prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Kostnadema för destatsägda lokaleraa består av drift och underhåll m.m. samt kapitalkostnaden I statsbudgeten förs endast upp ett formellt anslagav . Anslag for inredning redovisas särskilt. fördes även uppett anslag för investeringanDessa finansieras fno.m. /91 genom lån i . Resultatav verksamheten 1989/90 Verksamhetenstotala intäkter inom festighetsförvaltningen uppgick /90 till 6 847milj. kr., vilket skall jämföras med antagandet i regleringsbrevet om 6 314milj. Skillnaden förklaras framför allt av högre hyror från myndigheteroch större övriga intäkter än prognostiserat. Årets resultat uppgick till 702milj. kr., att jämföra med kravet i regleringsbrevet om 651 milj. kr. Omintäkteraa utöver budget hade genererats med samma förhållande mellan intäkteroch kostnader som gällde för det totala utfellet /90 hade resultotet dockblivit 150 milj. kr. Verksamhetenstotala intäkter, kostnader, resultot efter finansiella poster samt årsresultotför framgår av tobellen nedan. Resultatutveckling1983/84-1989/90 (miU. 1990/91:100 Bil. Intäkter Kostnader Intäkter/Kostnader Resultat efter finansiella poster Intäkteraa har ökat med i genomsnitt perår, medan kostnadema ökat med per ån Detto innebär att relationenmellan intäkter och kostnader successivt iförsämrats. Däremot harresultatutvecklingen varit mycket god, vilket till stor del beror på att definansiella kostnadema endast stigit med i genomsnitt per ån Intäktema består till av hyror, vilka i sintur till härrör från statliga myndigheten intäkter, vilka ökatstarkt , består av uppdragsintäkter, parkeringsverksamhet,rådgivning m.m. Kostnaderaafördelade sig på fciljande sätt 1989/90: Inhyrda lokalers andel har minskat under senare ånSamtidigt har andelen för underhåll och ombygjjnad ökat. För /90 uppvisar verksamheten medinhyrda lokaler ett underskott om ca 157 milj. kr., vilket är betydligt mer äntidigare ån Huvuddelen av åretsunderskott beror på att , liksom Prop. 1990/91:100 tidigarebudgetår, vid debitering av lokalhyror normalt inte får avvika Bil. 9 frånden hyresavisering som gjorts (SFS 1980:598). Det bokförda värdet av de statsägda fåstigheteraainkl. mark uppgick vid utgången av 1989/90 till 13 137 milj. kr. Fastighetemasmarknadsvärde uppskattas av till 45 miljarder kronon Räntabiliteten på genomsnittligt sysselsatt kapital(bokförda värden) uppgick /90 till , vilket är högre än tidigare ån Direktavkastningen, dvs. rörelseresultatet föreavskrivningar i relation till festigheteraas marknadsvärde, uppgick till ,vilket är lägre än tidigare ån Byggproduktionen omfettar såväl den civilastatsförvaltningen som uppdragsverksamhet för vissa affärsverk m.fl. Volymenför 1989/90 var 2 420 milj. kr., varav uppdragsverksamheten omfettadeinvesteringar för 1 070 milj. kr. /90 har fastigheter förvärvats för 164milj. och avyttrats för 40 milj. kr. Inomhuvudområde lokalförsörjning koinmer fortsätta att omprövatidigare standard vad gäller areabehov. En fortsatt utveckling av ramprogramoch mtiner för ortsplanering kommer att ske. Kraven på besparingar och de storakraven på investeringar medför att arbetet med att effektivisera lokalförsörjningeni hög grad inåste inriktas på det befintliga lokalbeståndet.Lokalförsöijningsplaneraa liksom de förstudier och prioriteringar sombyggnadsstyrelsen fört fram pekar på ett, i förhållande till nuvarandeplaneringsram för byggproduktion, starkt ökat investeringsbehov. Inom huvudomr&de fastighetsförvaltning hararbetet med att utveckla upplåtelsehandlingen fortsatt. I upplåtelsehandlingenregleras ansvarsfördelningen mellan och de statligalokalbmkama i takt med att de går in i det nya systemet med treårsbudgetering.I de nya upplåtelsehandlingama, som är ömsesidiga, redovisas de villkor somgäller för lokalupplåtelsen. planerar för att kunna utnyttjaöverskott från festighetsförsäljningar för att ha möjlighet att öka detstatliga fastighets-innehavet när det med hänsyn till