prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — Ifräga om sådana åtgärder som innebär en väsentlig förändring av enbostadsrättshavares lägenhet gäller dock bestämmelsema i 7 kap. 7 § och bestämmelsemai 16 § första stycket 2 detta kapitel. (Paragrafensaknar motsvarighet i uttedningens förslag) Paragrafen,som saknar motsvarighet i BRL, har behandlats i avsnitt 2,7,1, Uttrycket"föreningens fastighet" i första stycket innefattar både hus ochmark, Bestämmelsema tar sikte på både lägenheter, oavsett upplåtelseform, ochgemensamma utrymmen m.m. Av andra stycket följer dock att särskildabestämmelser gäller i fråga om beslut om väsentiiga förändringar av enbostadsrättshavares lägenhet. Medförändringar kan avses sådana åtgärder som inte utgör underhåll ellerreparationer, dvs. främst om- och tillbyggnader. Bedömningen av om en förändringär väsentlig skall endast göras i förhållande till ingreppets art. Normalttorde förändringar av väsentiigt slag också vara kostsarama. Föreningsstämmansbeslut kan emellertid behövas, även om kostnaden för åtgärden är Uten, Påmotsvarande sätt kan kosmaden vara hög utan att förändringen är sä väsentiigatt föreningsstämmans beslut behövs. Avförsta stycket följer motsatsvis att en förändring som inte är väsentiig fårbeslutas av styrelsen. Rör förändringen en bostadsrättslägenhet och lämnarinte bostadsrättshavaren samtycke till förändringen krävs det dockstämmobeslut, se 16 § andra stycket 2. Av 7 kap. 7 § följer vidare att enbostadsrättshavare själv fär göra sädana förändringar i den egna lägenheten sominte är väsentiiga. Han kan dessutom i stadgama ha medgetts en vidsträcktarerätt Föreningenkan, med undantag för vad som sagts, besluta att en annan ordning skall gälla. Ett sådant beslut kan innebära såväl strängare som lindrigare krav i fräga om vilka beslut som skall fattas på föreningsstämman. För att undvika gränsdragningsproblem, kan det ocksä finnas anledning för föreningen att närmare precisera i stadgama vilka beslut som skall fattas av föreningsstämman resp, styrelsen. Paragrafen anger inte medvilken majoritet ett beslut om förändring skall Prop, 1990/91: 92 fattas.Här gäller huvudregeln i 7 kap. 13 § första stycket föreningslagen att stämmansbeslut skall fattas med enkel majoritet. 1 bl.a. 16, 19 och 23 §§ anges dock särskildakrav med avseende på den majoritet som kan behövas m.m. i vissa fall. 16§ För att ett beslut i en fråga som anges i denna paragraf skall vara giltigtkrävs att det har fattats pä en föreningsstämma och att följande bestämmelserhar iakttagits. 1,Om beslutet innebär ändrmg avnägon msats och medför rabbning av det inbördes förhällandet mellan insatsema,skall samtiiga bostadsrättshavare som berörs av ändringen ha gått med påbeslutet. Om enighet inte uppnäs, blir beslutet ändå giltigt om minst två tredjedelarav de berörda bostadsrättshavama har gätt med pä beslutet och det dessutom hargodkänts av hyresnämnden. 2,Om beslutet innebär att enlägenhet som upplätits med bostadsrätt kommer att förändras eller i sin helhetbehöva tas i anspråk av föreningen med anledning av en om- eller tillbyggnad,skall bostadsrättshavaren ha gått med på beslutet. Om bostadsrättshavaren integer sitt samtycke till ändringen, blir beslutet ändå giltigt om minst tvåttedjedelar av de röstande har gått med pä beslutet och det dessutom hargodkänts av hyresnämnden. 