prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — a. den uppfattningen attslatsbidragsnivåerna för dessa skolor borde bli mer jämförbara med vad somfortsättningsvis kommer att utgå i form av statligt stöd för kommunernasverksamhet samt att skolor som godkänts bör få bidrag redan från förstaverksamhetsåret efter godkännandet. Innevarande år utgår bidrag enligt förordningen(1983:97) om statsbidrag lill fristående skolor för skolpliktiga elever tilltotalt 37 skolor. Dessutom utgår bidrag till , Hillelskolanoch de båda estniska skolorna i resp. enligt särskildaförordningar. Dessa skolor har ett högre bidrag än övriga skolor. Statsbidragsgivningen lill de fristående skolornaär schabloniserad så till vida att bidrag utgår med skilda belopp per elev förolika stadier. Statsbidraget utbetalas i form av förskott och slutreglering.Förskottet utgör av bidraget för föregående redovisningsår och utbetalasfyra gånger under budgetåret. Slutreglering sker följande redovisningsår.Bidragsbeloppen fastställs av regeringen. För /90 utgickett genomsnittligt bidrag per elev motsvarande . Enligt min mening bör bidrag enligt förordningen(1983:97) om statsbidrag till fristående skolor för skolpliktiga elever ilikhet med det föreslagna nya statsbidraget till det kommunala offentligaskolväsendet utgå med ett enhetligt belopp för varje elev oavsett stadium ochutgöra ett finansiellt stöd till skolverksamheten. Detsamma bör gälla bidragenligt förordningen (1989:374) om statsbidrag för undervisning pågrundskolenivå vid riksinternatskolor och vissa privatskolor. Som en konsekvens av del förändradestatsbidragssystemet för det of fentliga skolväsendet bör förordningen (SÖ-FS 1990:58) om statsbidrag lill kostnader för hemspråksundervisning vid vissa fristående skolor för 101 skolpliktigaelever ändras och anpassas till det nya systemet. Jag återkom- Prop.1990/91:100 mer till regeringen i denna fråga. Till internationella skolor bör bidrag även ifortsättningen lämnas av beloppet. För /92 räknar jag med en väsentlighöjning av bidraget per elev. Jag föreslår ett bidrag om . per elev,vilket motsvarar en ökning av bidragsbeloppet med ca . per elev fömtomautomatiska kostnadsuppräkningar. Beloppet bör räknas upp med detskolindex som kommer att fastställas för sektorsbidraget till det kommunalaoffentliga skolväsendet. För de skolor på grundskolenivå som har högrebidrag än förutnämnda belopp anser jag att bidragen bör "frysas" på1990/nivå. Någon höjning av bidraget till dessa skolor är således inteaktuell förrän bidraget till övriga fristående skolor nått upp till dessaskolors nivåer. Enligt vad jag kommer att redovisa gäller detta inte riksinternatskolor.Jag avser återkomma till regeringen härom med förslag till ändringar i gällandeförordningar. Som jag anförde i propositionen om ansvaret förskolan anser jag det rimligt att frångå den nuvarande regeln om att ennystartad fristående skola skall ha bedrivit sin verksamhet föratt få statsbidrag. I fortsättningen bör statsbidrag kunna utgå fr. o. m.första verksamhetsåret efler beslut om godkännande. har statsbidrag för en ny fristående skolabeviljats successivt för en årskurs i taget. 1 framtiden bör statsbidrag utgåför samtliga elever som undervisas vid skolan. Regeringen bör dock även ifortsättningen fastställa det högsta antalet årselevplatser vid resp. skola somfår ligga till gmnd för statsbidrag. Vidare anser jag att utbetalningen av statsbidragbör ske enligt samma rutiner som för sektorsbidraget lill det kommunalaoffentliga skolväsendel, dvs. hela bidraget för ett pågående verksamhetsårbetalas ul under budgetåret. Efter det att fastställt elevunderlagetför läsåret utbetalas bidraget och utan rekvisition. Någonslutreglering blir därmed inte aktuell . Jag beräknar bidraget till ,och de estniska skolorna till 15,5milj.kr. för redovisningsåret1991/92. Häri ingår även belopp för bidrag till de s.k. kompletteringsskolorna(viss undervisning i estniska språket m. m. som meddelas skolpliktiga elever avestniskt ursprung