prop · GE03193 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91: 193 om ändrade villkor för vissa bostadslån 1990/91: 193 Regeringenföreslär rUcsdagen att anta det förslag som tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föresläs att låntagare med bostadslän i ,, utbetalade före den 1 juh 1988, skall betala en ränteskillnadsersättning enhgtsamma principer som gäller för motsvarande län, utbetalade fi-än och med dettadamm, om lånet löses in . Ändringarna föresläs träda i kraft den 1januari 1992. 1 1990/91. Prop.1990/91: 193 Förslag till Lag om ändring i lagen (1989:567) om ändradebetalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m. Härigenomföreskrivs att det i lagen (1989:567) om ändrade betalnings-vilUcor för vissastadiga bostadslån m.m. skall införas två nya paragrafer, 1 a och 3 §§, avföljande lydelse. 1a § Denna lag gäller ocksä bostadslån som ,, har betalat ut före den 1 juh 1988. 3§ Om en låntagare säger upp ett sädant bostadslän som anges i 1 a § till omedelbarbetalning eller gör inbetalning utöver föreskriven amortering, har rättatt av låntagaren ta ut ersätming för skillnaden mellan räntan pä lånet ochräntan pä nya lån. Dennalag täder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , S. ,, , , R. , , G. , ,, , , , , , Proposition om ändrade villkor för vissa bostadslån Riksdagenhar nyhgen fattat beslut om ett nytt system för bostadsfinansiering (prop.1990/91:34, BoU4, rskr. Som en följd av det nya systemet har jag funnitatt en justering av villkoren för vissa äldre bostadslän blivit nödvändig. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över ett förslagtill lag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvUIkor för vissa statUgabostadslån m.m. Det tiU lagrådet remitterade lagförslaget bör fogas tiUprotokollet som bilaga I. Lagrådethar godtagit förslaget i sak, men haft synpunkter pä lagförslagets utformning.Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet som bilaga 2. Jag återkommer tUIlagrådets synpunkter i specialmotiveringen. StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, , fmansierar sedan den I juli 1985bostadslån för ny- och ombyggnad av bostäder. Handläggnings- och förvaltningsbestämmelserbeträffande dessa lån, som fortsätmingsvis kallas SBAB-lån, finns iförordningen (1986:694) om handläggning, förvaltning, m.m. av bostadslän ochräntebidrag. Lånebesluten fattas av de stadiga låne-myndighetema, i huvudsaklänsbostadsnämnderna. Länevillkoren regleras i avtal mellan ochlåntagaren, men bestäms indirekt av bestämmelser i den nämnda förortiningen. Enlåntagare kan enligt nuvarande bestämmelser få räntebidrag endast om han harett SBAB-lån och är skyldigt att lämna de bostadslån som låncmyndighetemabeslutar om. SBAB-låncnlöper med fast ränta. Räntejustering sker i princip vart femte är. SBABs refinansieringsker på den aUmänna kreditmarknaden med motsvarande bindningsnder vadbeträffar ränta. r 1990/91. Enligttidigare bestämmelser i förordningen (1986:694) om handläggning, Prop. 1990/91:193 förvalming, m.m. av bostadslän och räntebidrag kunde en låntagare avgiftsfrittnär som helst lösa in ett SBAB-lån. För lån som har betalats ut efter den 30 jimi1988 är emellertid låntagaren, om han vill lösa in lånet , skyldig attbetala ränteskillnadsersättning, om den ränta som har fastställts för länetöverstiger de uUäningsräntor som gäller vid inlösentiUfället. För län som harbetalats ut efter den 15 febraari 1991 gäller denna skyldighet även när förtidainlösen sker efter uppsägning av länsbostadsnämnderaa. För de äldsta SBAB-länen,dvs. län utbetalade - , gällerfortfarande avgiftsfrihet vid förtida inlösen. 