3,Om beslutet irmebär utvidgnmgav föreningens veiksamhet, skall minst två ttedjedelar av de röstande ha gättmed på beslutet 4,beslutet innebäröverlåtelse av en hus sora tillhör föreningen, i vilket det finns en ellerflera lägenheter som är uppläma med bostadsrätt, skall beslutet ha fattats pädet sätt som gäller för beslut om likvidation enligt 11 kap. 1 § lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar. Minst tvä ttedjedelar avbostadsrättshavama i det hus som skall överiåtas skall dock allrid ha gått medpä beslutet. 5,Om det i stadgama finnsytterligare nägot villkor for att ett beslut enUgt 1-4 skall vara giltigt,gäller även det Föreningenskall genast underrätta den som har pant i bostadsrätten och som är känd för förenmgenom ett beslut enligt första stycket 2 eller 4. (Jfr8 kap. 22 § och 24 § 3 st. i uttedningens förslag) Iparagrafen behandlas olika situationer dä det krävs att särskilda villkor äruppfyllda för att ett beslut skall vara giltigt. Bestämmelsema har i stor utsttäckninghämtats frän 60 § BRL (angående förarbetena tUl denna paragraf se prop 1971:12s, 159 O- En väsentiig nyhet är dock bestämmelsema i första Stycket 2 sominnebär att en bostadsrättshavares s,k, vetorätt försvunnit, se ocksä 17 och 18§§, Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 2.7,2. Vidare har paragrafensingress justerats sä att den ocksä ger uttryck för att de beslut som anges iparagrafen obligatoriskt skall fattas pä en föreningsstämma och i vissa fallgodkännas av gälla Bestämmelsema i förstastycket punkten 1 är i sak oförändrade i för hållande till 60 § BRL med det undantaget att ordet gmndavgift bytts ut mot ordet insats. Nägon ändring i sak är det inte fråga om. Även bestämmelsema i 60 § första stycket 4 och 5 samt andra stycket har i sak oförändrade förts över till detta stycke, punkterna 3-5. Enligtpunkten 2 krävs det samtycke frän bostadsrättshavaren för varje Prop, 1990/91:92 förändring i eller av den egna lägenheten som beror på en om- eller tillbyggnad.Vidare framgär det att bostadsrättshavarens vetorätt kan brytas om minst tvättedjedelar av de röstande har gån med på beslutet och det dessutom hargodkänts av hyresnämnden. Föreningsstämman anger genom sitt beslut omfatmingenav de arbeten som måste utföras i bostadsrättshavarens lägenhet. För attundvika att styrelsen blir alltför låst i sitt handlingsutrymme, tex. vid enförhandling hos hyresnämnden, bör stämman inte ge sitt beslut ett alltfördetaljerat innehåll. Fråganhumvida ett beslut på föreningsstämma har tillkommit i behörig ordning och medföreskriven majoritet är en fråga som prövas av allmän domstol efter talan motföreningen att beslutet skall upphävas (se 7 kap, 17 § lagen om ekonomiskaföreningar). Vadprövningen innebär för hyresnämndens del framgär av 17 §, se nedan. Omen bostadsrättshavare går med pä en förändring av lägenheten, fordras intenågon kvalificerad majoritet eller hyresnämndens godkännande. Av 15 § följervidare att styrelsen i ett sådant fall kan besluta om åtgärden, om ändringeninte är väsentiig. Att stadgarna här kan ha en annan ansvarsfördelning mellanföreningsstämma och styrelse framgår av 15 § första Stycket. An särskildabestämmelser gäller när en bostadsrättshavare själv vill företa förändringar iden egna lägenheten följer av 7 kap. 7 §. Ilagrådsremissen föreslogs en bestämmelse av innebörd att en bostadsrättshavaresom inte deltagit på en föreningsstämma i efterhand kan rösta för ett beslutsom kräver särskild majoritet bland bostadsrättshavama för att bli gällande.Som framgår av avsnitt 2.7,2 har jag med anledning av lagrådets yttrande idenna fråga emellertid återtagit mitt förslag i denna del. Ombostadsrätten är pantsatt enligt vad som är känt för föreningen, skallföreningen enligt andra stycket genast underrätta den som har pant i bostadsrättenom ett beslut enligt första stycket 2 och 4 (se lagrådets yttrande). 