prop · GE03136 · 1990-12-31 00:00:00 — SomLO anförl i yttrande över kredilmarknadskommilléns slutbetänkande accepterasdenna integration av de väsleuropeiska bank- och finansmarknaderna under förulsällningatl tillsynsreglerna blir tillfredsställande och principen om en neulral rollför banker i kredilförmedlingsprocessen kommer all upprätthållas. Förenskildheter hänvisas till denna skrivelse. LO anser atl sparbankerna ska ingåi denna integration och inte behandlas som ell avgränsat område med särregler. Motbakgrund av dessa grundlinjer för den västeuropeiska finansinle-gralionen slällersig LO avvisande lill alt del i princip inle skulle vara möjligl all ombilda ensparbank för alt därigenom tillskapa en annan koncern än Sparbanksgruppen. Sparbanksföreningenspromemoria behandlar inle den svenska sparbanksrörelsens ambitioner och möjligheleratt verka inom andra länder i EFTA och EG, inle heller möjligheten alt entendens från ullandel alt i etablera bankfilialer med samma syfte och verksamhelsprofilsom sparbanker kan uppslå. Anmärkningsvärt är också all "Inlernalionellöversikt" behandlar sparbankernas utsikter i olika länder all försvarasina traditionella positioner, men inle berör eventuella planer på konkurrenspå ullandsmarkanden eller integration med utländska sparbanksrörelser. 1990/91: 136 Bilaga4 Uldrag ur protokoll vid sammanlräde Närvarande:f d. regeringsrådel , regeringsrådel Berlil , juslilierådelUlf . Enligtprolokoll vid regeringssammanlräde har regeringen påhemställan av slalsrådel beslutat inhämta lagrådels yllrande överförslag lill lag om ändring i sparbankslagen (1987:619), m. m. Förslagenhar inför lagrådet,föredragils av hovrättsassessorn och kammarrällsassessornJohan . Lagrådetlämnar förslagen ulan erinran. 3 Internationell översikt pop- i 990/91:136 Bilaga5 Diskussioner och utredningar om sparbankernas struktur och foretags-formförekommer inle endasl i . Situationen är i slor ulslräckning likartadpå inånga håll ulomlands. I inånga länder har de senasle årens ulveckling på definansiella marknaderna inneburit en skärpt konkurrens saml en mer eller mindreansträngd kapilalsiluation för sparbankerna. Del har då legal nära lill handsalt överväga möjlighelerna all förändra företagsformen och därigenom förbättraförutsättningarna för en tryggad kapitalförsörjning. följande redovisas del akluella lägel i ell antal europeiska länder. Somframgår av denna redovisning har lagstiftaren i några länder öppnat möjlighelerför sparbankerna all omvandlas lill bankaktiebolag. I andra länder har man, ivari fall lills vidare, vall all bevara associationsformen sparbank. Delfinns i ca 90 sparbanker. Två av dessa SDS och har eflerfusioner utvecklat en landsomfattande verksamhel medan övriga bedriver bankverksamhetinom begränsade geografiska områden. De danska sparbankerna har ingen gemensamcentralbank. Den tidigare A/S Faellesbanken är numeraöverlåten lill ell försäkringsbolag. Dedanska sparbankerna har sedan den legal möjlighet att omvandlas lillaktiebolag enligt två alternativa modeller. Båda alternativen förutsätter sparbank som vill övergå lill aktiebolagsformen upplöses utan likvidationgenom överlåtelse av tillgångar och skulder i rörelsen till ett särskill bildalbolag som har lillslånd all bedriva bankverksamhet. Som vederlag för denöverlåtna rörelsen erhålles aktier i bolaget. Antingen placeras dessa aktier ien sliftelseliknande fond eller också upprättas i aktiebolaget en bundensparkassereserv motsvarande värdet av den överlåtna rörelsen. Denenligt den första alternativa ombildningsmodellen tillskapade fonden får etlaktieinnehav som molsvarar reserver. Den enda uppgift fonden i praklikenhar är all förvalla aktierna och, för det fall dessa ger utdelning,återinvestera uldelningen i nya aktier i bolaget. Fonden har ingel allmännyltigisyfle men kommer i fall av konkurs eller likvidation alt utdelas till allmännylligloch välgörande ändamål. Fonden leds av en slyrelse beslående av minst femledamöter, varav flertalet väljs ur aktiebolagets