prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Intresset av att åstadkomma ett vidgatinteraationellt samarbete på bl.a. det finansiella området föranleder alltstörre arbete. närmande till den Europeiska ekonomiska gemenskapenkommer att kräva avsevärda resurser för deltagande i förhandlingsarbetet, förden lagstiftning som behövs för harmonisering och för vidgadetillsynsuppgifter. Inom och andra samarbetsoian bedrivs ett arbete somsyftar till global liberalisering av handel med tjänster. Den finansiellasektoms betydelse för ekonoinisk utveckling och engagemang i frågomakräver allt större insatser. Sammantaget kan vad som sagts föranleda ny ellerändrad lagstiftning inom praktiskt taget hela det finansiella området.Samtidigt ställs ökade krav på tillsynen av de finansiella marknadema.Inspektionsmyn-dighetema kommer därför att ställas inför nya och betydandearbetsuppgifter . Regeringen har gettdirektiv till en utredning (Dir. 1990:12) med uppgift att se över tillsyns-myndigheteraasorganisation och tillsynsarbetets inriktning. Resultatet av utredningsmannensarbete kan konuna att påverka tillsynsmyndigheterna redan imder budgetåret1991/92. Utvecklingen inom den finansiella sektora har redanföranlett betydande förstärkningar av bank- och försäkringsinspektionemasresurser och ställer även under det närmaste budgetåret krav på vissaresursförstärkningar. Verksamheten hos inspektionerna finansieras genomobligatoriska avgifter från de institutsom står under tillsyn. Den ökade aktiviteten och Prop. 1990/91 de skärptakraven på tillsyn av de finansiella marknadema har lett till att Bil. 9bankinspektionen och försäkringsinspektionen föreslås få förstärka sina resurserför att möta de ökade . Riksgäldskontorethuvuduppgift iir att handha statens upplåning, inom och utom landet, och attförvalta stjitsskulden. har dessutom bl.a. till uppgift attge kniter till och motta inlåning från vissa statliga myndigheter samt attsköta viss statlig garantigivning. har en arbetsstyrka på ca160 årsarbetskrafter. behandlade en proposition(1990/91:29) om uppgifter iiiom statsskuldspolitiken och denstatliga finansförvaltningen. Det festslogs då att riksgäldskontoretsövergripande mål skall vara att minimera kostnadema för statens upplåning.Dessutom bestämdes att skall ha en central roll vidfinansiering av statlig verksamhet utanför stitsbudgeten, och att sådanfinansiering skall ske på marknadsmässiga villkor. gavs ocksåi uppgift att verka för att statlig kreditgarantigivning bedrivs på ettsystematiskt och effektivt sätt. För den kommande treårsperioden redovisas iavsnittet och kostnader för statsskuldens förvaltning vissariktlinjer för uppföljning och utvärdering av verksamhet.Upplåningen och förvaltningen av statsskulden är härvidlag av central betydelse;utgiftema för statsskulden utjgjorde för /90 av detotala utgifteraa på statsbudgeten. har utarbetat en metodsom möjliggör en förbättrad uppföljning av upplåningsverksamheten. Förkontorets garantiverk.samhet skall en redovisning utarbetas som möjliggör attverksamhetens kostnader, inkl. förändringar av värdet av garantiåtaganden ochfordringar, kan beräknas . Bidragoch ersättningar till kommunema Konsumtionoch investeringar i kommuner och landsting uppgår till cirka 300iniljarder kr. Det mots/arar av BNP. Staten finansierar ungefär en fjärdedel av denkommunala verksamheten genom statsbidrag och ersättningar frånsjukförsäkringen. /92 uppgår statsbidragen till den kommunalasektora till ca . Det största enskilda statsbidraget ärskatteutjämningsbidra-get. i sådant bidrag attfördelas /91. Skatteutjämningsbidraget är en del iskatteutjämningssystemet. Systemet i sin helhet omfattar, utöver ordinarieskatteutjämningsbidrag, extra skatteutjämningsbidrag, allmänskatteutjämningsavgift och särskild skatteutjämningsavgift. Bidrag minusavgifter uppgår till . för /91. uppgården allmänna skatteutjämningsavgiften till /skr. för kommuner och 0:56kr./skr. Skatteutjämningssystemet syftar till att utjämna destora skillnader som Prop. 1990/91 