17§ Ett stämmobeslut enligt 16 § första stycket 2 skall på begäran av föreningengodkännas av hyresnämnden, om förändringen är angelägen och syftet med åtgärdenmte skäligen kan tillgodoses på nägot annat sätt samt beslutet inte äroskäligt mot bostadsrättshavaren. Kan förändringen anses vara av litenbetydelse för bostadsrättshavaren, får hyresnämnden dock lämna godkännande, omåtgärden inte skäligen kan tillgodoses på något annat sätt. Nämnden får förenaen beslut om godkännande med villkor. Begärbostadsrättshavaren att föreningen skall lösa in bostadsrätten, får godkännandelämnas endast med villkor om inlösen, såvida inte bostadsrättshavaren skäligenbör kunna godta förändringen ändå. Innebär nämndens godkännande att lägenheteni sin helhet får tas i anspråk av föreningen, skall godkännandet lämnas medvillkor att inlösen sker. (Jfr8 kap. 23 § i uttedningens förslag) Paragrafen saknarmotsvarighet i BRL. Bestämmelsema har kommenterats Prop. 1990/91: 92 iavsnitt 2.7.2. 1paragrafen finns bestämmelser om under vilka fömtsättningar som hyresnämndenskall godkänna ett stämmobeslut om inttäng i en lägenhet enligt 16 § förstastycket 2. skall kunna godkänna stämmans beslut fordras att de formellafömtsättnmgama för beslutets giltighet är uppfyllda. En mvändning om anbeslutet inte har kommit till i behörig ordning och med föreskriven majoritetprövas, som sagts i kommentaren till 16 § första stycket 2, av allmän domstol.Om bostadsrättshavaren invänder att beslutet är formellt felaktigt, harnämnden alltså att ta ställning till om det frän processekonomisk synpunkt ärlämpligt att pröva frågan om det materiella innehållet i beslutet eller omdenna fråga bör vila i avvaktan på att den formella frågan är avgjord Står detklan att beslutet är formellt felaktigt bör nämnden givetvis inte godkännabeslutet Godkänns beslutet innebär detta ä andra sidan inte att beslutet mtekan angripas på formell grand i den män möjlighetema att angripa beslutet päsädan grund fortfarande står öppen. Somframgår av avsnitt 2,7,2 skall hyresnämnden i första hand söka fä partema attkomma överens. Även om en överenskommelse inte näs, kan nämnden genom sin rättatt ställa villkor för ett godkännande påverka resultatet. Beslutet skall, somanges i lagtexten, godkännas om åtgärden är angelägen och syftet med den inteskäligen kan tillgodoses på något annat sätt samt beslutet inte är oskäligt motbostadsrättshavaren. En fömtsättning för att nämndens prövning krävs är anbostadsrättshavaren inte samtyckt till åtgärden. Som sagts i kommentarema till16 § andra stycket kan bostadsränshavaren lämna sitt samtycke även efterstämman. Det betyder t.ex. att nämndens prövning inte längre behövs, ombostadsrättshavaren under handläggningen hos nämnden skulle lämna sittsamtycke till åtgärden eller ingå förlikning med föreningen. Enom- eller tillbyggnad fär anses angelägen om byggföretaget syftar till attuppfylla krav som ställs frän samhällets sida och arbetet utförs på ett rationelltsätt. Ocksä fastighetsekonomiska synpunkter bör i undantagsfall kunna beaktas.Av betydelse kan vara sädana krav som statsmaktema ställer