3 Ett nytt bostadsfinansieringssystem Enligtriksdagens beslut skall ett nytt system för bostadsfinansiering införas (prop.1990/91:34, BoU4, rskr. I huvudsak innebär detta att det nuvarande låne-och räntebidragssystemet vid ny- och ombyggnad av bostadshus ersätts av ettsystem som bygger pä att hela lånefinansieringen sker på den allmännakreditmarknaden och att en del av låneräntorna omfördelas över tiden med hjälpav räntelån som också de tas upp på denna marknad. Den nuvarande kopplingenmellan räntesubventioner och SBAB-lån upphör. jämställs med övrigabostadsinstitut när det gäller lån för bostadsändamål. Dess särställning somensam långivare i säkerhetsläge av låneunderlaget upphöroch skall fortsättningsvis i konkurrens med andra bostadsinstitut lämnalån på samma villkor och utifrån samma åtaganden som dessa. 4 Förväntade effekter av att kopplingen räntebidrag-SBAB-lånupphör Somjag tidigare anfört gäller, beträffande de SBAB-lån som utbetalats t.o.m. den30 , att låntagaren utan avgift när som helst kan lösa in lånet helt ellerdelvis. Andra bostadsinstitut har i sina lånevillkor bestämmelser om att låntagarenär skyldig att betala ränteskillnadsersätming vid förtida inlösen. Därigenomskyddas bostadsinstituten mot den finansiella risk som kan uppstå vid förtidsinlösen.Även tillämpar sädana regler för lån som har lärtmats fr.o.m. den 1 juli1988. Ränteskillnadsersättningens storlek är beroende av dels hur läng tid somåterstår till nästa räntejusteringstillfalle, dels skillnaden mellan den avtaladeräntan och ränteläget förtidsinlösen sker. Skyldigheten attbetala ränteskUlnadsersättning bidrar starkt till att marginalerna mellan upp-och uUåning kan håUas på en låg nivå och har haft stöd avriksbanken och bankinspektionen. Benägenhetenatt vid fallande marknadsräntor lösa in lånet torde i det nuvarandesystemet i hög grad ha motverkats av det faktum att låntagaren, om han löser inlånet, förlorar hela sitt räntebidrag. upphör försvinner denspärren. Detta innebär att risken ökar för att de låntagare som har möjhghet tiUdet väljer att lösa in sina SBAB-lån om marknadsräntorna faller. Mot denna bakgrand har jagtagit upp frågan om ändring av villkoren för förtida äterljetalning av äldre SBAB-lån. ochbankinspektionen har understrukit vikten av att en ändring kommer tiU stånd,som innebär att låntagare som återbetalar län kan åläggas att betalaränteskillnadsersättning. 1990/91: 193 5 Ändrade regler för förtida återbetalning av SBAB-lån Mittförslag: Även vid förtida inlösen av SBAB-lån som har betalats ut under tidenden - skall låntagaren betala ränteskillnadsersätming,om den ränta som har fastställts för länet överstiger räntan pä nya lån. Skälenför mitt förslag: Uppenbarligen kommer låntagarnas benägenhet att i förtidlösa in de äldsta SBAB-lånen an öka efter införandet av det nya bostadsfinansieringssystemet,om marknadsräntorna faller. Detta innebär att utsätts för enriskexponering som saknar motsvarighet hos andra kreditgivare. harbeslutat att skall marknadsanpassas. Behovet av att anpassa även villkorenför förtida inlösen till vad som gäller på bostadslånemarknaden i övrigt har,pä grand av de ändringar i föratsättningaraa för SBABs verksamhet som blh enföljd av det nya systemet, blivit betydhgt starkare . Idetta sammanhang bör särskilt framhållas att det är en viktig princip i bostadsinstimtensverksamhet att upplånuig och uUåning skall vara matchade, dvs. att medel somlånas upp mot bunden ränta ocksä skall lånas Ut på motsvarandevillkor. På detta sätt begränsas ränterisken för bostadsinstituten ochdärigenom kan marginalen mellan upplånings- och uUånings-ränta hållas lägre. Omlåntagaren ges möjlighet att när som helst lösa in sina län,utan att betala ränteskillnadsersättning, urholkas matchningsprincipen. Dettamedför an bostadsinstitutets kreditvärdighet och därmed även upplåningskostnademapåverkas negativt, med ökade kosmader för läntagarkoUektivet som följd. Detär alltså enligt min mening av stor allmän betydelse för inte minst lån-tagamasjälva, att alla långivare tillämpar samma vilUcor i fråga om förtida återbetalningav den typ av lån det här är fräga om. Som framgån av det föregående, har skiUnadeni villkoren mellan de aktuella SBAB-lånen och andra motsvarande lån hittUIsinte utgjort någon förmån i praktiken, eftersom rätten tiU räntebidrag harvarit beroende av förekomsten av detta