hyreskostnadsutvecklingenär lönsamt med ett statligt ägande. pekar på atthyreskostaadsut-vecklingen inom vissa kommuner resulterar i en ökad lönsamhetmed stotsägda lokalen förslag till budget förfastighetsförvaltningen innebär ett resultot före extraordinära poster om 998milj. Rörelsens intäkter beräknas uppgå till 7 817 milj. kr., vilketinnebär en ökning med i förhållande till budgeten i anslagsframstälhiingenför 1990/91. Kostnaderaa beräknas öka med till 4 626 milj. kr.Avskrivningar och räntekostnader bedöms öka till 2 193 milj. kn Förhuvudområde byggproduktion redovisar en tre- Prop. 1990/91:100årsplan som i likhet innehåller en angelägenhetsgradering Bil. 9 av aktuella byggnadsprojekt. föreslår att planeringsnivån höjskraftigt med hänsyn till redovisat lokalbehov. I1989 års budgetproposition retlovisade föredragande stotsrådet förslag till hurstyraingen av skall förändras genom en övergång till en merresultotorienterad styrning. Den arbetsgmpp inom somgenomfört en översyn av de förordningar och bestämmelser som styrbyggnadsstyrelsens verksamhet har lagt fram en rapport (Ds 1989:14)Statsmaktemas styming av . I rapporten fcireslås att denförändrade stymingen av bör utgå ifrån de tre huvudområdena lokalförsörjning,festighetsförvaltning och byggproduktion. Uppdragsverksamheten bör styras ochredovisas separat. Den ökade kundorienteringen gentemot lokalbmkama betonas.Fastighetsförvaltningen föreslås styras genom resultetkrav. Utbytbarhet börgälla mellan kostnader för festighetsdrift, festig-hetsunderhåll och ombyggnadsamt administration. Administrationen för lokalförsörjning och byggprodulctionbör styras genom någon form av nyckeltel. Högstsättningen av byggnadsstyrelsensadministration tes bort. Förändringaraa är avsedda att ske successivt framt.o.m. /94, då går in i en treårigbudgetoykel. budgetproposition föreslog föredragandestetsrådet, i enlighet med arbetsgmppens förslag, att ett resultetkrav om 910milj. skulle ställas på , med ettantagande om intäkter på 6 670 milj. kr. Inom denna ram skulle byggnadsstyrelsenbesluta och prioritera frågor som rörde kostnader för drifts- ochunderhållsinsatser samt administration. Inför /91 togs vidarehögstsättningen av administration inom områdetbyggproduktion bort och ersattes med ett nyckeltal relaterat till omsättningen. Inför /92 föreslår jag attutvecklingen mot en resultatorienterad styming fortsattes genom att tillresultatkravet även kopplas räntabilitetskrav och villkor för dan händelse defaktiska intäktema skiljer sig från de antagna. Resultatkravet skall gälla före extraordinäraintäkter och kostnaden Dessutom föreslår jag, i enlighet med byggnadsstyrelsensförslag, att intäkter och kostnader avseende uppdrag, samordnad drift m.m.,lyfts in i resultetbudgeten. Med utgångspunkt i ett antegande om intäkter om 7817 inilj. föreslår jag att ett resultetkrav om 1 272 milj. kr. föreextraordinära poster bör ställas på ,vilket är 274 milj. kr. högre än förslag. Kravet innebär enintäktskostnadsrelation om 1.80, vilken bör utgöra riktlinje om faktiskaintäkter avviker från antegna. Vidare föreslår jag att resultatkravet kompletterasmed ett krav på Prop. 1990/91:1(X) räntabilitet på genomsnitUigtsysselsatt kapital /92. Jag avser att till /93 återkommatill regeringen med förslag om utformning av ett realt avkastningskrav, baseratpå marknadsvärden. Vidare bör det ankomma på regeringen att utveckla nyckeltelför en fortsatt, utvecklad resultatstyming av verksamheten. Att utvecklaräntobilitetsmått och avkastningskrav baserat på marknadsvärden är ett led isträvandena att effektivisera den stotliga förmögenhetsförvaltningen (reg. skr.1990/91:50). och har under1990/91 inlett en mål- och resultotdialog i syfte att bl.a. vidareutveckla måloch resultotmått. En försöksverksamhet med förändradfinansieringsmodell för investeringar i viss ADB- och kommunikationsutmstninginitierades /91. ingår i försöksverksamheten.För investeringar i ADB-utmstning beräknas för budgetåret1991/92 to