prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Räknat i fästo priser och före skatt innebär deten i stort sett oförändrad nivå jämfört med , se tobell 7:3.Skattesänkningen medför dock att pensioner och andra skattepliktigatransfereringar ökar realt efter skatt. beräknas inkomstöverföringaraastiga realt med Denna relativt storka ökning beror huvudsakligen på den väntode nedgångeni inflationen nästo år. Bambidraget höjdes med . per bam och år från den1 januari och stiger med ytterligare . För att kompenserapensionärer med låga inkomster för höjda indirekto skatter m.m., som följer avskattereformen har pensionstillskotten och de kommunala bostodstilläggenuppjusterats . Studerande kompenseras genom höjda studiemedel.Bostadsbidragen väntos öka kraftigt . Det är till en del en följd avskattereformen, men bostodskostnadema ökar även av andra skäl. Basbeloppetuppgår till och beräknas till . i altemativ Iresp. i alteraativ 2. 1990/91:100 Bil. Tabell 7:3 Inkomstöverföringar frän offentlig sektortill hushåll -4,4 -2,7 -7,1 -1,0 -7,9 -0,1 -2,3 -6,2 -2,9 -0,8 -1,1 -1,4 -1,2 -2,9 -0,7 -19,0 -7,4 -16,3 Anm: Dcflatering är gjord med konsumentprisindex. Källor: , ochfinansdepartementet. Utbetolningaraa från sjukförsäkringen ökadekraftigt efter att sjukförsäkringen reformerats. Det s.k. sjuktolet (antolersatto dagar per sjukpenningförsäkrad) steg. bröts uppgången avsjukfrånvaron och vändes till en nedgång, som väntos fortsätto , delvistill följd av det försämrade läget på arbetsmarknaden. Till en minskad sjukfrånvarobidrar även den beslutode omläggningen av sjukförsäkringen. Omläggningeninnebär att ersättningsnivån i sjukförsäkringen från sänks från90% till de tre försto dagama av en sjukperiod och till mellan 3 till90 dagar. Vidare ska en samordning ske av sjuk- och arbetsskadesjukpenningen.Ersättningsnivån för vård av sjukt bam sänks till de försto 14 dagama perkalenderår. säkringen höjs den högstodagpeimingen i tokt med Prop. 1990/91:100löneutvecklingen för industriarbetore. Utbetolningaraa av bidrag till Bil. 1.1 personer i arbetsmarknadsutbildning och till arbetslösa stiger tillföljd av det gradvis försämrade arbetsmarknadsläget. Hushållens nettoinkomster av räntor och utdelningarförsämrades med ca . till följd av attskuldema ökade mer än de finansiella tillgångaraa. Detto illustrerar denbelastning på hushållens inkomster som lånefinansieringen av den privatokonsumtionen inneburit. Den kraftiga uppgången av sparandet och denfortsätto förbättringen av sparandet, som väntos , leder tillatt räntenettot upphör att försämras . Ett betydandeunderskott av räntor och utdelningar beräknas dock kvarstå 1992. Den uppgång avräntan som skett påverkar inte direkt den totolahushållssektoras räntenetto. Vid oförändrade finansiella tillgångar ochskulder ökar ränteinkomsteraa och ränteutgiftema i stort sett lika mycket påkort sikt. Däremot medför en höjd räntenivå en återhållande inverkan påhushållens nyupplåning som det blir lönsammare att spara eller minskasina skulder. Skattereformen innebär en genomgripandeförändring av skattesystemet. Arbetsinkomster som uppgår till högst 180 000 kr.blir i stort sett endast föremål för kommunalskatt. För inlvomster över 180 000kr. utgår stotlig skatt om . För toxerade inkomster mellan ca . ochca 180 000 kn utgår en skatterabatt i form av förhöjt gmndavdrag.Skatterabatten är högst vid toxerade inkomster på ca . för att sedantrappas ned. Alla kapitolinkomster