SBAB-lån. En förtida inlösen vidsjunkande räntor har därför inte varit något reellt altemativ för Attinföra skyldighet för de låntagare som upptagit dessa SBAB-lån an utge ränteskillnadsersätming,när nu kopplingen mellan län och subventioner upphör, kan mot denna bakgrandenligt min mening inte anses obilligt mot de berörda låntagarna och därmed inteheller anses stå i strid mot sådana grundläggande rättsprinciper, som börhävdas i förevarande sainman-hang. Tvärtom är det viktigt att dessa låntagareinte ställs i en omotiverat gynnsammare position än andra. Jag föreslär, medhänvisning till det anförda och efter samråd med chefen för fmansdepartementet,att bestämmelser införs om skyldighet att utge ränte-skilhiadsersättning vidförtida inlösen även för de SBAB-lån som har betalats utföreden 1 juh 1988. Prop.1990/91: 193 6 Den författningstekniska lösningen Mittförslag: De nya reglema tas in i lag. Reglema skall träda i kraft den 1 januari1992. Skälenför mitt förslag: Som jag nämnt inledningsvis finns regler om skyldighet attbetala ränteskiUnadsersättning vid förtida inlösen i förordningen (1986:694) omhandläggning, förvaltning, m.m. av bostadslän och räntebidrag. Den ändring jagnu föreslår kommer dock att påverka redan existerande civihättsliga avtalsförhållanden.Med hänsyn härtUl måste föreskrifterna tas in i lag. I lagen (1989:567) omändrade betalningsvilUcor för vissa stadiga bostadslån m.m. finns bestämmelsersom pä liknande sätt delvis förändrar villkoren för redan ingångna avtal,såvitt avser betalnuig av ränta och amortering för vissa stathga bostadslån.De nu föreslagna ändringaraa bör utan olägenhet kimna tas in i denna lag. Denya reglema skall ttäda i kraft . Ienlighet med vad jag nu har sagt har inom upprättats förslagtiU lag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa staUigabostadslån m.m. Iparagrafen definieras vilka bostadslån som kommer att omfattas av de nya bestämmelsema,nämhgen sådana SBAB-lån som har betalats ut före . 3 § Prop. 1990/91: 193 Motsvarandebestämmelser for lån som har betalats ut fr.o.m. den I juh 1988 finns i 30 a §förordningen (1986:694) om handläggning, förvaltning, m.m. av bostadslån ochräntebidrag. Även beträffande de äldsta SBAB-lånen kommer, i likhet med de länsom har betalats ut den 1 jiUi 1988 -den 14 febraari 1991, endastlån som sägs upp av låntagaren att omfattas av skyldigheten att betala ränteskillnadsersättnmg. Lagrådethar invänt att det av det remitterade lagförslaget inte framgår hur stor ränteskillnadsersätmingsom skall kunna tas ut. Jag godtar lagrådets invändning och ansluter mig tiUden av lagrädet föreslagna formuleringen. Jag vill dock betona att avsikten är,att ränteskillnadsersätmingen skall beräknas pä samma sän för dessa län somför de SBAB-lån som betalats ut fr.o.m. den 1 juh 1988. Lagenskall träda i kraft . Den kommer således an gälla vid uppsägningeller vid förtida inbetalning av lån som sker /92. Som enförtydligande i förhållande till vad jag anförde i lagråds-remissen vill jag läggatill följande. Även om ett län har sagts upp före ikraftträdandet ger lagen SBABrän an ta ut ränteskiUnadsersättning, om betalningen sker efter ikrakftträdandet.Nägon särskild övergångsbestämmelse bedöms därmed inte nödvändig. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt anta förslaget till lag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkorför vissa staUiga bostadslån m.m. Ärendet bör behandlas under innevarande . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Det tilllagrådet remitterade lagförslaget Prop. Lag omändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkorför vissa statliga bostadslån m.m. Härigenomföreskrivs an det i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa staUigabostadslån m.m. skall införas tvä nya paragrafer, I a och 3 §§, av följandelydelse. 1a § Denna lag gäller ocksä bostadslän som ,, har betalat ut före den I juh 1988. 