prop · GE03143 · 1990-12-31 00:00:00 — 327) inrättades eU särskik stöd rill ideella konsumentorganisationerför atl stärka konsumenternas möjligheler alt ulöva inflylande i frågor som rörlivsmedelspoliliken och hushållsekonomin. Under innevarande budgetår uppgåranslaget till 2 milj. kronor. Vi har budgetproposition föreslagil eltoförändrat anslag för /92 (prop. 1990/91:100 bil. Ensärskild konsumentberedning skall vidare tillsältas med uppgift all konlinuerligtfölja och utvärdera den livsmedelspolitiska reformen ur ett brettkonsumentperspektiv (dir. 1990: 84). SPKhar genom regeringsbeslut fått i uppdrag all under omslällningsperiodenanalysera den livsmedelspolitiska reformens effekter på marknaden och särskillför konsumenterna. Vihar budgetpropositionen (prop. 1990/91:100 bil. 15 s. 84) ocksåföreslagit förstärkta resurser till de konkurrensvårdande myndigheterna. Regeringenlägger särskild vikt vid konsumenternas prismedvelenhet. Vi gav länsslyrelsernai uppdrag atl med slöd av slalens pris- och konkurrensverk (SPK) stimulera löntagar-och konsumentorganisationer att arbeta för ökad prismedvetenhet hoskonsumenterna. En god prisinformation i handeln är mycket viktig för konsumenternasprismedvetenhet och deras möjligheteratt göra väl övervägda val vid sina inköpoch hushålla med sina resurser. Vi har remitterat elt förslag lilllagrådet om en prisin-formalionslag (C90/2469/MA). Denpågående internationaliseringen av handeln och i synnerhet arbelel med attbilda ett stort europeiskt ekonomiskt samarbelsområde (EES) påverkarkonsumenternas förhållanden. Regeringen bedömer atl denna ulveckling mestkommer alt ge konsumenterna fördelar genom bland annal en ökad importkonkurrenssom ökar utbudet av varor och tjänster och pressar priserna på den svenskamarknaden. Särskilda konsumenlpoliliska insatser fordras dock för atlkonsumenternas intressen skall kunna las lill vara. ökad internationell handeloch marknadsföring över gränserna, ofta i nya Skr. 1990/91:143 medier,kommer atl kräva en förstärkt marknadsbevakning. Inom civildepartementetförbereds en översyn av marknadsföringslagen samt ålgärder mol könsdiskriminerandereklam. Enslor europeisk marknad utan hinder för handeln släller stora krav på atl devaror och tjänster som bjuds ul är säkra. Regeringen lägger slor vikl vidproduktsäkerhetsfrågorna. medverkar i ökad utsträckning i deteuropeiska standardiseringsarbelel. EES-samarbetet torde vidare ge Sverigemöjligheter att få tillgång till databaser om skaderisker m. m. Regeringen harnyligen lagt fram en proposition om hinder mot export av farliga varor (prop.1990/91:91). En promemoria om utvidgning av produktsäkerhetslagenstillämpningsområde lill vissa offenlliga tjänster har utarbetats inomcivildepartementet. Promemorian kommer atl remiss-behandlas. Miljösynpunkterpä konsumtionen blir allt viktigare för medborgarna. inrättades ellnordiskt syslem för miljömärkning. Den svenska, miljömärkningen har hittillsfått ett bidrag på ca 3 milj. kronor och ell bidrag i samma storleksordning harföreslagils av oss för /92. Vidare gör , ienlighet med statsmakternas intentioner (LU 1989/90:13), insatser när detgäller miljöfrågor. Lagstiftningentill skydd för konsumenterna har förstärkts under den senaste femårsperioden.Av särskild betydelse från konsumentsynpunkt är atl en särskildproduktsäkerhetslag med bland annal möjligheter att återkalla farliga varorhar tillkommit, all konsumenlköpen har fåll en heltäckande reglering i den nyakonsumentköplagen samt atl konsumentljänstla-gen kompletterats med regler om småhusenleprenader.En lagrådsremiss om en produklskadelag har lagts fram. Vi har redannämnt annan lagstiftning som är aktuell. Vibedömer all de konsumenlpoliliska insatserna ökar i belydelse.Regeringen har här redovisal några av de viktigaste reformerna som är akluellainom konsumentområdet. Vi vill betona atl om dessa insatser skall ge resultatfordras ett brell lokall arbele nära de enskilda hushållen och konsumenterna.Det lokala