sammanförs till ett inkomstslag ochbeskattos med en enhetlig stotlig skatt om . Skattebortfallet genom sänktoskattesatser m.m. beräknas till ca . jämfört med enindexreglering av skatteskalor. Skattesänkningen finansieras delvisinom inkomstskattesystemet genom basbreddningar och skärpning avkaptitolbeskattningen. Nettoeffekten på inkomstskatten av skattereformeninnebär att hushållens inkomstskatt minskar med ca . jämfört meden indexreglering av skattesystem. justeras skatteskalangenom att gmndavdraget höjs i tokt med basbeloppets ökning och skiktgränsen förstotsskatten räknas upp med ökningen av konsumentprisindex (mellan oktober 1990och ) plus . Genom att skatteskalan räknas upp medden historiska inflationen blir skattesänkningen särskilt stor i reala termernär löneökningama och inflationen avtor. Med den förväntande utvecklingen avlöner och priser och nästo år blir det en real skattesänkning 1992 på ca 4miljarder kr. Reallönen minskade i början av1980-tolet, se diagram 7:1. böljade reallönen åter stiga och 1989 lågrealönen före skatt högre än 1980. Efter skatt ökade reallönen medca men nivån var dock fortfarande något lägre än 1980. Skattereformen 1991medför att, även i altemativ 1, erhålls en real löneökning efter skatt på ca 2%för löntogare i genomsnitt. medför nedgången i inflationen och denovan nämnda skattesänkningen en fortsatt ökning av reallönema. Det bör påpekasatt beräkningama av den genomsnittliga reallönenefter skatt alltid är behäftode med osäkerhet. Dels har hänsyn bara togits tillpreliminär A-skatt, vilken kan skilja sig från den slutliga skatten ochdessutom påverkas av andra inkomster och avdrag. Dels är uppdelningen av totolpreliminär A-skatt på sådan som avser löneinkomster och sådan som avser annatsvår att göra både principiellt och praktiskt. Osäkerheten avseende 1991 blirnaturligtvis extra stor då ett nytt skattesystem introduceras. Diagram7:1 Reallön före och efter skatt 1980års priser, index 1980=100 1990/91:100 Bil. Anm:Punkterna avser utvecklingen enligt alternativ 2. Källor:Statistiska centralbyrån, och . Hushållens löneinkomster har under 1980-tolet,genom den stigande sysselsättningen, ökat betydligt snabbare än timlönen. Förraåret var den reala lönesumman efter skatt högre än 1980 trots attden reala timlönen efter skatt var något lägre. För prognosperioden väntosbidraget från sysselsättningen till lönesummeutvecklingen bli negativt ochöka marginellt i altemativ . 1 altemativ 2 fortsätter sysselsättningsnedgångenäven 1992. 7.2 Privat konsumtion och sparande Efteravregleringen av kreditmarknaden ökade den privato konsumtionenkraftigt. steg konsumtionen med i genomsnittnära . Avregleringen sammanföll i tiden med en cyklisk uppgång ibilförsäljningen, som kulminerade då antolet nyregistrerade bilar uppgicktill rekordhöga 350 (XK). Hushållens skulder ökade och sparkvoten föllmed . Diagram 7:2 Disponibel inkomst och privat konsumtion Miljarderkr., priser 1990/91:100 Bil. 1 /..-:-::"' 1 --/-■'... .............. ::::>............................ .r.y ---- -'''<::> 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 Anm.: Punkterna for 1991 och 1992 visar utvecklingenenligt alternativ 2. Källor: , ochfinansdepartementet. År1989 skedde en dämpning av konsumtionstillväxten och sparandet förbättradesnågot, se diagram 7:2. steg konsumtionen med de treförsto kvartolen enligt nationalräkenskapema, se tobell 7:4. Bakom den lågatillväxten låg främst ett kraftigt ras för bilförsäljningen, vilket drog nedden totala privato konsumtionen med . En mycket storkförsäljning av s.k. sällanköpsvaror i detoljhandeln höll uppe konsumtionenunder försto . När tokten i inkomstökningama avtog dämpades också sällanköpsvamhandeln. Att mervärdeskatten höjdes den 1juli har sannolikt bidragit till att hushållen tidigarelagt vissa inköp avkapitol-varor. Uppgifter om fortsatt minskad bilförsäljning och en svag utvecklingav detoljhandeln tyder på en stognation av den privatokonsumtionen för . Då de realt disponibla inkomstema beräknas haökat med 3,så steg sparkvoten med . Det vardet finansiella sparandet som förbättrades, se diagram 7:3. Av sparandeökningensvarade det obligatoriska sparandet för ca I procentenhet. tolar flera faktorer fören fortsatt uppgång av hushållens sparande. Trots den storka förbättringen varsparkvoten fortfarande negativ . Det innebär att konsumtionsnivånöversteg de disponibla inkomstema. Skattereformen 1991 kommer att påverka hushållensekonomi i stor utsträckning . Ännu är det få hushåll somegentligen vet hur deras inkomster och utgifter påverkas av det nyaskattesystemet. Denna osäkerhet kommer troligen att avspegla sig i ett mycketavvaktande beteende, vilket gynnar ett ökat sparande. Skattereformen ökarhushållens räntekänslighet genom att skattelättnaden för en ränteutgift Därigenom väntos hushållen bli mindre benägna attlåna till konsumtion. Till ett ökat sparande bidrar även att hushållen tordekomma att använda en del av framtida inkomstökningar för att minska sinaskulder. En återhållande effekt på sparandet uppstår av att gmndavdraget på I600 kr. för inkomsträntor slopas och av att avkastning från allemansspar ochungdomsbospar böijar beskattos. 1990/91:100 Bil. Tabell 7:4 Privat konsumtion -0,3 -15,3 -30,0 -0,6 -7,5 -4,1 -3,0 -0,2 -17,4 -6,3 Anm.: Varuindelningen är en omgruppering avnationalräkenskapernas klassificering av den privata konsumtionen. Källor: , ochfinansdepartementet. Diagram 7:3 Hushållens nettosparkvot Sparande i procent av disponibel inkomst 1980 1982 1984 1985 1988 1990 1992 Anm: Den finansiella sparkvoten är beräknad exklusivekapitallransfereringar 1987 och 1989. Punkterna visarutvecklingen enligt alternativ 2. Källor: ,och . Uppgången på fondbörsen och stigandefastighetspriser under andra hälften av 1980-tolet möjligjorde att hushållenkunde öka sin förmögenhet trots minskat sparande. Värdeökningar ersatte i vissmån eget sparande och skapade ett underlag för ökad belåning. sjönkkursema på aktier med på Stockholmsbörsen och många uppgifter visar nupå en vikande marknad för villor och bostodsrätter. Banker och andrafinansinstitut har blivit försiktigare med krediter. Denna utveckling underförra året väntas bidra till en fortsatt uppgång av sparandet. Hushållensekonomiska förväntningar undersöks av SCB i hushållens inköpsplaner (HIP) sedan1973. Både teoretiska överväganden och erferenheter från andra länder tyder påatt hushåll är mer villiga att öka sin konsumtion och sin skuldsättning dåförväntningama är mer optimistiska. Utvecklingen av hushållens förväntningamaoch nettospar-kvoten har under 1980-tolet visat just ett sådant mönster. Närframtids-förväntningaraa ljusnade i mitten av 1980-tolet sjönk sparkvoten. Dealltmer pessimistiska förväntningar som registrerats avspeglas i ettökat sparande. Enligt den senaste HlP-undersökningen är deekonomiska förväntningaraa mycket mörka, se diagram 7:4. Inte sedan1981 har hushållen varit så pessimistiska. De rådande förväntningaraa tolar föratt hushållen kommer att öka sitt sparande. Diagram7:4 Hushällens förväntningar om den egna ekonomin 12 månader framåt - t.o.m.oktober 1990. 