slyrelse. Härigenomtillförsäkras alt fonden och aktiebolaget forlsätlningsvis betraktas som enenhet. Denenligt del andra ombildningsallernalivet tillskapade sparkassere serven har en särställning som innebär all vid konkurs eller likvidation aktiekapital och övriga reserver las i anspråk före sparkassereserven saml all, fördel fall verksamhelen upphör, sparkassereserven skall användas för allmännyttigt och välgörande ändamål. Reserven skall uppskrivas på den del av vinsten som inle åtgår för alt läcka tidigare års 113 Avsiklen är attsparkassereserven successivt skall minska sin Prop. 1990/91:136 andel av aktiebolagets samlade reserver. Densparbank som ombildar sig lill aktiebolag har enligt ombildningslagstiflningenrält all beteckna sig som "sparekasseakiieselskab" och använda ordelsparbank i sin verksamhel. Detkan dessutom nämnas all en ombildning från sparbank till bankaktiebolag inleutlöser någon skatteeffekt. Enligt ombildningslagstiflningen betraktas ombildningeni skallerällsligl hänseende som en fusion mellan sparbanker. En sådan fusionföranleder enligt dansk räll ingen skallebelaslning. Bådaombildningsmodellerna förutsätter all del nybildade bankaktiebolaget skallemillera aktier, som erbjuds kunder, anslällda och allmänhelen. Börsnoleringingår också i planerna. Fleradanska sparbanker bl a SDS och saml ell anlal mindre sparbanker hareller kommer inom snar framlid atl ombildas till aktiebolag. SedanSDS ombildals lill aktiebolag har aviserats all denna bank skall gå samman medde två affärsbankerna Privatbanken och Andelsbanken. Den nya banken får namnet UNlBankDanmark. Yllerligareen av de slörre sparbankerna Sparekassen kommer efler all ha ombildalslill aktiebolag atl fusionera med en affärsbank. Sparbankernai är ca 175. Sparbanksstrukturen är utpräglat federativ med en stark cenlralbanksfunkliongenom Skopbank, som är sparbankernas centrala affärsbank. Sparbankerna verkari princip inom avgränsade geografiska verksamhetsområden. Sparbanksfederationeni har förändrats under 1980-lalel i åtminstone två avseenden. Decentrala organen har stärkts genom en koordinering så all sparbankernascentralorganisation, Sparbanksförbun del i , och Skopbank i praklikenbildar en enda enhet, Sparbankscenlra-len. Vidare har sparbankernas gemensammabeslutsfattande och deras inbördes samverkan utvecklats genom att manaccepterat vissa gemensamma spelregler för samarbetet. Sparbankernai avser all behålla federationen. En slruklurplan har utarbetats,enligt vilken målet är en struklurmodell med 37 regionsparbanker. Denna planberäknas bli förverkligad med början av . 1en sparbanksintern arbetsgrupp har med federalionslanken som grund utvecklats sparbankernas affärsidé under 1990-lalel. Grundtanken är etl bankservicenälmed självständiga sparbanker som erbjuder ell fullständigt utbud avbanktjänster i alla delar av saml en stark Sparbankscenlral som stödersparbankerna i deras verksamhel. Arbetsgruppenräknar med all frågan om sparbankernas kapitalförsörj ning kan komma all bli den största ulmaningen för sparbankerna under 1990-lalet. Om nuvarande associationsform skulle innebära problem i 114 detta avseende och därmedbli en rörelsehämmande faktor är arbetsgrup- Prop. 1990/91: 136 pen inte främmandeför all ombilda sparbankerna lill aktiebolag. Arbets- Bilaga 5 gruppen anseremellertid all en "öppen" bolagsform med externa aktieägare och medaktier som frill kan överlåtas skulle riskera atl omintetgöra sparbanksfederationen. Man föredrar därför i första hand andra lösningar, bl a holdingbolagskonstruklionoch bildandet av en riksomfattande koncern. Enenskild sparbank, Arbelarsparbank (STS- banken), har emellertid genomsärskild lagstiftning, "lag om ombildning av Arbelarsparbank lillaffärsbank", berells möjlighet all ändra associationsform och ombildas lillbankaktiebolag. Ombildning i enlighet med denna lagstiftning har skell dellaår. Lagen, som endasl är tillämplig på STS-banken, föreskriver bl a att ombildningensom sådan inle skall få några skattemässiga konsekvenser