prop · GE0398 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:98 om bostadsdomstolens och hyresnämndernas sammansättning ivissa fall, m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet den 7 febmari 1991. Ipropositionen behandlas vissa frågorom s. k. intresseledamöters medverkan ispecialdomstolar och nämnder. Bakgranden är bl. a. att iStrasbourg i en dom kommit fram till att bostadsdomstolen vid prövningen av en hyrestvistav visst slag inte hade utgjort en opartisk och oavhängig domstol i den meningsom avses i artikel 6 i . 1propositionen föreslås att reglerna för bostadsdomstolens och hyresnämndernassammansättning ändras, bl. a. för den typ av tvist som var aktuell i det nämndamålet. De föreslagna ändringarna innebär att intresseledamöter frånfastighetsägaresidan resp. hyresgästsidan, som representerar sådanaorganisationer som kan antas ha gemensamma intressen som står i strid med denena partens intresse i tvisten, inte får delta i dessa mål. Föreligger en sådansituation, skall i stället målet handläggas av enbart juristdomare. skall avgöra ett sådant mål med två lagfarna ledamöter ochbostadsdomstolen med tre lagfarna ledamöter. Vidarebehandlas frågan om dom får betydelse även för andraspecialdomstolar och nämnder där intresseledamöter medverkar, t.ex.arbetsdomstolen, och arrendenämnderna. Den slutsats som drasi propositionen är att några ändrade regler inte behövs för dessa domstolar ochnämnder. Propositioneninnehåller också ett par andra förslag som rör intresseledamöter. Det enaförslaget innebär att icke lagfarna ledamöter i arbetsdomstolen,bostadsdomstolen och hyresnämnderna inte får uppträda som 1990/91. partsombud i den domstoleller nämnd där de är förordnade att tjänstgöra Prop. 1990/91:98 somledamöter. Enligt det andra förslaget avskaffas den nuvarande åldersgränsenvid för intresseledamöter i hyresnämnder och arrendenämnder.Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionens lagförslag Prop-1990/91:98 Lagom ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1974:1082) om bostadsdomstol dels atl 10 § skallha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas en ny paragraf 14 a §, av följande lydelse. Bestämmelsernai 4 kap. rätte- Bestämmelserna i 4 kap. rätte gångsbalken om jäv mot domare gångsbalken om jäv mot domare äger motsvarande tillämpning på le- skall tillämpas på ledamöterna i damot i bostadsdomstolen. I fråga om de icke lagfarna ledamöterna i bostadsdomstolen tillämpas12 kap. 3 § andra stycket . Bestämmelserna / 1214§§ tillämpas inte i mål som gäller 1.fråga om enförhandlingsklausul skall föras in eller bibehållas i ett hyresavtal enligt 2§hyresförhandlingslagen (1978:304), 2.ersättning enligt 20 § hyresjör-handlingslagentill en hyresgästorganisation för dess JÖrhandlingsar-bete, 3. prövning av hyresvillkor med tillämpning av 21 § hyresförhand Ungslagen. Bestämmelserna i 1214 §§skall inle heller tillämpas i andra mål, omde intresseledamöter som enligt dessa bestämmelser skulle ha deltagit haranknytning till organisationer som kan antas ha ett gemensamt intresse somstår i strid med den ena partens intresse i tvisten. 1 mål som avses i första och andra styckena skall bostadsdomstolen beståav tre lagfarna ledamöter. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller alltjämt om ettmål i vilket intresseledamöter har deltagit har påbörjats före ikraftträdandet. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder' delsatt 2, 5 och 28 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införasen ny paragraf 5 a §, av följande lydelse. Arrendenämndbestår av lagfaren ordförande och två andra ledamöter, om ej annat följer avandra stycket. Av de senare ledamöterna skall den ene såsom ägare avjordbruksfastighet eller på liknande sätt ha förvärvat erfarenhet avarrendeförhållanden och den andre vara jordbraksarrenda-tor eller, när ärenderör bostadsarrende, bostadsarrendator. Vidföretagande av förberedande åtgärd, vid prövning av fråga om avvisning avansökan