1990/91:100 .1 19731975 1977 1979 1981 1983 1985 1987 1989 Anm: Diagrammet visar skillnaden mellan andelen hushållsom tror på en förbättring och andelen som tror på en försämring, säsongrensat.Källa: . Skattereformen, förmögenhetsutvecklingen ochhushållens alltmer pessimistiska förväntningar indikerar alla en uppgång isparandet. tolar vissa andra fektorer emot en snabb förbättring avsparkvoten. Inbetolningaraa till det obligatoriska sparandetupphörde Prop. 1990/91:100 och nästo år återbetolas 1989 årssparande. Det medför att hushållens Bil. l.l köpkraft ökar mer än vad dendisponibla inkomstökningen ängen Likviditetseffekten motsvarar ytterligare 1procentenhet 1992. Om hushållen inte ökar sittfrivilliga sparande i motsvarande grad när det obligatoriska upphör försämrassparkvoten automatiskt. Vissa tillfälliga effekter som dämpatkonsumtionsutvecklingen beräknas avtoeller fella bort. Den neddragande effekt som bilinköpen bidrog med på dentotola konsumtionstillväxten koinmer att dämpas och antos vara heltförsvuimen 1992. De senaste årens vintrar var ovanligt varma, vilket sänktekostnadema för husuppvärmning. Om det blir en återgång till en mer normaltemperatur medför det en ökad förbmkning för energi motsvarande knappt en halvprocentenhet av den totola konsumtionen. Prognosen utgår från att hushållens pessimistiskaförväntningar och den osäkerhet som omläggningen till ett nytt skattesystemmedför leder till en tämligen måttlig konsumtionsökning. I altemativ I beräknasden privato konsumtionen stiga med 0,1991. Utifrån de inkomstökningar somredogjorts för i tidigare avsnitt förbättras sparkvoten då med 1 procentenhet.Under 1991 kommer därmed sparkvoten att åter bli positiv efter att ha varitnegativ . antos osäkerheten som följer avskattereformen minska. Den tillfälliga höjningen av mervärdeskatten försvinner1 och därmed bortfeller också ett incitoment att skjuto störreinköp hos hushållen. Tillväxten i den totola konsumtionen beräknasöka med 1,och sparkvoten förbättras med . I altemativ 2 medför den högre inkomstökningenockså att konsumtionen blir något större än i altemativ I för båda åren. av inkomstskillnaden mellan alteraativen beräknas dock användas tillsparande. 8 Investeringar p-p- i990/9i:ioo 1.1 Den storka tillväxten avbmttoinvesteringaraa som pågått bromsades upp till preliminärtnärmare 1990. Utvecklingen dämpades inom samtliga sektorer. Förändringen varstörst inom näringslivet där tillväxttakten minskade från 12,1989 till 1990. Därav var omslaget inom industrin mest markant, från en uppgång på ca14 % 1989 till en nedgång . Även i det övriga näringslivet bromsades utvecklingenbetydligt. avtog tillväxten av bostodsinvesteringar-na till ca 3 %.Även inom de offentliga myndigheteraa sjönk tillväxttok-ten, till . Investeringsförloppet 1991 och 1992 är beroende avkostnadsutvecklingen. Om det ogynnsamma mönstret i lönebildningen bryts väntosde totola investeringama sjunka med ca 1,1991, för att återuppvisa svagt positiva tillväxttol. Om löneökningama fortsätter att stigaenligt altemativ 2 försämras investeringsklimatet. Det gäller särskilt inomnäringslivet, men även i viss mån inom de offentliga myndighetema. De totolainvesteringama sjunker då med 1991 och med 1992.Bostodsinvesteringama