prop · GE0342 · 1990-12-31 00:00:00 — Undantag från förbudsbestämmelsen görs också för köpare och säljare av termin som vid slutdag fullgör avtalet. Skälet för att låta dessa situationer undantas från förbudsbestämmelsens 91 tillämpningsområde ärinstrumentens speciella karaktär. De har således en Prop. 1990/91:42 i förvägbestämd löptid och förutsätter ett motpartsförhållande. Fullföljer inteinnehavaren av optionen avtalet vid slutdagen förfaller den. Utfärdaren är åsin sida skyldig på anfordran av innehavaren att fullgöra sin skyldighet enligtavtalet. Skyldigheten kan vara alt sälja eller köpa t. ex. aktier. Dessaomständigheter medför att en person kan komma att drabbas av ekonomisk föriustom han är förbjuden att fullgöra avtalet vid slutdagen. Deundantagna situationerna avser dock endast den tid när avtalets löplid gåtttill ända. Handel som sker med optioner eller terminer omfattasdärför inte av undantaget. Följandefysiska personer anses enligt denna lag ha insynsställning i ett aktiemarknadsbolag: 1. ledamoteller suppleant i bolagets eller dess moderföretags styrelse, 2. verkställande direktör eller vice verkställandedirektör i bolaget eller dess moderföretag, 3. verkställande direktör eller annan ledandebefattningshavare i ett dotterföretag, om befattningshavaren normalt kan antasfå tillgång till icke offentliggjord information om sådant förhållande som kanpåverka kursen på aktierna i bolaget, 4. revisor eller revisorssuppleant i bolaget ellerdess moderföretag, 5. bolagsman i ett handelsbolag som är bolagetsmoderföretag, dock inte kommanditdelägare, 6. innehavare av annan ledande befattning i ellerannat kvalificerat uppdrag av stadigvarande natur för bolaget eller dessmoderföretag, om befattningen eller uppdraget normalt kan antas medföratillgång till icke offentliggjord information om sådant förhållande som kanpåverka kursen på aktierna i bolaget, 7. den som äger aktier i bolaget, motsvarande av aktiekapitalet eller av röstetalet för samtliga aktier ibolaget, eller äger aktier i denna omfattning tillsammans med sådan fysiskeller juridisk person som är aktieägaren närstående på det sätt som anges i 10§ första stycket. Bankinspektionen skall på begäran av aktiemarknadsbolaget eller dessmoderföretag pröva frågan, om en befattningshavare eller uppdragstagare har ensådan ledande ställning eller ett sådant kvalificerat uppdrag som avses iförsta stycket 3 eller 6. En person med insynsställning eller en honom närstående person somanges i 10 § första stycket får inte ha sina aktier i aktiemarknadsbolagetförvaltarregistrerade. Paragrafenmotsvarar väsentligen 6 § lagen om värdepappersmarknaden. Jagvill först särskilt kommentera punkterna tre och sex. Punkttre avser verkställande direktör eller annan ledande befattningshavare iakliemarknadsbolagets dotterföretag om denne normalt kan antas få tillgång lillsådan icke offentliggjord information som kan påverka kursen på bolagelsaktier. Så får i regel antas vara fallet om direktören eller befattningshavareningår i koncernledningen, moderföretagets direktion eller annat organ i vilkelför koncernen övergripande frågor behandlas. Punktsex är av uppsamlande karaktär. Dess motsvarighet fanns redan i lagen (1971:827) om registrering av aktieinnehav. Här avses olika befattningshavare, medvarieraiide grad av självständigt ansvar och beslutsfattande, som normalt ärverksamma i nivån närmast under bolagsledningen. Som exempel kan nämnas cheferför ett företags olika avdelningar eller lokala anläggningar. Som en allmänförutsättning gäller atl vederbörande har en chefsbefattning som inte baratillfälligtvis utan generellt medför tillgång till icke offentliggjordkurspåverkande information rörande bolaget. Punktsju motiveras i avsnitt 6.8. Bankinspektionenskall på begäran av bolaget eller dess moderföretag pröva frågan ombefattningshavare eller uppdragstagare har sådan ledande ställning eller sådantkvalificeral uppdrag som avses i 6. Detsamma gäller frågan om verkställandedirektören eller annan