prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Igmppens arbete har därvid särskilt uppmärksammats tillämpningen av plan- ochbygglagen (1987:10), arbetsmiljölagen(1977:1160)och livsmedelslagen (1971:511).Arbetsgmppen har konstaterat att den aktuella lagstiftningen inte innebärhinder för utbyggnaden av bamomsorgen. Lagstiftningen och de föreskrifter sommeddelas med stöd av denna innehåller oftast funktionskrav som preciseras vidtillämpningen i särskilda fall. Det är i stallet så att en god arbetsmiljö, engod livsmedels- och hygienstandard m.m. är en fömtsättning för en brabamomsorgsverksamhet. De krav som stalls på arbetsförhållandena gagnareffektivitet i verksamheten och ger möjligheter att rekrytera och behållapersonalen, den viktigaste resursen vid baraomsorgsutbyggnaden. Arbetsgmppen har i sitt arbete inhämtat synpunkterfrån olika företrädare för kommuner, från bamomsorgspersonal och från centralaoch regionala statliga myndigheter. Det har därvid framkommit att det ofta kanuppsta oklarheter om kravens innebörd i enskilda fall. Naturligtvis kan ocksåolika bedömningar göras av vilka faktiska åtgärder som måste vidtas för attuppnå ett visst resultat. Av antalet överklaganden, t.ex. när det gäller beslutenligt arbetsmiljölagen, att döma accepteras emellertid oftast de enskildamyndighetsbeslut som fattas. Arbetsgmppen har också kuimat konstatera att detofta kan föreligga skilda bedömningar och prioriteringar från olika organ inomsamma kommun när det gäller de frågor som regleras i den berörda lagstiftningenoch att sådana skiljaktigheter kan ha större betydelse än den statliga tillsynsom kommunen utsätts för. Kommunen har genom sina specialreglerade nämnderockså en egen myndighetsroll vid tillämpningen av lagstiftningen. En slutsats av arbetsgmppens arbete blir attsvårighetema att hitta bra och rationella lösningar vid baraomsorgsutbyggnaden,med beaktande av de olika krav som stalls, bl.a. beror på en bristande dialogeller ett bristande förtroende mellan kommunen och de aktuella statligamyndigheteraa. En förbättring i dessa avseenden kan bl.a. åstadkommas genom enbättre dialog i beredningen av ärendena med beaktande av kommunemas beslutsorganisation.Det är också viktigt att personalen och deras representanter på ett tidigtstadium får delta i planeringen av nya daghem och förskolor och imyndighetsdialogen. En annan slutsats är att ett bra sätt att åstadkommaförändringar är att visa på konkreta goda exempel på lösningar. I aktionsgmppens för bamomsorg betänkande redovisasexempel från olika delar av landet på hur baraomsorgsverksamheten kan förenklasoch rationaliseras. Inom planeras att under febmari -mars1991 tillsammans med anordna konferenser där bl.a.effektiviseringen av baraomsorgen skall diskuteras och där olika exempel på braoch billiga lösningar skall presenteras. I det sammanhanget kommer ocksåarbetsgmppens erfarenheter att tas tillvara. Med utgångspunkt i arbetsgmppens arbete räknar jagvidare med att Prop. 1990/91:1(X) senare föreslå regeringen att i propositionlägga fram förslag om att Bil. 7 kommuneraa skall överta länssty relseraasnuvarande uppgift att enligt 69 § socialtjänsflagen pröva frågor om tillståndatt inrätta enskilda hem för vård eller boende som avses användas för daghems-och fritidshemsända-mål. En försöksverksamhet med tillståndsprövninghar redan inletts med stöd av en särskild lag inom ramen för frikommunförsöket. Regeringen har tidigare uppdragit åtsocialstyrelsen att utarbeta ett särskilt informationsmaterial om vilka regleroch villkor som gäller när man startar alteraativa daghem och fritidshem.Arbetet kommer att redovisas . I samband med behandlingen av propositionen(1984/85:209, SoU 1985/86:5, rskr. 27) om förskola för alla bara slog riksdagenfast vissa gmndläggande principer för verksamheten i förskolor (daghem, deltidsgmppoch öppen förskola) och familjedaghem. har på gmndval avriksdagens beslut utarbetat ett pedagogiskt program för förskolan.Socialstyrelsen har också presenterat