prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Jaghar i tidigare års budgetpropositioner understrukit vikten av att ägna storuppmärksamhet åt frågor om kvinnor och utveckling i biståndet. I många u-länderär kvinnans roll undanskymd. Förtryck och ojämlik behandling vad gäller olikacivila rättigheter är vanligt. Likväl spelar kvinnan en nyckelroll för attutveckling skall komma till stånd. Det är också ett viktigt mål i sig attförbättra kvinnornas ställning. Kvinnornas villkor och möjligheter har storbetydelse för den sociala utvecklingen liksom på befolkningsområdet. En växandeinsikt finns också om deras centrala roll för ekonomisk utveckling. En höjningav produktiviteten, inte minst i jordbruket, är en förutsättning för att defattiga länderna i skall komma ur sin ekonomiska kris. I dessa samhällenär det ofta kvinnorna som bär den tyngsta arbetsbördan i jordbruket. Miljöfrågornaär också i hög grad kvinnorelaterade då det oftast är kvinnorna som hämtarvatten och brännved, planterar träd och svarar för markvården. Insatser föroch genom kvinnor måste utgå ifrån deras roller och uppgifter på alla dessaområden. Det är också viktigt att verka för att stärkakvinnors inflytande över beslut och att stödja strävanden och reformer för att ge kvinnorna en rättslig ställning av likaberättigande med männen. När kvinnorna inom ett äktenskap inte kan förfoga över någon egendom har hon också svårt att engagera sig i ekonomiska aktiviteter. Att satsa på förbättrade metoder i jordbruket är också mindre lockande om man är beroende av någon annans vilja när det gäller rätt att disponera marken. "Womenand " är ett exempel på bistånd som arbetar med dessa Prop.1990/91:100 frågor. Alla utvecklingsaktiviteter - och därmed biståndet- både påverkar och påverkas av de rådande könsrollerna i samhället. En insiktom detta är viktig för alla som arbetar med bistånd. En integrering avkvinnoaspekter i biståndet innebär att hänsyn till kvinnors behov och potentialskall tas i beredningen av biståndsinsatser inom alla områden. Utbildning avpersonalen spelar en stor roll i denna strävan. SIDA har på detta område nåttgoda resultat. Det är angeläget att personal även inom övriga delar avbiståndet ges möjlighet till sådan utbildning. Målet är att könsrollsmedvetande skall prägla alltbiståndsarbete. I fråga om insatser innebär detta i första hand attkönsrollsaspekter skall påverka utformningen av olika projekt. Som ettkomplement till detta behövs också insatser särskilt inriktade för kvinnor. Inom har en översyn avkvinnors roll i det svenska biståndet utförts . Översynen har följtsupp med ett seminarium där företrädare för biståndsmyndigheter och enskildaorganisationer deltog. Översynen bekräftade en hög medvetenhet om kvinnorsroll hos de olika biståndsorganen. Den visade också att fömtsättningama för attbedriva kvinnoinriktat bistånd är olika för de olika biståndsmyndigheternaberoende på skilda mandat vad gäller arbetssätt och verksamhetsinriktning. konstaterades att det i alla delar avbiståndet är både möjligt och angeläget alt ta hänsyn till könsiollsaspekter.Jag anser att även de mindre biståndsmyndigheterna på samma sätt som SIDA börutarbeta praktiskt inriktade strategier för att i respektive verksamhet främjautveckling för och genom kvinnor. Redovisningar av detta strategiarbete börlämnas i nästa anslagsframställning. På samma sätt som kvinnoaspekter integreras i detbilaterala biståndet verkar för att kvinnofrågorna skall uppmärksammasi de multilaterala biståndsorganens verksamhet. Inte minst FNs arbete påområdet har gjort att det finns ett principiellt erkännande om kvinnans viktigaroll. Många handläggare av kvinnofrågor i de olika sekretariaten erfar dockännu svårigheter att vinna gehör och hitta ett arbetssätt som leder tillresultat. verkar därför aktivt för att fler kvinnor skall komma ibeslutsfattande ställning i FN-sekretariaten och i de internationella utvecklingsbankerna,som en av förutsättningarna för en ökad förståelse för integreringen av