för banken. Sparbankernai uppgår till ca 300. De verkar inom avgränsade geografiska områdenoch bedriver där traditionell bankverksamhet. I var och en av de 21 regionerna(departementen) finns dessutom ell regionall finansbolag, (SOREFl), i vilkelsparbankerna är hälflenägare. Den andra hälften ägs av des Dépols el Consignalions,som bl a fungerar som "centralbank" för sparbankerna. Defranska sparbankernas centralorgan är des Caisses d'Epargne etde Prévoyance, CENCEP, som svarar för övergripande verksamhet av bl.a. policykaraktär.CENCEP förelräder sparbankerna utåt och har en myckel stark slällning somsparbankernas centralorgan. Ovanbeskrivna struktur grundas på särkild lagstiftning . Dennalagstiftning skapade en tredelad organisation med en stark centralorganisation,CENCEP. De franska sparbankerna ulgör en starkt sammanhållen gruppering på denfranska kreditmarknaden. Sparbankerna är dock formellt självständiga juridiskapersoner ulan ägare, och sparbanksorganisalionen har federativ karaktär. Somnämnls är den nuvarande sparbanksslrukluren av relalivt sent datum. Någonförändring av denna struktur eller sparbankernas associationsform lorde inteövervägas. Denvästtyska sparbanksorganisationen utgörs av ca 550 sparbanker och 12 Landesbanken/Girocenlralensaml 12 regionala Landesbausparkassen, som är låneinslilul förbostadsfinansiering. Sparbanksslrukluren är federativ. De västtyskasparbankerna verkar inom avgränsade geografiska områden och får inte bedriva verksamhelutanför dessa områden. Sparbankernascentralorgan är Deulscher Sparkassen- und Giroverband e.V., som företrädersparbankerna utåt och i övrigt har uppgifter av övergripande policynalur. 1den västtyska sparbanksrörelsen har diskuterats om 115 sparbanksslrukluren ärlämplig och tillräcklig med tanke på utvecklingen Prop. 1990/91: 136 inomdet finansiella områdel, såväl nationellt som internationelll. Nalur- Bilaga 5 ligtvis har den kommande inre marknaden inom EG aktualiserat dennafråga yllerligare. Dellorde dock inte finnas några planer på all radikalt förändra den nuvarande sparbanksslrukluren.Del som är utmärkande för sparbankerna och sparbanksrörelsen iVästtyskland beräknas alliså komina all beslå inom överskådlig framlid. Däremoldiskuteras hur man inom ramen för nuvarande struktur skall kunna förändra dennaså all den blir mera ändamålsenlig och funktionsduglig. Ellled i en sådan förändringsprocess är samgåenden/fusioner mellan två eller flera"Landesbanken". Särskill ined lanke på den kommande inre EG-marknadenanses all åtminstone vissa av dessa "Landesbanken" är för små för altkunna erbjuda tillräcklig service ål sparbankerna. Härlill kommerkostnadsaspekterna i del nuvarande decentraliserade "Landes-bank"-systemet. Ävende enskilda sparbankerna har motsvarande problem. För all sparbankerna skallkunna erbjuda ell konkurrenskraftigt och allsidigt utbud av tjänster måsle deha kvalificerad personal för dessa uppgifter. Eftersom ålminslone de mindresparbankerna inle har ekonomiska möjligheter all anställa den personal som behövsför dessa uppgifter, är fusioner oundvikliga för alt öka sparbankernas samladekonkurrenskraft. Sparbankernai har i dagslägel inga kapitalförsörjningsproblem. På sikl kandock sädana uppslå. För all säkra kapitaltillförseln på lång sikl bedömer mandel nödvändigt all vidla särskilda åtgärder som gör del möjligt försparbankerna atl få kapital utifrån. En sådan extern kapitallillförsel skulle Iex kunna ske genom "parlicipaling certificates". Några tankar påkonvertering till aktiebolag och därmed möjlighet alt få kapital genomaktieemissioner lorde inte förekomma. Deitalienska sparbankerna uppgår lill ca 75. Härlill kominer nio "banche delmonle", en form av pantbanker som härleder sitt ursprung från 1400-lalel.Dessa "banche del monle" har samma legala status som sparbanker ochräknas alliså lill sparbanksfamiljen. är Islilulo di Credilodelle Casse di Risparmio Italiane (ICCRl). Sparbankernascentralorgan är Associazione fra le Casse di Risparmio Italiane (ACRl) med