prop · GE0359 · 1990-12-31 00:00:00 — Härigenomföreskrivs att 3 kap. 5 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring' skall haföljande lydelse. Vidsjukdom som efter samordningstidens slut sätter ned den försäkrades förmågaatt skaffa sig inkomst genom arbete med minst en fjärdedel utges sjukpenningfrån arbetsskadeförsäkringen. Saknarden försäkrade förmåga att skaffa sig inkomst, utges hel sjukpenning. Om dennaförmåga inte saknas helt men är nedsatt med minst tre fjärdedelar utges trefjärdedels sjukpenning. Är förmågan nedsatt i mindre grad men med minst hälftenutges halv sjukpenning. 1 annat fall utges en fjärdedels sjukpenning. Om inte annat följer av 5 a 5c§§ utgör hel sjukpenning för dag en trehundrasextiofemtedel av den försäkrades sjukpenningunderlag enligt 6§. Sjukpenningen avmndas till närmaste hela krontal. När sjukpenning skall utges till den försäkrade för sådan tid, för vilken denne har erhållit sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, får sjukpenningen dock beräknas till det sammanlagda belopp som har betalats ut ökat med en niondel. Det sålunda beräknade beloppet avmndas till närmaste hela krontal. Ominte annat följer av 5 a 5c§§ utgör hel sjukpenning för dag en trehundrasextiofemtedelav den försäkrades sjukpenningunderlag enligt 6§. Sjukpenningen avmndas till närmastehela krontal. När sjukpenning skall utges till den försäkrade för sådan tid,för vilken denne har erhållit sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, får sjukpenningen dock beräknas till det sammanlagda belopp somhar betalats ut för sarrima tid ökat med 54, , beroende påom den tidigare ersättningen utgetts på grundval av avden sjukpenning-grundande inkomsten. Somsjukperiod anses tid, under vilken en försäkrad i oavbmten följd lider avsjukdom som avses i första stycket. Denna lag träder ikraft . ' Lagen omtryckt 1977:264.- Senaste lydelse 1990:158. Lag om ändring i lagen (1990:327) om skatteavdrag från sjukpenningm. Härigenomföreskrivs att 4§ lagen (1990:327) om skatteavdrag från sjukpenning m. m. skallha följande lydelse. 4§Avdrag för preliminär A-skatt på inkomster som avses i första, andra och femtestyckena i punkt 12 av anvisningama till 32 § kommunalskattelagen (1928:370),med undantag för vårdbidrag enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, skallgöras med ledning av särskilda skattetabeller. Regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer fastställer för varje inkomstår sådana tabeller. De särskilda skattetabelleraa skall för olika sjukpenninggrandande inkomster enligt 3 kap. lagen om allmän försäkring ange den preliminära skatt som skall tas ut på en viss ersättning uttryckt i procent av ersättningen. I tabelleraa skall det finnas särskilda kolumner med procentsatser dels för ersättningar som grundas på hela den sjukpenninggrandande inkomsten, dels för ersättningar som gmndas på av den sjukpenninggrandande inkomsten. De procenttal efter vilka skatteavdrag skall göras skall gmndas på skattesatsen för en årlig inkomst motsvarande den skattskyldiges sjukpenninggrandande inkomst eller den andel av den sjukpenninggrandande inkomsten som ersättningen beräknas på. Desärskilda skattetabelleraa skall för olika sjukpenninggrandande inkomsterenligt 3 kap. lagen om allmän försäkring ange den preliminära skatt som skalltas ut på en viss ersättning uttryckt i procent av ersättningen. I tabellernaskall det finnas särskilda kolumner med procentsatser dels för ersättningarsom grandas på hela den sjukpenninggrandande inkomsten, dels för ersättningarsom grandas på av den sjukpenninggrandande inkomsten. Deprocenttal efter vilka skatteavdrag skall göras skall gmndas på skattesatsenför en årlig inkomst motsvarande den skattskyldiges sjukpenninggrandandeinkomst eller, om ersättningen grundas på 80 eller 90procent av densjukpenninggrundande inkomsten, den andel av den sjukpenninggrandande inkomstensom ersättningen beräknas på. Förde särskilda skattetabelleraa skall i övrigt i tillämpliga delar gälla vad somföreskrivs i uppbördslagen (1953:272) om skattetabeller avseende preliminärA-skatt. Omnågon sjukpenninggrandande inkomst inte har fastställts för den skattskyldige,skall det underlag som utgör gmnd för ersättningen anses som sjukpenninggrandandeinkomst när skatteavdraget bestäms. Denna lag träder i kraftden . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministera , ordförande, och statsråden , ,, , R. Carisson, , , G. , , ,, , , , , , Proposition om vissa ändringar i sjukförsäkringen m.m. Socialförsäkringssystemetsyftar till att garantera allas rätt till inkomst-trygghet vid sjukdom,handikapp och ålderdom. Denna inkomsttrygghet måste också ges på lika villkor.Rätten garanteras genom offentligt förvaltade och kollektivt finansieradeallmänna socialförsäkringar. Utgifternaför vissa socialförsäkringsförmåner har stigit kraftigt . Det s.k. ohälsotalet utgör ett genomsnittligt mått för den ohälsa som leder tillersättningar från socialförsäkringen för inkomstbortfall. Ohälsotalet angersåledes ersatta dagar per försäkrad med sjukpenning, arbetsskadeersättning ochförtidspension/sjukbidrag. Att ohälsotalet stigit till49,1 dagarår 1989 speglas i en kraftig ökning av försäkringens kostnader. Föratt bibehålla möjligheterna för samhället att via socialförsäkringarna ge deförsäkrade den viktiga inkomsttrygghet jag nämnt är det angeläget att kommatill rätta med kostnadsökningarna. Jag kommer därför i det följande attbeskriva de förändringar i socialförsäkringens förmånssystem som jag bedömernödvändiga för att återfå en ekonomisk balans i systemet. Åtgärderna är avseddaatt kombineras med en kraftig satsning på rehabiliterande insatser och ingår iden satsning på arbetslinjen i socialförsäkringen som regeringen genomför. 2 Nuvarande regler för sjukpenning och andradagersättningar Denobligatoriska sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL)omfattar alla personer som är bosatta i . Den som är bosatt i skallvara inskriven hos fr.o.m.den månad då han fyller . För rätt till sjukpenningkrävs att den försäkrade har en beräknad årsinkomst av förvärvsarbete på . Försäkringskassanfastställer en sjukpenninggrandande inkomst (SGI) Prop. 1990/91:59 för varjeinskriven person som förvärvsarbetar. Därmed avses den åriiga inkomst i pengareller skattepliktiga förmåner som den försäkrade kan antas komma att tillsvidare få för eget arbete antingen som arbetstagare i allmän eller enskildtjänst (inkomst av anställning) eller på annan gmnd (inkomst av annatförvärvsarbete). Vid beräkningen av SGI bortses från inkomster som överstigersju och en halv gånger basbeloppet (. Försäkringskassanär skyldig att ompröva en försäkrads SGI när kassan fått kännedom om att denförsäkrades inkomstförhållanden m.m.har undergått ändring av betydelse förrätten till sjukpenning eller för sjukpenningens storiek. Den försäkrade ärskyldig att anmäla sådana förändringar i sinainkomstförhållanden m.m.som kan påverka rätten till sjukpenning ellersjukpenningens storlek. Ersättningenper dag från sjukpenningförsäkringen utgör enligt huvudregeln av den försäkradesSGI delad med 365 (kalenderdagsberäknad sjukpenning). Denna huvudregel gällergenerellt för havandeskapspenning och föräldrapenning. Nyaregler för beräkning av sjukpenning och tillfällig föräldrapenning infördes fr.o. m. den . De nya reglerna gäller för sjukpenning ochtillfällig föräldrapenning enligt AFL, sjukpenning enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring (LAF) och enligt lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd (LSP) samt för smittbärarpenning enligt lagen (1989:225) omersättning till smittbärare och för ersättning enligt lagen (1988:1465) omersättning och ledighet för närståendevård. Denya reglerna gäller endast försäkrade som har en SGI som helt eller delvisgrundar sig på anställning. Reglernainnebär att ersättningen skall timberäknas isjukperioden och om den försäkrade uppbär tillfälligföräldrapenning eller