finns mellan enskilda kommuner resp. landstingi fråga om skattekraft Bil. 9 och kostnader för att bedriva kommunalverksamhet. Systemet skall främja en i möjligaste mån likvärdig kommunalservice, oavsett skattekraft, i olika delar av landet. får kommuneraa bidrag med anledningav att den kommunala beskattningen av juridiska personer har upphört. för /91. Kommuner, landsting ochkyrkliga kommuner har också fått bidrag som kompensation för avskaffendet avden kommunala garantibeskattningen m.m. Bidraget utbetalas för sista gångentill kommuner och landsting . För /91 uppgår bidragettill . Finansdepartementethar bedrivit ett arbete med syfte att utveckla rollen somägare av de statliga bolagen. Som ett led i detta arbete genomfördepartementet, på gmndval av ett tidigare utarbetat policydokument,diskussioner med resp. bolag om strategierna för den fortsatta verksamheten.Vidare utvecklas ett system för uppföljning av de berörda bolagens resultat. Förändringamainom verksamhetsområde för /92 iförhållande till motsvarande utgiftsändamål på statsbudgeten för /91framgår av följande sammanställning. -11,0 -66,7 E Vissa centrala myndigheter m.m. F Bidrag och ersättningar -64,9 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såvitt avser frågoma under littera A, C, F och punktema E2,G4 (), G5 samt avsnitten om vinstsparandet och AB Tipstjänstsersättningar till idrotten; statsrådet såvitt avser övriga frågor 1990/91:100 Bil. m.m. A 1, 1989/90 Utgift 91 639 000 1990/91 Anslag 83 094 000 1991/92 Förslag 99 527 000 Beräknad ändring 1991/92 Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) 83 094 000 (71 803 000) + 16 433 000 (+ 11 261000) -H 16 433 000 Medhänvisning till sammanstälhiingen beräknarjag anslaget för nästa budgetår till99 . Arbetsbelastningeni är fortsatt hög. Bidragande orsak härtill är t.ex. detomfettande arbetet med EG-anpassning av lagstiftningen inom finansmarknads-och skatteområdena. Utöverpris- och löneomräkningen har jag beaktat, att arbetet med uppföljning avekonomisk-politiska och andra åtgärders fördelningspolitiska effekter fordraromfettande extem dafebashantering, m.m. För detta ändamål har jag beräknat 2milj. kn, som har finansierats genom omprioriteringar inom departementetsverlcsamhetsområde. Jag hemställer attregeringen föreslår att till för /92anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90utgift 3 685 000 1990/91 Anslag 3 403 000 1991/92 Förslag 3 680 000 Från anslaget bestrids kostnadema för ekonomiskaattachéen Sådana tjänster finns inrättade i , och Washington.Medelsbehovet för nästa budgetår beräknar jag till 3 680 000 kn Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ekonomiska attachéer för /92anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 20 535 000 Reservation 3 245 474 1990/91 Anslag 19 000 000 1991/92 Förslag 38 000 000 -kostnaderaa för departementetskommittéer -kostnaderaa för de ekonomiskalångtidsutredningaraa -kostnadema för vissaarbetsgmpper Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten inkl. förväntad tidigareläggning av vissa kostnader förkommande långtidsutredning m.m., beräknarjag anslagsbehovet till totalt 38milj. För /91 anvisades på anslaget forriksskatteverket 5 milj. kr. till regeringens disposition för uppföljning avskattereformen. Efter beslut av regeringen tillkallades enkommitté under med uppdrag att följa upp och rapportera omolika effekter av skattereform. Uppdraget skall redovisas löpandeoch arbetet avslutas genom en slutrapport . Jag anser att kostnaderaaför kommitténs fortsatta arbete bör belasta detta anslag Utredningar m.m. ochhar vid bedömningen av medelsbehovet beräknat kostnadema för kommittén /92 till 5 milj. kn Vidberäkningen av medelsbehovet för konmiande budgetår har jag äventagit hänsyn till nödvändigheten av att för olika uppgifter i finans- Prop.1990/91:100 departementets verksamhet, bl.a. inom finansmarknadsområdet och ifrå- Bil. 9 gor gällande de statliga bolagen, anlita konsulter och annanexpertis. Jag beräknar kostnaderaa för detta ändamål till 