ett kompletterande materialtill det pedagogiska programmet för förskolan för de äldre förskolebarnen. Gemensamtansvar för barnomsorg och skola - flexibel skolstart Regeringenhar i skrivelse till (1990:50) redovisat det pågående arbetet vadgäller ett gemensamt måldokument för bamomsorg och skola, samverkan mellanbamomsorg och skola och flexibel skolstartsålder. Arbetet sker iutbildningsdepartementet i nära samarbete med . Gemensamtmåldokument för barnomsorg och skola Baraomsorgensutbyggnad betyder att allt fler bara har erfarenhet av pedagogisk verksamhetoch organiserad social samvaro när de börjar skolan. Fömtsättningaraa att sebamomsorg och skola ur ett pedagogiskt helhetsperspektiv har därmed ökat. Det finns pedagogiska och utvecklingsmässigaargument för att ha ett samlat pedagogiskt måldokument för förskola, gmndskolaoch skolbams-omsorg. Vid en granskning av de dokument som styr respektiveverksamhetsform är det också tydligt att bärande principer som helhetssynen påbaraets utveckling, synen på demokratiska principer och människosyn ärdesamma. I ett gemensamt måldokument är det angeläget attlyfta fram hur skola och barnomsorg kan stödja varandra. Många av de teman,vardagssituationer och aktiviteter som förekommer i förskolan är utmärktamiljöer för att utveckla bamens kunskaper, färdigheter och förstaelse avomvärlden. Denna kunskapsutveckling och de tillfallen som bamen bör få tillreflektion, tanke- och färdighetsutvesckling är att betrakta som en inledandeundervisning. avser att föreslå regeringen att Prop. 1990/91:100påbörja arbetet med att ta fram en ny läroplan för . I detta Bil.7 sammanhang bör också frågan om ett gemensamt måldokument för barnomsorg ochskola behandlas. Desenaste decennierna har inneburit en stegvis ökad samverkan mellan förskola,skola och skolbarasomsorg. En ökad kunskap om och insikt i baras behov ochvilka fömtsättningar som är viktiga för bamets utveckling har lett till attansträngningama ökat när det gäller att finna de praktiska och organisatoriskaformema för en samverkan. De övergripande målen för samhällets verksamhet förbara och ungdom är desamma från tidig förskoleålder till avslutad gmndskola. Ennödvändig fömtsättning för att samhället skall kunna bedriva en bra verksamhetför bara och ungdomar är att berörda gmpper samverkar. som ansvaretför skolområdet decentraliseras till nivå i samma utsträckning somsedan länge varit fallet inom förskoleområdet måste motiven för en samordning iförsta hand sökas i vad som är bäst för bamen. Med en fullt utbyggd bamomsorg har vi en avsamhället driven social och pedagogisk verksamhet som når alla bam i åldrama1,5 till , vartill koinmer det kommunala uppföljningsansvaret som sträckersig till dess eleven fyllt . Hur samhället utformar denna verksamhet är avstor betydelse för dessa bam och ungdomar. Genom forskning vet vi t.ex. attbamens språkliga utveckling gmndläggs mycket tidigt och att denna utveckling ärav avgörande betydelse för bamets möjlighet att i skolan tillägna sig kunskaperoch färdigheter. Likaså vet vi att baraets intellektuella utveckling ärberoende av att bamet får stöd och stimulans i sin kreativa, sociala ochkänslomässiga utveckling. Gemensamlokal organisation för skola och barnomsorg Dekrav på helhetssyn som stalls på baraens pedagogiska och sociala utvecklingtalar nu för att föra samman baraomsorg och skola i en gemensam lokalorganisation. Starka pedagogiska och sociala skäl talar således för att låtadem växa samman. Inom skolområdet har redan fattats beslut somunderlättar en samordning av de två områdena inom en gemensam organisation.Flera av de hinder som tidigare angetts för en i och för sig önskad samordningär nu undanröjda. har beslutat att kommunen får ett helt och odelatarbetsgivaransvar för all personal i skolan (prop. 1989/90:41, UbU9, rskr.58). Därmed har kommunen det fulla arbetsgivaransvaret för all berörd personal. Genom det fattade riksdagsbeslutet fårkommuneraa frihet att organisera och administrera skolverksamheten och användade tillgängliga resurseraa på det för skolan och skolans uppgifter mesteffektiva sättet. 