upp lån i pä 20 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Byggnadsstyreben för /92anvisa ett förslagsanslag på . Investeringar m. m. Investeringarinom lokalhållmngsområde redovisas i form av en mllandetreårsplan (prop. 1989/90:100, bil.9, FiU26, rskr. Planen omfettor medelför både byggnadsarbeten och fes-tighetsförvärv. Gällande treårsplan /91 till 1992/93omfettor investeringar på 1 650 milj. kr. i prisläget den 1 januari 1991.Beloppen för de två sisto åren är preliminära. Inom ramen för treårsplanenbeslutar regeringen om genomförande av enskilda byggnadsobjekt. För innevarandeår får to upp lån i intill ett belopp av 2000 milj. kr. Lånen tillhandahålls på marknadsmässigavillkon Av praktiska skäl sätts ramen för upplåningen något högre än detberäknade medelsbehovet, eftersom det erferenhetsmässigt kan inträffeförändringar i de olika byggnadsprojekten. Regeringen har även möjlighet attjustera låneramen i erforderlig omfettning vid ofömtsedda händelser ellerstörre förändringan Investeringsbehovetför treårsperioden /92 till 1993/94 beräknas till ca 4 650 milj. kr. Enbedömning av investeringarnas fördelning på resp. budgetår firamgår av följandetobell. Min bedömning baseras på de lokalförsörjningsplaner som har utorbetatsav och jag har i dessa frågor samrått med berörda statsråd.Det bör noteras att byggnadsobjekten befinnersig i skilda planeringsstodien Erferenhetsmäs- Prop. 1990/91:100 sigtinnebär det att kostnaderaa för de enskilda projekten kan konrnia att Bil. Det ankommer på regeringen att besluto om mindre justeringar avaktuella kostnadsraman Treårsplan 1991/92 1992/93 1993/94 Pågående/beslutade investeringar 1 370 1 250 720 Nyainvesteringar m.m. 180 300 830 Summa investeringar 1 550 1 550 1 550 Treårsplanen är mllande. Av de byggnadsobjekt som redovisadesi budgetproposition har regeringen beslutat att igångsätta följandestörre byggnadsobjekt, nämligen ombyggnad i kv. Bmnkhalsen i , om- ochtillbyggnad vid i samt nybyggnad avförvaltningsbyggnad i . Detta innebär att flera av de byggnadsobjekt somredovisades budgetproposition ännu inte har igångsatts. Dessakvarstår i redovisningen som ett mått pä det åtagande som regeringen har inomramen för treårsplanen. Vid beräkningen av medelsförbrukningen i treårsplanenberäknas dessa projekt som pågående/beslutade. Dämtöver redovisas förslag tillett utökat åtagande i form av nya investeringar m.m. Sammanfettningsvis innebär detto att inom ramen förtreårsplanen bör följande byggnadsobjekt med kostnadsramar överstigande 50milj. (exkl. ränto på investeringslån) kunna påbörjas under perioden19911993. Objekten redovisas i prioriteringsordning inom resp. huvudtitel. Nyaobjekt, som inte tidigare redovisats för , markeras med kursiv stil isammanställningen. Kostnad (milj.kr.) Om- och tillbyggnad av riksanstalt Ombyggnad i kv. Om- och nybyggnad för landsarkivet UG/CTH. Nybyggnad av matematik- och informations- Nybyggnad för biomedicinskt centrum 1990/91:100 Bil. ' Se prop. 1989/90:90 om forskning. I den nya treårsplanen föreslås nya byggnadsprojekti , , och . Årskostnadsökningen till följd av dessaprojekt finansieras inom ramen för en i princip oförändrad medelstilldelningför resp. huvudtitel. nya treårsplanen föreslås en kostnadsram om 68 milj. kr. för om- ochtillbyggnad av riksanstalten i . Vidare har en utökad kostnadsram om 70milj. förts upp i treårsplanen för byggnadsprojekt med kostnadsramaröverstigande 50 milj. kr., för nybyggnad av lokalanstalt i Vänersborg.Projektet har redovisats till i tidigare års budgetpropositionen Enkostnadsram om 62 milj. kr. föreslås för nybyggnad av Max-lab II iLund. Vidareföreslås en kostnadsram om 135 milj. kr. för nybyggnad av biomedicinskt centmmi Göteboi. Vidareföreslås en kostnadsram om 64 milj. kr. för om- och nybyggnad av lokaler förnyetablering av läramtbildning i . beslutade ominrättande av gmndskolläramtbildning samt återetablering av förskollärarlinjenfno.m. Förkommande treårsperiod räknar jag