kvinnori den allmänna utvecklingsprocessen. I de multilaterala organisationerna finns nu ocksåett växande intresse för fattigdomsfrågor och för att främja en bredutveckling, t. ex. genom att produktiviteten höjs i jordbruket. Därigenom harockså kvinnofrågorna fått ny uppmärksamhet bl.a. i Väridsbanken. Jag finner attdetta är en hoppingivande utveckling som regeringen bör ta fasta på i sittinternationella agerande för att det principiella erkännandet av kvinnansbetydelse också skall leda till resultatinriktat agerande. Samarbete med Prop. 1990/91: lOO 5 Omvälvningarna i Central- och Östeuropaunder 1989 har öppnat nya möjligheterför folken i dessa länder, för den europeiska integrationen, liksom för detglobala samarbetet. Det förbättrade internationella samarbetsklimatet och deresurser som kan frigöras genom nedmstning skapar förutsättningar för förnyadeutvecklingsansträngningar. Förändringarna i de central- och östeuropeiskaländerna medför nya utmaningar och problem. Att bygga uppdemokratiska samhällssystem, omvandla de centralstyrda ekonomierna och stoppamiljöförstöringen ställer stora krav på samhällena. är i fleraländer många frågor om folks rätt till självständighet och självbestämmandeännu olösta. För världen, och naturligtvis också för som näragrannland, är det viktigt att länderna kan fullfölja omdaningen av sinasamhällen fredligt och framgångsrikt. Därför är ett betydande svenskt och internationelltstöd till reformprocessen motiverat. Det internationella stödet till Central- ochÖsteuropa är omfattande. Samtliga har satt av resurser för dettanya samarbete. Multilaterala institutioner som ,Väridsbanken, den nya Europeiska och har engagerats istödet till de ekonomiska reformerna. För att bättre samordna insatserna mötsregelbundet en grupp av 24 industrialiserade länder, den s.k. G 24-gmp-pen, iBryssel för att diskutera insatserna. spelar här en centralroll. deltar aktivt i denna samordning. För del är det självklart med en snabbutveckling av våra kontakter och vårt stöd till denna del av , som sålänge och så onaturiigt varit mer eller mindre avskild från oss. Samarbetet ären angelägenhet för hela det svenska samhället: folkrörelserna, näringslivet,universiteten, enskilda människor. Det är glädjande att se hur kontakter nusnabbt växer fram mellan och de östeuropeiska samhällena på en lång radområden. Ett brett och decentraliserat nät av kontakter måste utgöra grundenför nya relationer lill grannländerna i denna del av . presenterades regeringens förslagomI miljard kronor för samarbete med de östeuropeiska länderna över . beslutade att 900 milj. kr. skulle finansieras över biståndsanslaget, medan övriga 100 milj.kr. finansieras över andra anslag. För omedelbara insatser i avsattes även 20 milj.kr. från biståndets katastrofanslag. har vidare godkänt ett svenskt bidrag till Europeiska kapital om totalt ca 525 milj. kr., finansierat över huvudtitel. Hämtöver tillkommer insatser som olika myndigheter gör för att utveckla de nya internationella kontakter och det samarbete som krävs inom nära nog alla samhällsområden. Även om direkta stödinsatser och kapitalinbetalningar till internationella organisationer inte bör jämställas kan dock konstateras att det svenska samlade statliga bidraget för att stödja de östeuropeiska ländernas utveckling och integration i uppgår till väl över en och . Detbiståndsfinansierade samarbetet inriktas på att vara ett strategiskt Prop.1990/91: 100 stöd för att stärka ländernas förmåga att genomföra dendemokratisering Bil. 5 och den djupgående reformering som inletts på olikasamhällsområden. Insatser äger rum inom en lång rad sektorer och verksamheter,bland vilka de ekonomiska och sociala samhällsfunktionerna intar en centralställning. Miljöfrågorna ges i detta arbete en särskild prioritet. Ca 400 milj.av de 900 milj.kr. som finansieras över biståndet väntas gå lill miljöinsatser.Det svenska stödet ges i första hand i form av erfarenhetsutbyte ochkunskapsutveckling. Nedan ges en översikt över det program