9 1990/91. Riksdagenhar vidare (SoU9, rskr. 97) beslutat om en ändring Prop. 1990/91:100i socialtjänstlagen som innebär att det i fortsättningen skall stakommuner- Bil. 7 na fritt att utforma sin nämndorganisation pä det sätt sompassar de lokala förhållandena. Även detta kan underlätta samordningen mellanbaraomsorg och skola. nämnda beslut öppnar möjligheteraa till engemensam lokal organisation för barnomsorg och skola vilket betyder attkommuneraa kan planera, organisera och administrera hela området i ett sammanhang.Det ger en ökad flexibilitet och därmed ökade fömtsättningar för etteffektivare resursutnyttjande. Det är dock imgeläget att framhålla att motivenför en samordning i första hand måste vara att höja kvaliteten på verksamheten.Utgångspunkten måste vara bamets behov och kvalitetsaspekten måste vara starktframträdande. kommer senare att föreslå regeringen att baras skolstart görs flexibelpå så sätt att vårdnadshavaren får avgöra om baraet skall börja skolan det årdå bamet fyller eller påföljande år. Utbildningen i gmndskolan skalldock normalt vara nioårig. Alla bam skall ha rätt att börja sin skolgång detår de fyller . Börjar de inte sin skolgång då, skall de påbörja den närskolplikten inträder, dvs. höstterminen påföljande år. Det bör ytterst ankommapå bamets vårdare att avgöra om baraet är moget för den utbildning somskolväsendet kan erbjuda. Föreskrifter om skolmognad som villkor för att fåpåbörja sin skolgång bör därför slopas. Den flexibla skolstarten ökar valfriheten förföräldrar och elever inom skolområdet. En bättre samverkan mellan bamomsorgenoch skolan avdramatiserar själva skolstarten och leder till att det blirlättare för föräldrarna att välja att deras bara börjar skolan . En sådan utveckling koinmer att få ekonomiska konsekvenser som i ettsamhällsekonomiskt perspektiv måste uppfattas som betydande. att underlätta genomförandet av den fulla behovstackningen inombaraomsorgen. På blir de samhällsekonomiskakonsekvensema än mer gyrmsamma. En sänkning av skolstartsåldera till sex årmedför att ungdomaraa kan länma ungdomsskolan, dvs. normalt efter avslutadgymnasieskola, än de gör . I ett läge där bedömningen pålång sikt är att landets arbetskraftstillgång i stort kommer att vara fulltutnyttjad kan ett tillskott av en åldersklass till arbetsmarknaden få mycketpositiva effekter för ekonomisk tillväxt och utvisckling. Även om samtligalinjer i gymnasieskolan blir treåriga, kvarstar en betydande del av depositiva effekterna för arbetsmarknaden. Dessa förstarks dessutom genom denkvalitetshöjning av utbildningen som gymnasiereformen innebär. 7 En kontinuerlig fortbildning för personaleninom baraomsorgen är inte baraett sätt att utveckla den enskilde individen eller verksamheten. Fortbildningenhar också stor betydelse för att klargöra och utveckla verksamhetens mål ochinnehåll samt att skapa trivsel, omväxling och förayelse i arbetet. Riksdagenhar hemstallt hos regeringen om en uppföljning av konununeraas användning av desärskilda fortbildningsmedel som avdelats inom statsbidragets rara och vilkaåtgärder som erfordras (1988/89: SoU 18, rskr. Som en följd av detta har Svenska kommunförbundeterhållit medel för ett projekt om personalutveckling inom baraomsorgen. Denförsta delen i projektet har bestatt i en kartläggning av fortbildnings- ochpersonal-utvecklingsinsatseraa i kommunema. Denna visar bl.a. att av kommunermed över 200 000 invånare erbjuder personalen mer än 30 timmarsfortbildning. Av kommuner med 75 000 - 200 000 invånare erbjuder ca 25 %personalen mer än 30 timmars fortbildning. Av kommuner med 25 000 - 75 000invånare erbjuder personalen mer än 30 timmars fortbildning, undantagetdagbamvårdama. Av kommuner med färre än 25 000 invånare erbjuder 37 %personalen mer än 30 timmars fortbildning. Vid en jämförelse med en undersökning som gjordesår 1985 på uppdrag, visar det sig att fortbildningensomfattning