2 milj. kr. Jag har ibilaga 1 till budgetpropositionen 1991 under avsnittet särskilda frågorredogjort för utgångspunkterna i det utvecklingsarbete som inletts inomfinansdepartementet med avseende på den finansiella stymingen av statsförvaltningen.För särskilda utrednings- och konsultinsatser m.m. avseende detfe ändamålberäknarjag kostnadema till 1 milj.kr. Jaghemställer att regeringen förslår att till Utredningar m.m. för /92 anvisa ett reservationsanslag på . och exekutionsväsendet °p- 1990/91 1 Allmänt om skatteförvaltningen och exekutionsväsendet Ettväl fungerande skattesystem är av stor betydelse för samhällets verksamhet.Regeringen har gjort en målmedveten satsning i syfte attförenkla och förbättra skattesystemet. Insatsema gäller såväl de materiellabeskattningsreglerna som förferandereglema. Arbetet med en genomgripandeskattereform är i princip avslutat och huvuddelen av de nya bestämmelsematillämpas fno.m. Ett nytt taxeringsförferande tillämpas för förstagången vid inkomst- och förmögenhets taxering. Vidare har organisatoriska förändringar gjorts föratt få en mer ändamålsenlig förvaltning samt för att förbättracentralmyndighetens lednings- och stymingsfunktion. träderen ny organisation för skatteförvaltningen i länen i kraft (SOL 90). Nuvarandelänsskattemyndigheter och lokala skattemyndigheter ersätts med en gemensamskattemyndighet i varje län. På de orter där det fiims en lokalskattemyndighet skall det i fortsättningen finnas ett lokalt skattekonton Inomden gemensamma myndigheten skall en ny inre organisation införas successivt.Verksamheten skall decentraliseras till de lokala skattekontoren och arbetetskall bedrivas mera integrerat än i fråga om olika skatter ochavgiften Ett mål för omorganisationen är att alla skattskyldiga med undantag avstörre företag skall kunna vända sig till det lokala skattekontoret i allafrågor som rör deras beskattning. förs de arbetsuppgifter förfolkbokföringsmyndighet som ankommer på pastorsämbetena över tillskatteförvaltningen. Arbetet med att genomföra folkbokföringsreformen bedrivsför närvarande i en organisationskommitté (Fi 1988:02). All löpandefolkbokförings-verksamhet skall i den nya organisationen skötes på lokal nivå,dvs. vid de lokala skattekontoren. De allmänna försäkringskassoma skallmedverka i arbetet genom att lämna information till allmänheten, tillhandahållablanketter samt hjälpa enskilda med att upprätte anmälningar eller kontrolleraanmälningar som dessa har upprättat på egen hand. Registerföring ochhandläggning av folkbokföringsärenden skall ske med ADB-stöd. harnyligen beslutat en lag om folkbokföringsregister, som reglerar ändamål ochiimehåll m.m. för de dator-baserade registren (prop. 1990/91:53, SkU9, rskn109). En ny lag om betelningsföreläggande ochhandräckning (SFS 1990:746) har beslutets av och avses träda i kraftomkring årsskiftet 1991/92. Den nya lagen innebär bl.a. att den summariskaprocessen (lagsökning, betelningsföreläggande och handräckning) flyttes överfrån tingsrätteraa till kronofogdemyndigheteraa. Genom att den summariskaprocessen kan samordnas med verkställighetsförferandet hos kronofogdemyndighetengörs rationaliseringsvinsten Samordningen iimebär också väsentliga förenklingarför de enskilda och ett snabbare förfarande. Den totela anslagsökningen för skatteförvaltningenoch exekutionsväsendet uppgår fill ca 860 milj. kn 2Resultatet av verksamheten under det senaste p°p- i990/9i Enligtden senast avgivna årliga resultetredovisningen för skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet, som i princip avser , har under perioden1986-1989 de totela kostnaderaa för skatteförvaltningen och exekutionsväsendetökat med 182 milj. kr. i feste prisen Det är främst ADB-stödet som svarar förökningen, medan bl.a. lönekostnaderaa minskat. Av de samlade resurseraa inom riksskatteverketsverksamhetsområde används för beskattning. Inombeskattningsverksamheten är det administrationen av inkomst- ochförmögenhetsskatten som kräver mest resurser, av de totelaresurseraa för