prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — För projektarbete m.m. på fkstighets-taxeringsområdetbegärs 22,3 milj. kr., för den nya summariska processen och en utbyggnad avtenninalbeståndet hos kronofogdemyndighetema sammanlagt 34,9 milj. kr., förADB-verksamheten vid i övrigt 43 milj. kn och för förbättradintemrevision m.m. 4,7 milj. kr. Somframgår av det jag redan har sagt inbegriper de stora reformer som skallgenomföras inom såväl skatteförvaltningen som exekutionsväsendet ävenriksskatteverket. Genomförandet ställer stora krav på utvecklingsarbete samtledning och styming från verkets sida. Vid sidan härav finns det, somjag redanhar påpekat, anledning att särskilt uppmärksamma vissa frågor som inte har medgenomförandet av reformema att göra. För att göra det möjligt att trotsanhopningen av reformer vidta de mest angelägna åtgärdema pä dessa områdenföreslår jag att, av de medel som sparas genom tillämpningen av ettrationaliseringskrav, medel motsvarande en procent av anslaget ställs tillregeringens disposition för att kunna användas för effektivitetshöjande åtgärden Beträffende anslaget till vill jagi övrigt framhålla följande. Pris-och löneomräkningen uppgår till 87,7 milj. kr. För genomförande av skattereformen har jag beräknat47,6 milj. kr. För utvecklingsarbete m.m. och allmännafastighetstaxeringar har jag beräknat 22,3 milj. kr. För utveckling m.m. avADB-stödet för den nya summariska processen har jag beräknat 9,2 milj. kr. ochför åtgärder som ankommer på verket med anledning av det nyatexeringsförferandet 3,7 milj. kr. För ADB-stöd, utbildning m.m. för den nyafolkbokföringsorganisationen har jag beräknat 78 milj. kr. För anskaffning avADB-utmstning har vissa medel beräknats på trettonde huvudtitelnsreservationsanslag Anskaffning av ADB-utmstning. Jag har under förevarandeanslag beräknat medel för de ökade kostnader i form av avgifter tillstatskontoret och för tekniskt imderhåll m.m. som följer med anskaffningamamed, utöver vad som ingår i de uppräknade beloppen, 11,5 milj. kr. Med hänvisning till vad jag har anfört och i övrigttill sanmianställ-ningen beräknarjag anslaget till 1 . Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /92anvisa ett förslagsanslag på 1 . B 2.Regional och lokal slcatteförvaltning 1989/90Utgift 2 760 428 000 1990/91 Anslag 2 684 396 000 1990/91 Förslag 3 325 774000 Den regionala och lokala skatteförvaltningen utgörsav 24 skattemyndigheten dessa finns lokalla skattekontor på sammanlagt120 orten Skattemyndighetenär regional förvaltningsmyndighet för frågor om skatter, socialavgifter,pensionsgnmdande inkomst och folkbokföring, om inte annat följer av särskildaföreskriften Bestämmelserom skattemyndighetens ledning och organisation m.m. finns i 3 kap. förordningen(1990:1293) med instmktion för skatteförvaltningen. 1990/91 Bil. Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader 2 444 797 000 (2 163 386 000) + 561 569 000 (-1- 506 870 000) -1- 55 124 000 43 806 000 0 - 3 806 000 -1- 29 834 000 2 872 327 000 -1- 642 721 000 pensionsfonden Ersättning frän dataenheterna 180 131 000 7 800 000 -1- 9 143 000 - 7 800 000 2 684 396 000 -1- 641 378 000 Riksskatteverkethar i anslagsframställningen /92 redovisat ett tvåårigt huvudförslagsom, jämfört med anslaget för innevarande budgetår, innebär en minskning mid1,/92 och /93. I enlighet med regeringens direktiv tillmyndigheteraa för /92 har någon pris- och löneomräkning integjorts. beräknade huvudförslag /92 innebär att anslaget räknas ned me Utöverhuvudförslaget redovisar ett budgetförslag som Prop. 1990/91innebär en utbyggnad av verksamheten med 482,3 milj. kr. För genom- Bil. 9förande av utbildning med anledning av skattereformen begärs 2,7 milj. kr. Förarbetet med omprövning i första instans enligt den nya taxeringslagen begärs99,9 milj. kr. För skattemyndighetemas arbete med folkbokföringen begärs 256milj. kr., för förbättrad kontroll av stora företag m.m. 5 milj. kr., föråtgärder för att förbättra personalförsörjningen i 20 