arbetet är särskilt viktigl för att ett starkt stöd skall kunna ges lillsärskill utsatta grupper. Medhänsyn till förändringarna på marknaden ökar lokala insatser som rör budgelrådgivning,miljöaspekter på konsumtionen, bevakning av företagens marknadsföring ochavtalsvillkor saml granskning av produklerna på marknaden, främsl från säkerhelssynpunkli betydelse. Insatser som bidrar till att konsumenternas kunskaper ökar och somstimulerar dem all aktivt agera på den lokala marknaden är också vikliga. Regeringenfinner del mol den angivna bakgrunden mycket angelägel att konsumentpolitikenfortsalt har en stark lokal förankring. I del läge som har uppstått är detpåkallat all verksamhelen får etl utökat stöd i olika former. Syftel är alt skapaförutsättningar för den lokala konsumentverksamheten all utvecklas i enlighetmed konsumentpolitiska beslul . De åtgärder som kan bli akluellamåsle ta sin utgångspunkt i den situation som kommunerna befinner sig i. 4Åtgärder för att stödja den lokala konsumentverksamheten 4.1 Allmänt om åtgärderna Regeringensbedömning: Ett utökat slöd till den lokala konsumentverksamheten behövs om denskall utvecklas i enlighet med konsumenpolitiska beslul . Ålgärdersom övervägs måsle utgå från det rådande ekonomiska läget och det pågåendereformarbetet i kommunerna. öka kunskaperna om denkommunala konsumentverksamheten och dess effekter utveckla formerna för eneffektivare konsumentverksamhet stärka de frivilligaorganisationernas möjligheter all lokalt arbeta med konsumentfrågor effektivisera det statligastödet till den lokala verksamheten. Skälenför regeringens bedömning: Kommunernas ekonomiska situation har utvecklingen av den kommunala sektorn varit synnerligenexpansiv. Kommunerna har fåll mer omfattande uppgifter inom samhällsservicen.Del är ell resultat dels av beslut av statsmakterna, dels av att kommunernahar tagit på sig vidgade uppgifter. Efterfrågan på den kommunala sektornstjänster har länge kunnal tillgodoses genom expansion av verksamheten. Denlägre tillväxten i samhällsekonomin och nödvändigheten av alt undvika skatlehöjningargör att medborgarnas krav nu alltmer sällan kommer alt kunna lillgodoses genomtillskott av resurser. Kommunernas ekonomi behandlas i finansplanen 1991 (prop.1990/91:100 Bil. 1 s. 30 och 31). Vi har gjort bedömningen all den kommunalasektorns volymtillväxt måsle begränsas lill högsl . Rationaliseringar ochomprövningar i befintlig verksamhet är därmed nödvändiga. Åtgärder måste vidiasför alt långsiktigt nå balans mellan kommunernas ulgifler och inkomster. Dessa ålgärdermåsle vara så utformade atl den kommunala sektorns ulveckling anpassas lill detsamhällsekonomiska utrymmet. Iregeringens proposition om en ny kommunaflag (prop. 1990/91:117) lämnas enredogörelse för utgångspunkterna för reformarbetet i kommunerna. Regeringenser positivt på det arbete som pågår i kommunerna för atl förbättraeffektiviteten i verksamhelen och bättre tillgodose medborgarnas behov ochönskemål. Kommunerna föreslås få ett ökat utrymme när det gäller atl beslämmahur verksamhelen skall organiseras. ning och utvärdering får ökadbelydelse. Kommunstyrelsens roll kan till viss del komma atl förändras i ettmer målstyrt syslem. Del kan handla om att i större utsträckning göra avstämningarmellan olika sektorer och att mer aktivt ansvara för resultatuppföljning ochutvärdering. I propositionen framhålls vidare atl bland annal högreproduktivitets- och effektivitets-mål för den kommunala sektorn släller nyakrav på statens uppföljning och utvärdering av verksamhelen och all det därförär viktigt atl få till stånd en fördjupad mål- och resultatdialog mellan statenoch kommunerna. Inrikningenpå åtgärderna för att stödja den lokala konsumentverksamheten Altden successiva utbyggnaden av den kommunala konsumentverksamheten nu har byttsmol nedskärningar har givelvis sin förklaring i kommunernas ansträngdaekonomi. Kommunerna är tvingade lill rationaliseringar och omprövning av den verksamhelsom bedrivs. Med