prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — Ett belopp som motsvarar företagetsanskaffningskostnad för egendomen skall tas upp intäkt av tjänst. Regelngäller endast i fråga om egendom som företaget köper från någon utomstående.Införsäljning av onyttig lös egendom från delägare behandlas i anvisningspunktensandra stycke. Anskaffning av bil som föranleder beskattning av bilförmån haruttryckligen undantagits från fillämpning av första stycket. Bestämmelsen ombeskattning vid köp från utomstående gäller alltså lös egendom. Av detta följeratt beskattning skall ske om företaget anskaffar en bostadsrätt som skallanvändas som bostad av företagsledaren. Om företaget däremot köper envillafastighet för sådant ändamål sker inte någon beskattning, I det nya skattesystemetär strävandena att likabehandla bostadsrätter och villor i alla avseenden, Motdenna bakgrund kan den lösning som valts beträffande utformningen avstoppreglerna i nu aktuellt hänseende anses som mindre tillfredsställande.Villafastigheter bör därför omfattas av bestämmelserna i punkt 14 förstastycket av anvisningarna till 32 § KL, I den nu nämndaanvisningspunktens sjätte stycke finns bestämmelser om beskattning avräntefritt eller lågförräntat lån som lämnats till företagsledare i ettfåmansföretag. Det har även i det nya skattesystemet ansetts nödvändigt att hakvar särreglerna om ränteförmån i fåmansföretag vid sidan av de allmännareglerna om ränteförmån vid ufiåning till anställd (punkt 10 av anvisningarnatill 32 § KL), Till skillnad mot vad som gäller för anställd får företagsledareinte avdrag för ränteförmånen som för räntekostnad. Ränteförmånen ligger intetill grund för uttag av socialavgifter Förmånen, som bestäms på samma sätt somför anställd, utgör skillnaden mellan jämförelseräntan och avtalad ränta. Medjämförelseränta avses statslåneräntan året förebeskattningsåret med tillägg av en procentenhet. Somredovisats tidigare (avsnitt 3,7) är nuvarande lagtext inte klart utformad närdet gäller beskattningen av ränteförmån. Den korrigering av lagtexten jagföreslagit för räntefritt eller lågförräntat lån från arbetsgivare (punkt 10 första stycket avanvisningarna till 32 § KL) bör göras även för lån från fåmansföretag. Detskall alltså klart framgå att fråga skall vara om en förmån för att beskattningöver huvud taget skall bli aktuell. Om så är fallet skall vid värderingen avdenna förmån statslåneräntan användas som jämförelse-ränta. Även den kompletteringenav lagtexten som föreslagits för anställd som erhållit lån i utländsk valutabör genomföras för företagsledare. Prop,1990/91:54 Mittförslag: Inventeringslagen anpassas till de lagervärderingsregler som genomfördestidigare Skälenför mitt förslag: Genom skattereformen har reglerna för värdering av varulagerändrats. Reglerna innebär att lager inte får tas upp fill ett lägre värde ändet högsta värde som är tillåtet enligt BFL, En schablonregel har också införtssom innebär att värdering får ske till lägst av det samladeanskaffningsvärdet. Schablonregeln gäller inte lager av fastigheter, aktier,obligafioner och liknande tillgångar Lagen (1955:257) ominventering av varulager för inkomsttaxeringen följer inte systemafiken i denya lagervärderingsreglerna. En anpassning av inventeringsreglerna bör därförgöras, 5.9 Vissa lagtekniska justeringar Jagföreslår dessutom utöver redakfionella ändringar - ett antal justeringar somenbart kommenteras i specialmotiveringen. Det gäller punkten 5 av anvisningarnatill 20§, punkterna 1 och 16 av anvisningarna till 22§, punkterna 6, 7 och 12av anvisningarna till 23 § KL, punkterna 12 och 13 av övergångsbestämmelsernatill lagen (1990:650) om ändring i KL, 1 § 3 mom.och 2§ 4mom. SIL, 23 § BFL, 19§ jordbruksbokföringslagen (1979:141) samt 1, 2 och 5 §§ lagen om återföring avobeskattade reserver 6 Vissa internationella skattefrågor promemoria som upprättats inom (Ds 1990:51) Beskattningav inkomst av tjänst från m.m. har som en följd av den reformering avinkomst- och företagsbeskattningen, som beslutats av (prop.1989/90:110, SkU30, rskr 356) , föreslagits vissa ändringar ibestämmelserna om beskattning av i utlandet bosatta fysiska personer samt ireglerna om avräkning av utländsk skatt. Till protokollet i detta ärende har som bilaga 1 fogats enförteckning över remissinstanserna. Sammanställning av remissyttrandena harupprättats inom och finns tillgänglig ilagstiftningsärendet (dnr 3807/90). 