närståendevårdsersättning. Fr.o.m.den iperioden skall ersättningen bortsett från de nämnda ersättningsformernaoch för sjukpenning för vissa studerande kalender-dagsberäknas. Förtimberäknad ersättning krävs förutom uppgift om årsinkomst även uppgift omårsarbetstid. Årsarbetstiden är det antal timmar för år som den försäkrade kanantas komma att tills vidare ha i sitt förvärvsarbete som ordinarie arbetstideller däremot svarande normal arbetstid. Regeringen och riksförsäkringsverkethar meddelat föreskrifterom schablonberäkning av årsarbetstid. Enförsäkrad som har SGI av anställning får sjukpenning under de första 14 dagarnaav ett sjukdomsfall endast under föratsättning att han skulle haförvärvsarbetat om han inte varit sjuk. Med förvärvsarbete jämställs vissa specificeradeledigheter, främst ledighet för semester. Densom är försäkrad för en sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete än anställning kan om han vill det välja karens tid för sådan sjukpenning. Karenstiden kan efter den försäkrades önskan bestämmas till 3 eller . Detta innebär att sjukpenning som gmndas på annat förvärvsarbete än anställning i dessa fall inte utges för de första 3 16 eller30 dagarna av en sjukperiod, insjuknandedagen inräknad. Om en ny Prop.1990/91:59 sjukperiod börjar efter föregående sjukperiods slutskall de båda sjukperioderaa ur karensdagssynpunkt betraktas som en sjukperiod.Den som vill ha karenstid för sin sjukpenningförsäkring måste anmäla detta tillförsäkringskassan. En sjukpenningförsäkring med karenstid innebär samtidigtlägre sjukförsäkringsavgift för den försäkrade. Helsjukpenning utges enligt AFL vid sjukdom som förorsakar fullständignedsättning av arbetsförmågan. har beslutat om nya regler förrätt till sjukpenning vid partiell nedsättning av arbetsförmågan på grund avsjukdom (prop. 1989/90:62, SfU12, rskr. Enligt de nya reglerna kan fr.o.m.den 1 juli 1990 ersättning från bl.a. sjukpenningförsäkringen utbetalas i formav hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning. 3 Avtalsbaserad ersättning vid sjukdom Denallmänna försäkringens regler om rätt till sjukpenning baserad på en SGI utgörgrunden för den enskilde försäkrades ersättning vid sjukdom. Till detta kommer avtalsenligakompletteringar i form av sjuklön och olika former av kollektivatrygghetsförsäkringar inom ramen för arbetmark-nadsförsäkringarna (AMF). Denhelt övervägande delen av landets arbetstagare har numera avtals-regleradsjuklön. Detta gäller för anställda inom såväl den offentliga sektorn som denprivata sektorn. Följande redovisning lämnas. Ifråga om den allmänna sjukförsäkringen gäller för dem med statligt regleradanställning ett s. k. arbetsgivarinträde, som grundas på kollektivavtal.Systemet innebär att arbetsgivaren betalar ut sjuklön till arbetstagaren. 1gengäld får arbetsgivaren uppbära den sjukpenning som annars skulle hautbetalats till den anställde. Sjuklön utbetalas såväl vid sjukdom som vidarbetsskada. Där arbetsgivarinträde gäller skall den enskilde anmälasjukfrånvaro endast till arbetsgivaren. Denne svarar sedan för rapporteringen tillförsäkringskassan och övrig administration av sjukfallet ur ersättnings- ochrehabiliteringssynpunkt. Liknande regler gäller för anställda hos de allmännaförsäkringskassorna. Sjuklönför kommunal- och landstingsanställda Bestämmelserom sjuklöneförmåner för kommunal- och landstingsanställda finns intagna ikollektivavtal. Enligt dessa ges den anställde i första hand rätt till ledighetbl. a. om han blivit arbetsoförmögen till följd av sjukdom. 