eller avskrivning av ärende samt vid handläggning av överklagande kanarrendenämnden bestå av ordföranden ensam. Vad som sagts nu gäller även vidmedling när sådan lämpligen kan ske utan övriga ledamöters närvaro samt, omparterna samtycker till det eller saken är uppenbar, vid prövning av fråga sominte avgörs genom skiljedom. Ledamotskall vara svensk med- Ledamot skall vara svensk med borgare och får inte vara underårig borgare och får inte vara underårig eller ha fyllt och inte heller och inte heller ha förvaltare enligt ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § för- 11 kap. 7 § . Förledamot i arrendenämnd skall finnas en eller flera ersättare. Bestämmelsernaom ledamot gäller även ersättare. Hyresnämndbestår av lagfaren består av lagfaren ordförande och två andra ledamö- ordförande och två andra ledamö ter, om ej annat följer av tredje ter, om ej annat följer av tredje stycket. Av de senare ledamöterna stycket eller 5 a §. Av de senare le- skall den ene vara väl förtrogen damöternä skall den ene vara väl med förvaltning av hyresfastighet förtrogen med förvaltning av hyres- och den andre vara väl förtrogen fastighet och den andre vara väl med bostadshyresgästers förhållan- förtrogen med bostadshyresgästers den eller, när ärendet rör annan lä- förhållanden eller, när ärendet rör genhet än bostadslägenhet, med nä- annan lägenhet än bostadslägenhet, ringsidkande hyresgästers förhål- med näringsidkande hyresgästers landen. 1 ärenden enligt 52 § eller förhållanden. I ärenden enligt 52 § 60 § första stycket I bostadsrätts- eller 60 § första stycket 1 bostads lagen (1971:479) skall vad som rättslagen (1971:479) skall vad som sagts nu om hyresfastighet och hy- sagts nu om hyresfastighet och hy resgästers förhållanden i stället resgästers förhållanden i stället 'Lagen omtryckt 1985:660. - Senaste lydelse 1988:1296. 3 SenasteIvdelse 1989:663. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. avsebostadsrättsfastighet och bo- avse bostadsrättsfastighet och bo stadsrättshavares förhållanden. Hyresnämndfår anlita expert att biträda nämnden, om ärendets beskaffenhet eller annatsärskilt skäl föranleder det. Bestämmelsernai 2 § andra fjärde styckena äger motsvarande tillämpning i fråga omhyresnämnd. Regeringenkan förordna att i hyresnämnd skall finnas flera avdelningar. gäller i tillämpliga delar även avdelning. Bestämmelserna i 5 § första stycket tillämpas inte i ärende som gäller 1.fråga om enförhandlingsklausul skall föras in eller bibehållas i ett hyresavtal enligt 2§hyresförhandlingslagen (1978:304), 2.ersättning enligt 20 §hyresförhandlingslagen till en hyresgästorganisation för dess förhandlingsarbete, 3.prövning av hyresvillkormed tillämpning av 21 § hyresförhandlingslagen. Bestämmelserna i 5 § första stycket skall inte heller tillämpas i andraärenden, om de intresseledamöter som enligt dessa bestämmelser skulle hadeltagit har anknytning till organisationer som kan antas ha ett gemensamtintresse som står i strid med den ena partens intresse i tvisten. 1 ärende som avses i jorsta och andra styckena skall hyresnämnden beståav två lagfarna ledamöter. Bestämmelsernai 4 kap. rätte- Bestämmelserna i 4 kap. rätte- gångsbalken om jäv mot domare gångsbalken om jäv mot domare äger motsvarande tillämpning på le- skall tUlämpas på ledamöterna i damot i nämnd. Ifråga om de icke lagfarna ledamöterna i nämnderna tillämpas 12 kap. 3§andra stycket . Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller alltjämt om ettärende i vilket intresseledamöter har deltagit har påbörjats föreikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Härigenomföreskrivs att 5 kap. 3 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister'skall ha följande lydelse. I allt varom i denna lagej är särskilt föreskrivet gäller i tillämpliga delar vad som irättegångsbalken eller annan författning är föreskrivet om rättegången itvistemål, vari förlikning om saken är tillåten. Därvid skall beträffanderättegången i arbetsdomstolen som första domstol tillämpas vad som är föreskrivetom rättegången i tingsrätt. 