milj. kr.och för anskaffning av inredning m.m. i samband med flyttningar och byte avtelefonväxlar 93,5 milj. kn Somjagredan har anfört anser jag att inriktningen för skattemyndigheterna främst börvara att genomföra beslutede reformer och allmännafastighetstaxering. Men det är också angeläget att, så långt det är möjligt,upprätthålla den förbättrade kontroll av stora företag som har kuimat byggasupp och höja ambitionsnivån i kontrollverksamheten i övrigt ide mest arbetstyngda länen till en nivå som bättre än motsvararden som gäller för landet i övrigt. Jag föreslår att, av de medel som sparasgenom tillämpning av ett rationaliseringskrav, medel motsvarande en procent avanslaget ställs till regeringens disposition för att kunna användas för sådanaeffektivitetshöjande åtgärden Beträffande anslaget till skattemyndighetema villjag i övrigt framhålla följande. Pris-och löneomräkningen uppgår till 388,3 milj. kr. Genomförandet av skattereformen medför behov avbetydande utbildningsinsatser för skatteförvaltningens personal. /92 har jag beräknat 2,7 milj. kr. för detta ändamål. Under densenare delen av budgetåret börjar den nya ordningen med omprövning avtaxeringsbeslut m.m. i förste instans successivt att tillämpas. Samtidigtgäller att organisationen för prcKessfÖring i skattedomstol delvis inåstehållas intakt ännu någon tid, för att handläggningstidema inte sicall blialltför långa. Den nya arbetsuppgiften medför därför behov av visstpersonalfillskott till skattemyndighetema. För dette ändamål har jag beräknat52,7 milj. kr., varav 12 milj. kr. avser engångsutgifter för inredning ochutbildning etc. För arbetet med folkbokföringen har jag beräknat 230,6 milj.kr. Det innebär att jag i allt väsentligt ansluter mig till den bedömning avresursbehovet som redovisats av oiganisationskommittén för folkbokföringen.Regeringen har lagt fram ett förslag till bestämmelser om återbetalningav mervärdeskatt till utländska företag. Bestämmelsema föreslås träda i kraftden . För administrationen av återbetalningssystemet har jagberäknat 3 milj. kr. Många myndigheter inom skatteförvaltningen inåsteflytta under budgetåret och hos ett antal myndigheter bör äldre telefonväxlarbytes ut. För dessa ändamål har jag engångsvis beräknat 40 milj. kr. Med hänvisning till vad jag har anfört och i övrigttill sammanställningen beräknar jag anslaget till 3 . Jaghemställer att regeringen fi5reslår atttill Regional och lokal skatteförvaltning /92 anvisa ettförslagsanslag pä 3 . 1990/91 Bil. 1989/90 Utgift1990/91 Anslag 1991/92 Förslag 780 402 iDOO 717 760 iDOO844 648 iDOO Kronofogdemyndigheternas verksamhet avser delsindrivning av det allmännas fordringar på skatter, avgifter och böter m.m.,dels verkställighet i mål som anhängiggörs av enskilda rättsägare. Förferandethos kronofogdemyndigheterna regleras bl.a. i utsökningsbalken. Dessutom handläggerkronofogdemyndigheterna ärenden enligt lagen (1970:741) om statlig lönegarantivid konkuni. Vidare är vissa kronofogdemyndigheter tillsynsmyndigheter enligt 7kap. 25 § konkurslagen (1987:672) och har i denna egenskap tillsyn överförvaltningen i konkursen I varje län finns en kronofogdemyndighet.Bestämmelser om kronofogdemyndighetens ledning och organisation m.m. finns i 3kap. förordningen (1988:784) med instmktion för exekutionsväsendet. Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (538 707 000) -t- 97 435 (-1- 88 079) Exekutiva förrättningskostnader Diverse ändamäl 7 927 000 15 386 000 - 118 -1- 9 120 -1- 8 021 -t- 126 532 Ersättning från allmänna pensionsfonden -1- 126 888 Riksskatteverketredovisar i anslagsframställningen /92 ett tvåårigt huvud-förslag som,jämfcirt med anslaget för innevarande budgetår, innebär en minskmng med 1,5procent //93. I enlighet med regeringens direktiv tillmyndighetema för /92 har någon pris- och löneomräkning integjorts. Riksskatteverketyrkar att kronofogdemyndigheterna skall imdantas från Prop. 1990/91tillämpning av rationaliseringskravet. Som skäl för yrkandet anför verket Bil. 9 