beskattning. Enbart för texeringen till inl:omst- ochförmögenhetsskatt förbmkas av beskattningsverksamhetenstotala resursen Det totela antelet inkomstskattebetelare har under1980-telet ökat med i genomsnitt en procent och harantelet skattskyldiga juridiska personer fördubtilats. Antelet arbetsgivarehar ökat med . harantelet mervärdeskattedeklarationer ökat med . Revisionsverksamheten svarade för tioprocent av resursförbmkningen. Antelet genomförda revisioner har minskat någotjämfört med . Som en följd aw att verksamheten allt mera inriktets påstora och komplicerade revisionsobjekt har emellertid antalet revisionsdagartrots dette ökat. De totela föreslagna skattehöjningarna som följd avrevisioner har ökat från ca . till drygt 7,3 miljarderkn , vilket motsrarar en ökning från ca 19 000 kn till ca 57 000 kn perrevisionsdag. Vad gäller processföringen i skattedomstol har antalet mälminskat , bl.a. har antelet överklaganden av myndigheteraa(offensiva processer) minskat från närmare 26 1985 till knappt 16 000 år1989. Trots dette har har det beloppsmässiga utfellet, beräknat som debiteradtillkommande skatt, mer än fördubblats och uppgick uppbördsåret1989 till ca 2,3 miljarder kn redovisar också beräkningar avproduktivitetsutvecklingen . Uppgifteraa iresultatredovisningen ger enligt verkets bedömning stöd för slutsatsen attproduktiviteten för skatteförvaltningen totelt sett har ökat med ca 4,5procent eller således med i genomsnitt per ån Vidberäkningen har fastighetstexeringen och punktskatteområdet uteslutits. Resursåtgången för exekutionsväsendet motsvarar av de samlade resursema. Antelet allmänna mål (mål som avserindrivning av skatter och avgifter samt böter m.m.) minskade i början av perioden1986-1989 men har åter ökat mot slutet. Däremot har antelet enskildautsökningsmål (dvs. mål om verkställighet av fordringsanspråk m.m. påcivilrättslig gmnd) ökat kraftigt under hela den senaste femårsperioden och , från drygt 483 000 till 513 000 mål, enbart till år1989. Ökningen motsvarar grovt räknat av myn-digheteraas samladearbetsmängd. Antelet konkurser har ökat kraftigt. vilket påverkar arbetetmed konkurstillsyn. Produktivitetsberäkningar för Prop. 1990/91exekutionsväsendet har gjorts med användande av två skilda prestetions- Bil.9 mått, nämligen dels antelet handlagda mål, dels inlevererat belopp. Resultatenav mätningaraa går sterkt isär, vilket kan sägas belysa behovet av att ytterligareanalysera verksamheten och vidareutveckla resultetmått-en inom detta område. 3 Prioriteringar under /92 /92 kommer verksamheten inom skatteförvaltningen att påverkas ihög grad av de stora reformer som skall genomföras. Som redan har nämntsgenomförs den förste inkomst- och för-mögenhetstexeringen med det nyaförferandet. sker texeringen för förste gången med tillämpning av detnya skattesystemets materiella av dessa båda reformer,liksom övergången till en ny organisation, medför bl.a. behov av omfettendeutbildning för personalen, information till allmänheten och anpassning avADB-stödet till de nya regelsystemen. Vidare genomförs den allmäimafestighetstexeringen av jord- och skogsbmksfestigheter, vilket är siste stegeti den uppdelade fästighetstexering som påbörjades . För exekutionsväsendet gäller att det under nästebudgetår kommer att krävas särskilda insatser för genomförandet av den nyasummariska processen. Vid sidan härav måste arbetet med att förkortehandläggningstidema och i andra avseenden höja ambitionsnivån i verksamheten ide mest arbetstyngda länen fortsatte. Prioriteringen av de stora reformer som skallgenomföras gäller givetvis också som centralmyndighet.Hämtöver bör verket ägna särskild uppmärksamhet åt det fortsatta arbetet medaft utveckla system för planering och uppföljning av verksamheten inomskatteförvaltningen och exekutionsväsendet och vidareutveckla resultatredovisningensamt vidta andra åtgärder som behövs inför övergången till den nyabudgetprocessen. bör också vidta åtgärder för att förbättraden intema kontrollen av penningflödet vid skatteuppbörden. Ett annat områdedär det är angeläget att nu vidte åtgärder är statistiken över de indirekteskatterna. Bl.a. har finansutskottet (1989/90:FiU4) framhållit behovet avbättre mervärdeskattestetistik. Förbättringar av stetistiken över de indirekteskattema behövs med hänsyn till skatteomläggningen, EG-integrationen och deindirekte skatteraas allt större ekonomiska betydelse. 