6.1Beskattning av utomlands bosatta Taxeringtill skatt för gemensamt kommunalt ändamål sker bl.a. beträffandeinkomst av tjänst för vilken skattskyldighet föreligger i för personbosatt utomlands. Den nu gällande utdebiteringen i det för riket gemensammataxeringsdistriktet är medan den för riket genomsnittliga utdebiteringentill inkomstskatt är31,. Inkomst som taxeras fill kommunalinkomstskatt för gemensamt kommunalt ändamål taxeras även till statliginkomstskatt. tas i princip endast kommunalinkomstskatt ut på en beskattningsbar inkomst Detta aktualiseraren höjning av skattesatsen för gemensamt kommunalt ändamål. 6.1.1Skatt för gemensamt kommunalt ändamål Mitt förslag:Skattesatsen för gemensamt kommunalt ändamål höjs till . Skattskyldighetentill statlig inkomstskatt för inkomst av tjänst slopas och rätten tillkostnadsavdrag för utgifter hänförliga till inkomst av tjänst upphör för densom är bosatt utomlands. Förmånen av fri resa till och från vidanställningens början och slut resp. i samband med styrelsemöte och av frittlogi under vistelsen här undantas dock från skatteplikt. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt. I promemorian föreslogs dock inte skattefrihet förförmånen av fri resa till och från och för fritt logi i . Remissinstanserna:Remissinstanserna är genomgående positiva till förslaget att införa endefinitiv proportionell källskatt i fråga om inkomst av tjänst. , , ,, och (organisationerna) är dock tveksamma till den föreslagnaskattesatsens höjd och föreslår att skattesatsen sätts till 20%.Organisationerna tillstyrker förslaget avseende inkomst av tjänst endast underförutsättning att utgivet traktamente till inskränkt skattskyldiga motsvarandedet fro.m. gällande avdragsbeloppet för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa, liksom ersättning för verklig bostadskostnad,görs skattefria. Skälen för mitt förslag:Fr.o.m. tas i princip endast inkomstskatt ut påbeskattningsbara förvärvsinkomster upp fill . Detta aktualiserar enhöjning av skatteuttaget för gemensamt kommunalt ändamål. gällandeskattesats, , för gemensamt kommunalt ändamål fastställdes . Därvidfrångicks den tidigare för bestämmande av skattesatsen och höjningenbegränsades med motiveringen att inte alltför mycket skärpa beskattningen avvissa utlandstjänstgörande svenskar i statens tjänst. Detta skäl att begränsautdebiteringen har numera bortfallit eftersom här bosatta offentliganställdabeskattas i hemortskommunen även vid utlandstjänstgöring. Iprincip bör samma slags inkomster träffas av samma skatt oavsett var Prop.1990/91:54 mottagaren av inkomsten är bosatt. Det bör således inte vara någonskillnad på skatteuttaget om den anställde är bosatt i eller bosattutomlands. En differentiering av skatteuttaget grundat på bosättningensnedvrider konkurrensen bland de arbetssökande genom att arbetsgivarennaturligen är mer benägen att anställa den som blir billigast urlönekostnadssynpunkt. En jämförelse bör även ske med beskattningen i våranordiska grannländer med hänsyn till den gemensamma arbetsmarknaden. 