utgångspunkt i kommunernas ekonomiska situation, del förändringsarbelesom bedrivs i kommunerna, den diskussion statsrådet har initierat i slal-kommunberedningenom möjliga ålgärder för att stödja konsumentverksamheten och de överläggningarsom hållits med de parter som har ett intresse i verksamheten har regeringenfunnit alt några olika typer av ålgärder bör övervägas nämligen sådana som ökarkunskaperna om den kommunala konsumentverksamheten och dess effekter utvecklarformerna för en effektivare verksamhet stärkerde frivillig organisationernas möjligheler att lokall arbeta medkonsumentfrågor effektiviserardel statliga stödet till den lokala konsumentverksamheten. Vigår nu över lill att mer i detalj redovisa vilka åtgärder regeringen bedömersom möjliga för alt stödja den lokala konsumenlverksamheten. 4.2 Kunskaperna om den kommunala konsumentverksamheten ochdess effekter Regeringensbedömning: Kunskaperna om den kommunala konsumentverksamheten och desseffekter kan förbättras, bland annat genom alt verksamheten utvärderas i ökadutsträckning saml resultaten aktivt sprids i och mellan kommunerna. Regeringensåtgärd: Regeringen har uppdragit åt atl la fram olika modellerför all ulvärdera effekterna av konsumentverksamhet. Skälen för regeringensbedömning: Statsmakterna konstaterade i samband med konsumenlpoliliskabeslut atl kommunerna genom all salsa på konsumentpolitiken kunde spara inteoväsentliga belopp inom andra förvaltningsområden. Man menade att en insikt omdetta kunde få en gynnsam inverkan påutbyggnadslakten. Statsmakterna utgick därför Skr. 1990/91: 143 ifrån attmålet att ha konsumentpolitisk verksamhet i samtliga landets kommuner skulle kunna nås inom en relalivt nära framtid. (LU 1985/86:34 s.60) Somregeringen redan har redovisat har utbyggnaden av den kommunala konsumentverksamheteni stort varit tillfredsställande fram till år 1990.1 ett läge när den kommunalaekonomin sviktar är det nödvändigt att rationalisera och ompröva verksamheter.Det gäller givetvis också konsumentverksamheten. En förvaltningsrevision somriksrevisionsverket (RRV) kommer att slutföra om den statliga styrningenoch uppföljningen av den kommunala konsumentverksamheten visar också, enligtvad vi har inhämtat, atl det finns behov av ytterligare utvärderingar aveffekterna av den kommunala konsumentverksamheten. Bedömningenatt enskilda konsumenter, handeln, kommunerna och staten kan tjäna på en godkommunal konsumentverksamhet har bekräftats i flera undersökningar. Blaandannat visar försöksverksamhet att budget- och skuldrådgivning i kommunernaminskar behovet av socialbidrag i avsevärd grad. Vi återkommer till detta(avsnitt 4.3.3). Attden kommunala konsumentverksamheten kan möjliggöra besparingar inom andra förvaltningsomådenhar uppenbarligen inte fåll de effekter statsmakterna har väntal sig. Enslutsals som kan dras är all verksamheten inte är tillräckligt känd hosförtroendevalda och tjänstemän i kommunerna. Konsumentverketkommer all öka kontakterna med kommunerna för att informeraom hur den kommunala konsumenlverksamheten kan bedrivas och de resultat somkan uppnås i den. Verkei kommer bland annat att föra diskussioner medförtroendevalda, della i konferenser, la fram exempel som illustrerar behovetoch värdet av den kommunala konsumenlverksamheten, aktivt föra ut resultatenfrån försöksverksamheten med budget och skuldrådgivning saml ytterligare följaupp verksamheten i kommunerna. Statistikom den lokala verksamheten är viktig för analys av resultat och överväganden omolika ålgärder. Den dalabas som har med fakta om den kommunalakonsumentverksamheten kommer atl utvecklas och uppgifterna göras mer lältillgängliga. Regeringenbedömer att dessa insatser är mycket värdefuUa. Vi anser atl de börkompletteras med åtgärder som ytterligare underiällar för kommunerna alt göraegna utvärderingar. Vi har därför lidigare uppdragit ål konsumentverkelatt i samråd med RRV och ta fram lokall och centraltanvändbara modeller för utvärdering av konsumentverksamhet. Samarbeleskall sökas med universitet, högskolor och kommuner. Resultaten skall redovisastill regeringen . 