inte har ökat nämnvärt . Personalgrappersom var eftersatta då, är också eftersatta . är det bara cirkahälften av landets kommuner som ger sin bamomsorgspersonal minst 30 timmarsfortbildning . I planema för 90-talet har dock många kommuner uttaladeambitioner att öka omfattningen av fortbildningen. Projektets andra del bestar av regionalakonferenser som kommer att genomföras av i samarbetemed . Konferenseraa är upptakt till det fortsatta arbetet -lokalt och regionalt - med att stimulera erfarenhetsutbyte, samarbete ochnytänkande inom baraomsorgens fortbildning och personalutveckling. Projektetberäknas vara avslutat . Isamarbete med företrädare för och civildepartementethar inom utarbetats ett gemensamt bara- ochungdomskulturprogram, vars tema ärbaras och ungdomars skapande verksamhet.Syftet är att ge mer plats för bam och ungdomar inom alla kulturverksamheter.Programmet skall inspirera och underlätta för dem som i sitt dagliga arbete harhand om bara och ungdomar. Det tar upp några områden som kommer att gessärskild uppmärksamhet . kommer att stödjautvecklingsprojekt som syftar till att bygga upp ett samarbete och en kompetenspå barnkulturområdet för personalen inom förskolan.Onuråden som särskilt kommer att prioriteras Prop. 1990/91:1(X) ärutvecklingen av barnkulturcentra, forskning och utvecklingsarbete om Bil. 7baras lek samt utvecklingen av ett interaationellt kontaktnät påbarnkultur-området. FNskonvention om baraets rättigheter, som antogs 1989, har efterriksdagens godkännande ratificerats av Konventionenträdde för svenskt vidkommande i kraft den 2 septem ber 1990. har konventionen ratificerats av totalt 63 stater. För att kontrollera efterlevnaden av konventionenskall FN tillsätta en särskild kommitté. har till ledamot i kommitténföreslagit generalsekreteraren i Svenska Rädda Baraen, . äger mm den 27 febmari 1991. Regeringen beslutade den 15 febmari 1990 att frånallmänna arvsfonden anvisa 10 milj.kr. ge frivilligor-ganisationeraa möjlighet att sprida kunskap ombarnkonventionen. Av det första årets anslag har ca 7,5 milj.kr. fördelatsför olika sådana ändamål. Regeringen har vidare beslutattillkalla en särskild utredningsman för att i enlighet med riksdagenshemstallan (1989/90:SoU17, rskr. 172) utreda de närmare fömtsättningama för ochbehovet av en statligt utsedd bamombudsman. Utredningen skall avsearbetsuppgifteraas innehåll, de organisatoriska formema samt de finansiellafömtsättningama (dir. 1990:80). I anslutning till öppnandet av FNsgeneralförsamlings höstsession 1990 hölls på bl.a. svenskt initiativ etttoppmöte om bamens villkor. Vid toppmötet deltog fler stats- ochregeringschefer än som varit samlade. Bamtoppmötet antog endeklaration och en handlingsplan för bams överlevnad och utveckling under1990-talet. Avsikten är att varje land formulerar en plan för attuppnå de av toppmötet antagna målsättningama. Bidrag till kommuniil bamomsorg 1989/90Utgift 10 353 532 245 1990/91 Anslag 12 064 000 000 1991/92 Förslag 13045 000 000 Statsbidrag för baraomsorg länmas enligtförordningen (1987:860) om statsbidrag till kommuneraa för baraomsorg (ändradsenast 1990:1188) för inskrivna bam i följande omsorgsformer och fr.o.m. år1990 med följande belopp. 1990/91:100 Bil. Förvarje femtontal inskrivna bara 475 000 -varav för bara med behov avsärskilt stöd 20 000 -varav för fortbildning avanstallda i: *daghem 15 000 *familjedaghem 10 000 *deltidsförskola/öppen förskola 5 000Dämtöver för varje nattöppen avdelning 150 000 Dämtöver för varje avdelning med förlängtöppethållande 75 000 Förvarje femtontal inskrivna bara 210 000 -varav för öppenfritidsverksamhet 25 000 -varav för bara med behov avsärskilt stöd 20 000 -varav för fortbildning avanstallda i fritidshem/öppet Förvarje femtontal inskrivna bara 50 000 Förvarje enhet som hålls öppen minst 50 000 Förbara inskrivna minst 7 tim./dag 18 000 Förbam inskrivna mindre än 7 tim./dag 8 000 Statsbidragen till alteraativa daghem ochfritidshem beräknas enligt samma regler som för