1 fråga om rättegången i arbetsdomstolen som fullföljdsinstanstillämpas vad som är föreskrivet om rättegången i hovrätt. 1allt varom i denna lag ej är särskilt föreskrivet gäller i tillämpliga delarvad som i eller annan författning är föreskrivet omrättegången i tvistemål, vari förlikning om saken är tillåten. Därvid skallbeträffande rättegången i arbetsdomstolen som första domstol tillämpas vad somär föreskrivet om rättegången i tingsrätt. I fråga om rättegången i arbetsdomstolensom fullföljdsinstans tillämpas vad som är föreskrivet om rättegången ihovrätt. / fråga om de icke lagfarna ledamöterna i arbetsdomstolen tillämpas12 kap. 3§ andra stycket . Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1977:530. Senaste lydelse 1987:683. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 7 febraari 1991 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , R. , , ,, G. , , , , , ,, , , , : statsrådet Proposition om bostadsdomstolens och hyresnämndernassammansättning i vissa fall, m.m. Deneuropeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (), som harsitt säte i i , meddelade 1989 domi målet mot . Målet gällde bl. a. tillämp ningen av artikel 6 punkten 1 i konvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de gmndläggande friheterna (konventionen). 1 den artikeln föreskrivs bl.a. att envar, när det gäller prövningen av hans civila rättigheter och skyldigheter, skall vara berätti gad till en opartisk och offentlig rättegång inför en oavhängig och opartisk domstol. Europadomstolenfann att hade kränkt konventionens bestämmelser i angivet hänseende.Kränkningen hade skett i samband med att hade fört en hyrestvisttill bostadsdomstolen för att få prövat om en s. k. förhandlingsklausul somfanns intagen i hans hyresavtal skulle tas bort ur avtalet. Enligtförhandlingsklausulen bestämdes hyran för lägenhet vidförhandlingar mellan två lokala hyresvärds- och hyresgästorganisationer. Dessaorganisationer tillhörde de två etablerade riksorganisationema påhyresmarknaden, och . När målet avgjordes i bostadsdomstolen deltog två ledamöter idomstolen som var utsedda efter förslag av de båda riksorganisationerna, s.k.intresseledamöter. Enligt innebar detta att vidprövningen i bostadsdomstolen inte fått sin sak bedömd av en oavhängig ochopartisk domstol. Motbakgrand bl.a. av dom utarbetades 1990 inomjustitiedepartementet promemorian (Ds 1990:33) Bostads domstolens och hyresnämndernas sammansättning i vissa fall, m. m. Den utmynnade i förslag till vissa lagändringar. Promemorian har remissbe handlats. Jag avser nu att ta upp de frågor som behandlas i promemorian. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av promemoriansom bilaga 1, dels promemorians lagförslag som bilaga 2 ochdels en förteckning av remissinstanserna som bilaga 3. En samman- Prop.1990/91:98 ställningav remissvaren finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 90- Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över de lagförslagsom utarbetats i ärendet. De till lagrådet remitterade lagförslagen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 4. Lagrådethar lämnat lagförslagen utan erinran. Lagrådets yttrande bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 5. Lagrådets granskning har lett tillvissa redaktionella ändringar av lagförslagen. 2 Allmän motivering 2.1 Bakgrund Deneuropeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och grundläggandefriheterna tillkom . anslöt sig till konventionen . Sedanden ursprangliga konventionen antogs har nya rättigheter tillagts i s. k.tilläggsprotokoll. Europakonventionenär ett internationellt fördrag, dvs. en överenskommelse enligt vilken stater åtarsig vissa förpliktelser. Konventionen ger emellertid även enskilda personer enmöjlighet att hos de interaationella organ som har skapats av konventionen fåprövat om en stat har bmtit mot sina förpliktelser enligt konventionen. Inteenbart statens