på ett tiotal orter i landet). Kostnaderna för bidrag till fristående skolorberättigade till statsbidrag enligt förordningen (1983:97) om statsbidrag tillfristående skolor för skolpliktiga elever beräknarjag till 57,2 milj. kr. Dessutom har jag avsatt 4 milj. kr. förslutreglering av statsbidraget /91 avseende samtliga fristående skolor förskolpliktiga elever. Friståendeskolor på gymnasial nivå Prop. 1propositionen om ansvaret för skolan anmälde jag också min avsikt att " återkomma budgetproposition till vissa frågor omfristående skolor på gymnasial nivå. Nuvarande regler för statsbidrag till friståendeskolor på gymnasial nivå grundar sig på beslut med anledning avförslag i propositionen om fristående skolor på gymnasial nivå (prop.1983/84:118, UbU27, rskr. Den ordning som gäller för bidrag lill sådanaskolor har, enligt min mening, fungerat väl. Den innebär att riksdagenbeslutarom en ram för det totala antalet årselevplatser, som får ligga tillgrund för statsbidrag till fristående skolor på gymnasial nivå resp. budgetår.Regeringen beslutar om en skola skall förklaras bidragsberättigad ochfastställer för varje skola vilken utbildning och hur många årselevplatser somfår ligga till grund för statsbidrag. Statsbidrag utgår per ianspråktagenårselevplats. Bidrag utgår med det belopp som regeringen fastställerper högstadieelev enligt förordningen (1983:97) om statsbidrag till friståendeskolor för skolpliktiga elever multiplicerat med en faktor, som regeringenfastställer för utbildning vid resp. skola. Utbetalning sker genom förskott engång per kvartal och slutreglering efler budgetårets utgång. Till friståendeskolor med statligt reglerade tjänster utgår bidraget med hänsyn tillskolornas faktiska lönekostnader. Utbetalning till dessa skolor sker genom förskollmånadsvis och slutreglering sker efter budgetårets utgång. Jag vill erinra om de villkor för statligt stöd somdåvarande utbildningsministern redovisade i 1983/proposition omfristående skolor på gymnasial nivå. Dessa villkor bör gälla även ifortsättningen. Hon anförde att ett generellt villkor för bidrag bör vara attutbildningen i någon form utgör ett önskvärt komplement till utbildningen inomdet allmänna skolväsendet. Statligt stöd på det gymnasiala stadiet bör såledesutgå till utbildningar som genom sitt utbildningsinnehåll helt eller åtminstonei något väsentligt avseende skiljer sig från vad som förekommer inomgymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Skolor som ger utbildningkombinerat med internalboende fyller också ett behov för samhället ochenskilda. Denna typ av skolor gör det bl. a. möjligt för barn till svenskamedborgare med anställning utomlands att få en svensk gymnasial utbildning. Del finns också en grupp frislående skolor somgenom sin uppläggning av studierna är särskilt anpassade för elever med annanstudiebakgrund och erfarenhet än den som gymnasieskolans elever normall har.Statligt stöd bör kunna utgå till skolor med utbildningar av detta slag. Tilldenna grupp kan också, enligt min mening, räknas sådana skolor vars utbildningari och för sig bygger på en genomgången utbildning efter men har enuppläggning och ett innehåll som gör all den inte bör tillhöra högskoleområdet. Jag finner inte anledning att föreslå ändratställningstagande till utbildningar vid de skalor som redan förklaratsbidragsberättigade. Som jag angav i propositionen om ansvaret för skolan räknarjag inle med att behovet att bilda nyafristående skolor skall bli av någon större omfatt- ning.Det kan dock inte uteslutas att det också uppkommer Prop.1990/91:100 behov som inte utan vidare kan tillgodoses inom ramen för detoffentliga Bil. 10 skolväsendet och där en fristående skola med statligtstöd kan vara en lämplig lösning. Vid prövning om en skola skall förklarasstatsbidragsbe-rättigad bör de villkor för statligt stöd jag redovisat ovangälla. Den statliga regleringen av löne- ochanställningsvillkor för tjänster som lärare, skolledare m.fl. vid privatskola,som avses i privatskolförordningen (1967:270), riksinternatskolor ochBergsskolan i upphör med utgången av enligt beslutmed anledning av förslag i den s.k. kommunaliseringspropositionen (prop.1989/90:41, UbU9, rskr. Enligt privatskolförordningen (1967:270) skallbestämmelser i grundskoleförordningen (1988:655) och gymnasieförordningen(1987:743) vad gäller bl.a. läroplaner, utbildningens organisation, betyg,uppflyttning m.m. tillämpas. Bestämmelser om statsbidrag till verksamhetenöverensstämmer i huvudsak med nu gällande statsbidragssystem för gymnasieskolan.Bidraget är kopplat till lärares och skolledares lönenivå. När nu staten intelängre reglerar löne- och anställningsvillkor för personal vid dessa skolor börreglerna för statsbidraget ändras. Även den avreglering i övrigt som sker fördet kommunala offentliga skolväsendet till följd av beslut medanledning av förslag i propositionen om ansvaret för skolan bör omfatta dessaskolor. Jag avser att senare återkomma med förslag till regeringen i dessafrågor. Jag vill dock redan nu erinra om all riksinternatskolorna har ensärställning i gruppen skolor vars skolledares och lärares löne- ochanställningsvillkor inte längre regleras av staten. Villkoren för dessa skolorbaserar sig på beslut med anledning av förslag i propositionen omriksinternalskolor (prop. 1970:53, SU 134, rskr. Jag föreslår att statsbidraget till dessa skolorändras till att i likhet med sektorsbidraget till det kommunala offentligaskolväsendet utgöra ett finansiellt stöd till skolverksamheten. Beträffande nivån på statsbidraget uttalade redandåvarande utbildningsministern i propositionen (1983/84:118) om friståendeskolor på gymnasial nivå att bidraget per elev i princip bör vara lika stortför likartade utbildningar. Jag delar i princip denna uppfattning. 1 likhet med vad jag har anfört om bidrag tillskolor på gmndskolenivå anser jag att en anpassning av nivån för statsbidragtill skolorna bör göras så atl nivåerna blir mer jämförbara med det statligafinansiella stödet till kommunernas skolverksamhet. I en del fall är dockbidraget högre än vad som i genomsnitt utgår per elev i gymnasieskolan.Stöd lill sådana skolor har utgått sedan en mycket och utgör enförutsättning för skolans och därmed utbildningens existens. Jag finner detutifrån nationella och kulturella synpunkter viktigt atl stöd i oförändradomfattning får utgå fortsättningsvis till sådana skolor. Jag föreslår att statsbidrag till samtligafristående skolor på gymnasial nivå utformas som ett finansiellt stöd till skolverksamheten uttryckt som ett bidrag per årselevplats inom en av regeringen fastställd ram. Dagens bestämmelse om bidrag per ianspråktagen årselevplats och med tiU lämpning av en omräkningsfaktor bör därvid inte längre gälla. Nivån på bidraget per årselevplats skall /92 relateras Prop. 1990/91:100 till vad som gäller för resp.skolform inom sektorsbidraget till kommuner- Bil. 10 na och med utgångspunkt iför resp. skola fastställt bidrag för /90. Den årligaanpassningen till kostnadsutvecklingen efter /92 bör ske genomatt samma skolindex används som för uppräkning av sektorsbidraget. Jagföreslår vidare att utbetalning av bidraget skall ske . Någotförskotts- och slulregleringsförfarande skall inte tillämpas. Enligt nu gällande ordning utgår bidrag till bådegrundskole- och gymnasieskolenivån vid riksinlernatskolor och privatskolor uranslaget B 20. Bidrag till fristående skolor på gymnasial nivå. Med tanke påden särställning riksinternatskolorna har bör bidraget till grundskolenivånvid dessa skolor samordnas med bidraget på gymnasienivå och beräknas undersamma anslagspost. Den frysning av bidraget som jag redovisat för skolor pågrundskolenivå bör inte gälla vid riksinternalskolor. Enligt nu gällande bestämmelser lämnas vidare vidsidan av bidrag till kostnader för skolledning och undervisning, bidrag tillkostnader för elevhemspersonal m. m. vid riksinternatskolorna. Detta bidragbör också i fortsättningen beräknas vid sidan av det finansiella stödet tillkostnader för undervisningen och