kommunalt driven verksamhet. Dedelar som avser insatser för bara med behov av särskilt stöd resp. fortbildningförmedlas av kommimen till den som driver bamomsorgen endast i den mån dennehar kostnader för den verksamhet som avses. Statsbidragen beviljas och betalas ut avsocialstyrelsen. Förskott lämnas av statsbidraget för året förebidragsåret. Förskottet betalas ut med en fjärdedel i vardera april, juli ochoktober under bidragsåret samt i januari året efter bidragsåret. Slutavräkningsker i april året efter bidragsåret. Socialstyrelsenberäknar medelsbehovet utifrån styrelsens statistik över utbetalda statsbidrag,kommuneraas baraomsorgsplaner och SCB:s bara-omsorgsundersökningar.Socialstyrelsen föreslår att bidragen för fortbildningsinsatser höjs från 2,5 milj .kr. till 3,5milj.kr., att medlen för utvecklings- och förayelsearbe- Prop. 1990/91:100te höjs från 14,5 milj.kr. till 20 milj.kr. och att 1,5 milj.kr. 7 styrelsen för granskning av statsbidraget till baraomsorgen. beräknar det totala medelsbehovetför statsbidragen till baraomsorgen för budgetaret 1991/92 till 12 781 000 000kr. Utbyggnadenav bamomsorgen sker i enlighet med beslut. Avsikten är att allaförskolebam från ett och ska få delta i någon form avförskoleverksamhet. Deltagandet innebär att plats erbjuds i daghem, familjedaghem,deltidsgmpp eller att bam erbjuds att delta i öppen förskoleverksamhet beroendepå föräldramas förvärvsarbete eller studier och bamens behov. Statsbidragtill daghem och fritidshem som drivs av Statsbidragför driften av daghem och fritidshem lämnas till kommunema fördels den kommunala verksamheten, dels vissa alteraativa dag- ochfritidshemsformer. För dessa senare lämnas statsbidrag under fömtsättning attden som driver daghemmet eller fritidshemmet är antingen en sammanslutning avföräldrar, som gemensamt tar ansvaret för omsorgen om sina egna eller varandrasbam, eller en sammanslutning som har anknytning till en ideell organisation,erbjuder en speciell form av pedagogik eller arbetar på liknande ideella gmnder.Riksdagen har beslutat (prop. 1990/91:38, SoU8, rskr. 49) attstatsbidrag även skall lämnas för bamomsorg i form av daghem och fritidshem somägs och drivs av personal (personalkooperativ). Som ytterligare fömtsättningarför statsbidrag gäller att daghemmet eller fritidshemmet är upptaget i kommunensbamomsorgsplan samt uppfyller de krav som finns för motsvarande kommunalverksamhet, dvs. verksamheten skall bedrivas fortlöpande, baraen skall varainskrivna och det skall finnas en överenskommelse med föräldraraa om baraensvistelsetider. För de s.k. personalkooperativen gäller vissa ytterligarefömtsättningar för att statsbidrag skall länmas. Innebörden av dessa bestämmelser är bl.a. attstatsbidrag kan lämnas för av kommunen godkänd dag- och fritidshemsverksamhetsom bedrivs av t.ex. frikyrkliga församlingar. Däremot kan statsbidrag förnärvarande inte lämnas för motsvarande verksamhet om den bedrivs avförsamlingar tillhörande . bedriver emellertid svenska kyrkansförsamlingar en omfattande bam- och ungdomsverksamhet med stöd avkompetensbestammel-sen i 1 kap. 3 § andra stycket 1. församlingslagen 1988:180(jfr prop. 1987/88:31, s. 247). Hit hör bl.a. kyrklig förskoleverksamhet och"kyrkans baratimmar", som av många upplevs som ett värdefulltkomplement till den kommunala baraomsorgen. I den mån verksamheten bedrivs isådana former och med samma fömtsättningar som gäller för motsvarande verksamhet som andraideella organisationer bedriver, kan jag inte se Prop. 1990/91:100 någothinder för att även församlingar skulle komma i Bil. 7 frågaför statsbidrag till altemativ daghems- och fritidshemsverksamhet. Jag föreslår nu att statsbidrag lämnas tillkommuneraa även för daghem och fritidshem som drivs av församlingar inomsvenska kyrkan. Som fömtsättning för statsbidrag skall gälla de riktlinjer somriksdagen tidigare stallt sig bakom när det gäller altemativa former förbamomsorg genom sammanslutningar i form av t.ex. föräldrakooperativ. Kompletterande