1 såvälDanmark, som beskattas löneinkomst vid tillfällig vistelse iresp. I och beskattas de som vistas tillfälligtdär på samma sätt som de som är bosatta i resp. land. Kommunalskatt tas ut meden procentsats som motsvarar riksgenomsnittet. För de utomlands bosatta gällerdock vissa inskränkningar i rätten till avdrag. I omräknas inkomstentill årsinkomst när fråga är om anställning på heltid. Detta innebär attprogressiviteten i skatteskalan får full effekt och det genomsnittliga skatteuttagetblir detsamma för den som vistas tillfälligt i och som endast har enmånadsinkomst därifrån som för den som är bosatt i och förvärvar helasin årsinkomst där. I tas en definitiv källskatt ut på löneinkomster somförvärvas i av utomlands bosatta. Till lön hänförs även naturaförmåner och ersättning för kostnader förfullgörande av tjänsten samt för vistelsekostnader Från skatteplikt har dockundantagits ersättning för styrkta kostnader för resa till ochersättning för logikostnad som kan styrkas med kvitto. Skatteuttaget i ,och är således ganska likartat i fråga om inkomst vid tillfälligvistelse medan skatteuttaget vid tillfällig vistelse i för närvarandeär vid en inkomst på En sådan skillnad ärenligt min mening inte motiverad. Utgångspunkten vid bestämmandet avskattesatsen för gemensamt kommunalt ändamål bör liksom i i övrigt varaden kommunala medelutdebiteringen i landet, dvs. Ettannat skäl att höja skattesatsen för gemensamt kommunalt ändamål är attdärigenom uppnås en större neutralitet vid beskattningen av näringsverksamhetsom från fast driftställe bedrivs i av näringsidkare som är bosatt häroch sådan verksamhet som bedrivs av den som är bosatt utomlands. 1 promemorian föreslås atten definitiv källskatt tas ut på inkomst av tjänst. Jag delar uppfattningen att en sådan skatt bör införas. Att införa en definitiv källskatt redan vid taxering är dock inte möjligt. Jagfinner därför att, såsom föreslagits i promemorian, införandet bör ske i två steg. Förslaget innebär att, för , taxeringen av utomlands bosatta liksom sker i det för riket gemensamma distriktet men att beträffande inkomst av tjänst en proportionell skatt tas ut och rätten till kostnadsavdrag slopas. De kostnadsavdrag som kan komma i fråga för en utomlands bosatt är främst det s.k. schablonavdraget från intäkt av tjänst och avdrag för dub bel bosättning. Avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresa torde däremot förekomma i mycket begränsad omfattning för dessa personer ef tersom det förutsätter tjänsteresor som varit förenade med övernattning utom den vanliga verksamhetsorten. Jag finner det därför fullt tillräckligt att 285 som föreslås i promemorianmedge en kompensation för de slopade avdra- Prop. 1990/91:54 gen genom enskatterabatt på . Skatteuttaget för gemensamt kommunalt ändamål bördärför höjas till . Närdet gäller utomlands bosatta är det viktigt att inte bortse från det faktumatt skattemyndigheterna här omöjligen kan överblicka den skattskyldiges totalaekonomiska situafion, varken alla intäkter och tillgångar eller alla utgifteroch skulder Det enda man har kännedom om här är de inkomster för vilkaskattskyldighet föreligger i . Viss försiktighet är därför tillrådligvid beskattningen av dessa inkomster som ofta blir föremål för beskattningäven i hemlandet. Jag föreslår därför att utomlands bosatta undantas frånskattskyldighet till statlig inkomstskatt för inkomster hänförliga fill inkomstav tjänst. Jagavser att senare framlägga ett förslag om en definitiv källskatt på inkomst avtjänst till utomlands bosatta fro.m. Jag kommer därvid att, ienlighet med promerjjorieförslaget, föreslå att skatteuttaget bhr . I ettsådant system är det inte möjligt att differentiera skatteuttaget i olikainkomstlägen eftersom samma person inte sällan har flera utbetalare ellerarbetsgivare. Detta gäller framför allt i utlandet bosatta pensionärer somuppbär pension från . Genomförs de båda förslagen innebär det attskatteuttaget i princip blir lika stort inkomståren 1991 och 1992. Densom är bosatt i utlandet och bedriver näringsverksamhet här blir däremotskattskyldig till såväl statlig som inkomstskatt. Han medges dock,till skillnad mot dem som uppbär inkomst av tjänst, avdrag för kostnaderhänförliga till verksamheten. Vid taxeringen här tas emellertid inte hänsyntill hans övriga inkomster eller utgifter En i utlandet bosatt person sombedriver näringsverksamhet här medges t.ex. inte skattereduktion för räntor somhan har att erlägga för sin bostad i hemlandet vilket han bör kompenseras förgenom en lägre utdebitering. Han bör därför även fortsättningsvistaxeras