bl.a. att en ininskning av resursema i den omfettning som tillämpning avrationaliseringskravet innebär ger ännu längre handläggningstider, uteblivenutdelning i vissa fell för enskilda boi;genärer och minskade skatteinkomsterfor staten. Utöver huvudförslaget redovisar riksskatteverketett budgetförslag som, jämfört med anslaget för innevarande budgetår, innebären utbyggnad av verksamheten med 69,5 milj. kr. För att de mest arbetstyngdalänen och verksamhetsortema skall kunna få en omedelbar förstärkning begärs ettfillfälligt resursfillskott även för /92. Resursbehovet beräknastill 6 milj. kr. För arbetet med den nya summariska processen begärs 48,3 milj.kr. För anskaffiiing av inredning m.m. i samband med flyttningar samt byte avtelefonväxlar hos vissa myndigheter begärs 14,7 milj. kr. Jaghar redan pekat pä att det finns behov av att höja ambifionsnivån ikronofogdemyndigheternas verksamhet vad gäller bl.a. handläggningsti-der i demest arbetstyngda länen. Jag föreslår att, av de medel som sparas genomtillämpningen av ett rationaliseringskrav, medel motsvarande en procent avanslaget ställs till regeringens disposition för att kunna användas föreffektivitetshöjande åtgärder av det nu angivna slaget. Beträffande anslaget till kronofogdemyndigheternavill jag i övrigt anföra följande. Pris-och löneomräkningen uppgår till 91,6 milj. kr. Lagen (1990:746) om betelningsföreläggande ochhandräckning, som bl.a. innebär att arbetet med den summariska processenflyttas över från tingsrätteraa fill kronofogdemyndighetema, avses träda ikraft omkring /92. För /92 beräknar jagresursbehovet för den nya arbetsuppgiften till 26,2 milj. kr. Den kostnadskalkyl som har gjorts för densummariska processen bygger bl.a. på att resursbehovet delvis kan täckas genomrationalisering av handläggningen av enskilda mål hos kronofogdemyndighetema(jfr prop. 1989/90:85). Utgångspunkten för kostnadskalkylen ärmåltillströmningen till kronofogdemyndighetema . Som tidigareredovisats har antalet mål därefter ökat kraftigt. Uppgången av antalet mål harockså medfört att stetens inkomster i form av utsökningsavgifter har ökat. Föratt kronofogdemyndighetema skall kunna avsatte de resurser som behovs för densummariska processen krävs det enligt min bedömning att de fär vissresursförstärkning med anledning av den ökade målmängden. För detta ändamål harjag beräknat 10 milj. kr. Ett antal myndigheter behöver anskaffe inredning isamband med flyttningar eller byta ut äldre telefonväxlan För detta ändamålhar jag beräknat 10 milj. kr. Med hänvisning till vad jag har anfört och i övrigttill sammanställningen beräknar jag anslaget till . 9 Jag hemställer att regeringen föreslärriksdagen atttill Kronofogdemyndighetema för /92 anvisa ett förslagsanslagpå 844 648 (XX) kr. 1989/90 Utgift 2 643 632 1990/91 Anslag 2 812 OOO 1991/92 Förslag 2 812 OOO Från detta anslag bestrids kostnadema förpostverkets uppbörd av influtna stämpelmedel och tillhandahållande avstämpelmärken. Kostnadema för stämpel väsendet under nästabudgetår beräknarjag till oförändrat belopp, dvs. Jaghemställer att regeringen föreslär att fill Stämpelkostnader för /92anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 134 802 000 1990/91 Anslag 99 925 000 1991/92 Förslag 40 000 000 Från detta anslag, som har benämntsKostnader för årlig taxering m.m., har betelats bl.a. ersättningartill ordförande och kronoombud i taxeringsnämnder enligt 129 § taxeringslagen(1956:623) samt kostnader för handräckning på gmnd av avtel med en främmandestet i vissa beskattningsärenden. Från anslaget har även kostnader som kunnatbli aktuella för allmän eller särskild festighetstaxering fått bestridas.Sedan det nya taxeringsförferandet börjat tillämpas kommer anslaget i principendast att belastas med kostnader för fkstighetstaxerings-nämnderaa ocheventuell lekmsinnagranskning av festighetsdeklarationer samt kostnader förmedverkan i fastighetstaxeringen av bl.a. lantmäteriverket. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Fastighetstaxering för /92anvisa ett förslagsanslag på . B 6.Ersättning till postverket m.fl. för bestyret med Prop. skatteuppbörd m.m. Bil. 1989/90 Utgift 33498 000 1990/91 Anslag 52000 000 1991792 Förslag 56000 000 Från anslaget betalas ersättningar fill postverketoch bankema för deras medverkan vid skatteuppbörden. Ersättningaraa avser bl.a.uppbörd och redovisning av skatt som betalas in genom postverket och bankeraa,utbetalning genom postkontor av överskjutande preliminär skatt samt kostnaderför postverkets bestyr med mervärdeskatten. Från anslaget betalas vidareersättning till postverket för de kostnader som uppstår genom att postenvidarebefordrar de anmälningar om adressförändringar som har gjorts tillpostkontoren. Enligt en promemoria som har upprättats inom postverketberäknas ersättningen verket för näste budgetår till drygt 71 milj. kr.Post-befordringsavgifter och inbetelningsavgifter i postgirorörelsen har avpostverket beräknats i gällande avgiftsnivå. Jagförordar att anslaget förs upp i stetsbudgetförslaget för näste budgetår med 56milj. Det ankommer på regeringen att senare beslute om de ersättningsbeloppsom skall betelas ut. sker på gmndval av särskilda framställningar sombygger på vederbörandes faktiska medverkan m.m. Jaghemställer att regeringen föreslår att fill Ersättning till postverket m.fl. förbestyret med skatteuppbörd m.m. for /92 anvisa ettförslagsanslag på . c.Statlig lokalförsörjning Prop. En effektivare statlig lokalförsöijning Iregeringens direktiv för myndigheteraas anslagsframstälhiingar för budgetåret1991/92 anmodas i likhet de civila stetliga myndigheteraa atti anslagsframstälhiingen /92 redovisa i vilken omfettning och vidvilka tidptmkter som begränsningar i lokalinnehavet beräknas kunna genomförasunder de närmast följande tre budgetåren. Resultetet av redovisadelolialbesparingar är att har ca 100 000 m lokaler till en årskostnadom ca 50 milj. kr. Det kan därmed konsteteras att det ekonomiskaresultetet av det hittillsvarande systemet varit dåligt. Det har funnits eninbyggd tröghet i systemet som motverkat besparingar och effektiviseringar idet stefliga lokalinnehavet. En arbetsgmpp inom med uppgiftatt se över bestämmelseraa för handläggning av stetligalokalförsörjningsärenden lade fram en rapport (Ds 1990:50) medförslag till nya rikflinjer för handläggningen av stetligalolcalförsöqningsärenden inför övergången till treårsbudgetering och ramanslag. Riktlinjeraa för den stetliga lokalförsörjningensom lagts fest av baseras på regeringens förslag i 1988 årsbudgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 9, s. 36-40, FiU26, rskr. 338).Innebörden av dessa riktlinjer är följande. Stetsmaktemaoch myndigheteraa bör lägga ökad vikt vid lokalkost-naderaa och derasförändringar Verksamhet och lokalförsörjning bör prövas samlat - Lokalförsörjning bör prövas långsiktigt Myndigheterbör ges ökade möjligheter att imder kostnadsansvar disponera resurser förlokaler Handläggningenav lokalförsörjningen bör i ökad utsträckning kunna delegeras tillmyndigheteraa En fömtsättning för att inom ramen för nuvarandebudgetpolitik kunna delegera denna typ av beslut till myndigheteraa är attdessa har ett kostnadsansvar för lesursawägningem mellan lokaler och övrigaresursslag. Övergången till treårsbudget och ramanslag får tillföljd att myndigheteraas ekonomiska ansvar för lokalförsörjningen koinmer attökas och anpassas till det ekonomiska ansvar myndighetema har för verksamheteni övrigt. Inom givet ramanslag skall myndighetema under löpande budgetår kunna beslute om sitdana förändringar i lokalförsörjningen som inte fömtsätterändrad medelstilldelning utöver priskompensafion. Myndigheterna skall påmotsvarande sätt fä tillgodoräkna sig besparingar under löpande bud-getån En friare resursanvändning för myndighetema ökarincitamenten för besparingar bl.a. genom ett effektivare lokalutnyttjande. Denfriare resursanvändningen möjliggör ocksil att myndigheteraa kan utöka sittlokalinnehav. Om myndigheteraa själva beslutar om