1 andra handregleras rätten till ersättning i sådana situationer. Vidtillämpning av avtalet indelas de anställda i två olika förmånsgrap- per. Till förmånsgrapp I hör de som är heltidsanställda eller deltidsanställ da med av normal arbetstid. Utöver detta krävs att anställning- 17 enredan från början avsett eller att anställningen Prop.1990/91:59 faktiskt varat sammanlagt. I sådana situationerutges sjuklön av lönebortfallet, dvs. en komplettering av sjukpenningförsäkringensersättningsnivå som utgör av SGI. Sådan sjuklön utbetalas under högst 90dagar per sjukperiod. Med sjukperiod kan då avses antingen en sammanhängandesjukperiod eller samtliga sjukperioder under den senaste tolvmånadersperioden.Sedan sjuklöneperioden upphört kompletteras sjukpenning från försäkringskassanmed ersättning från av-talsgrappsjukförsäkringen för kommunal- och landstingsanställda(AGS -KL). Denna senare ersättning utges även . Övrigaanställda tillhör förmånsgrapp II.För denna grapp utges ingen sjuklönutan dessa personer är i stället hänvisade till sjukpenning enligt AFL, ävenför denna förmånsgrapp kompletterad med ersättning från AGS - KL. Sjuklönför tjänstemän anställda i enskild tjänst Tjänstemänanställda i enskild tjänst har rätt till sjuklön från sin arbetsgivare under insjuknandemånadenplus därefter. Underde första 14 dagaraa av sjukperioden görs ett sjukavdrag från den anställdeslön enligt följande formel: 90 X månadslönenx 12,2 100 X 52X eller timmar Avdragetär maximerat till av 7,5 gånger basbeloppet dividerat med 52 gångerveckoarbetstiden. Närde 14 dagaraa gått till ända görs sjukavdraget i form av ett kalender-dagsberäknatavdrag. Formeln blir då: 90X månadslönen x 12,2 100x365 Avdragetär maximerat till av 7,5 gånger basbeloppet dividerat med 365. Oavsettvilken avdragsformel som används innebär avtalet att arbetsgivaren däratöverfyller ut upp till full ersättning för mistad lön. När sjuklöneperioden är sluthänvisas den anställde till ersättning från den allmänna försäkringen. Sjuklönför arbetare inom den privata sektorn Enarbetare som är verksam inom den privata sektora är berättigad till sjuklönunder av varje sjukdomsfall. Rätten till sjuklön inträderefter tre månaders sammanhängande anställningstid. Sjuklönen utbetalas försådan ordinarie arbetstid då arbetstagaren skulle ha utfört arbete om han ejvarit sjuk. Sjuklönen utgör av arbetarens medeltimförtjänst på tidlön ochackord (inklusive ev. premielönedelar, bonus o.d.) enligt senast kändakvartalslönestatistik. För den som enbart har timlön utgör sjuklönen avdenna timlön. Underde första 14 dagaraa av varje sjukdomsfall görs ett sjukavdrag Prop.1990/91:59 från arbetstagarens lön enligt följande formel: 90X månadslönen x 12,16 100x52x40 OmsjukdomsfaUet fortsätter görs fr. o. m. den sjukavdragetenligt följande formel: Iövrigt kompenseras arbetstagarens inkomstbortfall genom ersättning frånsjukförsäkringen enligt AFL. Avtalsgruppsjukförsäkring(AGS) gäller enligt utfästelse i kollektivavtal för arbetare inom den privata sektorasamt för alla anställda hos kommuner och landsting. Om den anställde är sjukmer än utges ersättning från AGS. Ersättningutges vid kalenderdagsberäknad sjukpenning med ett belopp för dag som varierarmellan 6 och . Beloppets storlek relateras till arbetstagarenssjukpenning enligt AFL; ju högre sjukpenning desto högre belopp utges från AGS.Efter 90 dagars sjukperiod blir beloppet . per dag för alla. I samband med beslutet om reformeradinkomstbeskattning (prop. 1989/90:110, SkU30, rskr. 356) har reglerna förbeskattning av ersättning enligt AGS ändrats. De nya regleraa innebär attutfallande belopp från AGS i sin helhet skall utgöra skattepliktig inkomst avtjänst. Detta skall tillämpas första gången vid taxering. Skattepliktför AGS-ersättningar avses dock inte skola gälla om försäkringsfallet harinträffat eller tidigare (prop. 1990/91:54). Omden anställde drabbats av en arbetsskada utges ersättning från trygghetsförsäkringenvid arbetsskada (TFA). Försäkringen medför att arbetstagaren inte får föraskadeståndstalan mot sin arbetsgivare med anledning av arbetsskadan. I ställetregleras ersättningen från TFA enligt i huvudsak skadeståndsrättsliga regler.Detta innebär att TFA ger ersättning för den inkomstförlust och de kostnadersom återstår sedan ersättning från den lagreglerade arbetsskadeförsäkringenbetalats ut. Från TFA kan också utges ideella ersättningar för lyte och men,sveda och värk, etc. 