om enmiljard kronor som lagts fast för samarbetet med underbudgetåren 1990/91-1992/93: Samarbete med /91-1992/93 Bilateralt samarbete med : 300 milj. kr. Miljöinsatser och annan kunskapsutveckling 270 Bilateralt samarbete med övriga 225 milj. kr. till stöd för reformer inom 375 milj. kr. Nordiska miljöfinansierings- bolaget under 110 Insatser från andraanslag än biståndsanslaget för främjande av kontakter m. m. 100 milj. kr. SUMMA 1 000 milj.Kr. ,, ■' 63 Störredelen av det biståndsfinansierade samarbetet utgörs av bilaterala Prop.1990/91: 100 insatser. Ett samarbete är möjligt med samtliga länder i Central-och Bil. 5 som reformerar de tidigare politiska och ekonomiskasystemen. De flesta insatser kommer att genomföras i områden belägna näraSverige: , de baltiska republikerna och det sovjetiska närområdet. Ettnära samarbete kommer även att utvecklas med och . Det bilaterala samarbetet uppgår till 525 milj. kr.över treårsperioden, 175 milj.kr. ., och finansieras över anslaget C 3.Andra biståndsprogram, anslagsposten Projektbistånd till vissa länder. BITShar fått huvudansvaret för att utveckla de bilaterala insatserna. SIDA haransvaret för att stödja folkrörelsers och enskilda organisationers samarbete,samt för kulturutbyte. BITS har utarbetat beredningsplaner för insatser på enlång rad områden, vilkas huvuddrag fastställts av regeringen. Efter diskussionermed myndigheterna i bl.a. , de baltiska republikerna och harprioriteringar kunnat sättas och ett stort antal insatser har kommit igång.Besök har även ägt rum i och . I föreliggande förslag till budget ges ävenSWEDFUND möjlighet att bidra till insatser från det svenska näringslivet iCentral- och . Fondens gmndkapital tillförs 100 milj.kr. Samarbetet med inleddes /90. Sammanlagt uppgår del bilaterala biståndet till till300 milj.kr. undertecknades i ell avtal medPolen om användningen av dessa medel. Huvuddelen kommer att gå till miljöinsatser.Regeringen fattade , inför i , beslut omåtta större miljöprojekt om totalt 80 milj.kr. Projekten, som beretts av BITStillsammans med de polska myndigheterna, består av stöd till vattenreningsverk,återställande av några förorenade miljöer kring floder och sjöar samt ett fjärrvärmeverki staden . floder, främst Wisla och Odra, bidrar med en betydandedel av föroreningen av . Stödet till avloppsreningsverken, t.ex. det istaden , kommer att ha en direkt inverkan på miljö. Ettannat projekt av potentiellt stor betydelse för miljön, liksom också för denpolska ekonomin, är ett stöd till omstmktureringen av landets skogs- ochstålindustri. Kunskapsutvecklande insatser, kurser, studiebesök, experthjälpäger också rum på en lång rad andra områden, som t. ex. ekonomi,arbetsmarknadspolitik, marknadsekonomisk utbilding, regionalutveckling ochvänortssamarbete. Huvuddelen av det övriga bilaterala biståndet, somtotalt uppgår till 225 milj.kr. , kommer att gå till de baltiska republikerna och närområdel i övrigt. och oktober besökte regeringsdelega tioner , och samt för att knyta kontak ter och skapa förutsättningar för samarbete på en lång rad områden, samt fastlägga prioriteringar för det biståndsfinansierade samarbetet. Även här är miljöfrågorna centrala. Insatser kommer att genomföras i form av experthjälp till stöd för planering och utformning av vattenreningsverk i och . 1 organiseras en miljökonferens i börian av 64 Insatser övervägs även för bl. a. miljöbevakning, miljöanalys och Prop.1990/91:100 energisparande. Bland andra aktuella områden kan nämnasutbildning. 