i det för riket gemensamma distriktet vilket innebär en kommunalutdebitering på . Desom kommer hit från utlandet för korttidsuppdrag torde inte sällan varasärskilt kvalificerade personer som kontrakterats just för sina speciellafärdigheter eller kunskaper Det torde därvid inte vara ovanligt att arbetsgivarenstår för kostnader för resan hit och härifrån och även kostnaden för bostadenhär Jag anser att sådana ersättningar bör undantas från skatteplikt i dessafall. Inte heller bör förmånsbeskattning ske om arbetsgivaren kostnadsfritttillhandahåller logi och färdmedel eller biljetter för sådana resor Jag avserhär endast resan hit när arbetet påbörjas och härifrån när arbetet avslutas ochsåledes inte hemresor under pågående vistelse här Det sagda bör även gälla förutomlands bosatta ledamöter eller suppleanter i styrelse eller annat liknandeorgan i svenskt aktiebolag eller annan svensk juridisk person. Förslagenföranleder ändring av 33 § 1 och 2 mom. och punkt 2 av anvisningarna till 53 §KL samt 6 § 1 mom. 6.1.2 Beskattningen avpensioner som betalas till i utlandet bosatta personer Prop,1990/91:54 Mitt förslag: Densom är bosatt utomlands är skattskyldig för pension enligt lagen om allmänförsäkring endast till den del pensionen överstiger uppburen folkpension ochpensionsfillskott eller tilläggspension som föranlett avräkning avpensionstillskottet. När det gäller den som uppbär förtidspension undantas dendel som överstiger folkpension och av pensionstillskottet frånskattskyldighet här Har folkpensionen samordnats med yrkesskadelivränta ochannan livränta är endast den del som överstiger den folkpension som annarsskulle ha uppburits skattepliktig. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Samtliga remissinstansertillstyrker förslaget. Skälen för mitt förslag: föreliggerskattskyldighet för pension som uppbärs enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring till den del den överstiger , dvs, motsvarandegrundavdraget för här bosatta. Extra avdrag för nedsatt skatteförmåga förfolkpensionärer medges inte den som är bosatt utomlands, Fro,m, inkomståret1991 får den som är bosatt i ett särskilt grundavdrag som motsvararfolkpension och pensionstillskott eller motsvarande allmän tilläggspension somavräknats mot pensionstillskottet. Det särskilda grundavdraget reduceras nästaår av övriga pensionsinkomster utom inkomster från privatapensionsförsäkringar och även av andra inkomster. Den som ärbosatt utomlands medges inte sådant särskilt grundavdrag. För att undvika attskatten på pensioner till utomlands bosatta pensionärer blir högre än skattenpå pensioner till dem som är här bosatta föreslås att skattskyldigheten förpension enligt lagen om allmän försäkring begränsas till att endast avse beloppsom överstiger uppburen folkpension och pensionstillskott. Förförtidspensionärer inskränks skattskyldigheten till att gälla den del somöverstiger uppburen folkpension och av pensionsfill-skottet på samma sättsom det särskilda grundavdraget endast avser dessa belopp. Om folkpensionensamordnats med yrkesskadelivränta eller annan livränta som anges i 17 kap. 2 §lagen (1962:381) om allmän försäkring föreligger skatteplikt endast för dendel som överstiger den folkpension som skulle ha utgått utan sådan samordning.Däremot är det, enligt min mening, inte lämpligt att låta det skattefriabeloppet avtrappas på det sätt som sker med det särskilda grundavdraget. Ensådan regel skulle missgynna den som får samtliga inkomster härifrån jämförtmed den som uppbär inkomster från andra länder eftersom man som ovan sagts intehar kännedom om den skattskyldiges samtliga inkomster Som jag redan tidigareuttalat avser jag att lägga fram förslag om en definitiv källskatt förinkomståret 1992.1 ett sådant system är det inte möjligt att ens tillämpaavtrappningsregler i fråga om inkomster från om den skattskyldige harflera utbetalare. En kombination av ett heltskattefritt belopp och ett skatteuttag på på övriga i Sverigeskattepliktiga pensioner torde tillgodose rimliga fiskala anspråk som denenskilde skyddas från en beskattning som med beaktande av hela hans ekonomiskasituation annars skulle kunna bli orimligt betungande. 