sälei . ACRI har till funktion all representera sparbankerna utåt men kan dockinte sägas ulgöra ell centrum för den italienska sparbanksrörelsen. berorbl a på all industriella och finansiella centrum ligger i norraItalien, där sparbankerna är myckel stora och självständiga. Den största avdessa sparbanker är Cassa di Risparmio delle Provincie Lombar de (CARIPLO) medsäte i . Deitalienska sparbankerna har även samverkansorgan, "Federazione", pådel regionala planel. Del finns sju "Federazione", i vilka sparbankerinom respeklive region är medlemmar. Detförekommer inga sparbanksgemensamma oeh övergripande diskus- 116 Del finns myckel begränsade Prop. 1990/91: 136sparbankspolitiska förutsättningar för någon sparbanksinlern samordning Bilaga 5 på della område. De enskilda sparbankerna intar en alltför självsländigslällning för all della skall vara möjligl. Däremoldiskuteras på del allmänpolitiska planel de italienska finansinstitutensstruktur och slällning, särskill mol bakgrund av den inlernalionellautvecklingen oeh integrationen inom EG. framlades elllagförslag angående en omstrukturering av de italienska finansinstitutens slällningoch rättigheter. Det konstaterades all den kommande EG-inlegralionen kommer allstarkt påverka finansinstituten. Del framhölls all det från samhällets sidakominer att bli nödvändigt att ingripa och påverka banksystemet, som i slor ulslräckningutgörs av små oeh medelstora institut, i riktning mol fusioner och andraformer av förelagskoncent-rationer. bedöms vara nödvändigt med lanke påden ökande konkurrensen och behovel av all kunna erbjuda ell kvalificerat ochallsidigt tjänsteutbud. 1 förslaget sägs även all man avser all utredaförutsättningarna för atl använda holdingbolagskonslruklionen i samband medbildandel av nya bankslruklurer. Sparbankernai uppgår lill ca 150. Sparbankerna är, som i så många andra länder,självägande instilulioner, närmast elt slags stiftelser. Sparbankerna verkar iprincip inom avgränsade geografiska områden, och organisationen är federativ.Sparbankerna samverkar bl.a. genom Spare-bankenes Kreditlselskap A/S, sombistår sparbankerna med slörre oeh mera långsiktig finansiering. på del näringspolitiska områdel är Sparebankforeningen iNorge, som utåt tillvaralar sparbankernas samlade iniressen. Dennorska sparbanksstrukturen har under senare lid varil föremål för en samlad oehsparbanksgemensam diskussion lill följd av en ulredning som 1987 lades fram aven sparbanksinlern utredningsgrupp. Ulredningenshuvuduppgift var all se närmare på förulättningarna att driva bank- och försäkringsverksamheli en och sainma koncern. Ulredningen kom även in på vissa strukturfrågor. Den direklaanledningen till delta var all Sparebanken , den största i ,uttryckt avsiklen all bli en landsomfattande bank med kontor över hela . SparebankenABCs intentioner stod i slrid med de rikllinjer som den norskasparbanksrörelsen tidigare formulerat för den fortsatta struktur-utvecklingen.Även ulredningen stannade för uppfattningen alt sparbankerna också ifortsättningen i princip skulle ha en klar distrikts- eller regionprofil. Strukturförändringari sker genom fusioner. Strukturulvecklingen har skett genom altmindre sparbanker gått samman och bildal en distriktssparbank eller genom allmindre sparbanker gåll upp i en redan lidigare stor sparbank. Under della århar dock lillkännagelts all Spare- bankenABC avser all fusionera med ca fem relativt slora sparbanker med Prop.1990/91:136 verksamhelsområden i norr om . Detfinns i ca 75 sparbanker med Confederacion Espanola de Cajas de Ahorrossom nationellt centralorgan. Del finns dessutom 15 regionala sparbanksorganisalionersom var och en ulgör elt samverkansorgan för de i regionen verkandesparbankerna. Sparbankerna har en mycket stark slällning på den spanskabankmarknaden, och de största spanska sparbankerna, I ex den i , ärutomordentligt inflytelserika. Även inlernalionellt sell är dessa sparbankermyckel stora. Denspanska sparbanksslrukluren har aktualiserats , särskill med lankepå