ledande befattningshavare i ett dotterföretag skallanses ha insynsslällning. Meddenna bestämmelse är sörjt för att de gränsdragningsproblem som kan uppkommavid tillämpningen av punkterna 3 eller 6 blir enhetligt lösta. Bestämmelsenmotiveras i avsnitt 6.8 Densom har insynsställning i ett aktiemarknadsbolag, skall skriftligen anmälainnehav av aktier i bolaget och ändring i innehavet tillvärdepappers-centralen. Bankinspektionen kan medge befrielse från anmälningsskyldigheten ommotsvarande uppgifter kan erhållas på annat sätt. 1. innan den som avses i 8 § första stycket 3 eller 6 tagit emotunderrättel se enligt Heller 15 §, 2. om innehavet inte uppgår till 200 aktier eller, om innehavetavser värdepapper som enligt 2 § andra stycket likställs med aktier, understiger ett marknadsvärdemotsvarande , 93 3. omändring i innehavet efter den senast gjorda anmälningen inte Prop.1990/91:42 uppgår till 200 aktier eller, om ändringen avser värdepapper som enligt 2 § andrastycket likställs med aktier, understiger ett marknadsvärde motsvarande 50000kronor, 4. om ökning i innehavet föranletts av fondemissioneller av att akties nominella belopp sänkts genom att aktien delats upp, 5. interimsbevis som erhållits i utbyte mot annatvärdepapper som avses i 2 § andra stycket. Av10 § framgår att anmälningsskyldigheten omfattar även vissa närståendesaktieinnehav. Densom har insynsställning i ett aktiemarknadsbolag, dvs. omfattas av 8 §, ärskyldig att att anmäla innehav av aktier i bolaget till VPC. Den förevarandeparagrafen motsvarar 10 § lagen om värdepappersmarknaden. Av 2 § andra stycketföljer alt aktieoptioner och aktieterminer också omfattas avanmälningsskyldigheten enligt denna paragraf Med aktieoptioner ochaktieterminer avses både sådana standardiserade optioner och terminer somhandlas genom OM och sådana fristående options- och terminsavtal som träffasdirekt mellan parterna. Insideriagenär inte subsidiär till annan lagstiftning. Föreligger anmälningsskyldighet fören person både enligt denna lag och någon annan lag så skall båda skyldigheternafullgöras. Befrielsefrån anmälningsskyldigheten kan medges om motsvarande uppgifter kan erhållaspå annat sätl. De närmare skälen till detta har jag redovisat i avsnitt 6.8. Stycketinnehåller vissa undanlag från anmälningsskyldigheten enligt första stycket. Enligtpunkterna två och tre undantas värdepapper som enligt 2 § andra stycketlikställs med aktier om marknadsvärdet av dessa understiger . Vidinnehav av olika slag av sådana värdepapper räknas det sammanlagda värdet. Tillvärdepapper som likställs med aktier räknas enligt 2 § andra stycket intpränte- eller indexinstrument. Anledningen är att dessa instrument saknar direktanknytning till aktiemarknadsbolaget. 1Qärde stycket hänvisas till 10 § där det framgår att fysiska personer medinsynsställning är skyldiga att anmäla också närstående såväl fysiska somjuridiska personers innehav. Närpersonen med insynsslällning förutom att anmäla siU eget innehav 94 även skall anmäla ennärstående juridisk persons innehav av aktier i det Prop. 1990/91:42aktiemarknadsbolag där personen har insynsställning kan situationer uppkommadär offentligheten skulle kunna påstås vara till skada för den juridiskapersonen. Anmälningsskyldighetföreligger således både för mycket små aktiebolag och för större bolag, t. ex.aktiebolag på fondbörsens O-lista eller A:l-lista. Med hänsyn till den allmännasträvan till genomlysning av marknaden som kännetecknarvärdepappersmarknaden anser jag emellertid inte att nu redovisade förhållandebör föranleda något undantag från anmälningsskyldigheten. Det krävs ju att denanmälningsskyldige verkligen har ett väsentligt inflytande över bolaget ifråga. Dettaförhållande innebär att om den närstående juridiska personen är ett börsbolagblir personen med insynsställning anmälningsskyldig för alla förvärv ellerförsäljningar som börsbolaget gör av aktier i aktiemarknadsbolag i vilka denanmälningsskyldige personen har sådan ställning. Vid fullgörelse