feller 1991 och 1992, till följd av minskad efterfrågan.Såväl nyproduktionen som ombyggnaderaa minskar. Tabell8:1 Bruttoinvesteringar efter näring.sgren Miljarder Årlig procentuell volymförändring K.r i;»ö:/ löpande priser -0,7 0.1 -4,3 -3,6 -1,0 -4,3 2,2 -7,2 -0,4 -0,7 -7,2 -1,4 -3,4 -1,9 -0,9 -4,1 -0,7 Källor: , statistiska centralbyrånoch . Efterde försto åren under 1980-tolet utvecklades näringslivets investeringarstorkt, fömtom en tillfällig svacka 1986. steginvesteringama i näringslivet med . bromsades expansionen ochuppgången stannade på . Tyngdpunkten i uppgången låg, liksom de närmastföregående åren, på maskiner. ökademaskininvesteringama med , medan byggnadsinvesteringaraa steg medknappt . Efter en markant uppbromsning 1986 togindustriinvesteringaraa åter fert. 1990 vände utvecklingen och en nedgång avinvesteringsvolymen noterades. Industrins investeringar minskade då förförsto gången Ett sämre efterfrågeläge och vikande lönsamhet inverkade på utvecklingen.Under perioden 1986 till 1989 utvecklades byggnadsinvesteringaraa svagare änmaskininvesteringaraa. var nedgången för byggnader kraftigare änför maskiner. Tabell8:2 Bruttoinvesteringar i näringslivet 1990/91:100 Bil. 1989, löpande priser Industri Basindustri Verkstadsindustri Övrig industri 50,9 13,7 19,3 17,9 113,0 -5,6 13,9 16,4 16,6 9,5 11,7 -3,0 -4,0 -5,0 -1.0 3.1 -6,0 -11,0 -6,0 -0,7 0,1 -1,1 -13,0 -22,0 -16,0 -3,0 -3,6 -1,7 -4,4 5,0 5,0 7,0 2,0 2,0 -5,0 -6,0 -9,0 -1,0 1,3 -0,4 0,1 -0,7 Källor: , och . sjönk investeringaraa inomverkstodsindustrin med preliminärt . Bilden är delvis splittrad medkraftiga minskningar i transportmedels- och maskinindustri medan övrigverkstodsindustri redovisar ökningar. Inom basindustrin föll investeringaraamed . Inom övrig industri kvarstod i stort sett oförändrad volym.Elektroindustrin tillhör den del inom denna industri som expanderade. Utvecklingen 1991 och 1992 är svårbedömd.Stotistiska centralbyråns investeringsenkät pekar mot en fortsatt,och än storkare, nedgång i industrins investeringsplaner 1991. Skälen tilldetto är flera. Ett svagare efterfrågeläge med vikande lönsamhet, avtogandeproduktionsutveckling, höga räntor, ett minskat kapacitetsutnyttjande samt enytterligare försämrad konkurrenskraft gör att investeringsklimatet märkbartförsämras. Omlöneökningstokten växlas ned, i enlighet med alteraativ 1, kommer dockovanstående negativa tendenser att motverkas. Nedgången 1991 beräknas då stonnapå . Det är främst basindustrin och verkstodsindustrin som planerar förminskade investeringar. En återhämtning inom industrin totolt fömtses 1992,ökad investeringsvolym. Med fortsatt relativt snabb löneutvecklingförstärks problemen inom industrin ytterligare. I prognosen fömtses ett fell iinvesteringsvolymen 1991 och 1992. Främst drabbasverkstodsindustri och basindustri. Det innebär att de totolaindustriinvesteringama sjunker till den nivå som rådde 1986, innan de senasteårens kraftiga expansion inleddes. 120 100 80 60 40 20 Miljarderkr., priser 1990/91:100 Bil. O 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 19901992 Källor: , ochfinansdepartementet. Tabell 8:3 Offentliga investeringar -4,5 -2,8 -0,9 -0,4 -2,0 -1,5 -1,4 -6,8 -1,0 -1,0 Källor: , statistiska centralbyrånoch . väntos tillväxttakten inom detövriga näringslivet kvarstå på en relativt stobil och låg nivå. Under 1990avtog ökningstokten markant, från 1989 till 1990. Deoffentliga affärsverken ökade storkt. Där skedde en kraftig expansion inomstotens jämvägar och postverket. 