dessutom med att treårsplanen inrymmer attantal nya mindre byggnadsprojekt under 50 milj. kr. Omfettningen av ochkostnaderaa för de objekt som redovisas i detta sammanhang har prövats avregeringen. Inomutrikesdepartementets område räknar jag med att en ombyggnad för kansli ochbostäder i bör kunna komma till stånd under den kommande treårsperioden.Vidiire räknar jag med att en nybyggnad av Prop. 1990/91:100 kansli för SIDAoch ambassaden i bör kunna komina till Bil. Inom område räknar jagmed att tillbyggnad i , etepp II förhögskolan i och att en nybyggnad av marint forskningscentmm iKristineberg bör kunna komma till utförande. Inom område räknar jag med atten ombyggnad och uppmstning av i bör komma tillutförande. budgetproposition angavs planeringsnivåntill 1 400 milj. kr. i prisläget 1989. Beloppen /921992/93 angavs sompreliminära. Den föreslagna treårsplajien uppgår till 1 550 milj. kr. per ånTreårsplanen avser planeringsläget i prisläget den 1 januari 1990.Investeringama konmier att betalas ut i det prisläge som gäller vid tidpunktenför genomförandet. Medelsbehovet för nästa budgetår för färdigställda,pågående och beslutede byggnadsobjekt, tillkommande byggnadsobjekt, störreombyggnader och planerade festighetsförvärv beräknarjag till 1 850 000 000 kn iaktuellt genomförandeprisläge. Som jag inledningsvis nämnde bör ramen förupplåningen sättes något högre än det b<5räknade medelsbehovet,eftersom det erferenhetsmässigt kan inträffe f(3rändringar i de olikabyggnadsprojekten. Jag föreslår därför att ram för upplåningfestställs till 2 . Det bör få ankomma på regeringen att vidofömtsedda händelser eller större förändringar kunna justera ramen i erforderligomfettning. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkäima treårsplanen förInvesteringar m.m. i enlighet med vad jag förordat, 2.bemyndiga regeringen attbeslute om att fär te upp lån i förInvesteringar m.m. i enlighet med vad jag förordat. Inredning och utrustning m.m. 1989/90 Utgift 23 364 194 Reservation 3 393 158 1990/91 Anslag 23 000 000 1991/92 Förslag 12 000 000 Anslagetdisponeras av och får användas för inredning och utmstningm.m. av stetliga lokaler efter beslut av regeringen. I gällande inredningsplan finns uppförtkostnadsramar för inredning och utrustning om drygt 200 milj. ler. förregeringskansliets lokaler i , säkerhetslaboratorium vid Stetensbakteriologiska laboratorium i Sohia, Nordiskahälsovårdshögskolan i samt plan- och bostads- Prop. 1990/91:100verket i . Medelsförbmkningen för dessa pågående och beslu- Bil. 9tade projekt beräknas till ca 27 milj. kr. under innevarande år och nästabudgetån För nästa budgetår föreslås inga nya kostnadsramarutöver dem som redan finns uppförda i planen. Det ankonmier pä regeringen att beslutaom mindre justeringar av aktuella kostnadsraman För den fortsatteADB-utbyggnaden för i beräknar regeringskanslietsförvaltningskontor ett tillkommande behov av 9,85 milj. kr. Anslagsbehovet beräknas till 12 milj.kr. Under anslaget bör en anslagspost ställas till byggnadsstyrelsensdisposition för inredning och sådan utmstning som sammanhänger medbyggnadsåtgärder, medan övriga medel bör ställas till regeringens disposition. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Inredning och utrustning m.m. /92 anvisa ett reservationsanslag på 12 000 000 kn D. och kostnader för statsskuldens Pop. 1990/91:100 förvaltning ii. Riksgäldskontoretshuvuduppgift är att handha statens upplåning och förvaltningen avstatsskulden. har dessutom bl.a. till uppgift att gekrediter till och motto inlåning frän stetliga myndigheter samt att sköte vissstetlig garantigivning. 