4 Omställning och bantning av den statliga op-i990/9i Somjag har redogjort för är det omfattande reformer som under den närmaste tidenskall genomföras inom verksamhetsområde. För attgenomförandet inte skall äventyras kommer jag i det följande att föreslå vissareala resurstillskott till skatteförvaltningen och exekutionsväsendet förnärmare angivna ändamål. Den omstmkturering som pågår gerriksskatteverket och ledningen för skatteförvaltningen i länen bättre styr- ochledningsmöjligheter och en mer flexibel resursanvändning och även ökademöjligheter till rationalisering. Den nya organisationen för folkbokföringenkoinmer att kunna drivas till en lägre kostnad än vad som är möjligt iinledningsskedet. Jag vill i det här sammanhanget också peka på de möjlighetersom enligt min mening bör finnas atf genom samverkan mellan myndigheter minskakostnadema för olika intemadministrativa ftinktionen Jag tänker i förste handpå servicekontorslösningar, vad gäller löpande administrativa göromål etc, förflera myndigheter och organ på samma ort, men också på möjlighetema till sådansamverkan och samverkan i fråga om t.ex. personalutbildning meillan fleramyndigheter av samma slag. Förändringama i organisation och arbetssätt påregional och lokal nivå inom skatteförvaltningen är så stora att det nu ärnaturligt att också inleda en översyn av fördelningen av arbetsuppgifter öchansvar mellan centralmyndigheten och länen. Regeringen har redan, iregleringsbrevet för /91, uppdragit år ril!csskatteverket attundersöka möjlighetema till bl.a. en ändrad fördelning tiv kostnadsansvaret förADB-stödet. Den översyn somjag nu tänker på bör emellertid omfette allverksamhet som bedrivs centralt, formema för styming, utveckling ochdrift av tekniska system etc. Övergripande mål för översynen bör varadecentralisering, utvecklad målstyming och besparingan Jag avser att inom dennärmaste tiden återkomma till regeringen med förslag till hur utredningsuppdragetnärmare bör utlbrmas. Utan att avvakte resultetet av den översyn som jagnu har förordat, anser jag det klart att resursförbmkningen inom verksainhetsområdetbör kunna minskas fram till budgetilret 1996/97 med ett belopp som av anslagen till skatteförvaltningen. Jag är inte beredd att förnärvarande te ställning lill hur besparingen skall fördelas mellan olika anslageller ange närmare hur den bör fördelas på de mellanliggande budgetåren. 5 Översyn av taxesättning m.m. Medanledning av ett förslag från revisorer (1986/87:7) har riksdagenuttelat att det är angeläget att närmare utreda riktlinjer för texesättningeninom exekutions'v'äsendets område (utsökningsavgiftema). I samband därmed börnivåema för de olika avgiftema ses över och frågor om ansökningsavgift ochdifferentierad gmndavgift och försäljnings- avgiftprövas fömtsättningslöst (LU 1986/87:21, rskr. Gmndavgif- Prop.1990/91 ten har därefter höjts och en viss differentiering skett med verkanfno.m. Vid behandlingen av 1989 årskompletteringsproposition, där den kommande justeringen av avgiftemaaviserades, vidhöll att frågan om taxesättningen borde bli föremålför närmare överväganden (prop. 1988/89:150 bil. 4, LU 37, rskr. I samband med tidigare höjningar avutsökningsavgiftema har det slagits fest att principen om fullkostnadstäckning bör gälla. Av bl.a. senast avgivnaresultatredovisning och uppgifter som därefter har inhämtats från verketframgår emellertid att statens inkomster av utsökningsavgifter för närvarandebara täcker något mer än hälften av kostnadema för verkställigheten. Jag avser att föreslå regeringen attuppdra åt , i samarbete med , att göra denav begärda översynen av taxesättningen. Uppdraget bör redovisas ietappen