föreskrifter omstatsbidragsvillkoren avses bli intagna i förordningen (1987:860) omstatsbidrag till kommunema för baraomsorg. Föreskrifteraa bör träda i kraftden , men tillämpas även för verksamhet som bedrivs . Införande av statsbidrag för baraomsorg som drivsav kyrkliga församlingar väcker frågan om primärkommunens formellabefogenheter att ge egna bidrag till den kyrkliga kommunen. Under fömtsättningatt verksamheten av kyrkan bedrivs som alteraativ inom den kommunala baraomsorgenkan jag inte se några hinder för att så sker. Jag har i denna fråga samrått med chefen förcivildepartementet och statsrådet . Jag har under anslaget beräknat oförändrat 2,5milj.kr. till för fortbildningsinsatser. Jag har vidareberäknat oförändrat 14,5 milj.kr. för utvecklings- och fömyelsearbete inombaraomsorgen samt 5 milj.kr. för initiativverksamhet inom baraomsorgsområdet.Jag har vidare beräknat medel för en ny bamomsorgsundersökning . Dettotala anslagsbehovet beräknar jag till 13 045 milj.kr. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Bidrag till barnomsorg förbudgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 13 . Bidrag till invandrar- och flyktingbarn iförskolan' Nytt anslag (förslag) 40 000 000 benämnt Bidrag till hemspråksträning för barn iförskolan. Bidrag till hemspråksträning i förskolan utgår statsbidrag tillkostnadema för hemspråksträning för bam i förskoleåldrarna med annat hemspråkän svenska. har antalet inskrivna bam i förskolan medannat hemspråk än svenska ökat med 3 000 bara . En bidragande orsak äratt allt fler flyktingbara kommit in i baraomsorgen. Regleraa för statsbidragtill hemspråksträning i förskolan har detaljstyrt stödet till invandrar- ochflyktingbara på ett sätt som kan ha försvårat ett effektivt resursutnyttjande.Jag förordar därför en friare resursanvändning somväntas innebära att fler invandrar- och flyktingbara Prop. 1990/91:100 iförskolan får del av stödet, anpassat till olika behov, t.ex. hemspråksträ- Bil. 7 ning, tvåspråkig personalförstarkning, föräldrautbildning, kunskaps- ochmetodutveckling. Medlen bör inom den anvisade ramen fördelas avsocialstyrelsen efter ansökan från kommunema och beräknas på gmndval av antaletinskrivna invandrar- och flyktingbara i baraomsorgen i resp. kommun. Jag avser att sedan behandlatbidragsfrågan återkomma till regeringen med förslag om nyaförordningsbestammelser avseende statsbidraget. De nya regleraa bör gällafr.o.m. och då ersätta den nuvarande förordningen (1977:628) omstatsbidrag till hemspråksträning i, förskolan. Jagberäknar anslagsbehovet för nästa budgetar till 40 milj.kr. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Bidrag till invandrar-och flyktingbarniförskolan för budgetaret 1991/92 anvisa ett anslag på . 1989/90Utgift 4 427 982 1990/91 Anslag 4 472 000 1991/92 Förslag 4 991 OOO Baramiljörådetär en central för\'altningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor rörandebaras miljö och bams säkerhet. Instmktion för bammiljörådet framgår av särskildförordning (1988:1127). leds av en styrelse bestaende avordförande och tio övriga ledamöter. I styrelsen, som utses av regeringen,ingår ledamöter med anknytning bl.a. till , ,, plan- och bostadsverket och trafiksäkerhetsverket. verksamhet omfattar olikasamordningsprojekt inom bamsäkerhets- och baramiljöområdet. Vidare arbetarrådet med särskild information inom dessa områden genom skrifter, konferenser,utstall-ningar, seminarier m.m. Föratt på ett tillfredsstallande siitt kunna svara mot de krav som stalls på rådetanser rådet att dess löneanslag bör förstärkas. Rådet framhåller bl.a. attbaras livsvillkor har förändrats påtagligt både frånbamsäkerhets- och baramiljösynpunkt. Ett ökande fysiskt våld i samhället visarsig bl.a. genom att baraolyckoma i skolåldraraa har ändrat karaktar. Dettastaller ökade krav på förebyggande insatser från bara-miljörådets sida. Bammiljörådetföreslår i sin anslagsframstallning bl.a. följande: slipper genomföra en minskning på enligt huvudalteraa tivet.