upp framför allt i byggnadslagsttfmingenmen även krav som finns i stadiga läneförfattningar kan ha betydelse. vara fråga om krav pä att en byggnad skall vara tillgänglig genom atthiss inrättas. Det kan också vara fråga om viss utmsmingsstandard, t.ex. avseendetvätt - och förrädsuttym-men. Sådana åtgärder som en förening önskar och somsyftar till bättte gemensamhetsutrymmen e.d., men som inte är av direktbetydelse för de modema krav som bör ställas pä en fastighets standard kandäremot inte anses som så angelägna att bostadsrättshavamas rätt bör vika.Nämnden bör allmänt sett vara restriktiv i sin prövning. Hyresnämndenskall också göra en bedömning om det kan finnas nägot annat lämpligt sätt att lösa problemet på. 1 detta ligger såväl utrymmesmässiga som tekniska och kosmadsmässiga frågor. Som sagts i avsnitt 2.7.2 bör hyresnämnden kunna anlita särskild expertis som kan just dessa frågor. Nämndenhar ocksä att ta hänsyn till den enskilde bostadsrättshavaren. Prop, 1990/91:92 Beslutet fär inte vara oskäligt mot denne. Här blir det främst akmellt attse hur bostadsrättshavarens simation skulle bli efter den åtgärd föreningenvill vidta. Givetvis kan bostadsrättshavarens personliga förhållanden, säsomhandikapp eller annat liknande, fä betydelse vid denna prövning. Av betydelseför ett godkännande kan också vara om förenmgen erbjuder bostadsrättshavarenen annan lägenhet Detär inte bara frågan om åtgärden som sädan över huvud taget bör godtas somnämnden kan behöva ta ställning till. Även den tid och det sätt på vilketåtgärden utförs kan ha betydelse. Av intresse kan alltsä vara t,ex, hur längtid det tar för föreningen att utföra åtgärden och om bostadsrättshavaren kannyttja lägenheten som åtgärden utförs eller om han måste flyttafrån sin lägenhet arbetena pågår. Däremot har den ekonomiskaersätming som föreningen erbjuder inte någon betydelse för nämndens prövning.Denna fråga ankommer det ytterst på fastighetsdomstolen att pröva, ombostadsrättshavaren hänskjuter fiigan dit, se 18 §. alltsä att göra en avvägning mellan de motsrående inttessen sompartema kan ha. Enbostadsrätt kan vara pantsatt. Ett inttäng som föreningsstämman beslutat omkan medföra att panthavarens ställning påverkas. Vid den prövning somhyresnämnden har att göra i anledning av inttångsbeslutet bör även beaktaseffektema för bostadsrättshavaren av de krav pä ytterligare säkerhet ellerinlösen av panten som panttättshavaren kan ställa. Avandra meningen följer att kraven på ett godkännande är lägre i de fall om-eller tillbyggnaden kan anses ha liten betydelse för bostadsrättshavaren.Bestämmelsema motsvarar i stort de fall enligt BRL, då en förening får företaen förändring ttots att bostadsrättshavaren inte biträtt beslutet (se 60 §första Stycket 2 och 3 BRL), Ettbeslut om godkännande fär enligt ttedje meningen förenas med villkor. gälla villkor som hänför sig till åtgärdema som sådana eller till tidenför utförandet av arbetena. kan ocksä kräva att föreningen skallställa en crsätmmgsbostad till förfogande arbetena pågår ellerskaffa bostadsrättshavaren en annan, godtagbar bostad, om denne inte kanbehålla sin lägenhet. Bostaden behöver inte med nödvändighet vara enbostadsrättslägenhet. Nämnden bör inte godkänna en ätgärd som innebär an enbostadsrättshavare mäste lämna sin lägenhet utan att ha tillgäng till ellermöjlighet att få en annan bostad. Avandra stycket framgår att hyresnänmden i vissa fall måste förena sitt beslut