utformas som ett bidrag per elev inom en avregeringen fastställd ram. För den årliga uppräkningen bör t.ex. del avskolindexet kunna användas enligt regeringens bestämmande. Bidrag till kostnader för den s.k. IB-utbildningenvid Humanistiska beräknas enligt en särskildförordning (SÖ-FS 1982:202). Enligt min mening bör bidrag till dessa kostnaderockså regleras särskilt. Det bör ankomma på regeringen att utformabestämmelser härom. För elever vid riksinternatskola och medutlandssvenska föräldrar kan dessutom bidrag lämnas motsvarande dagensinterkommunala ersättning. Jag ser ingen anledning göra någon ändringhärvidlag. Jag ser heller ingen anledning att föreslå någon ändring avvillkoren i övrigt för riksinternatskolor. Jaghar beräknat pris- och löneomräkning med . fastställde efter förslag i 1990 årsbudgetproposition den totala ramen för fristående skolor på gymnasial nivå till4470 årselevplatser. För att ge utrymme för begärda ökningar avbidragsgrundande organisation vid vissa skolor och i vissa fall förnytillkommande skolor föreslår jag en ökning av ramen lill 4 552 årselevplatser. I den aviserade propositionen om gymnasieskolankommer jag att före slå alt den s.k. lilla ramen avvecklas. Enligt förslag från den särskilde utredaren borde utbildningar inom lilla ramen inordnas i det nya tredje året av gymnasieskolans yrkesutbildningar medan resterande utbildningar borde hänföras antingen till komvux eller högskolan. Det finns dock utbildningar som inte är hänförtiga varken till det offentligt anordnade skolväsendet eller högskolan. Så t.ex. har regeringen 1990 förklarat den avstiftelsen i Prop. 1990/91:100Flyinge bedrivna stallchefsutbildningen bidragsberättigad som fristående Bil. 10 skola på gymnasial nivå. Jag föreslår att regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att få utöka den av fastställda ramen om detvisar sig nödvändigt. Jag har beräknat 6 milj. kr för höjning avbidragsnivån utöver prisomräkning för att anpassa bidragsnivån så att skolormed likartade utbildningar får bidrag med i huvudsak samma belopp perårselevplats. Detta betyder en genomsnittlig ökning av bidraget per elev om5000 kr. till flertalet skolor med lägst bidrag. 1 och med avvecklingen av statligt regleradetjänster vid vissa skolor upphör också statens ansvar för pensionskostnader.Ansvaret överförs i stället till huvudmannen för skolan. Medel tillpensionskostnader, som staten tillgodoräknat sig i form avlönekostnadspålägg bör i stället överföras till huvudmannen och bör därvidinräknas i skolornas statsbidrag. Jag har vid min medelsberäkning tagit hänsyntill detta. Jag har vidare vid min medelsberäkning /92 tagit hänsyn till att slutreglering av bidraget /91 belastar anslaget. Det förändrade statsbidragssystemet för detoffentliga skolväsendet föranleder ingen ändring när det gällerhemspråksundervisningen vid fristående skolor på gymnasial nivå. Jaghemställer att regeringen föreslår att 25. godkänna vad jag förordat ombidrag till fristående skolor för skolpliktiga elever, 26. godkänna vad jag förordat omden särskilda regleringen beträffande hemspråksundervisning vid fristående skolor, 27. godkänna vad jag förordat ombidrag till fristående skolor på gymnasial nivå, 28. godkänna mitt förslag till ram för /92för statsbidragsgrundandeårselevplatser vid fristående skolor på gymnasial nivå, 29. bemyndiga regeringen atl,enligt vad jag anfört, i vissa fall utöka den av fastställda ramen årselevplatserför /92, 30. till Bidrag till driften av fristående skolorför /92 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till utrustning för gymnasier m. m. Prop.1990/91:100 Bil. 