avanmälningsskyldigheten kommer därför allmänheten att få insyn i ett börsbolagshandel med aktier i aktiemarknadsbolag, där den anmälningsskyldige harinsynsställning, t.ex. vid uppköpsliknande situationer. Vidtillämpning av 9 § skall följande aktier i aktiemarknadsbolaget likställas medden anmälningsskyldiges egna, nämligen sådana som ägs av 1. make eller sambo till den anmälningsskyldige, 2. omyndiga barn som står under denanmälningsskyldiges vårdnad, 3. juridisk person över vars verksamhet denanmälningsskyldige har ett väsentligt inflytande och i vilken denanmälningsskyldige eller någon som avses i 1 eller 2 eller flera av demtillsammans innehar ägarandel, uppgående till eller mer avaktiekapitalet eller av andelarna, eller ekonomisk andel, innefattande rätt att uppbära tioprocent eller mer av avkastningen, eller röstandel, uppgående till eller mer avröstetalet för samtliga aktier eller av röstetalet hos det högsta beslutandeorganet. Om flera personer är anmälningsskyldiga för samma aktieinnehav ellerför ändring i innehavet, behöver anmälan endast göras av en av dem. Kravenpå väsentligt inflytande och väsentlig ekonomisk gemenskap inför des ursprungligen i 4 § lag (1971:827) om registrering av aktieinnehav. Någon närmare motivering till varför båda kraven uppställdes för att anmälningsskyldighet skulle föreligga lämnades inte i lagens förarbeten. Med väsentligt inflytande över verksamheten förstås, enligt vad departe mentschefen anförde, att vederbörandes inflytande på verksamheten i dess helhet är så betydande atl det ekonomiska resultatet i väsentlig mån är 95 beroendeav hans förmåga, handlande eller slåndpunktstagande. Han skall Prop.1990/91:42 således ha en ledande ställning, t.ex. som styrelseledamot eller iegenskap av en a v några få delägare (prop. 1971:130 s. 32). Föratl väsentlig ekonomisk gemenskap skulle anses föreligga ställs enligl nämndaförarbeten förhållandevis höga krav, såsom att den anmälningsskyldige äger entredjedel av aktierna i bolaget eller andelarna i en annan juridisk personeller är berättigad all uppbära en tredjedel av avkastningen från en stiftelse. Kommitténhar ansett att det finns anledning att överväga närslående-begreppets innehållnär det gäller juridiska personer. Jag delar denna uppfattning. Det finnsframför allt skäl att försöka förenkla regeln så att den ger bättre vägledningför tillämparna. Detta framstår som särskilt angeläget eftersom det är fråga omen ofta återkommande anmälningsrutin. Enperson med insynsställning kan ensam eller tillsammans med honom närståendepersoner inneha en större ägarandel i en juridisk person. Ett sådantförhållande torde i allmänhet medföra ett intresse av alt påverka den juridiskapersonens verksamhet, inte minst i syfte att skydda och förvalta den egnakapitalinsatsen. Ett ekonomiskt engagemang i form av en stor ägarandel i enjuridisk person måste därför i normalfallet också anses medföra ett intresseoch en möjlighet för den fysiska personen att inom ramarna för sin ägarandelutöva inflytande på de beslut som fattas av den juridiska personen. Detta föratt på så sätt nå etl så gott resultat som möjligt för den egna placeringen. Enstörre ägarandel möjliggör vanligtvis för en person att påverka den juridiskapersonens verksamhet. Även om denna möjlighet finns behöver det inte vara så idet enskilda fallet. Det torde inte vara ovanligt att t. ex. större aktieägareinle utnyttjar sin ägarposition för att påverka aktiebolagets verksamhet. ägarandel eller rätt till ekonomisk avkastning innebär inle heller attpersonen har en exklusiv rätt till information om den juridiska personensverksamhet. Är det trots allt fråga om en minoritetspost kanske han förvägrassådan insyn som behövs för att han skall kunna fullgöra sinanmälningsskyldighet. Enligl min mening bör därför inte enbart ekonomiskgemenskap ensamt vara bestämmande för närståendebegreppet. Störreägarandelar i ett aktiebolag behöver inte innebära en önskan hos en person medinsynsställning atl utnyttja sin ägarposition