6.2 Avräkning av utländsk skatt m.m. Detsvenska skattesystemet genomgår genomgripande förändringarvilket bl.a. medför att avräkningslagens regler måste ändras. Härvid krävs attregler rörande avräkning från den statliga fastighetsskatten införs med hänsyntill att denna skatt utvidgas till att också omfatta i utlandet belägnaprivatbostäder som i nuvarande skattesystem beskattas inom ramen förinkomstbeskattningen. Bestämmelserna om spärrbeloppsberäkning måste anpassasbl.a. till att fysiska personers förvärvsinkomster skall sammanräknas ochbeskattas progressivt medan övrig inkomst beskattas proportionellt. Genomskattereformen ökar också behovet av att under efterföljande år få avräknasådan utländsk skatt som inte kunnat avräknas det år då detta normalt skall skevarför bestämmelser rörande carry forward bör införas. Även införandet av enavkastningsskatt på pensionsmedel medför att behov uppkommer av särregler iavräkningslagen. Vad däremot avser den särskilda löneskatten är den inte enskatt av sådant slag som omfattas av dubbelbeskattningsavtal. Då det inteheller är rimligt att avräkning skall få ske från denna skatt för skatt som iutlandet erlagts på inkomst anser jag inte att någon ändring i avräkningslagenär påkallad i denna del. Slutligen bör de bestämmelser i avräkningslagen somavser skattenedsättning med beaktande av vinstdelningsskatten och den särskildavinstskatten samt rörande avräkning i fall då den kommunala inkomstskatteninte omfattas av dubbelbeskattningsavtal upphävas. 6.2.1Avräkning med beaktande av statlig fastighetsskatt Mittförslag: Avräkning av utländsk skatt medges från statlig fastighetsskatt. Avräkningmedges förutom för skatt på inkomst även för utländsk skatt som är jämförligmed den statliga fastighetsskatten och för skatt som beräknats påschablonintäkt eller liknande på privatbostad i utlandet. Statligfastighetsskatt tas inte ut i de fall då inkomst av eller förmögenhetstillgångbestående av i utlandet belägen privatbostad på grund avdubbelbeskattningsavtal är undantagen från beskattning i . Promemorieförslaget:Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna:Remissinstanserna är genomgående positivt inställda. Skälen för mitt förslag:Fr.o.m. 1992 års taxering tas i vissa fall fastighetsskatt ut på i utlandetbelägen privatbostad. Då i princip alla stater har någon form av löpandebeskattning av fastigheter belägna i den egna staten anser jag att sådanautländska skatter bör - i syfte att undvika dubbelbeskattning - få avräknasfrån den statliga fastighetsskatt som tas ut för sådan privatbostad. För att dubbelbeskattningskall kunna undvikas bör såväl utländska skatter som är jämförbara med denstatliga fastighetsskatten (dvs. objektskatter) som sådana utländska skattersom beräknats på schablonintäkt eller liknande få avräknas. I promemorian harföreslagits att avräkning från statlig fastighetsskatt resp. avräkning avutländska skatter på privatbostäder bör ske integrerat med avräkningen av mertraditionella inkomstskatter Jag delar denna uppfattning och anser att de ipromemorian föreslagna bestämmelserna, efter vissa redaktionella ändringar iförtydligande syfte av förslagen fill 2 och 4 §§, bör införas iavräkningslagen. En integrerad avräkninginnebär att ett enda spärrbelopp skall beräknas. Jag återkommer till detta isamband med min redovisning av mitt förslag till ny spärrbeloppsberäkning. Ilikhet med vad som föreslagits i promemorian anser jag att avräkning frånfastighetsskatt skall ske först efter det att den statliga inkomstskatten heltsatts ned. Skulle de statliga inkomst- och fastighetsskatterna inte förslå tillfull avräkning för de avräkningsbara utländska skatterna anser jag att avräkning- i linje med nuvarande regler - i sista hand skall få ske från den kommunalainkomstskatten. Enligt nuvarande ordningskall avräkning ske från inkomstskatt som tas ut på grund av