4.3Former för effektivare konsumentverksamhet 4.3.1 Arbetsformer m. m. Regeringensbedömning: Arbetsområdena för den kommunala konsumentverksamheten börpreciseras. Denkommunala konsumentverksamhetens insatser bör ytterligare förskjutas mol budgelrådgivning,Ivistlösning, utbildning och kontakter med skolan, marknadsbevakning samlvaruförsörjning. Konsumentvägledarnasmöjligheter all bygga upp sin kompetens bör förbättras. Regeringensåtgärd: Regeringen har uppdragit åt att undersöka ommöjligheterna för konsumentvägledarna all genomgå kvalificeradvidareutbildning kan ökas. Skälenför regeringens bedömning: Regeringens har redan redovisat vad statsmakternaanser att en konsumentverksamhet rimligen bör omfatta, nämligen rådgivning,reklamationeshanlering, informalion, marknadsuppföljning, varu- ochserviceförsörjning, utbildning saml stöd lill organisationer och näringsliv. Vårbeskrivning av hur verksamheten har utvecklals (avsnitt 2.1) visar att den istort fåll del innehåll som var tänkt och atl tyngdpunkten sålunda harförskjutils mol reklamalionshantering, budgelrådgivning, marknadsbevakning ochförebyggande insatser samt samverkan med andra kommunala förvaltningar,organisationer oeh näringsliv. Entendens är dock att arbetsfältet växer. Givetvis är det glädjande atl konsumentfrågornalokall omfattar många områden men vi menar all det också finns en risk att denhär utvecklingen leder till att verksamhetens gränser kan bli olydliga. Detblir också myckel krävande för konsumentvägledarna atl arbeta med ell brettverksamhetsfält. Detta kan menligt påverka förutsättningarna att drivaverksamheten effektivt. Vibedömer atl de skäl som lidigare har förts fram för att konsumentverksamhetenskall vara elt frivilligt åtagande för kommunerna väger tyngst även omutvecklingen sviktat (avsnitt 2.1). Det innebär bland annat atlkommunerna själva måste avgöra var tyngdpunkten i verksamheten bör ligga. Detär ingel mål i sig att verksamheten skall vara enhetlig i hela landet. Den måsleanpassas efler lokala betingelser som kan vara starkt skiftande. Verksamheten måsleockså vara flexibel och kunna anpassas efler vad som över tiden är viktigastför konsumenterna. Vi bedömer dock all verksamheten kan bedrivas bättre omarbetsuppgifterna preciseras ytterligare . Om de grundläggande uppgifterna fören konsumentverksamhet tydligare kan anges torde vidare verksamhelensmöjligheler att hävda sig långsiktigt förbättras. Viser positivt på en ökad samverkan i konsumentfrågor inom och mellan olikakommunala förvaltningar. Vi kommer senare att också beröra sam- verkan mellan stal ochkommun i dessa frågor (avsnitt 4.3.2). Del kan i Skr. 1990/91:143 sammanhangelnämnas alt flera kommuner har funnit nya kanaler för sin förköpsrådgivning,exempelvis via biblioteken. Nya former för bland annal förköpsrådgivning kanförbättra konsumenternas tillgänglighet tifl information som konsumentvägledarnaavlastas. Konsumentverkel avser alt fortsalt följa och dokumentera samverkaninom kommunerna främsl när det gäller hushållsekonomi, energi, miljö,varuförsörjning och skolan. Utgångspunktenför hur den kommunala konsumentverksamheten bäst läggs upp måste vara attkonsumenterna skall tillförsäkras en verksamhel som är ullräckligl omfallande,kvalificerad och varaklig. För atl uppnå detta är det angelägel alt del finnsen kvalificerad konsumentpolitisk resurs inom kommunen som kan verka ulifrån ellkonsumentperspektiv. Vidbedömer del angeläget att den kommunala konsumentverksamhetens insatser yllerligareförskjuts mol budgetrådgivning, reklamationshantering, utbildning ochkontakter med skolan, marknadsbevakning samt varuförsörjning. Enklarare avgränsning av i verksamheten ger möjligheter all precisera de kompetenskravsom kan ställas på konsumentvägledarna saml ökar också möjlighelerna alttillgodose deras utbildningsbehov. Vi vill framhålla att tanken inte är