för alt påverka bolagetsverksamhet. Trots det kan vid tillämpningen av paragrafen inte bortses frånpersoner med särskih starka ägarintressen i ett bolag. Det är onaturiigi atthävda atl en ensamägare eller dominerande ägare lill etl aktiebolag inte harett väsenlligt inflytande över bolaget. Det gäller även om han inle direktdeltar i bolagets verksamhet som företagsledare eller ingår som ledamot ibolagets styrelse. Även vid denna typ av ägarkoncent-rationer bör därföranmälningsskyldighet åligga en person med sådan ställning för den närståendejuridiska personens aktieinnehav. Medbeaktande av dessa omständigheter föreslår jag att närståendebe greppet även bör grundas på rekvisiten väsentligt inflytande och ekonomisk gemenskap med den juridiska personen. Med väsentligt inflytandebör menas att personen ingår i styrelsen för Prop. 1990/91:42 eller intaren förelagsledande ställning i den juridiska personen. Vidare bör endominerande ägarposition i den juridiska personen få anses innebära ett väsentligtinflytande. Rekvisitetekonomisk gemenskap bör grundas på ägarandel eller rätt all uppbära ekonomiskavkastning hos den juridiska personen. Gränsen vid en tredjedel av aktiernaeller en tredjedel av avkastningen från en juridisk person får anses ligga påen hög nivå. Den utesluter från närståendebegreppet juridiska personer somnaturligen hör hemma där. Gränsen har inle heller någon förankring i lag. Denkan uppfattas som godtycklig av dem som berörs. Därför bör i lagtexten anges engräns för när rekvisitet ekonomisk gemenskap eller röstandel skall ansesuppfyllt. Föratt tillgodose syftet med en bestämmelse om vilken storiek som en ägarandel,ekonomisk avkastning eller röstandel hos den juridiska personen skall ha föratl anmälningsskyldighet skall föreligga bör andelen vara relativt stor. Denbör sättas lägre än den i praxis nu tillämpade regeln om entredjedel. Utifrån denna ståndpunkt och för att undvika oklarheter om när enandel är tillräckligt stor har jag funnit skäl att föreslå en bestämd gräns . Det kan också ses som naturligt atl gränsen sätts vid en nivå somknyter an till den, som enligt mitt förslag skall anses medföra insynsslällningi aktiemarknadsbolag enligl 8 § första stycket 7. Andelar under denna gräns börinle leda till att den juridiska personen anses vara närslående till personenmed insynsställning. Denjuridiska personen kan i likhet med vad som gäller i den nuvarandelagstiftningen motsvara alla rättsbildningar som godkänns som juridiskapersoner av rättsordningen, t.ex. aktie-, handels- och kommanditbolag,ekonomiska föreningar, dödsbon, stiftelser eller ideella föreningar. Enperson med insynsställning som är anmälningsskyldig för en närstående juridiskpersons aktieinnehav i det egna bolaget kan ha bristfällig kunskap om denjuridiska personens aktieinnehav. Det kan innebära att en anmälan inte kommertill stånd trots att en anmälningssiluation i och för sig föreligger. Del kanvisserligen anses önskvärt all den anmälningsskyldige håller sig underrättadom hur det förhåller sig med aktieinnehavet men någon sådan skyldighet har jaginte funnit skäl att föreslå. Anmälningsskyldighet inträder enligt 13 § 4först när han fått vetskap om atl närstående som avses i 10 § innehar,förvärvat eller överlåtit aktier i bolaget eller annan ändring skett i dennärståendes aktieinnehav. Andrastycket innebär att etl och samma aktieinnehav eller förändring i detta bara behöver anmälas av en anmälningsskyldig. Ett sådant samfällt aktieinnehav som avses i 8 § första stycket 7 kan grunda insynsställning och anmälningsskyldighet för flera personer. För att undvika flera anmäl ningar med samma innehåll, får därför anmälningsskyldig, med stöd av andra stycket, underlåta att göra anmälan då sådan gjorts av annan anmäl ningsskyldig. 