omgodkännande med villkor om inlösen. Krav pä inlösen skall i första handställas, om hela lägenheten måste tas i anspråk av föreningen. Det kan tex,vara fråga om att en enmmslägenhet tas i anspråk för en hissinstallation ellerför att tillföras nägon annan lägenhet. Även om inte hela lägenheten behövertas i anspråk kan simationen dock ibland vara sådan att bostadsrättshavarenanser att han inte kan eller vill bo kvar efter ombyggnaden. Om han dä begärinlösen och han inte skäligen bör kunna godta förändringen, får hyresnämnden godkänna om-eller tilllbyggnaden endast med villkor att in- Prop. 1990/91: 92 lösensker. Somframgår av avsnitt 2.11 kan en panthavare inte anses ha en bättre rätt motföreningen än den bostadsrättshavaren har. Ett godkännande från nämndens sidaav ett beslut enligt första stycket 2 med villkor om inlösen får därför ansesinnefatta en skyldighet för panmavaren att ta emot betalning för sinfordran, om föreningen löser in bostadsrätten. Av allmänna rättsgmnd-satserföljer att panmavaren har rätt att före bostadsrättshavaren fä betalt för smfordran. Av detta fär ocksä anses följa att en bostadsrättsförening mte kanttäffa överenskommelse med bostadsrättshavaren om den inlösenersätming somföreningen skall betala utan att också den eller de pantiiavare som är kändaför föreningen har gått med på uppgörelsen. Av18 § framgär att fråga om ersättnmg eller mlösen kan komina underfastighetsdomstolens prövning. Dä gäller bestämmelsema i expropriationslagen(1972:719) i tillämphga delar, 18§ Talan om ersätming vid inlösen eller för inttäng eller för annan skada som enbostadsrättshavare orsakas med anledning av ett beslut om godkännande enligt16 § första stycket 2 skall väckas vid fastighetsdomstolen, I fråga om inlösenoch ersätming gäller expropriationslagen (1972:719) i tillämpliga delar, dockmed undantag för 4 kap. 3 §. (Jfr8 kap. 24 § 1 och 2 st. i uttedningens förslag) Paragrafensaknar motsvarighet i BRL. Frågan har behandlats under avsnitt 2.7.2. Paragrafenhar fått sin slutliga lydelse efter förslag av lagrådet. Som lagrådet anförtinnebär bestämmelsema i 17 och 18 §§ att frågan om inlösen skall ske avgörs avhyresnämnden eller, efter överklagande, av bostadsdomstolen, medan denefterföljande domstolsprövningen vid fastighetsdomstolen enligt 18 § enbart ärinriktad på frågan om ersättningens storlek. Avhänvisnmgen till expropriationslagens bestämmelser följer att bostadsrättshavarenhar rätt till ersättning för den skada han orsakas i anledning av att helaeller viss del av lägenheten tas i anspråk. Det är i första hand fråga omersätming för bostadsrätten. Denna skall beräknas på marknadsmässiga gmnder.Bostadsränshavaren skall ges full ekonomisk ersättning för bostadsrättensvärde altemativt ersätming för den minsknmg av värdet som mtrånget geranledning till. Genomlöseskilling eller inttångsersätming kompenseras bostadsrättshavaren förbostadsrättens värde eller den minskning i värdet som åtgärden medför.Inttinget kan emellertid medföra också annan skada. Som exempel kan nämnas attbostadsrättshavare får kosmader för flytming till annan lägenhet eller en s.k.rörelseskada. kan ordna en bostad som upplåts med bostadsrätt, kan detta givetvispåverka den ersätming i pengar som föreningen kan behöva betala. Attbestämmelsema i expropriationslagen också i övrigt skall tillämpas Prop.1990/91: 92 innebär bl.a. att lagens bestämraelser i övrigt omexpropriationsersätming, om rättegängen vid