5 kommunalt självstyre, småindustriutveckling,fastighetsregistrering, arbetsmarknadspolitik, kommunikationer och jordbruk. har vidare tagit initiativ till djupgåendestudier av , och ekonomier och ekonomiskareformprogram. Det råder en stor brist på ekonomisk information ochanalys. Genom att genomföra sådana studier med svensk och internationellexpertis i samverkan med ekonomer från de baltiska republikerna kan en bättregrund läggas för reformprogrammen och för ett utvidgat ekonomiskt utbyte ochsamarbete mellan och , liksom med andra länder ochinternationella organisationer. I det bilaterala samarbetet spelar ocksåfolkrörelserna och de enskilda organisationerna en viktig roll. Genom insatserpå många olika samhällsområden, inklusive på miljöområdet och på dethumanitära området, nås en stor bredd i kunskapsöverföring ocherfarenhetsutbyte. Kontakter skapas som även kan ha betydelse för att stärkaden demokratiska utvecklingen i länderna. För ger samarbetet möjlighettill ett givande utbyte med kulturer i vår närhet. De enskilda organisationernahar spelat en särskild viktig roll i det humanitära stöd som givits tillRumänien, såväl efter fall som genom särskilda insatserför barn. Förändringarna i möjliggörnu en snabbare europeisk integration. Multilaterala former för samarbetet ärdärför också viktiga. G24-samarbetet omnämndes ovan. deltar i fleramultilaterala insatser. Den mest betydelsefulla är Europeiskautvecklingsbanken, som inleder sin verksamhet . Den kommer attvara en viktig källa för kapital för investeringar i framför allt den privatasektorn, företrädesvis i små och medelstora företag. godkände den 28november ett svenskt deltagande i banken. kapitalandel uppgår till228 000 000 ECU, varav ca 68 400 000 ECU (ca 525 milj. skall inbetalasöver en period av . Bidraget finansieras över finansdepartementetsanslag. För multilaterala insatser har 375 milj.kr. Beslut har fattats om tre insatser: bidrag till EFTAsutvecklingsfond för , det nordiska miljöfinansicringsbolaget och enkonsultfond för samarbete med . EFTA-fonden ochmiljöfinansicringsbolaget behandlades i förra årets budgetproposition ochlämnades utan erinran av . I EFTAs utvidgade samarbete med Central- ochÖsteuropa ingår inrättandet av en utvecklingsfond för . Syftet ärframför allt att stödja investeringar i jugoslavisk industri. Det svenska bidragettill fondens kapital uppgår till ca 160 milj. kr. och skall betalas in över enfemårsperiod. godkände etablerandet avett samnordiskt miljöfinansieringsbolag. Bolaget, Nordic Environment Finance Corpora tion (NEFCO), skall med kapital delta i finansieringen av företag som tillverkar miljöutrustning och tillhandahåller miljötjänster i Central- och "5 5 1990/91. Östeuropa.Sveriges bidrag till bolagets kapital uppgår till ca 110 milj.kr. Prop.1990/91:100 och skall betalas in . är vid sidan avnäringslivet en viktig källa för kapital till investeringar i Central- ochÖsteuropa. Samtliga länder i denna region är nu medlemmar i banken, utom Sovjetunionenoch . Väridsbanken lånar till olika projekt och investeringsprogram,men har begränsade resurser för att på gåvovillkor finansiera förstudier ochannat som ofta krävs i ett tidigt skede när investeringar planeras. Därför harregeringen beslutat att avsätta 15 milj.kr. till en fond för att svenskexpertis bättre skall kunna utnyttjas. Konsultinsatserna skall avseprioriterade sektorer som miljö och infrastruktur. BITS har avtalat medVäridsbanken om hur fonden skall användas. Ett annat exempel på multilateraltsamarbete som kommit till som en följd av omvälvningarna i Central- ochÖsteuropa är samarbetet kring miljö. Vid konferensen i iseptember 1990 enades representanterna för länderna runt om endeklaration för att återställa havets miljö. En särskild arbetsgrupp har fått iuppgift att utarbeta ett samlat handlingsprogram. Arbetsgruppen haren svenskordförande. Analyser och studier genomföres . De investeringar som sedanbehöver följa överstiger vad flera av länderna själva kan finansiera. Blandannat därför är det värdefullt att ett antal internationellafinansieringsorgan, bland dem , Europeiska ochNordiska investeringsbanken deltar i Östersjösamarbetet. Flera av de biståndsfinansieradebilaterala och multilaterala insatserna som omnämnts ovan är en del avsamarbetet kring miljö. Ytteriigare insatser utarbetas förnärvarande. Stödet till länderna i Central- ochÖsteuropa är en viktig del av vårt internationella utvecklingssamarbete. Underen övergändsperiod behöver emellertid dessa länder vårt stöd