ny eller ändrad verksamhetså ingår det i fömtsättningaraa för beslutet att även ev. lokalkostnads- förändringarliksom kostnader för inredning och utmstning m.m. kan Prop. 1990/91:100finansieras inom ramen för en oförändrad medelstilldelning. Det ökade Bil. 9ekonomiska ansvaret innebär vidare att myndighetemas ansvar i frågor omlokalförsörjning utökas och att framförallt ansvarsfördelningen mellanlokalbmkama och förändras. Myndigheteraa övertar bl.a. en delav programansvar för dimensioneringen av lokalbehoven.Myndigheteraa stärks som part och det blir en fråga om ett delat ansvar föroptimeringen av lokalförsörjningen. Inför /92 går den förste tredjedelenav myndigheteraa in i treårsbudgetering och erhåller ramanslag. Vid beslutet ommedelstilldelning för dessa myndigheter har hänsyn tegits till att kostnadsansvaretför verksamhetsknutna lokalåtgärder övergår från till dessamyndigheten /93 räknar jag med att övriga myndigheter ska kunnaöverta kostnadsansvaret för dessa lokalåtgärden Stetsmaktema beslutar således om medelstilldelningoch ramar för verksamhetema. Myndighetemas ekonomiska ansvar och beslutskompetensblir större. Om överenskommelse träffas med skallmyndigheteraa även kunna te ett ansvar för delar av festighetsdriften och detlöpande imderhållet. Jag återkommer till detta i det följande. Viktiga restriktioner finns dock. Myndigheteraassamlade och enskilda agerande måste vara optimalt ur stetens synvinkel. Dettekan komma till uttryck i handlingsregler för som ansvarig förden stetliga lokalförsörjningen så att i ekonomiska frågorkan kompensera en enskild myndighet om ett optimalt agerande ur stetenssynvinkel i en lokal försörj ningsfråga ger negativa kostnadskonsekvenser förmyndigheten i form av högre lokalkostnader, flyttkostnader e.d. Jag har för avsikt att imder , efterremissbehandling av arbetsgmppens , föreslå regeringenrikflinjer för handläggningen av statliga lokalförsörjningsärenden därfömtsättningar anges för tillämpningsföreskrifter inom affärsverken, försvaretoch den övriga civila statsförvaltningen. Som ett led i att effektivisera den statligalokalförsörjningen har utrikesministera tidigare denna dag, i bilaga 5 tillbudgetpropositionen under littera A. , föreslagit att entreårig försöksverksamhet inleds i syfte att åstadkomma en effektivare och merflexibel resursanvändning inom utrikesförvaltningen. Den föreslagna verksamhetenär i linje med de av beslutade riktlinjeraa för den statligalokalförsörjningen (prop. 1987/88:100 bil. 9, s. 36-40, FiU26, rskr. 338).Projektet innebär att ges kostnadsansvaret för såvälresurser för verksamhet som lokaler (kanslier och chefsbostäder). Inom ramenför totala resurser ges departementet frihet att självbestämma fördelningen mellan kostnader för löner, övriga förvaltningskostnadersamt kostnader för kanslilokaler och chefebostäden En aktiv förmögenhetsförvaltning fömtsätter ettsamlat agerande från stetsmaktema. Den statliga förvaltningens lokalförsörjningbygger därför på en samordnad kompetens för festighetsförvaltningen,koncentrerad till ett fätal myndigheten svarar för sitt produktivafastighetsbestånd medan har lokalhållningsansvaret för denstetliga förvaltningen. Även om det inte är aktuellt att dela uppförmögenhets- och festighets- Prop. 1990/91:100 förvaltningen på de enskildaförvaltningsmyndigheteraa skapas nu bety- Bil. 9 dande handlingsfrihet för de lokalbmkandemyndighetema i och med att de erhåller ramanslag för sina förvaltningskostnadenEnligt de riktlinjer som lagts fäst av kan myndighetema fä ökadebefogenheter om de i motsvarande mån övertar kostnadsansvaret för driften avsina lokaler (prop. 1987/88:100 bil. 9, sid. 3840, FiU26, rskr. Dessabeslut kan fettas av berörda myndigheter i samråd med ochverkställas utan föregående prövning av regeringen. Härigenom finnsfömtsättningar för bättre resursav%'ägningar på initiativ av myndighetema. Entreprenaduppdrag inom den statligafastighetsförvaltningen Inomden stetliga sektom sköts festighetsförvaltning i huvudsak av