atl släUaupp formella krav på kompelens. Konsumentverketanordnar både grund- och fortbildningskurser för konsumentvägledare. Utbildninginom speciella områden erbjuds också. Kurserna utformas i nära samarbele mellanrepresentanter för konsumentvägledarna och . Också på nordisknivå finns en kvalificerad vidareutbildning. Härutöver är utbudet avfortbildning begränsat. Det finns få kurser med konsumentinriktning viduniversitet och högskolor. Regeringenanser det betydelsefuUt att det finns möjligheter för vägle-darna att bygga uppsin kompetens och fördjupa sina kunskaper inom olika ämnesområden. Regeringenfinner att den grund- och vidareutbildning som ges av ochNordiska ministerrådet är myckel värdefull och alt den bör fortsätta.Regeringen anser dock atl del finns skäl alt överväga ökade möjligheter för vägledarnaatl komplettera sin utbildning genom kurser vid universitet och högskolor. Regeringenhar därför beslutat att uppdra åt , all i samrådmed , företrädare för konsumentvägledarna och berördauniversitet och högskolor undersöka om möjligheterna för konsumenlvägledare allgenomgå kvalificerad vidareutbildning kan ökas. Uppdraget skall redovisas lillregeringen . Vigår nu över lill att närmare redogöra för hur vissa av arbetsområdena börutvecklas. Regeringensbedömning: Formerna för förköpsrådgivningen bör utvecklas så att delstillgängligheten till informalionen förbättras, dels konsumentvägledarnaavlastas arbete. Konsumentfrågornahar en naturlig plats i de försök som pågår med lokal offentlig service, såsommedborgarkontoren. Skälenför regeringens bedömning: En mycket viktig uppgift för konsumentverksamhetenhar Iradilionelll varit rådgivning till enskilda konsumenter. Rådgivningen harförskjutits från centrala organ lill lokala i takt med utbyggnaden av denlokala verksamheten. och gernumera i princip inga råd direki lill enskilda konsumenter. Rådgivningentill konsumenterna är en stor uppgift för den kommunala konsumenlverksamheten.Vi har redan redovisat hur omfattande den är (avsnitl 2.1). Sirävan har undersenare år varit all minska viss rådgivning, särskill råd före köp, lill förmånför budgetrådgivning och andra förebyggande ålgärder. Detta har lyckats.Regeringen bedömer det angelägel att denna lyngdpunktsförskjulning i detkommunala arbetet kan drivas vidare. Också handelns ansvar för altkonsumenterna får en korrekt och lättillgänglig information om de varor ochtjänster som bjuds ut måsle, som statsmakterna lidigare har gjort, betonas. Dettainnebär dock inle att råd före köp inte skulle vara en lämplig uppgift lokaltför det aUmänna. Den lokala förankringen är viktig för alt rådgivningen skaUvara lättillgänglig för konsumenterna. Undersökningar visar också att denlokala rådgivningen i högre grad än den centrala kan hjälpa konsumenter som är särskillutsatta i olika avseenden. Formerna för förköpsrådgivningen bör sålundautvecklas så all dels tiUgängligheten till information förbättras förkonsumenterna, dels konsumentvägledarna avlastas och deras lid används för merkomplicerade ärenden. kommuner har redan nu sökt nya kanaler för den typ av konsumentinformationsom vi nu behandlar. Bland annat i anslutning tiU försöksverksamhet medfrikommuner har man valt att föra ul delar av konsumentverksamheten lill kommundelskonloroch biblioteksfilialer. stödjer försök i ochHudiksvall. 11991års budgetproposilion (prop. 1990/91:100 bil. 2) poängleras atl samverkanmellan myndigheter och organ över sektorsgränser är en viktig utgångspunkt förförnyelsen av den offenlliga sektorn. Målet är atl göra den offentligaförvaltningen mer serviceinriktad, mindre resurskrävande och mindre beroende avindelningen i organisatoriska enheter. Delpågår elt förnyelsearbete när det gäller lokal offentlig service. Försök bedrivsmed all samordna den kommunala och den lokala statliga servicen. Syftet är alltrygga den service som finns , genom all göra den effektivare och finnaformer som svarar mol medborgarnas efterfrågan av offentlig service. IHärnösand