den kommande inre EG-marknaden. Några övergripande och centralt styrdadiskussioner eller utredningar förekommer dock inle. I den mån strukturellaförändringar är aktuella i den spanska sparbanksvärlden är del fråga om fusionsproeesseroch andra samverkansformer mellan två eller flera sparbanker. Någon i grundenförändrad spar-banksslruklur är med andra ord inte aktuell. Undertidigare år har fusioner främst varil en konsekvens av sparbankers vilja allväxa eller komma lill rätta med interna ekonomiska problem. Under senare lidhar fusionsprocesser emellertid fåll en klarl strategisk innebörd och ävenpolitisk prägel. Under senare lid har diskulerals ell femlonlal fusionsprojeklrörande totalt 35 sparbanker. Huvudmotivet för dessa fusionsplaner harofficiellt sagts vara en önskan all utnyttja stor-driflsfördelar och kunnatillvarata de möjligheler som den kommande inre marknaden erbjuder. 1februari 1990 har, som elt led i strukturulvecklingen, tillkännagetts en fusionmellan två slora sparbanker. Den nya blir storleksmässigt Spaniensstörsta bank. Enligtuppgift är man i , i vart fall på centralt håll, inle bekymrad för despanska sparbankernas konkurrensförmåga sell i elt inlernalionelll perspektiv.Man tror med andra ord inle all andra europeiska banker skall kunna bli någolhot mol sparbankerna i . 1början av 1970-lalel fanns del ca 70 sparbanker i . Genom enomfattande fusionsprocess hade antalet sparbanker reducerats lill endaslfyra. Under1980-talel tydliggjordes stora problem för den brittiska spar banksrörelsen. Den allmänna avregleringen ökade konkurrensen och där lill kom samordningsslrävandena inom EG. Sparbankernas totala mark nadsandel var låg, av den totala inlåningen. Det största problemet var dock kapilalförsörjningsfrågan. De brittiska sparbankernas enda metod atl förbättra kapitalbasen var vinslav sättningar. var inle lillräckligl för att möta konkurrensen och kraven på stora investering ar. Under början av 1980-taletdiskulerades möjligheterna atl förändra Prop. 1990/91:136 sparbanksslrukluren yllerligareoch all ändra associationsformen. Bak- Bilaga 5 grunden var givelvis kapilalsvårighelerna.År 1985 tillkom en lagstiftning som gjorde det möjligl för de återstående fyrasparbankerna all ombildas lill aktiebolag. Ombildningen inleddes med all ett holdingbolagbildades. Holdingbolagel fick under sig ell anlal helägda finansiella doUerakliebo-lag.Bland dessa finns de tidigare fyra sparbankerna, som alltså ombildals lill fyrabankaktiebolag. Den nya bankgruppen benämns . var all fullfölja sparbankslradilionen att skall varaen bank för privatpersoner. Vidare önskade man förhindra ägandekoncentrationoch i någon form ha kvar den regionala förankringen. År1986 genomförde en omfattande aktieemission, den största emissionensom dittills genomförts i . Bl a sparbankernas kunder och anslälldaerbjöds aktieteckning. När emissionen var avslutad hade man ca två miljoner aktieägare,vilka tillsammans betalat in . förhindras genom atl ingen kan äga av aktiernaunder efter emissionen. Därefter skall ingen kunna konlrolleramer än femlon procent av aktiekapitalet och därmed rösterna. Genomstrukturomvandlingen har bildats en fond med regional förankring. Fonden av aktierna i koncernen men saknar rösträtt. Fonden har tilluppgift att stödja allmännylliga och välgörande ändamål. Strukturförändringenav de brittiska sparbankerna har varit genomgripande. har helasparbanksväsendet omorganiserats och omstrukturerats i grunden. Undersenare år har genomfört organisationsförändringar i centraliserande riktning.Bankgruppen har försökt göra inbrytningar i storstadsområdena, främst ,där man tidigare haft en låg marknadsandel och över huvud laget en svagställning. Enligt uppgift har dock dessa satsningar varil myckel kostsamma ochföga framgångsrika. Deösterrikiska sparbankerna har en total inlåning uppgående till avmarknaden. Sparbanksslrukluren domineras av två slora sparbanker, medan övrigaca 120 sparbanker är små och medelstora med relativt lokal verksamhet. Sparbankernai