fastighetsdomstolen och ombetalning av löseskilimg och inttångsersätming blir tillämpliga. Ett undantaggörs dock på lagrådets inrådan för den s.k. presumtionsregeln i 4 kap. 3 §expropriationslagen. Som lagrådet påpekat finns däremot mte skäl att undantagden s.k, influensregeln i 4 kap, 2 §, Remissförslaget har ändrats i enlighethärmed. Beträff°andede närmare motiven till de förändringar i förhällande till det remitteradeförslaget som gjorts av denna paragraf med anlednmg av lagrådets synpunkter,kan hänvisas till lagrådsyttrandet Beslutom ombildning av hyresrätt till bostadsrätt 19 §En bostadsrättsförenings beslut att förvärva en hyresfastighet för om bildning av hyresrätt till bostadsrätt skall fattas på en föreningsstämma. Beslutet är giltigt om minst tvä ttedjedelar av hyresgästema i de uthyrda lägenheter som oinfattas av förvärvet har gått med på beslutet Dessa hyres gäster skall vara medlemmar i bostadsrättsföreningen. Vid beräkningen av anuilet lägenheter tillämpas 1 kap. 5 § andra stycket Protokolletfrån föreningsstämman skall innehålla uppgift om hur beräkningen av röstemahar skett och hällas tillgängligt för hyresgästema och fastighetsägaren. (Jfr8 kap. 25 § i uttedningens förslag) Paragrafenmotsvaras av 60 a § första, andra och ttedje stycket BRL (jfr prop. 1981/82:169s. Den beräkningsregel av antalet lägenheter som tidigare fanns i 60 a §andra stycket har ersatts med en hänvisning till den nyinförda bestämmelsen i 1kap. 5 § andra stycket (jfr avsnitt 2.2). 20 §Innan beslut om fastighetsförvärv fattas enligt 19 §, skall en sådan eko nomisk plan som avses i 3 kap. 1 § upprättas och hållas tillgänglig för hyres gästema. Till planen skall fogas ett besiktningsprotokoll som visar fastig hetens skick. Planen skall även vara försedd med intyg enligt 3 kap. 2 §. (Jfr8 kap. 26 § i uttedningens förslag) Paragrafenmotsvaras i sak av 60 a § fjärde stycket BRL (jfr prop. 1981/82:169 s, 90). 21 §Beslut om förvärv i sttid med 19 § första stycket är ogiltiga. Detsamma gäller beslut om förvärv som fattas utan att ekonomisk plan varit tillgänglig enligt 20 §. Det nu sagda skall dock inte gälla om förvärv ändå skett enligt beslutet och lagfart har meddelats. (Jfr8 kap. 27 § i uttedningens förslag) Paragrafenmotsvaras i sak av 60 a § femte stycket BRL (jfr prop. 1981/82:169s. 90,102 och 104). Medanledning av bestämmelsen har lagrådet, med hänvisning till att Prop. 1990/91:92 regeln vållat problem i tillämpningen övervägt om ordalydelsen bör ändras säatt uttrycket "beslut om förvärv" i första meningen ersätts med"förvärv". Detta skulle bättte överensstämma med motiven tilllagmmmet (se nämnda prop.). Efter en närmare diskussion om de tolkningsproblemsom regleringen innefattar har lagrådet funnit att en sådan ändring mte skulleleda till ett klarare system. Bettäffande motiven för detta kan hänvisas tillytttandet Lagrådethar vidare framhållit att det i och för sig vore önskvärt med en klararereglering i berörda hänseenden. Jag kan instämma i lagrådets synpunkt. 1 denmän frågan inte kan lösas i rättspraxis fär det därför övervägas hur en sädanreglering bör ske. 22 §1 fråga om bostadsrättsföreningar som är ansluma till en folkrörelse kooperativ riksorganisation gäller 19-21 §§ endast om fastighetsförvärvet sker enligt lagen (1982:352) ora rätt till fastighetsförvärv för ombildningtill bostadsrätt. (Jfr8 kap. 28 § i uttedningens förslag) Paragrafenmotsvaras i sak av 60 a § sista stycket BRL (jfr prop. 1982/83:153). 