affärsverken,försvaret samt bygjadsstyrelsen. I fråga om den civila stetliga sektom ärbyggnadsstyrelsen festighetsförvaltande myndighet och bedriver fåstighetsdrifti statsägda lokaler i egen regi. Stetliga festigheter skall förvaltas på ettföretegsekonomiskt effektivt sätt. När det gäller festighetsförvaltningen inombyggnadsstyrelsen sker stymingen genom tillämpning av ett resultetkrav. Givetett visst resul-tetkrav fär själv beslute och prioriterafrågor som rör kostnader för drifts- och underhållsinsatser samtadministration. Jag koinmer i det följande att förorda att resultetkravetför skärps för /92. Det skärpta resultatkravet innebär bl.a. attfastighetsförvaltningen måste utföras pä ett för steten mer kostnadseffektivtsätt. Enligt min mening bör effektiviseringar ochbesparingar åstadkommas genom att konkurrensen skärps på fastighets- ochbyggmarknaden. Statliga festighetsförvaltande myndigheter bör istället för attbedriva festighetsdrift i egen regi, i ökad utsträckning uppdra åt utomståendeproducenter att sköta festighetsdriften och för detta betala en överenskommenersättning. Detta under fömtsättning att den utomstående producenten kanbedriva fåstighelsdriften bättre (mer kostnadseffektivt) eller minst lika brasom den statliga fastighetsförvaltaren. Som ett led i att åstadkonuna en effektivare ochfriare resursanvändning för myndigheteraa vid övei;ången till treårsbudget ochramanslag bör möjligheten öppnas för myndighetema att lämna anbud på att skötefestighetsdriften vid de lokaler de själva nyttjan Detta möjliggör eneffektivare resursanvändning i och med att den enskilda myndigheten själv ihögre grad kan styra servicenivån på fåstighelsdriften. För att ytterligare bryta monopolsituationen böräven möjligheteraa öppnas för att låta andra aktörer på fastighets- ochbyggmarknaden lämna anbud på festighetsdrifttjänster inom det stetsägdafastighetsbeståndet. Det finns inget egenvärde för staten att bedrivafestighetsdrift i egen regi utan det viktiga är att tjänsten utförs på ett förstaten kostnadseffektivt och rationellt sätt. Dessa förändringar av producentansvaret för fkstighetsdrifttjänster Prop. 1990/91:1(X) fömtsätter att byggnadsstyrelsensstabsroll i förhållande till regeringen . 9 förstärks och utvecklas. Jaghar för avsikt att senare föreslå regeringen att precisera detto i ettförvaltningsbeslut med ett uppdrag till . Jag vill i detta sammanhang påpeka att statensuppdrag till att förvalto de stotsägda fåstigheteraa liggerfäst. Någon överföring av det stotsägda festighetskapitalet till delokalbrukande myndigheteraa är som sagts inte aktuell. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jaganfört om 1.en effektivare stotliglokalförsörjning, 2. entreprenaduppdrag rörande den statligafestighetsförvaltningen. är central förvaltningsmyndighetför civila statliga myndigheter i frågor om lokalförsöijning,festighetsförvaltning och byggproduktion. Verkets uppgift är att åstadkomma enfrån samhällsekonomiska utgångspunkter effektiv statlig lokalförsörjning genomatt utreda behovet av, anskaffe och upplåta lokaler för myndigheteraa inomstatsförvaltningen. Vidare skall förvalta de festigheter somägs av staten på ett företagsekonomiskt effektivt sätt och efter uppdrag frånregeringen utföra byggnadsföretag för statens räkning. svararäven för ortsvis planering av generella lokaler for samtliga statligamyndigheter inkl. affärsverken och totalförsvaret. Inom fanns vid utgången /90 sammanlagt 2 138 anställda vilket är 20 fler än vid utgångenav foregående budgetån över har antalet anställdaminskat med ett par procent. har verksamheten decentraliserats så attden regionala organisationen har utökats på bekostnad av den centrala. Kostnaderaa för lokalförsöijningsplaneringen ochför byggproduktionen finansieras med hyresintäkter inomfastighetsförvaltningen. Intäkteraa inom festighetsförvaltningen består tillövervägande del av hyror från statsmyndigheteraa. Kostnaderaa fördelas påstatsägda lokaler, inhyrda lokaler samt administration.