1 de flesto övriga näringsgrenar noterades ennedgång. beräknas investeringsaktiviteten avto inomvamhandel, hotell- och restourang samt delar av finanssektora, efter de senasteårens expansion. Den i samband med åtstramningspaketet tillfälligt höjda festighetsskatten1991 och 1992, verkar i dämpande riktning. Borttogandet av ramaraa för övrigtbyggande i landet, fömtom i och , verkari motsatt riktning. Inom de statliga affärsverken väntos investeringaraafortsätto att stiga storkt 1991 till följd av att det skett en förskjutning avplaneraa framåt Även 1992 väntos en uppgång, dock inte lika stork som föregående år.Därmed förhindras ett fell för investeringaraa i övrigt näringsliv. Både under1991 och 1992 stiger de med . I och med att investeringama i detmasektor inte antos vara särskilt känsliga för kostnadsutvecklingen blirutvecklingen endast något lägre i fellet med fortsatt höga löneökningar. Sammantogetinnebär det att näringslivets investeringar, sett som andel av BNP, kvarstår påi stort sett oförändrad hög nivå 1991 och 1992 med ca 14,av BNP. I felletmed den högre löneutvecklingen fömtses en något lägre andel, av BNP.Andelen fortsätter därmed att överstiga den nivå som rådde iiman den storkanedgången i slutet av 1970-tolet inträffede. 1990/91:100 Bil. Procent avBNP, priser 19701972197419761978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 Anm: Punkterna avser utvecklingen enligtalternativ 2. Källor: och finansdepartemenetet. Vid sidan av industrin har bostodsbyggandettillhört de mest expansiva investeringsområdena under p>erioden till1989. expanderade bostodsproduktionen med . Under1990 steg bostodsinvesteringama med ytterligare. Det innebar enbetydligt lägre ökningstokt . har investeringsvolymen gällandenyproduktion av bostäder fördubblats. 1990 avtog ökningstokten något, dåvolymen steg med . Den kraftiga uppgången av efterfrågan på bostäder,från ett läge med 37 000 outhyrda lägenheter 1983,ledde tillbostods-brist i stora delar av landet och medverkade till en markant stigandebo-stodsproduktion. Den storkt växande efterfrågan orsakades av en förbättringav hushållens ekonomi till följd av bl.a. ökade reallöner och stigande sysselsättning.Även förändringar i befolkningssammansättningen, ökad regional rörlighet och enhög nettoinvandring inverkade dock till utvecklingen. Tecken på en någotdämpad efterfrågan kunde skönjas genom att köema vidbostodsförmedlingaraa i landet slutode att växa, med undantog förStockholmsområdet. En svagt uppåtgående trend av antolet outhyrda lägenheterhos de allmännyttiga bostodsföretogen noterades. uppgick antoletouthyrda lägenheter till knappt 4 (XX). Det iimebär en uppgångmed I 000 lägenheter föregående år. Nivån är dock fortferandemycket låg, motsvarande av beståndet. Bristen på lägenheter gäller inteenbart storstodsområdena. I näston hälften av kommuneraa i landet fenns ingenledig lägenhet registrerad hos allmännyttan . Diagram8:3 outhyrda lägenheter respektive antol påbörjade lägenheter 1990/91: Bil. O 1975 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Anm: Antalet outhyrda lägenheter avser respektiveår samt antalet ouihyrda lägenheter hos allmännyttan i september1990. Antalet påbörjade lägenheter omfattar både flerfamiljshus och småhus.Källor: och . fördubblades stotligt garanteraderäntan för ombyggnadslån. infördes länsvisa ramar för omfattningenav ombyggnadsverksamheten i