7 1990/91. Omdet med hänsyn till tillgången på kurspåverkande information inom en myndighetär påkallat för kontroll av att förbudet i 4 § första stycket efterlevs, fårregeringen besluta att det vid myndigheten skall föras en förteckning överfondpappersinnehav avseende ledamöterna i styrelsen samt de arbetstagare,uppdragstagare eller andra funktionärer som myndigheten bestämmer med hänsyntill deras särskilda insynsställning. En kommun har motsvarande befogenhet som avses i första stycket ifråga om ledamöter och ersättare i kommunala organ samt arbetstagare, uppdragstagareoch andra funktionärer hos kommunen. Den som omfattas av en förteckning enligt denna paragraf skall tillmyndigheten skriftligen anmäla sitt innehav av fondpapper och ändringar i innehavet. Iparagrafen lämnas möjlighet all ålägga styrelseledamöter, arbetstagare,uppdragstagare eller annan funktionärer hos myndighet anmälningsskyldighet försitt fondpappersinnehav. För utom för kontroll av all förbudet i 4 § förstastycket efterlevs är syftet är att funktionärerna genom sin skyldighet att görasådana anmälningar skall avhållas från att göra insideraffärer som kan påverkaallmänhetens förtroende för myndighetens verksamhet. Xnmälanskall vara skriftlig och avse innehav av fondpapper som anges i 2 §. Del ärsåledes inte tillåtet atl begränsa anmälningsskyldigheten till att omfattaendast vissa fondpapper. Regeringenskall besluta om vilka myndigheter under regeringen som får ålägga sinaarbetstagare m. fl. Myndigheten beslutar vilkaarbetstagare m. fl. som skall anmäla sina innehav och hur anmälningsskyldighetenskall fullgöras. Skälet härtill är all del skall gå att anpassa en anmälningsskyldighetlill de skilda krav som kan komma alt ställas vid skyldighetens fullgörande vidolika myndigheter. Kommunerhar motsvarande befogenheter och får själva avgöra om anmälningsskyldighetskall införas. Närdet gäller och dess myndigheter ankommer del på att avgörafrågor om anmälningsskyldighet. Som framgår av allmänmotiveringen i avsnitt6.5 åläggs fullmäktig i anmälningsskyldighet enligt riksbankslagen.Samma lägger fullmäktige i rätt atl avgöra bl. a. vilka tjänstemän iriksbanken som skall åläggas anmälningsskyldighet. Bestämmelsenskall ses som en ordningsregel. Emellertid kan den för arbetstagare medstatligt reglerade tjänster och som inle fullgör anmälningsskyldighetenmedföra att reglerna om disciplinansvar eller avskedande kan komma ifråga. Förkommunalt anställda finns motsvarande regler i stadgar eller kollektivavtal. Paragrafenhar med en terminologisk justering och omdisponering i huvudsak den lydelselagrådet föreslagit. Ordet "föreskriva" bör reserveras förnormgivningssituationer. Anmälanenligl 9 § skall innehålla uppgift om 1. den anmälningsskyldiges namn, personnummer ochadress, 2. aktiemarknadsbolagets firma, 3. vilket slag av insynsställning denanmälningsskyldige har, 4. antal eller värde och olika slag av aktier som denanmälningsskyldige tillsammans med närstående enligl 10 § första stycket äger ibolaget, 5. storleken av ökningen eller minskningen avaktieinnehavet, 6. tidpunkten för ändringen eller ändringarna, 7. vilken persons aktieinnehav som ändrats och iförekommande fall dennes släktskap med eller anknytning till denanmälningsskyldige. Paragrafenmotsvarar med endast vissa laglekniska ändringar 12 § i lagen omvärdepappersmarknaden och överensstämmer med kommitténs förslag. De uppgifteranmälan skall innehålla enligt bestämmelsen är nödvändiga för attanmälningsskyldigheten skall fylla sin funktion. Emellertid finns inget hindermol att i samband med en anmälan om ändring av innehavet även underrätta omtidigare inträffade inte anmälningspliktiga förändringar i innehavet. Jagtänker på t.ex. ökningar föranledda av fondemission och split. En sådanfrivillig upplysning kan avsevärt underlätta rutinarbetet hos registrerings-och kontrollmyndigheterna. Bankinspektionenhar i sitt remissvar, med hänvisning till punkt 4, föreslagit atl lagtextenkompletteras så att det framgår att antal och slag skall anges när del gällert. ex. aktier och antal och värde när det gäller t. ex. konvertibla skuldebrev.När det gäller aktieoptioner eller aktieterminer bör enligt inspektionen angesom det är en köp- eller