1990/91:29 om uppgifterinom statsskuldspolitiken och den statliga finansförvaltningen lämnaderegeringen förslag till inriktning av verksamhet. Riksdagenhar behandlat propositionen och antagit regeringens förslag (FiU1990/91:4,rskr. Därmed har den övergripande inriktningen av riksgäldskontoretsverksamhet på väsentliga områden beslutets. Här behandlas därför framför alltverksamhetens utveckling och utformningen av enresultetinrikted styming av verksamheten samt förslag till anslag /92. har inkommit med fördjupadanslagsframställning för budgetåren 1991/921993/94. Resultetanalys avseendebudgetåren 1986/871988/89 har länmats i en särskild rapport till regeringen imars 1990. Huvuddelen av kostnaderaa för stetens skuld ärräntekostnaden Dessa redovisas på anslaget Räntor på statsskulden, m.m. undersextonde huvudtiteln. Övriga kostnader för stetsskulden redovisas under anslagenRiksgäldskontoret: Förvaltningskostnader och : Kostnader förupplåning och låneförvaltning under sjunde huvudtiteln. Vid analys av de totelakostnadema för stetsskulden bör dessa kostnadskomponenter betraktas i ettsamjnanhang. I nästa avsnitt redovisas därför vissa delar av riksgäldskontorelsresultatanalys av kostnadema för statsskulden samt mina överväganden av hurdessa kostnader bör behandlas vid utvärdering av riksgäldskontoretsuppgift att handha statens upplåning och förvalta statsskulden. I de följandeavsnitten behandlas sedan anslag och i samband därmedriksgäldskontorets övriga verksamhet. Kostnader för statens skuld Genomriksdagens behandling av den nämnda propositionen slogs det fest att detövergripande miilet för och statsskuldspolitiken skall varaatt minimera kostnaderaa för stetens upplåning. Övriga ekonomisk-politiska målsom berör av stetsskulden skall uttryckas somrestriktioner för möjligheter att uppfylla målet omkostnadsminimering. En sådan restriktion är för statens upplåning iuUändsk valuta, utiandslånenor-men. Enligt denna norm skall steten intenettolåna i utiändsk valute för att finansiera stetiiga budgetunderskott ellerför att förvalte stetsskulden. Vidare gäller att skallsamråda med om stotsskuldspolitikenför att säkerställa att denna avvägs mot penningpoliti- Prop. 1990/91:1 (X3ken. För upplåning från hushållen skall samma krav ställas som för an- Bil.9 nan upplåning, dvs. att den skall vara kostnadseffektiv. Upplåning frånhushållen i syfte att stimulera sparandet skall i regel ej ske om detta stridermot det övergripande målet om kostnadsminimering. Statsskuldens utveckling /87framgår av följande tabell. Statsskuldensfördelning på olika låneinstrument per resp. år Summa pemung- och obligationsmarknad Övrig upplåning i svenska kronor Län i utländsk valuta Total statsskuld, miU årder kr. Tabellen visar att statsskuldens utveckling underde har varit stabil. Den totala stetsskulden har varieratkring 600 miljarder kronon Upplåningen på den svenska penning- ochobligationsmarknaden har utgjort av stotsskulden. Den mest märkbaraförändringen av stotsskuldens sammansättning är att andelen lån i utländskvaluto har fellit, vilket är en följd av tillämpningen av uUandslånenormen.Under 198789 ökade i stället upplåningen från hushållen genom allemansspanUnder /90 minskade upplåningen från hushållen. I stället ökadeviss övrig upplåning, exempelvis genom att arbetslivsfondens medel och medelfrån det tillfälliga sparandet placerades i . Utgifteraa för stotsskulden kan delas in i trekomponenter: Ränteutgifter och andra finansiella kostnader, såsom realiseradevalutovinster och valuteförluster; kostnader för upplåning och låneförvaltning,t.ex. provisioner till banker för formedling och inlösen av upplåning;egna förvaltningskostnader, bl.a. lönekostnader för denegna personalen. Vid analys av stetsskuldens kostnader är det väsenUigt att betraktadessa komponenter sammantagna eftersom de inte är oberoende av varandra. Förviss slags upplåning utgår betydande provisioner, men kostnadema förupplåningen ter sig ändå acceptabla genom att räntenivån I andra fell kan en avvägning behöva göras mellan att be- Prop.1990/91:1(X) talaprovisioner för förmedling av lån och att i egen Bil. regiadministrera upplåningen., varav det senare altemativet leder till typerav avvägningar, och utvärderingen av dem, bör vara att de totala kostnaderaaför statsskulden skall minimeras. Utgifteraa för