I en förste etepp bör förslag lämnas till de ändringar som krävs med anledningav den nya summariska processen. Utan att awakte översynen av texesättningen avserjag emellertid att föreslå regeringen att gnmdavgiften i enskilda utsöknings-och återteg-ningsmål höjs så att den i huvudsak täcker kostnaderaa förförferandet. Höjningen torde kunna genomföras tidigast . Jag avser vidare att införkompletteringspropositionen återkomma med förslag om att ändra redovisningen avutsökningsavgiftema. Inriktningen bör vara att avgiftema redovisas mot anslagettill kronofogdemyndighetema i stället för som mot en inkomsttitel (2532)i statsbudgeten. Syftet med detta är i första hand att fl en smidigareanpassning av resurstillgången till förändringar i arbetsmängden. Jag göremellertid också bedömningen att man genom en mera direkt koppling mellan inkommandeuppdrag och resurstillgång kan bidra fill bl.a. ett stärkt resultat-medvetandehos de anställda. 6 Vissa regionalpolitiska frågor De omfettandereformer som genomförs inom verksamhetsområde får vissaeffekter på lokaliseringen av arbetstillfällen inom skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet. En omfördelning av resurser pågår också, vilken syftartill att uppnå balans mellan resurstilldelning och arbetsmängd i länen. Denfortsatte omfördelningen innebär en viss ytterligare överflyttning av resurserfill framför allt . Jag återkommer strax till den saken. Ihuvudsak kommer emellertid de närmaste årens utveckling att medföra endastinomregionala förändringan Den sammantagna effekten av reformema påskatteförvaltningens område (SOL 90, det nya taxeringsförferandet ochfolkbokföringsreformen) blir att antalet arbetstillfällen inomskatteförvaltningen i residensstäderna minskar något, medan arbetstillfällenakan komma att öka på övriga orter där det finns ett lokalt skattekonton Dettorde fortferande finnas obalanser i resurstilldelningen mellan länen.Jag vill mot den bakgrunden tmderstryka vikten av att tertill vara möjligheten att fördela de reala resurstillskott somskatteförvaltningen och exekuticnsväsendet föresläs fä med anledning av vissareformer på ett sådant sätt att omfördelningen mellan länen påskyndas. 1990/91 Bil. 1989/90 Utgift1990/91 Anslag 1991/92 Förslag I 000 071 000 är central förvaltningsmyndighetför frågor om skatter och socialavgifter samt folkbokföring och val, i den mänannat inte följer av särskilda föreskriften Vidare är verket centralförvaltningsmyndighet för frågor om verkställighet enligt utsökningsbalkeneller annan förfett-ning samt frågor om tillsyn i och lönegaranti vid konkurs,likaledes i den mån annat inte följer av särskilda foreskriften Bestämmelser om riksskatteveirkets ledning ochorganisation m.m. finns i 2 kap. förordningen (1990:1293) med instruktion förskatteförvaltningen. Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) Expenser för annat än eget behov Utbildning och information ADB-verksamhet Till regeringens disposition (173 383 000) 431 019 000 72 000 000 -(- 52 631 (-1- 46 520) -1- 15 263 -1- 140 395 -t 151 665 Riksskatteverkethar i anslagsfiamställningen /92 redovisat ett tvåårigt huvudförslagsom, jämfört med anslaget för innevarande budgetår, iimebär en ininskning med11,//93. I enlighet med regeringens direktiv tillmyndighetema har någon pris-och löneomräkning för /92 integjorts. har i anslagsframställningen yrkatimdanteg från rationaliseringskravet. Som skäl anförs att stora förändringarför närvarande pågår inom verksainhetsområdet. För att klara helaförändringsarbetet ställs det stora krav påförvaltningen, inkl. centralmyndigheten, vad gäl- Prop. 1990/91 ler såväl pengar som personal och organisation. Utöver huvudförslaget lämnar ettbudgetförslag som för verkets del innebär en utbyggnad av verksamheten med 171milj. För skattereformens genomförande begärs 77,4 milj. kr. och för det nyatexeringsförferandet 3,7 milj. kr. För bl.a. ADB-stödet för den nyafolk-bokföringsorganisationen och visst fortsatt projektarbete inom folkbokföringsområdetbegärs 78 milj. kr.