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag 156 865076 103 295 000 107427 000 Från anslaget utgår statsbidrag lill anskaffning avutrustning i gymnasieskolan. Bestämmelser om bidrag finns i förordningen(1987:708) om statsbidrag till anskaffning av utrustning i gymnasieskolan. Kommunerhar enligt föreskrifterna rätt att i mån av medel få startbidrag till anskaffning av stadigvarande utmstning förkaraktärsämnena på studievägar inomde tekniskt-industriella och tekniskt-naturve-tenskapliga områdena då en förkommunens gymnasieskola ny studieväg införseller då antalet platser på en redan införd studieväg utökas, kompletteringsbidrag då undervisningen på en redaninförd studieväg övergår i försök med treårig yrkesinriktad utbildning eller iandra fall läggs omtillföljd av nya föreskrifter som medför behov av ny utrustning för karaktärsämnen på samma studievägar som ärberättigade till slartbidrag samtför studievägar inom det ekonomiskl-merkantila området. Särskilda föreskrifter gäller i fråga omstatsbidrag lill kostnader jÖr datorutrustning och programvara igymnasieskolan. Efter beslut av regeringen i varje enskilt fall kan uranslaget också anvisas medel för särskilt verksamhetsstöd tiW vissalågfrekventa utbildningar i gymnasieskolan. Ur anslaget utgår efter särskilda beslut avregeringen medel för stöd för verksamheten vid tekniska centra därgymnasieskolan medverkar. 1990/91 Beräknadändring1991/92 m. ni. ()beräknar medelsbehovet under reservationsanslaget Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m.m. till . SÖ föreslår oförändrad ram för start- ochkomplelteringsbidrag till kostnader förutrustning inom gymnasieskolan . Jaghar beräknat prisomräkningen med sammanlagt . I sin anslagsframställning för /91föreslog SÖ vissa stmkturella förändringar av statsbidragsbestämmelsema somjaginte kunde biträda. SÖ avsåg dessutom att återkomma i sin anslagsframställningför /92 med förslag beträffande utformningen av bidragssystemet. SÖ har emellertid, med hänsyn till den generellaöversyn av statsbidragssystemet som pågick när anslagsframställningenutarbetades, avstått från att lägga fram ett sådant förslag. Jag avser att i den tidigare aviseradepropositionen om gymnasieskolan återkomma till frågan om statsbidrag tillutmstning. Jag vill emellertid redan nu ta upp frågan om startbidrag tillkommuner som ämnar starta nya utbildningar /92. Jag avser att föreslå att nya treåriga linjerinrättas i gymnasieskolan. Reformen skall genomföras med början /93. Jag har flera skäl till detta. Helt nya kursplaner måsteutarbetas och i andra fall måste de kursplaner som finns förförsöksverksamheten med treåriga yrkesinriktade linjer revideras. Till dettakommer att elever, föräldrar, skolans personal och avnämare behöver fåinformation om de nya studievägarna och tid medges till produktion avläromedel. Även fortbildning av lärare bör ha påbörjats. Det jag nu anfört anser jag utgöra starka skäl tillatt start- och kompletteringsbidrag inte skall utgå /92 förårskurs 1. Jag anser det inte vara rimligt att året innan en reform skall börjagenomföras, genom startbidrag till utrustning, stimulera en kommun till attanordna en utbildning som senare kommer att förändras. Kompletteringsbidragför redan påbörjad försöksverksamhet bör däremot utgå på samma sätt som underinnevarande år. Jaghemställer att regeringen föreslår att 31. godkänna vad jag förordat om start- ochkompletteringsbidrag för utmstning till gymnasieskolan, 32. till Bidrag lill utrustning för gymnasierm. m. för /92 anvisa ett reservationsanslag på 107427000kr. Stimulansbidrag till förbättringar av den fysiskamiljön i skolorna 1991/92Nytt anslag 300000000 Riksdagenhar med anledning av propositionen om kommunall huvud mannaskap för lärare m. fl. 1989/90:41, UbU9, rskr. 58) beslutat att 108 som stimulansbidrag ställatill kommunernas förfogande 300 milj.kr. 1990/91:100 år i 1990års prisläge för förbättringar av skolomas Bil. I propositionen om ansvaret för skolan (prop.1990/91:18) har regeringen förelagt förslag till närmarebestämmelser om sådant stimulansbidrag. Enligt beslut (UbU1990/91:4, rskr. 76) skall bidrag i första hand lämnas till uppmstning avundervisningslokaler och utmstning dels för att förbättra skolansfömtsättningar att variera såväl innehåll i undervisningen som arbetssätt ocharbetsformer, dels till investeringar i inomhusmiljön som har till syfte attförebygga allergi. 