egna medborgare utan alla som bor eller vistas i staten ellersom berörs av ett beslut som har fattats av en myndighet i staten är skyddadegenom konventionen och kan utnyttja dess möjligheter att få rättighetemaprövade. Deanslutna staterna är skyldiga att se till att de mänskliga rättigheterna skyddas.Statema måste därför bringa den interna lagstiftningen i överensstämmelse medde krav som konventionen ställer. För svenskt vidkommande ersätterkonventionen inte inhemsk lagstiftning. är dock folkrättsligtförpliktat att uppfylla sina åtaganden enligt konventionen. Treorgan inom vakar över att staterna uppfyller sina åtaganden enligtkonventionen: den europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, deneuropeiska domstolen för de mänskliga rättighetema och . Kommissionen prövar klagomål från enskilda och i merbegränsad omfattning mellanstatliga klagomål. Domstolen prövar tvister som hänskjutitstill den av kommissionen eller av en stat. prövar sådanaklagomål som inte går till domstolen samt övervakar att domstolens domarverkställs. En stat som har anslutit sig till konventionen är folkrättsligtförpliktad att följa domstolens och ministerkommitténs avgöranden. Derättigheter som är skyddade av och dess till-läggsprotokollär de s. k. medborgerliga och politiska rättigheterna. bl.a. den enskildemedborgarens rättigheter på rättsväsendets område. 1990/91:98 Fleraav konventionens bestämmelser tar sikte på att ge den enskilde ett skydd isamband med domstolsförfaranden och domstolsavgöranden. Rättentill en opartisk och rättvis domstolsprövning regleras i artikel 6 punkten I ikonventionen. Den bestämmelsen har, såvitt här är av intresse, följandelydelse i svensk översättning. "Envarskall, när det gäller att pröva hans civila rättigheter och skyldighe ter eller anklagelse mot honom för brott, vara berättigad till opartisk och offentlig rättegång inom skälig tid och inför oavhängig och opartisk dom stol, som upprättats enligt lag. ." 1förarbetena till konventionen görs inte några överväganden som är ägnade attnärmare belysa innebörden av stadgandet i artikel 6 (jfr Ds Ju 1986:3 s. 28 ff.).Den kommitté inom som utarbetade det första förslaget tillkonventionstext hade som utgångspunkt för sitt arbete FNs deklaration om demänskliga rättigheteraa som hade antagits . Kommittén hänvisadetill artikel 10 i FN-deklarationen som innehåller en motsvarande bestämmelse. NärSverige anslöt sig till konventionen redovisades inte någon närmare analys avhur svensk rätt i olika avseenden uppfyllde konventionens krav (se i SvJT1989 s. 653 ff.). 1 den proposition som överlämnades till uttaladedåvarande chefen för att en granskning av de ikonventionen upptagna rättigheterna gav vid handen att det inte mötte någothinder för att ansluta sig till konventionen. När det gälldebestämmelserna i artikel 6 om rättegångsgarantierna uttaladedepartementschefen att dessa i full utsträckning var täckta av (se prop. 1951:165 s. 12). RolfLangborger hyrde genom ett hyreskontrakt upprättat en sexmmslägenheti . I kontraktet fanns intagen en förhandlingsklausul av innebörd atthyran för lägenheten skulle bestämmas vid förhandling mellan i . Dessa två organisationer hade ocksåträffat en överenskommelse som reglerade hyran för bl. var missnöjd med hyran och det förhållandet att han ifråga om hyressättningen företräddes av hyresgästföreningen. Han meddeladeskriftligen sin hyresvärd att han i enlighet med bestämmelserna i 12 kap. 54 §jordabalken (JB) ville, att hyresvillkoren skulle ändras. att ett nytt kontrakt skulle upprättas med fast hyra och att någonförhandlingsklausul inte skulle ingå i det nya kontraktet. Denna begäranavvisades av hyresvärden. förde då tvisten till hyresnämnden iStockholm, varvid han vidhöll sina tidigare framförda önskemål. Vidprövningen av tvisten i hyresnämnden bestod nämnden av en lagfaren ordförandeoch två intresseledamöter. Av intresseledamöterna var den ene utsedd efterförslag av och den andre efter förslag avHyresgästernas . RolfLangborger gjorde invändning om jäv beträffande hyresnämndens sammansättning.Han framhöll att de intresseledamöter som skulle avgöra ärendet hade anknytningtill de hyresvärds- och hyresgästorganisationer som hade träffat avtal omförhandlingsklausulen. Enligt fick ledamöterna ansesrepresentera dessa organisationer. ansåg attintresseledamöterna inte kunde antas pröva tvisten objektivt och opartiskteftersom tvistefrågan berörde organisationernas egen verksamhet.Organisationerna finansierade nämligen en del av sin verksamhet genom medelfrån hyresförhandlingarna, s.k. förhandlingsersättning. Denna uppgick till 0,3procent av hyran. Viden förhandling i hyresnämnden ogillade nämnden om jäv. Till grund för beslutet anförde nämnden följande. "Enligt5 § lagen om arrendenämnder och hyresnämnder skall i ärende av förevarande arti nämnden ingå dels ledamot som är väl förtrogen med förvaltning avhyresfastighet, dels ledamot som är väl förtrogen med bostadshyresgästersförhållanden. Dessa ledamöter har i förevarande fall förordnats avdomstolsverket efter förslag av respektiveHyresgästernas . Denna omständighet kan i och för sig inte grundajäv. Pågrund härav och då det inte föreligger någon omständighet som utgör jäv mot och ogillas den av sökanden gjorda jävsinvänd ningen. Hyresnämndensbeslut i själva sakfrågan, dvs. om hyresförhandlingsklausulen skulle utgå uravtalet, meddelades den . Nämnden avslog genom beslutet om ändring av hyresvillkoren. RolfLangborger överklagade hyresnämndens beslut till bostadsdomstolen som i självasakfrågan gjorde samma bedömning som hyresnämnden. Bostadsdomstolen ogilladesåledes talan om ändring av hyresvillkoren. Äveni bostadsdomstolen gjorde invändning om att de intresseledamöteri bostadsdomstolen som hade utsetts efter förslag av berörda hyresvärds- ochhyresgästorganisationer inte kunde anses opartiska vid prövningen av målet ochdärför inte borde få delta. Ibostadsdomstolen avgjordes målet av fyra ledamöter. Av dessa var två lagfarna ledamöter och två intresseledamöter. Intresseledamöterna hade, liksom när det gällde hyresnämnden, utsetts efter förslag av och . damotsom hade föreslagits av fastighetsägareförbundet var pensionerad Prop. 1990/91:98vid tiden för avgörandet i domstolen. Han hade fram till pensioneringen varitverksam som verkställande direktör i . Denandre intresseledamoten, som hade föreslagits av ,var vid tiden för avgörandet anställd som utbildningsansvarig inom förbundet. Iett beslut avslog invändningom jäv. Domstolen anförde följande. "Enligtlagen om bostadsdomstol skall i mål av förevarande slag ingå dels intresseledamotsom är väl förtrogen med bostadshyresgästers förhållanden, delsintresseledamot som är väl förtrogen med förvaltning av hyresfastighet.Samtliga sådana ledamöter har förordnats av regeringen efter förslag avHyresgästernas respektive . Denomständigheten att och är knutna till dessa organisationer kandärför i och för sig inte gmnda jäv. Pågmnd härav och då bostadsdomstolen inte finner någon annan omständighetföreligga som utgör jäv mot och , ogillar bostadsdomstolen denav Langborger gjorda jävsinvändningen." RolfLangborger anförde klagomål hos europakommissionen och gjordegällande att hade kränkt hans fri- och rättigheter enligt konventionen.Enligt hade bostadsdomstolens sammansättning vid prövningen avden tvist han hade fört till domstolen varit sådan att han inte kunde anses hafått tvisten prövad inför en oavhängig och opartisk domstol. Kommissionen togupp klagomålen till prövning. 1sin rapport framhåller kommissionen att intresseledamöternai bostadsdomstolen var eller hade varit anställda hos de två organisationer somvar direkt berörda och inblandade som en följd av förhandlingsklausulen i . Deras opartiskhet kunde därför enligt kommissionen vara föremålför tvekan. Systemet med intresseledamöter, fortsatte kommissionen, bygger påatt det finns en balans mellan de intressen som är representerade genomintresseledamöterna. I det aktuella fallet kunde båda organisationema dockförväntas ha ett gemensamt intresse av att bibehålla förhandlingsklausulen. Dennämnda balansen var därför rabbad. Detta kunde inte uppvägas av att de två lagfarnaledamötema, varav en med utslagsröst, var opartiska. Kommissionen fann därmedatt bostadsdomstolen inte var opartisk i den mening som avses i artikel 6punkten 1 i konventionen. Europakommissionenoch förde målet till i de cember 1987. Domstolen meddelade sin dom . 