säljoption eller en termin som köpts eller sålts.Vidare bör anges antal, del underiiggande aktieslaget, löplid, slutdag samt närdel gäller optioner lösenpriset. Deuppgifter bankinspektionen nämner bör naturligtvis framgå av ingiven anmälan.Att ange antal eller värde och slag av aktier i lagtexten bör emellertid varatillräckligt. Det ligger ju ocksä i anmälarens intresse att klart och tydligtuppge vad han köpt eller sålt. Anmälanenligt 9 § om aktieinnehav eller ändring i innehavet skall göras senast fjortondagar efter det atl 1. aktie i bolaget inregistrerats vid Stockholmsfondbörs eller sådant avtal som avses i 4§ första stycket 3 lagen (1985:571) omvärdepappersmarknaden antecknats hos bankinspektionen, 2. insynsställning uppkommit enligt 8 § första stycket1, 2, 4, 5 eller 7 eller den som avses med 8 § första stycket 3 eller 6 tagitemot underrättelse enligt Heller 15§, 3. den anmälningsskyldige förvärvat eller överlåtitaktier i bolaget eller annan ändring skett i aktieinnehavet, eller 4. den anmälningsskyldige fått vetskap om attnärstående, som avses i 10 §, innehar, förvärvat eller överlåtit aktier ibolaget eller att annan ändring skett i den närståendesaktieinnehav. Iparagrafen som behandlar när anmälningsskyldigheten uppslår och Prop.1990/91:42 inom vilken lid den anmälningsskyldige skall göra anmälan föreslåsendast mindre ändringar i förhållande till 13 § värdepappersmarknadslagen. Jagerinrar om att vid automatisk insiderregislrering som kan ske efter dispensfrån bankinspektion kommer rapporteringen att kunna ske inom avsevärt kortarelid än . Ettaktiemarknadsbolag skall utan dröjsmål anmäla till värdepapperscentralen vilkapersoner som har insynsställning enligt 8 § första stycket 14 och 6.Aktiemarknadsbolaget skall genast skriftligen underrätta personer medinsynsställning enligt 8 § första stycket 3 eller 6 om anmälan. skall utan dröjsmål anmäla till värdepapperscentralenvilka personer i moderföretaget som har insynsställning enligt 8 § förstastycket 1, 2, 4 6. Moderföretaget skall genast skriftligen underrättapersoner med insynsställning enligt 8 § första stycket 6 om anmälan. Ettakliemarknadsbolag och moderförelag lill sådant bolag skall underrätta VPC omvilka personer som har insynsslällning i bolaget resp. moderföretaget. Dettaär en förutsättning för att uppgifter om dessa personer skall kunna föras in iinsynsställningsregistret. 1 underrättelseskyldigheten ligger att förändringari insynskrelsen också skall anmälas. Personermed insynsställning enligt 8 § första stycket 6 skall genast skriftligen avmoderföretaget underrättas om anmäla. Värdepapperscentralenskall föra register (insiderregister) över anmälningar som gjorts enligt 9,14och 15 §§ eller, i fall som avses i 9 § andra stycket, över däremot svarandeuppgifter från register som förs med stöd av aktiekontolagen (1989:827). Uppgiftersom inte längre omfattas av anmälningsskyldighet får avföras ur registret.Uppgifterna skall dock bevaras efter det att de avförts. Registretskall föras med hjälp av automatisk databehandling. Bankinspektionen ärregisteransvarig enligt datalagen (1973:289) för registret. Inspektionen skallpå lämpligt sätt underrätta de registrerade om registret. Registretskall vara offentligt. Iparagrafen föreslås alt VPC skall föra register över de anmälningar som gjortsenligt 9, 14 och 15 §§. Bankinspektionen skall vara registeransvarig enligldatalagen. Inspektionen ansvarar alltså för att de uppgifter fullgörs somenligt dalalagen ankommer på den regisleransvarige. Detta har jag behandlattidigare i avsnitt 6.8. Registretskall liksom vara offentligt. Bankinspektionenövervakar efterlevnaden av bestämmelserna i denna lag. Paragrafenbehandlas i avsnitt 6.9. Omdet finns anledning anta att en bestämmelse i 4 § överträtts, har bankinspektionenrätt att få de uppgifter som den behöver för sin utredning från 1. den som det finns anledning anta har gjortöverträdelsen, 2. ett aktiebolag eller en juridisk person i övrigtvars fondpapper överträdelsen gäller,