statsskulden under budgetåren1986/87-1989/90 framgår av följande sammanställning. UtgifterfSr statsskulden budgetåren 1986/87-1989/90 Räntor pä statsskulden m.m., brutto Kostnader för upplåning Utgifter i relation till statsskuldens storlek, procent -Utgifter i procent av genomsnittet av statsskuldens storlek underbudgetåret -Räntor på statsskulden m.m. före avdrag av inkomsträntor fränutlånings-verksamheten och efter justering för förändrad redovisningsprincip förstatsskuld-växlar Utgifteraa för statsskulden äir givetvis beroendeav statsskuldens storlek. Den sista raden i tabellen eliminerar dennavolymeffekt; där visas utgifteraa i procent av statsskulden. Variationerna idenna utgiftsprocent beror framförallt av variationer i ränteläget på deninhemska och den utländska marknaden och variationer i realiseradevalutavinster och valutaförluster på lån i utländsk valuta. kan påverla variationeraa iutgiftsprocenten genom val av upplåningsinstrament. Om långfristigaobligationer till fest ränta emitteras blir genomslaget av ränteförändringarmindre. Om valutaskulden komponeras pä samma sätt som den valutakoig somdefinierar kronans värde i uUändsk valute, blir likaså genomslaget avförändringar i enskilda valutors värde mindre på utgiftsprocenten förstatsskulden. Därmed ökar fömtsägbarheten i ränteutgiftema på statsskulden. En inriktning mot långfristig upplåning resp. ensammansättning av valutaskulden som liknar valutakorgen minskar såledesvariationeraa i utgifteraa för en statsskuld av given volym. innebär ävenatt möjligheteraa minskar att erhålla finansiering av stetsskulden till lågakostnader genom kortfristig finansiering när marknadsräntoraa är låga, ellergenom koncentration av uppliiningen till en valute som förväntes ge särskilt lågaupplåningskostnaden Ä andra sidan minskar riskerna att Prop. 1990/91:100upplåningskostnaderaa ökar kraftigt om marknadsutvecklingen blir en Bil. 9annan än vad som förväntets. I denna bemärkelse reduceras riskema iförvaltningen av stetsskulden genom att långfristig upplåning används och genomatt en balanserad sammansättning av valutaskulden eftersträvas. Utlandslånenormen innebär en bindande restriktionför val mellan upplåning i svenska kronor och upplåning i uUändsk valuta. Dettainnebär att det är lämpligt att styra och utvärdera dessa var för sig.Riksgäldskontorets styrelse har fettat beslut om riktlinjer för valutaskuldenssammansättning som innebär att andelaraa för resp. valuta inte får avvika merän ett visst antol procentenheter från motsvarande valutaandelar i riksbankensvalutakorg, och att räntebindningstiden skall ligga inom ett visst intervall.För skulden i svenska kronor tillämpas på försök en liknande modell fÖrstyrning av den genomsnittliga räntebindningstiden. Jag har inhämtot attavsikten är att styrelse skall fette beslut om ettintervall för den tillåtna räntebindningstiden för skulden i svenska kronon För budgetåren 1986/871989/90 har rikUinjer avnyss nämnda art ej tillämpats. har ändå i sin resultetanalysför den perioden redovisat beräkningar av upplåningens kostnader och jämförtdessa med kostnaderaa för en stotisk upplåningsstrategi, en"riktmärkes-portfölj ". Upplåning enligt riktmärkesportföljen antas istort ha inneburit upplåning i penning- och obligationsmarknadsinstmment med engenomsnittlig löptid och en valutofördelning för lån i utländskvalute som sammanfeller med valutakorgens. Genom att jämföra kostnaderaa för den faktiskaupplåningen med de beräknade kostnaderaa för upplåning enligt enriktmärkesportfölj kan av stetsskuldenutvärderas inom ramen för de öveiripande riktlinjer som styrelsen lagt fest förförvaltningen. Eftersom rikUinjer ej varit fksUagda tidigare fär jämförelserför de gångna åren en hypotetisk karaktän De är ändå av intresse för attstudera kostnaderaa för stetsskulden . Av metodskäl används en kostnadsmässig ansats fördessa beräkningan Även orealiserade förändringar av skuldens marknadsvärdeingår i kostnadsberäkningarna.