varvid särskiltdet biståndsfinansierade stödet får en stor betydelse. Mot bakgrund av detförsämrade försörjningsläget av livsmedel kan till och med behov uppstå avnödhjälp. Långsiktigt är det dock uppenbart att framgångsrika reformer i deösteuropeiska ländema skapar förutsättningar för ett förnyat globalt samarbeteoch för ett utvidgat internationellt handelsutbyte av betydelse även föru-länderna. Utredning om organisation och arbetsformer inom bilateraltutvecklingsbistånd. tillkallade jag en kommitté(biståndsorganisationsutredningen) med uppgift att se över organisation ocharbetsformer i det bilaterala biståndet med huvudsaklig inriktning på biståndetutanför de s.k. programländerna. Utredningen har avlämnat sitt betänkande,vilket har remissbehandlats.' ' Utredningens ordförande var ambassadör kommittéleda-niölcr var kanslichefen , ochriksdagsledamolen . och arbetsformerinom bilateralt ulvecklingsbistånd (SOU 1990:17) presenterades . En sammanslällning av remissvar på 66 utredningen fmns tillgänglig på utrikesdepartementetsavdelning för inlernationellt ulvecklingssamarbete. 1990/91: 100 Ril S Utredningen konstaterar att deticke-landramsprogrammerade biståndets andelav det svenska biståndet vuxit snabbt. Ett antal sinsemellan oberoende kanalerför detta bistånd har tillkommit. Behovet av helhetssyn, samordning ochprecisering av arbetsfördelning inom den samlade biståndsorganisationen harökat. Utredningen analyserar biståndets organisation ocharbetsformer utifrån behov, det svenska samhällets resurser samtorganisationsteoretiska aspekter. En utgångspunkt i utredningens arbete har varit attdet är viktigare att skapa organisationer som är generellt inriktade på attåstadkomma bra bistånd i olika utvecklingssituationer, än att bygga uppspecifika kompetensområden inom organisationsramarna. Utredningen anser dock att två samhällssektorer ärså speciella till sin karaktär och så viktiga i utvecklingen att de bör ha egnasamarbetsorgan. Dessa är forskning samt näringsliv och handel. Utredningen anser att organisation och arbetsformermåste utformas så att det växande kunnandet i det svenska samhället resursbasen kan tas till vara. Resursbasen bör betraktas som en integreraddel av biståndets organisation, där enskilda och organisationer ges ett meradirekt ansvar i utvecklingssamarbetet. När det gäller bistånd för utveckling av näringslivoch handel talar utredningen om bistånd på tre nivåer. För det första biståndför att bygga upp och driva produktiva företag. Dessa kan få stöd medriskkapital för uppbyggnad och underhåll av produktionsutrustning. De kan ocksåfå stöd för kunskapsutveckling för att effektivisera produktionen. För detandra, bistånd till organ med uppgift att stödja produktion och handel isamar-betsländerna. Här ingår finansieringsinstitutioner, försäkringsväsende,institutioner för forskning och utveckling, utbildningsinstitutioner, branschorgan,standardiseringsinstitut, patent-och registreringsverk, handelskammare m. m.För det tredje, bistånd för att skapa de rätta makro-ekonomi-ska betingelsernaför utveckling av industri och handel. Detta omfattar t.ex.förvaltningsutveckling, lagstiftning och ekonomisk politik. Utredningen anseratt bistånd behövs på samtliga nivåer men att dess tyngdpunkt bör ligga på attbidra till att skapa gynnsamma betingelser för näringslivsutveckling.Subventionering av produktiv verksamhet annat än genom stöd för kompetens- ochkunskapsutveckling skall däremot undvikas. Utredningen har prövat två huvudalternativ förorganisationen av näringslivsbiståndet. Den ena med inriktning på nivå I och2, dvs. stöd till producerande och säljande enheter samt den institutionellainfrastrukturen. Den andra omfattande enbart nivå 1. Utredningen anser attalternativ ett har störst förutsättningar att kunna förmedla ett slagkraftigtbistånd till näringslivsutvecklingen i . Man föreslår att ettaktiebolag, Swedish Industrial and (),bildas genom en sammanslagning av , , delar av SlDAs industribyråsamt det av BITS finansierade