finns sedan ett drygt halvår ell medborgarkontor där all- mänhelen kan få all sortsenklare förvallningsservice, personlig rådgivning och beslut i enklare ärenden.Konsumentrådgivning ingår i den service som kontoret ger och är den mestefterfrågade ijänslen. Försöken med samordnadlösning för och statlig service kommer alt fördjupas. Regeringen harbland annat beslutat om fortsall ekonomiskt stöd till ett projekt iVästernorrlands län. Regeringenvill framhålla alt konsumentfrågorna har en naturlig plats i de försök sompågår. Datatekniken används iallt slörre ulslräckning för alt förmedla konsumentinformation.Konsumentverket har utvecklat dataprogram för hushållsbudgetar, bilkostnader, kredilkoslnaderoch skuldsanering. Man har datoriserad sökordlisla lill sitt rådgivningsmalerialoch bedriver försök med daiabaserade marknadsöversikter. Stödet är främstavsett som hjälpmedel för konsumentvägledarna. Också nordiskt bedrivs fleraprojekt angående datateknikens användning inom konsumentpolitiken. Inom civildepartementetförbereds etl beslutsunderlag om hur samhällsinformationen kaneffektiviseras. Bland annat kommer frågor som rör leknikslöd församhällsinformation all belysas. Det är naturligt alt olika aspekter påkonsumentinformation beaktas i detta sammanhang. Regeringensbedömning: Del finns slarka skäl för atl bygga ul budget- ochskuldrådgivningen i kommunerna. Om alla kommuner inom rimlig tid skall kunnaerbjuda sina invånare denna service måste verksamheten få ytterligare slöd. Konsumentverketoch prioriterar detta område. Spardelegationenavser atl avsätta medel för fortsall stöd lill budget- och skuldrådgivning ikommunerna. Skälen för regeringensbedömning: De hushållsekonomiska frågorna har blivitallt mer centrala i konsumentpolitiken. Del har ansetts myckel viktigt att fåigång budget- och skuldrådgivning i kommunerna. ochsocialstyrelsen har bedrivit flera projekt för att stimulera och påskynda ensådan utveckling. kunde man redovisa goda resukat av budget- ochskuldrådgivning i fem socialdistrikt i Slockholm och . Bland annatminskade behovet av socialbidrag för de hushåll som ingick i studien(PM 1988:9 Mer för pengarna). redovisadekonsumentverketoch till regeringen ytterligare etl projekt (,Rapport 1990/91:12, Projekt ). I projektet medverkade 21 kommuner och resultaten bedöms som minsllika goda som lidigare. Förståelseninom kommunerna för behovet av budgelrådgivning har harmer resurser avsatts för verksamhelen. Den ökar för Skr. 1990/91:143 närvarandemest av all konsumentrådgivning som kommunerna ger. Dessa ärenden är mångagånger mer tidskrävande än annan rådgivning. Intresset för verksamheten ärsålunda storl och den har byggts ut . Detfinns många skäl som lalar för all verksamheten bör byggas ul yllerligare. Kommunensinsatser när det gäller budget- och skuldrådgivning måsle variera beroende påvilken silualion del hushåll är i som efterfrågar hjälp. Del kan handla om altge förebyggande råd, tillhandahålla material som den enskilde kan användasjälv, hjälpa till med enklare budgetöversikter och råd om hur hushållet självtkan förändra sin ekonomi eller atl hjälpa hushåll som har svåra ekonomiskaproblem med exempelvis skuldsanering. Delta innebär all verksamhelen lordebedrivas effektivast genom ell samarbele mellan konsumentvägledare ochsocialsekreterare. Behovetav budget- och skuldrådgivning har dokumenterats och konsumenternasefterfrågan är stor. Efterfrågan torde också kunna öka bland annat genom atlskaltereformen, ny ordning för bostadsfinansieringen och återhållsamma lönekravkan förändra hushållens ekonomiska situation. Också personalväntas i större utsträckning efterfråga detta hjälpmedel i sill arbete. Budget-och skuldrådgivningen är ett viktigl område för attvidareutveckla. Regeringen kommer besluta att en översyn skall görasav socialtjänstlagen. Det framstår som naturligt atl budget- och skuldrådgivningen,som elt hjälpmedel för alt att minska so-cialbidragskoslnaderna, uppmärksammasav ulredningen.