1 andra hand skall bidrag utgå till åtgärder för attförbättra övrig arbetsmiljö. Mot bakgmnd av att situationen kan bedömas varasärskilt bekymmersam i storstadslänen förordar jag att, åtminstone under enfemårsperiod, en förhållandevis större andel av stimulansbidraget fördelas tillkommunerna i storstadslänen. 1 övrigt bör bidraget fördelas på länsnivå iförhållande till antalet elever i resp. län. Beslut om fördelning av medel tillkommunerna bör fattas av länsstyrelserna. Jag avser att återkomma till regeringen med förslagtill fördelning av stimulansbidraget till förbättringar av den fysiska miljön iskolorna för /92. Jaghemställer att regeringen föreslår att 33.till Stimulansbidrag till förbättringar av den fysiska miljön i skolorna /92 anvisa ett reservationsanslag på . B 19.Utrustning för specialskolor m. m 1989/90 Utgift 7 937 130 Reservation 561307 1990/91 Anslag 9 533000 1991/92 Förslag 8486000 Specialskolan m.m.: Utrustning m. m. Från anslaget betalas utgifter för läromedel,undervisnings- och arbetsmaterial, inventarier m.m., bibliotek samt hörsel-och talteknisk utmstning. () anslagsframställning för /92 innebär i huvudsak följande: Engångsanvisning på kr. SÖ föreslår engångsanvisning för basutrustning tillresurscentren (-1- . SÖ beräknar en ökning avkostnaderna för läromedel (+ ). SÖ beräknar medelsbehovet för /92under reserva- Prop. 1990/91:100 tionsanslaget Specialskolan m.m.: Utrustning m.m. till . Jagberäknar pris-och löneomräkning under anslaget till . Den behållning som vid utgången av budgetåret1990/91 kan finnas kvar på anslaget Specialskolan m. m.; Utrustning m. m. börföras över till detta anslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att 34. till Utrustning för specialskolor m. m. /92 anvisa ett reservationsanslag på . 1990/91: lOO 10 Inom bereds förnärvarande frågor rörande bl.a. förändrade statsbidragssystem tillfolkbildning m. m. att gälla fr.o. m. /92. Detta arbete bedrivsmed inriktning på att en särskild proposition skall föreläggas undervåren 1991. I statsbudgeten för innevarande budgetår finnsunder huvudtitel uppförda följande anslag som kommeratt behandlas i nämnda proposition: C 4. Bidrag till studieförbunden m. m. C 6.Bidrag till driften av folkhögskolor m.m. C 7. Bidrag till viss centralkursverksamhet C 8. Bidrag till kontakttolkutbildning. Medelsanvisningen under anslagen uppgår innevarandebudgetår till . I avvaktan på att beredningen slutförsföreslårjag att nämnda anslag förs upp med ett i förhållande till innevarandebudgetår oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår 1. att, i avvaktan på en särskild proposition iämnet, tiW folkbildning m.m. för /92 beräkna ett anslag på . D. Grun(Jläggande Prop. 1990/91: lOO högskoleutbildning m. m. Iförra årets budgetproposition redovisade jag ett förslag till ireårsprogram förgrundläggande utbildning inom högskolan. Detta program utgick från attdimensioneringen och de ekonomiska resurserna för denna del av verksamheteninom högskolan i huvudsak skulle vara oförändrade under budgetåren1990/91-1992/93. har i stort anslutit sig till de principer som jagredovisade (UbLl 1989/90:18, rskr. De förslag jag nu framlägger kan i huvudsak sägasvara ett fullföljande av de principer och utgångspunkter jag då angav. Denekonomiska utvecklingen i landet har sedermera gjort det nödvändigt förregeringen att lägga fram ett omfattande åtgärdsprogram för att stabilisera densvenska ekonomin, förbättra ekonomins funktionssätt och begränsa tillväxten avde offentliga resurserna. Detta program redovisades i regeringens skrivelse1990/91:50. I skrivelsen redovisar regeringen sin avsikt attgenomföra ett treårigt program där hela den statliga administrationen genomproduktivitetsförbättringar och strukturella förändringar skall reduceras med10%. Jag avser att återkomma till regeringen i denna fråga i vår. I proposition 1988/89:65 om formerna förhögskolepolitiken angav regeringen hur formerna för styrning och anslag inomhögskolan skulle utvecklas . Det finns nu skäl bl.