4 Sjukpenningförsäkringen m. fl. ersättningsformer Prop.i990/9i:59 4.1Kompensationsgraden Mitt förslag:Kompensationsgraden inom sjukpenningförsäkringen sänks för de första tre dagaraamed ersättning i en sjukperiod från och för tid därefter från 90 till80% av den sjukpenninggrandande inkomsten. Motsvarande skall gälla för bl.a.havandeskapspenning, smittbärarersättning och ersättning för närståendevårdsamt arbetsskadesjukpenning för tid inom samordningstiden. Skälen lör mitt förslag:Sjukpenningförsäkringen ger ett mycket gott skydd för den som drabbas avsjukdom. Kompensationsgraden är av SGI och ersättning utges fr. o. m. denförsta frånvarodagen. Denna ersättning kompletteras dessutom i de flesta fallmed sjuklön från arbetsgivare eller gottgörelse från avtalsförsäkringar som geren kompensation motsvarande återstoden av inkomstbortfallet. I en situation dådet är nödvändigt att begränsa kostnadsutvecklingen inomsocialförsäkringssystemet bör det därför enligt min mening finnas utrymme föratt sänka kompensationsgraden inom sjukpenningförsäkringen. Den minskning jagförordar bör ske på följande sätt. Sjukpenningen för envar av de första tre ersättningsdagaraaav en sjukperiod bör utgöra av SGI, delad med 365 eller, om beräkning aversättning skall ske enligt de s. k. timsjukpenningregleraa, med ett tal som framräknasmed ledning av årsarbetstiden. Särregler bör dock införas för personer med särskihfrekvent sjukfrånvaro så att begränsningen av kompensationen för de första treersättningsdagaraa inte drabbar denna utsatta kategori av försäkrade. Jagåterkommer till utformningen av särregleringen i det följande (avsnitt 4.3). Kompensationsgraden börbestämmas till 80 i stället för till av SGI fr.o.m. den fjärdeersättningsdagen. Också i detta avseende bör det öppnas möjlighet till avstegi vissa fall. Undantagsregleringen bör ta sikte på ersättning vidlångtidssjukskrivning och innebära möjlighet att under särskilda föratsättningarfå kompensation på 90-procentsnivån. Jag behandlar denna särskilda regleringnärmare i det följande (avsnitt 4.4). Inom den allmännaförsäkringen och även i övrigt förekommer olika former av ersättningar som förnärvarande utgår med samma belopp som sjukpenningen. Detta gäller bl.a.föräldrapenningförmåner, havandeskapspenning, smittbärarpenning, ersättningför närståendevård samt sjukpenning inom arbetsskadeförsäkringen såvitt avsersamordningstid. De nu förordade regleraaom lägre kompensationsgrad bör gälla också för de nämnda ersättningsanordningaraautom för föräldrapenning som utges med anledning av barns födelse. Förtillfällig föräldrapenning är en viss särreglering motiverad, till vilken jagåterkommer i avsnitt 5. Någon ändring av kompensationsgraden för dagpenningenligt särskilda förordningar till värapliktiga, civilförsvarspliktiga och tjänstepliktighälso- och sjukvårdspersonal m. m. är inte avsedd. Vad jag nu redovisat fömtsätterändringar i reglerna om sjukpenningberäkning i 3 kap. AFL. För de skildaförmåner som litges med samma belopp som sjukpenning finns en lagtekniskkoppling till sjukpenningreg-leraa i AFL. Beträflfande föräldrapenning fordrasvissa ändringar av lagteknisk karaktär i 4 kap. 6 och 7§§ AFL för att detskall framgå att kompensationsgraden för denna förmån också fortsättningsvisskall vara . Vidare bör med anledning av ändringarna i 3 kap. AFL göras en följdändringi 21 kap. 1 § AFL, som avser den frivilliga sjukpenningförsäkringen. Avsikten är attarbetsskadesjukpenningen skall samordnas mera fullständigt med sjukpenningfrån den allmänna sjukförsäkringen. Jag avser att återkomma till denna fråga isamband med de förslag som förbereds på grandval av rehabiliteringsberedningensbetänkande Tidig och samordnad rehabilitering (SOU 1988:41). Eftersom densänkta kompensationsgraden inom sjukpenningförsäkringen föreslås införd innanden avsedda samordningen med arbetsskadeförsäkringen genomförs behövsfortfarande en särskild beräkningsregel vid retroaktiv utbetalning avarbetsskadesjukpenning. En