23 §Ett beslut om ändring av en bostadsrättsförenings stadgar är giltigt om samtiiga röstberättigade i föreningen är ense om det. Beslutet är även giltigt, om det har fattats pä två på varandra följande föreningsstämmor och minst tvä ttedjedelar av de röstande pä den senare stämman gätt med på beslutet. Om beslutet avser ändring av de gmnder enligt vilka årsavgifter skall beräknas, fordras dock att minst tte Qärdedelar av de röstande på den senare stämman gått med på beslutet. Om beslutet innebär att en medlems rätt till föreningens behållna tillgångar vid dess upplösning inskränks, fordras an samtiiga rös tande på den senare stämman gått med pä beslutet. Ettbeslut som innebär att en medlems rätt att överlåta sin bostadsrätt inskränkseller att förbehåll enligt 6 kap. 9 § införs, är giltigt endast om samtligabostadsrättshavare vars rätt berörs av ändringen gått med på beslutet. 24 §Om det i stadgama har tagits in något villkor utöver vad som följer av 23 § för ändring av stadgama, gäller även det Omdet finns en föreskrift i stadgama om att en viss bestämmelse inte får ändrasutan regeringens tillständ, får inte heller föreskriften ändras utanregeringens tillsrånd, om den har tagits in i stadgama pä gmnd av lag ellerannan förfatmmg eller efter regeringens medgivande. (Jfr8 kap. 29 § i uttedningens förslag) Paragrafemastämmer i sak överens med 62 § BRL (jfr prop. 1971:12 s, 162), I förhållandetill lagrådsremissen har en bestämmelse om möjlighet att 22515 /990/91. godkännaen stämmobeslut i efterhand dock slopats, se kommentaren till Prop, 1990/91:92 16 §. 25 §Ett beslut om ändring av stadgama skall genast anmälas för registte ring. Beslutet får inte verkställas förrän registreringen har skett (Jfr8 kap. 30 § i uttedningens förslag) Paragrafenmotsvaras av 63 § BRL (prop. 1971:12 s. 162). Dock har de nuvarandebestämmelsema utgått om att två kopior av protokollet skall bifogas anmälan.Det ankommer på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer attmeddela erforderUga föreskrifter. Revbionoch sårskild granskning sarru redovisning 26 §Bestämmelsema i 8 och 9 kap. lagen (1987: 667) om ekonomiska för eningar gäller i tillämpliga delar i fråga om bostadsrättsföreningar. Vad som sägs där om insats skall för en bostadsrättsförening ocksä gälla upplätelse avgift. Bostadsrättsföreningar är inte skyldiga att upprätta finansierings analys, koncemredovisning eller delårsrapport eller att, i annat fall än som avses i 8 kap. 6 § nämnda lag, utse auktoriserad revisor. (Jfr8 kap. 31 § i uttedningens förslag) Paragrafenhar 58 § BRL som förebild (jfr prop. 1971:12 s. 157). Ändringen i andrameningen är föranledd av att begreppet "gmndavgift" bytts ut mot"insats" och an inttädesavgift inte längre skall fä tas ut (seavsnitt 2.10). 27 §Utdelning får endast ske av vinst som redovisas i fastställd balans räkning för senaste räkenskapsåret. Vinstfår inte delas ut till andra än bostadsrättshavama. Vinsten fördelas mellan demefter insatsema för bostadsrättema, om inte nägot annat har bestämts istadgama. (Jfr8 kap. 32 § i uttedningens förslag) -Paragrafenmotsvaras av 54 § BRL (jfr prop. 1971:12 s. 153). Grundavgift har bytts ut motinsats (se avsnin 2.10). 28 §Har vinsmtdelning beslutats och verkställts i strid med 27 § eller nägon bestämmelse i föreningens stadgar, gäller bestämmelsema om åter betalning m.m. i 10 kap. 7 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar.