin lokalförsörjning, dvs. vilkalokaler som skall hyras för den egna verksamheten. RRV har Prop. 1990/91:150värderat förslagen mot olika villkor. RRV har inte kunnat göra någon Bilaga 1:1utvärdering av förslagens ekonomiska konsekvenser. RRV bedömer dock, på basisav det underlag som kommit fram under undersökningen, att den form för stetliglokalförsörjning som bygger på att myndighetema själva besluter om vilkalokaler som ska hyras för att genomföra den av stetsmaktema beslutedeverksamheten, är att föredra. Enligt RRVs förslag skulle byggnadsstyrelsenslokalförsörjningsmonopol upphöra i och med att de enskilda myndighetema får teansvar för sin egen lokalförsörjning. RRVsmodell för myndighetemas lokalförsörjning innebär bl.a. följande: -att stetsmaktema skall testellning till myndighetemas lokalkostnader när den föreslagnalokalförsörjningsmodellen skall införas och vid verksamhetsförändringar.Lokaldelen i ramanslaget bör bl.a. bestemmas av myndighetens lokalisering.Under mellanliggande period bör förändringar i ramanslagets lokalandel somövriga poster knytes till vissa index. -att myndighetema bör få behållarationaliseringsvinster som uppkommer genom "effektivarelokalanvändning". Vad myndighetema skall få tillgodogöra sig avrationaliseringsvinster skall tydligt framgå av de "spelregler" sombör styra förhållandet mellan stetsmaktema och myndighetema. -att myndighetema alltid skallinkludera bland de aktörer på marknaden som man vänder sigtill för att lösa sitt lokalförsörjningsbehov. Vidare anser RRV attupphandlingsförordningen ska komma att gälla för myndighetema när de själva fårhyra lokaler. -att myndighetema bör få ingålångsiktiga avtel. Avtelen måste dock tecknas med förbehållet om stetligfinansiering av verksamheten. -att myndighetema bör kunnavälja att bekoste verksamhetsknutna åtgärder genom påslag på hyran eller genomegen finansiering. Finansieringsbehovet bör kunna tillgodoses antingen genomanslagskrediten som är kopplad till ramanslaget eller genom lån iriksgälds-kontoret. -att om myndighetema ter överansvaret för val av lokaler, så måste de också ansvara för de ekonomiskakonsekvenserna av sitt handlande. Höjdalokalkostnader genom t.ex. oförmånliga hyreskontrakt kan leda tillbudgetbalansproblem, men dessa får lösas på samma sätt som annars näranslagsutrymmet är begränsat. I den mån myndigheten saknar kompetens förlokalförsörjningsfrågor får sådan upphandlas från eller frånandra konsulter på marknaden. För många myndigheter kan förekomsten av ettstetligt expertstöd utgöra en garanti för att det finns kompetens att tillgå. EnligtRRV innebär förslaget till ny lokalförsörjningsmodell organisatoriskaförändringar av . RRV anser att konkurrensneutralitet börråda mellan den stetlige fastighetsförvalteren och övriga 7 1990/91. 1 saml Nr 150. Bilaga I: I aktörer påfestighetsmarknaden för att myndighetemas lokalval ska leda Prop.1990/91:150 till en för steten ekonomisk resursanvändning. Genom attvidmakthålla Bilaga 1:1 konkurrensneutralitet får stetsmaktema även beskedom hur pass effektiv den stetlige lokal försörj aren är i jämförelse med de privateaktörema på fastighetsmarknaden. RRVanser, mot bakgmnd av erferenhetema av nuvarande verksamhetsformer, att kravetpå konkurrensneutralitet bäst uppfylls genom att förvaltningen av det stetligafastighetsbeståndet överförs till ett stetligt aktiebolag. skall kunnaerbjuda lokaler och tjänster samt förvalte lokalema på marknadsmässiga villkor.RRV utesluter därmed inte möjligheten att kravet på kostnadsneutralitet kantillgodoses inom andra verksamhetsformer. Bolaget bör i förste hand inriktes påatt marknadsföra sina tjänster och lokaler till stetliga myndigheter. RRVanser att bolaget av kostnadsneutralitetsskäl bör få möjligheter att låna tillinvesteringar på samma villkor som övriga aktörer på marknaden. Avkonkurrensneutralitetsskäl bör fastigheter överföras till bolaget värderadeefter marknadsvärdet. RRVanser att problemet med fastigheter som inte kan marknadsprissättes kan lösaspå två olika sätt. Antingen bör bolaget kompenseras t.ex. genom en reduktion avavkastningskravet eller så bör de aktuella festighetema avskiljas ochförvaltes i annan form. Associationsformen för denna förvaltning bör övervägas. RRVanser att det finns uppgifter som bör utföras i en "stebs- ochexpertfunktion" utanför bolaget. Till dessa uppgifter hör att te frambeslutsunderlag för de tillfallen då stetsmaktema skall te ställning tillramanslaget. Riksdagensrevisorers promemoria om hyressättning Riksdagensrevisorer har granskat hyressättning i de lokaler som verketförvalter. Anledningen till granskningen har bl.a. varit de synpunkter påhyressättningen och myndighetemas lokalförsörjning som framkommit vidrevisoremas informationsresor i olika län. Avsikten med granskningen har varitatt skapa en totel bild av hyressättningen inom stetsförvaltningen och de olikamyndighetemas lokalkostnader. Generellt sett verkar, enligt revisoremaspromemoria (Dnr 1989:21), den hyresnivå som håller ligga påen i förhållande till den övriga hyresmarknaden väl anpassad nivå. När detgäller kontorslokaler kan dock - allmänt sett - vissa skillnader ihyreskostnader fö r landet totelt noteras till de stetsägda festighetemasnackdel. Revisoremanoterar med tillfredsstellelse det fastere grepp som regeringen tegit i frågaom kostnadema för myndighetemas lokaler och överföring av beslutanderätt tilllokalbmkande myndigheter. I och med att myndighetema får ett störrekostnadsansvar ökas fömtsättningama -enligt promemorian - för att mermarknadsanpassade hjreskostnader uppnås. Byggnadsstyrelsensanslagsframställning m.m. Prop. Bilaga1:1 har i sin anslagsframstellning för budgeteret 1991/92 ochi andra skrivelser till regeringen redovisat förslag om ombildning av egenregiverksamheten med byggproduklion till aktiebolag, övergång tillkalenderårsredovisning, utveckling av finansieringen av verksamheten m.m.Byggnadsstyrelsen redovisar att avsikten med förslagen bl.a. är att utvecklastymingen och uppföljningen av verksamheten samt öka självfinansieringen. Denstetliga förvaltningens lokalförsörjning har byggt på ett samlatagerande från stetsmaktema med en samordnad kompetens för lokalförsörjning ochfastighetsförvaltning. har lokalhållningsansvaret förhuvuddelen av den stetliga förvaltningen och förvalter stora delar av detstetliga festighetsbeståndet. Jag har tidigare redovisat regeringens samladeinriktning av den finansiella stymingen av myndighetema. I dette sammanhangvill jag peka på regeringens strävan alt överföra gällande restriktioner ifråga om dispositionen av stetliga medel till myndighetema i form av operativthandlingsutrymme. bör nu tillämpas även i fråga om myndighetemas rådighetöver sina lokalresurser. Övergången till en resultetorienterad budgetprocessinnebär att det skapas en betydande handlingsfrihet för de lokalbmkande myndighetemai och med att de erhåller ramanslag för sina förvaltningskostnader. På dettesätt skapas fömtsättningar för en mer effektiv resursanvändning förmyndighetema. som håller på att utformas, avser förändringar både i fråga omförhållandet mellan lokalbmkare och lokalhållare och i fråga omfastighetsförvaltande myndigheters befogenheter. Inriktningen är att varjemyndighet fortsättningsvis skall vara lokalhållare för sin egen verksamhet.Lokalhållares ansvar och befogenheter bör läggas fest i en förordning. Av dennabör framgå, fömtom vissa allmänna anvisningar, en precisering av ansvaret förlokalförsörjning, dvs. ytterst resursanvändningen vid myndigheten. I principbör det vara möjligt för alla myndigheter att inom givna resursramar träffehyresavtel om lokaler. Stetsmaktema har även fortsättningsvis ett behov av atttillse att lokalförsörjningen bedrivs på ett för stetsmaktema som helheteffektivt sätt. Jaghar därför för avsikt att under arbetet med att te fram ett generellt regelverköverväga vilka åteganden eller bindningar och resurser som respektivelokalhållare skall kunna göra inom ramen för den resultetorienteradebudgetprocessen. Därav följer även att krav bör ställas på utformningen av detplaneringsunderlag som måste finnas vid myndigheten, både för den egnaplaneringen och för regeringens behov. Enligt min mening bör vissa riktlinjerges för tillämpning av en, så långt möjlig, generell lokalstandard inomstetsförvaltningen. Slutligen krävs en viss samordning av myndighetemasagerande på lokala marknader för att främja effektiviteten för steten somhelhet. Regelverketskall i princip kunna tillämpas för samfliga förvaltnings- Prop. 1990/91:150myndigheter. Jag förutser dock praktiska problem med att göra denna Bilaga 1:1övergång för samtliga myndigheter i ett sammanhang, eftersom det rör sig omöverföring av ett stort antel upplåtelseavtel och hyreskontrakt som fömtsätteromförhandlingar, preciseringar av kontraktstider etc. Det kan därför varalämpligt att för den civila stetsförvaltningen göra omläggningen successivt isamband med att myndighetema tilldelas ramanslag för sinaförvaltningskostnader. Detbör ankomma på regeringen att på förslag av myndighetema beslute i dessafrågor.