1 den del av målet som avsåg den påstådda kränkningen av artikel 6 i konventionen uttalade domstolen bl. a. följande. "32.För att ta ställning till huravida en institution kan anses vara oav- Prop.1990/91:98 hängig måste beaktas bl.a. hur dess ledamöter utses och för hur de Vidare måstebeaktas humvida det finns några garantier mot påverkanutifrån och humvida institutionen framstår som oavhängig (se bl.a.domen i och , serie A nr 80 s. 39-40,§78). Dådet gäller frågan om opartiskhet måste åtskillnad göras mellan den subjektivaprövning, genom vilken man söker fastställa en given domares personliga övertygelsei ett visst mål, och den objektiva prövning som åsyftar att fastställa humvidadet finns sådana garantier i detta avseende beträffande en domare att varjerimligt tvivel beträffande hans opartiskhet kan uteslutas (se bland andraavgöranden domen i De Cubbermålet , serie Anr86s.l3-14,§24). Idetta fall förefaller det svårt att skilja frågan om opartiskhet från frågan omoavhängighet. 33.Det förfarande som inleddesinför bostadsdomstolen avsåg framför allt frågan humvida förhandlingsklausulenskulle bibehållas (se punkterna 10 och 12 ovan) och inte hur den skulletillämpas (fastställande av den hyra skulle betala). 34.På gmnd av sin särskildaerfarenhet förefaller de lekmannaledamö-ter som sitter i bostadsdomstolentillsammans med yrkesdomarna i princip vara utomordentligt väl kvalificeradeatt delta i bedömande av tvister mellan hyresvärdar och hyresgäster och av desärskilda frågor som kan uppstå i sådana tvister. Detta utesluter emellertidinte möjligheten att deras oavhängighet och opartiskhet kan bli föremål förtvivel i något särskilt fall. 35.1 detta fall finns ingenanledning att hysa tvivel om lekmannaleda-mötemas personliga opartiskhet dåinget bevis om motsatsen föreligger. Dådet gäller deras objektiva opartiskhet och frågan huravida de föreföll oavhängigabeaktar emellertid domstolen att de föreslagits av och hade nära förbindelsemed två sammanslutningar som båda hade intresse av att förhandlingsklausulenskulle bestå. Eftersom klaganden yrkat att denna klausul skulle utgå ur hanshyresavtal kunde han rimligen befara att lekmannaledamöterna hade ett gemensamtintresse som stod i motsats till hans eget och att således den intressebalans,som ligger i bostadsdomstolens sammansättning i andra fall, riskerade att rabbasdå domstolen skulle besluta angående hans eget yrkande. Detfaktum att bostadsdomstolen också bestod av två yrkesdomare vilkas oberoendeoch opartiskhet inte har ifrågasatts medför ingen ändring i detta avseende. Såledeshar kränkning av artikel 6, punkt 1, förekommit." 2.1.3Specialdomstolar och nämnder med s. k. intresserepresentation Europadomstolensdom i Langborger-målet kan främst sägas gälla intresseledamöternas medverkan ibostadsdomstolen. Dessa ledamöter utses efter förslag av organisationer somföreträder speciella intressegmpper på bostadsmarknaden. På flera andrasamhällsområden förekommer specialdomstolar eller nämnder med ledamöter som påmotsvarande sätt har anknytning till olika intresseorganisationer. 1 detföljande lämnar jag en redogörelse för sådana domstolar och nämnder. 2.1.3.1Bostads-och arrendeområdet Prop. Degmndläggande bestämmelserna om hyresnämnder finns i JB. Enligt dessa skall deti varje län finnas en hyresnämnd. Regeringen får dock bestämma att annat områdeän län skall utgöra verksamhetsområde för en hyresnämnd (12 kap. 68 §). Närmarebestämmelser om hyresnämnder finns i lagen (1973:188) om hyresnämnder ocharrendenämnder (nämndlagen).