följdändring bör därför göras i 3 kap. 5§ LAF medanledning av de förändringar jag föreslår vad beträffar sjukpenningnivåeraa i AFL. 4.2 Reduktion av sjukpenning på grund av sjukersättning frånarbetsgivaren Mittförslag: Om den försäkrade av arbetsgivare erhåller sjuklön eller annanskattepliktig förmån som sjukpenning utges ochanställningsförmånen ger ett tillägg till sjukpenningen med av den sjukpenninggrandandeinkomsten av anställning görs avdrag på sjukpenningen i motsvarande mån.Anställningsförmåner som överstiger basbeloppet ochsåledes inte läggs till gmnd för beräkning av sjukpenningen beaktas till vissdel vid beräkningen av sjukpenningavdrag. Motsvarandeavräkning skall göras från den sjukpenning som utges till arbetsgivaren när s.k.arbetsgivarinträdegäller och den sjuklön som utges till arbetstagaren överstiger den avseddahögsta kompensationen vid sjukdom. Skälen för mitt förslag:Avsikten med de föreslagna ändringarna i den lagstadgade kompensationen vidsjukdom är att minska socialförsäkringens kostnader. En föratsättning för attgenomföra ändringar av det här slaget i försäkringen är att åtgärderaa drabbaralla så lika som möjligt. Av det skälet bör en ordning tillskapas som motverkaratt vissa arbetstagare via avtal tillförsäkras en högre kompensationsnivå vidsjukdom än andra grapper i samhället. Mot denna bakgmnd föreslårjag att särskilda regler införs i sjukpenningsystemet i syfte att uppnå attden högsta kompensationen för försäkra- de vid sjukfrånvaro blir75% av förvärvsinkomsten för de första tre Prop. 1990/91:59 ersättningsdagarnaav ett sjukdomsfall och för tid därefter. Om arbetsgivare ger kompensationsom medför att denna nivå överskrids bör det medföra en minskning aversättningen från den allmänna försäkringen så att den avsedda totalaersättningsnivån får genomslag. Erhåller den försäkrade av arbetsgivare löneller andra skattepliktiga förmåner som sjukpenning utges skallsåledes en minskning av sjukpenningen ske i samma mån som anställningsförmånemager ett tillägg till sjukpenningen med av den försäkrades SGI avanställning, allt omräknat per dag. För de delar av anställningsförmånerna, somräknat för år överstiger basbeloppet och som såledesinte grandar rätt till sjukpenning, behövs en särskild beräkningsregel. Dennaregel bör innebära att av överskjutande delar , såvitt gäller de första tre sjukersättningsdagaraa,och för övrig tid beaktas för minskning av sjukpenning. På så sätt uppnåsäven vid högre inkomstlägen den avsedda begränsningen av den totalasjukersättningen till 75 resp. av förvärvsinkomsten. Avdraget skall iförsta hand göras på den sjukpenning som utges somanställningsförmånerna avser. Avräkning skall dock också kunna ske motsjukpenning som avser annan tid. Medavseende på anställda som enligt kollektivavtal eller lag (sjömanslagen,1973:282) erhåller sjuklön och omfattas av s.k. arbetsgivarinträde enligt 3kap. 16§ AFL uppbärs sjukpenningen av arbetsgivaren. De regler omsjukpenningreduktion som jag förordat i det föregående är därför intetillämpliga i sådana fall. Det är emellertid angeläget att en motsvarande ordningför avräkning införs också för dessa situationer. Detta bör ske genom att nyaregler tas in i 3 kap. 16 § AFL om avräkning på den sjukpenning somförsäkringskassan betalar ut till arbetsgivaren. De nya bestämmelserna börutformas på motsvarande sätt som reduktionsreglerna för sjukpenning sombetalas ut till de försäkrade. Detföreslagna systemet för reduktion av sjukpenning föratsätter att försäkringskassanfår information om den försäkrades lön eller andra skattepliktiga sjukförmånerfrån arbetsgivare. I detta avseende bör redan befintliga regler i AFL omförsäkrades anmälningsskyldighet och om arbetsgivares uppgiftsskyldighet kunnavinna tillämpning. Anmälningsskyldigheten för de försäkrade gäller enligt 3kap. 6 § AFL sådana ändringar av inkomstförhållanden, arbetstid eller andraomständigheter som påverkar rätten till sjukpenning eller sjukpenningensstorlek.