3§ Om en låntagare säger upp ett sädant bostadslån som anges i I a § till omedelbarbetahiing eUer gör inbetalning utöver föreskriven amortering, skall låntagarenbetala ränteskillnadsersättning, om den ränta som har fastställts för länetöverstiger SBABs upplänmgsränta. Dennalag träder i kraft den . 1990/91: 193 Utdragur protokoll vid sammanträde Närvarande:f.d. regeringsrådet , justitierådet , regeringsrådetBjörn . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemställanav statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag tilllag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa staUigabostadslän m.m. Förslagethar inför lagrädet föredragits av hovrättsassessom . Förslagetföranleder följande yttrande av lagrådet. Remissensförslag gär ut pä att låntagare med äldre bostadslän i ,, dvs. län utbetalade före , vid förtida inlösen eUeramortering skaU betala ränteskUlnadsersättning enligt samma principer som avtalsmässigtgäUer för nyare län frän . Lagförslagetinnebär säledes att i lagform införs en reglering som sätter de gäUandecivilrättsliga avtalsbestämmelsema i läneförbindelsema ur spel i ett hänseendeoch inför ett lagstadgat lånevillkor. Frägan om tilläUigheten av sådanlagstiftning har tagits upp i lagrådet i samband med en tidigare omläggning avsystemet för de stathga bostadslånen (se prop. 1988/89:89). » Lagrädetkonstaterade då i sitt yttrande (se närmare prop. s. 20 ff) att enligt konstitutionellpraxis brukade iakttas som grandprincip an ny lagstiftning inte skall rabbabestående avtals innehåll, lät vara att särskilda skäl kunde föranleda avstegfrän grandprincipen. clI det då aktueUa ärendet anförde lagrädet att det inte var de enskilda lån-tagamasintresse som stod i förgranden, utan det huvudintresse som skulle tillgodosesgenom lagstiftingen var att nå fram till ett bättre organisatoriskt system pästaten-längivarens sida. Som bieffekter framstod att omläggningen väntades ledatill fördelar för läntagarkoUektivet men ocksä medföra risk för margineUaförsämringar i vissa bestående läneförhåUanden. Lagrädet,som underströk att restriktivitet borde iakttas när avsteg frän den föramämndahuvudprincipen övervägdes, fann sig kunna godta att ett sädant avsteg gjordes idet granskade ärendet. Lagrådet anförde därvid att, föratom den nämnda margineUainnebörden av ingreppet i det civilrättshga läget, beaktansvärda offenUigrättsligaskäl talade för den rationalisering av låneverksamheten som lagförslagetväntades leda tUl. / I dnu aktuella ärendet är det liksom i det tidigare frägaom ett led i en omläggning av systemet för bostadsfinansieringen. Som redovisasi remissen medför omläggningen att den hittillsvarande kopplingen meUan räntesub-ventionemaoch SBAB-lånen upphör. Det ekonomiska hinder mot förtidsinlösen ellerförtidsamortering av lånet, som den samtidiga förlusten av ränte- subventionen hittillsinneburit, försvinner härigenom. I ett läge med sjunkan- Prop. 1990/91: 193de låneräntor kan alltså efter omläggningen en sådan förtidsäterbetalningbli Bilaga 2 intressant för låntagare hos med äldre län, i motsats tiUvad som gäller för övriga låntagare hos och andra hypoteksinstitut, vilkaär bundna av lånevillkor om ränteskillnadsersättning vid förtidsäterbetalning.Situationen medför en finansiell risk för och systemet förbostadsfinansieringen. Motden här tecknade bakgranden kan den föreslagna regeln inte betraktas som enförsämring i de berörda låntagarnas nuvarande rättsläge och mäste ä andra sidananses som en nödvändig detalj i omläggningen av bostadsfinansieringen. Detföreslagna avsteget frän huvudregeln bör därför godtas. Bettäffandeutformningen av lagförslaget viU lagrädet framhålla att avfattningen av 3 §blivit svårtolkad. Dessutom saknas en regel om hur stor ränteskillnadsersätmingsom skall kunna tas ut. Lagrädet föreslär därför att 3 § ges följande lydelse: "Omen låntagare säger upp ett sådant bostadslån som anges i 1 a § till omedelbarinbetalning eller gör uibetalning utöver föreskriven amortering, har rättatt av låntagaren ta ut ersättning för skillnaden mellan räntan pä länet ochräntan pä nya län."