har möjligheler att bedriva samma verksamhet som affärsbankerna. Till följd härav har spar bankerna, i vart fall de större, utvecklat sin verksamhet så atl skillnaderna i förhållande till affärsbankerna minskal mer och mer. Denna ulveckling har för sparbankerna inle varil problemfri, eftersom de österrikiska spar bankerna, i likhel med sina motsvarigheter på andra håll i världen, saknar bankaktiebolagens möjligheler all skaffa externt kapital. behov av riskkapilalförsörjninghar mol denna bakgrund blivit alltmer Prop. 1990/91: 136 accentuerad. År1987 fick sparbankerna i legala möjligheter all ombildas tillaktiebolag. Lagstiftningen skall ses mol bakgrund av den uttalade målsättningenfrån myndighelernas sida att alla banker med en balansomslutning överstigandeca bör bedriva verksamheten i aktiebolagsform. Genomden nya lagstiftningen har sparbankerna möjlighet atl lösa risk-kapitalförsörjningengenom atl överföra verksamhelen till aktiebolagsform. Alla sparbanker har,oavsett storlek, denna ombildningsmöjlighel. Ombildningentillgår så atl bolagiseras, varefter aktierna i bolaget överfors lillell holdingbolag vars syfle är all bedriva aklieförvall-ning saml allmännyttigverksamhet. Holdingbolagels aktieinnehav kan inle överlåtas. Varje sparbank kanalltså ombildas lill elt bankaktiebolag med ett holdingbolag som ägare. Holdingbolagelär i sin lur i princip självägande. Möjlighetfinns för bankaktiebolaget alt skaffa externt kapital genom emissioner lill allmänhelen.Holdingbolagels aktier måste dock alllid ulgöra minsl av aktiekapitaletoch svara för en röslmajoritel. Enav de slörre österrikiska sparbankerna räknar med all ombildas lill aktiebolagenligt den nya lagsliflningen. Ombildningen beräknas ske vid årsskiftet1990/91. Proposition........................................................................ ..... 1 Proposilionens huvudsakliga innehåll ............................... ..... 1 Proposilionens lagförslag.................................................. ..... 2 Uldrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 mars1991 .... 14 1 Inledning........................................................................ ... 14 1.1 Allmänt om sparbanker ........................................... ... 14 1.2 förslag ................................ ... 15 2 Bakgrund ..................................................................... ... 16 2.1 Utländska förhållanden .......................................... ... 16 2.2 Stiftelser ................................................................. ... 17 2.2.1 Sliflelsebegreppel ........................................... ... 17 2.2.2 Offentlig tillsyn över stiftelser........................... ... 18 3 Allmän motivering ......................................................... 19 3.1 Inledning................................................................... ... 19 3.2 Ombildningsprocessen ............................................. 20 3.3 Stiftelserna ............................................................. 26 3.4 Tillsyn ....................................................................... 29 3.5 Övriga frågor ........................................................... 30 3.5.1 Lagen (1982:617) om utländskaförvärv av svenska förelag m. m 30 3.5.2 Sparbankernas säkerhetskassa .................... 31 3.6 Ikraftträdande ........................................................ 31 4Upprättade författningsförslag...................................... 31 5.1 Förslagel lill lagom ändring isparbankslagen (1987:619) .... 32 5.2 Förslagel lill lag om ändring ibankrörelselagen (1987:617) ... 38 5.3 Förslagel till lag om ändring i bankakliebolagslagen(1987:618) 39 5.4 Förslagel lill lag om ändring ilagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m. m...................................... 40 5.5 Förslagel lill lagom ändring ilagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska förelag m.m........................................................................... 40