igångsättningsstödet i anslutning till SWEDFUND-projekt.Utredningen betonar att IMPOD bör ges en Prop. 1990/91:100 självständig profil inom ramen för den nya organisationen. Infrastrukturbiståndet bör enligt utredningen äveni fortsättningen handläggas av SIDA och BITS med den arbetsfördelning vad avserländer, instrument och arbetsformer som präglar de två myndigheterna. Landprogrammering bör även framgent vara dendominerande enskilda beredningsformen för utvecklingssamarbete, men behov finnsockså av samarbete i andra former. Utredningen föreslår följande ansvarsfördelninginom det bilaterala biståndet: SIDA skall svara för insatser iländer med vilka avser att bedrivaett djupt och långsiktigt samarbete, för stöd till enskilda organisationer,katastroföistånd, humanitärt bistånd, särskilda miljöinsatser samt särskilda program. SIDA skall även ansvaraför projekt och sektorstöd av långsiktig karaktär och där ettprocessinriktat arbetssätt krävs i andra samarbetsländer än de som harlandramar. BITSskall fortsätta att arbeta med sina nuvarande biståndsinstrument och beredningsmetoder.Verksamheten bör dock utvecklas i vissa avseenden. Från att tidigare ha inriktats främstpå tillväxtmålet bör verksamheten breddas för att svara även mot övrigabiståndsmål. Formella hinder mot attinkludera lokala kostnader och leveranser från tredje land bör avvecklassamtidigt som principen om kostnadsdelning behålls.Uppföljningen i förhållande till de biståndspolitiska målen bör förstärkasliksom informationsverksamheten. SAREC ochSITCO svarar för forskningssamarbete respektive bistånd förnäringslivsutveckling i såväl program- som övriga samarbetsländer. Utredningen föreslår att landprofiler införs somplaneringsinstrument i biståndet. Dessa skall vara ett underlag för en dialogmed mottagarlandet om inriktningen på biståndet. Landprofilerna bör förankras iriksdagen och redovisas . I vissa fall kan övervägas omutvecklingssamarbetet skall dokumenteras i samarbetsprotokoll utan bindandeavtal om medelsanvändning. genom u-avdelningen fömtsättsspela en viktig roll för samordningen av stödet till olika samarbetsländer. Samordningenmellan myndigheterna skulle också underlättas av lokalmässig närhet. Utredningenföreslår därför att regeringen ger i uppdrag att utreda ensamlokalisering av biståndsmyndigheterna. Beträffande biståndets fältrepresentation föreslårutredningen att organisationerna skall ha rätt att utforma sin egen fältrepresentation,men att i normalfallet biståndskontoret bör företräda samtliga biståndsorgan iprogramländerna. I andra länder utgör, i förekommande fall, svenska beskickningarbas. Dessa bör svara för det allmänna underiaget för biståndspolitiken gentemotberörda länder. Särskilda biståndshandläggare för den operativa verksamhetenskall vid behov kunna knytas till beskickningarna. SIDA bör tillåtas debiteraövriga biståndsorgan för utförda tjänster. Vid rekryteringen av personal förhandläggning av biståndsfrågor bör biståndskompetens säkerställas och samtligabiståndsorgan och UD ses som rekryteringsbas. Utredningen konstaterar att det finns ettotillfredställt behov av utvärdering av biståndet på en mer övergripande nivå.Man föreslår att ett utrednings- ochutvärderingssekretariat inrättas som ett komplement till Prop. 1990/91: 100 den utvärderingsverksamhetsom finns och måste finnas inom varje myn- Bil. Defrågor som föranlett flest kommentarer från remissinstanserna är förslaget ominrättandet av SITCO, IMPODs ställning samt etableringen av ett friståendeutvärderingssekretariat. Utredningens åsikt att resursbasen bör tillmätas enstörre roll delas av remissinstanserna. Beträffande biståndet till näringslivssektornkoncentreras remissvaren till frågan om SlTCOs för- och nackdelar i förhållandetill nuvarande organisation av näringslivsbiståndet. Utredningens analys avsektorns olika nivåer och sambanden mellan dessa berörs endast av ett fåtalremissinstanser. Ett flertal instanser är negativa till förslaget att bilda enny organisation för näringslivsbiståndet.