hela landet. hade sådana funnits inomstorstodsområdena sedan böijan av 1987. Övergångsbestämmelser mildradeeffektema av de nya reglema något . Ombyggnadsvolymen sjönk då med12%. Utonför storstodsområdena är det främst den högre ränton som begränsatombyggnadsvolymen. Ramama var snävare än . Restriktionernafick storkare genomslag och därigenom minskade också ombyggnadsinvesteringaraakraftigt, med ytterligare . Utvecklingen av bostodsproduktionen 1991 och 1992är mycket svårbedömd. De höga kostnadema i nyproduktionen kan få till följdatt efterfrågan dämpas. Även effektema av skattereformen samt det nyabostods-finansieringssystemet, som träder i kraft , är svåraatt fömtse.Relativprishöjningen av bostäder till följd av skattereformen tor- Prop.1990/91:100 de medföra en minskad efterfrågan. I motsatt riktning verkar detköp- Bil. 1.1 tillskott som hushållen får genom skattereformen, vilket kankomma till uttryck i ökad bostodskonsumtion. Det föreligger stora svårigheter att prognosticeradet långsiktiga behovet av bostäder. Fömtom demografiska fektorer inverkaräven hushållens inkomstutveckling och utvecklingen av bostodsprisema påefterfrågan av nyproduktion. Enligt bedömning behövs ett årligttillskott under 1990-tolet på mellan 37 000 och 45 000 lägenheter för atttillgodose det behov som följer av ökad efterfrågan och avgången av lägenheterur beståndet. Till detto kommer vad som behövs för att på kortore sikt uppnåbalans på bostodsmarknaden. I bilaga 15 till LU90 beräknades det långsiktigabehovet enligt huvudalteraativet uppgå till 63 000 lägenheter per ån Det s.k.nolltillväxtoltemativet i samma bilaga ligger närmare bedömning.Eftersom beståndet är stort i förhållande till nytillskottet, får en litenförändring av efterfrågan stor betydelse för nyproduktionen av bostäder. 1989, löpande priser procentuell volymföränd 1989 1990 1991 -2,0 -11,0 -8,0 -5,0 -12,0 -13,7 -15,5 -2,9 -12,1 -12,7 -9,2 -14,0 -13,9 -14,6 -10,0 -7,9 -21,0 -5,0 -5,0 -5,0 -4,3 -7,2 Källor: , statistiska centralbyrånoch . lånestotistik tyder på fortsatt expansivaplaner för investeringar i nyproduktion av bostäder 1991. 1 prognosen väntosdock efterfrågan avto något jämfört med den höga nivån 1990. Antolet påbörjadelägenheter beräknas minska från 62 000 1990 till ca 56 000 1991. Det iimebäratt investeringsvolymen sjunker med . Nedgången väntos fortsätto också1992, då investeringama i bostäder beräknas fella i volym. Antoletpåböijade lägenheter avtor då till 54 000. Ramama för ombyggnader tos bort 1991 i hela landetfömtom i och . I prognosen beräknas ombyggnaderaafortsätto att sjunka 1991, dock i något lägre tokt än , eller med10%. fömtses ombyggnadsinvesteringaraa minska . Det fömtsätterett tekniskt antogande att restriktioner kvarstår. Det innebär att detotola bostedsinvesteringaraa .sjunker med 1991 och med 1992. 1990/91. Miljarder kr., 1985 årspriser 1990/91:100 Bil. 1 970 1 972 1 974 1 975 1 978 1 980 1 982 1 984 1 986 1988 1 990 1 992 Källor:Statistiska centralbyrån och . Byggkonjunkturenvar fortsatt stork även 1990. Efter den långa perioden av mycket hög aktivitettillkom dock alltfler tecken på en något mindre överhettod byggmarknad underloppet av året. Bristen på byggnadsarbeto-re har avtogit ,enligt byggbaro-meter. har andelenföretog som uppger brist på byggnadsarbetore i princip halverats.Arbetslösheten bland byggnadsarbe-tore har stigit . Islutet av november var av kassamedlemmaraa arbetslösa, mot 2,november1989.