taxering det år dåden intäkt som beskattats i utländsk stat medtagits vid taxering här Påmotsvarande sätt bör avräkning ske från statlig fastighetsskatt som tas ut pågrund av taxering det år då den intäkt som beskattats i utländsk statmedtagits vid taxering här Närfråga är om utländsk skatt jämförlig med den statliga fastighetsskatten ellersom beräknats på schablonintäkt eller liknande, medtas ingen intäkt vidinkomsttaxeringen i . Beträffande sådan skatt bör avräkning ske frånsvensk skatt som tas ut på grund av taxering det år som den utländska skattenfastställts. Föratt skapa klarhet och för att inte riskera att komma i konflikt med våraåtaganden i ingångna dubbelbeskattningsavtal bör på sätt föreslagits ipromemorian statlig fastighetsskatt inte tas ut i fall dubbelbeskattningsavtalföreskriver undantagande (exempt) av inkomst resp. förmögenhetsfillgångavseende fastighet i den betydelse som uttrycket har i resp. avtal - belägeni den andra avtalsslutande staten. Mitt förslag: Spärrbeloppetskall bestå av summan av fyra olika delbelopp. Dessa delbelopp utgörs av delsden statliga resp. den kommunala inkomstskatt som hänför sig till utländskaförvärvsinkomster, dels den statliga inkomstskatt som hänför sig till utländskakaphahn-komster samt dels också den statliga fastighetsskatt som hänför sigtill i utlandet belägna privatbostäder Promemorieförslaget:Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna: Remissinstanserna ärgenomgående positivt inställda. Skälen för mitt förslag: gällandeavräkningslag bygger bl.a. på att 19Riksdagen 1990/91. samtliga inkomster oavsettinkomstslag sammanräknas och att man därefter beräknar den därpå belöpandeinkomstskatten. Detta innebär bl.a. att man vid beräkning av spärrbeloppet sertill förhållandet mellan samtliga utländska inkomster som ingår ibeskattningsunderlaget och den sammanräknade inkomsten av samtligainkomstslag. Såsom framhållits i promemorian kommer någon sådan sammanräkningav inkomsterna av de olika inkomstslagen, förutom förvärvsinkomst som skallbeskattas efter den progressiva skatteskalan, inte att ske i det nya systemet.De nu beskrivna förändringarna medför således att de interna avräkningsreglernaäven i denna del måste ses över och anpassas till detta nya skattesystem. 1 promemorian harredovisats två alternativa sätt för spärrbeloppsberäkning, en"separatmetod" och en integrerad metod. För att bibehålla sammaprinciper som ligger till grund för overallberäkningen av spärrbeloppet,dvs. att utländska skatteuttag som överstiger resp. understiger det svenskaskatteuttaget skall kunna utjämnas oavsett inkomstslag, anser jag - i likhetmed vad som föreslagits i promemorian att den integrerade metoden bör väljas.I förtydligande syfte bör dock vissa justeringar göras i det i promemorianlämnade förslaget till ny 7 §. Även den redan föreslagna möjligheten atterhålla avräkning av utländsk skatt från avkastningsskatten på pensionsmedelföranleder ett tillägg i 7§. Jag återkommer till detta i specialmofiveringen. Som jag tidigare nämnt böravräkning från den statliga fastighetsskatten ske integrerat med avräkning frånstatlig och inkomstskatt. Detta innebär att ett enda spärrbelopp skallberäknas. I nuvarande system för avräkning består spärrbeloppet som bekant avtvå delbelopp, dels den statliga inkomstskatt och dels den kommunalainkomstskatt som hänför sig till de utländska inkomsterna. En följd av de avmig framlagda förslagen blir att spärrbeloppet kommer att bestå av fyra delbelopp,dels den statliga resp. den kommunala inkomstskatt som hänför sig till deutländska förvärvsinkomsterna, dels den statliga inkomstskatt som hänför sigtill de utländska kapitalinkomsterna och dels den statliga fastighetsskatt somhänför sig till i utlandet belägna privatbostäder. Mitt förslag:Utländsk skatt som inte kunnat avräknas det år då sådan avräkning enligthuvudregeln i 4 § avräkningslagen skall ske får avräknas under de närmastefterföljande tre åren (carry forward). Promemorieförslaget:Överensstämmer i huvudsak med mitt.