prop · GE03138 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:138 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås en ändring av behörighetsregleringen för tandhygienisteroch vissa tandsköterskor i syfte att uppnå en bättre överensstämmelse med denreglering som gäller för personalen inom övrig hälso-och sjukvård. Dettaföreslås ske bl.a. genom att 8 § lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrkeinom hälso- och sjukvården m.m. upphävs. Förslag läggs också fram om atttandhygienister som genomgått fastställd utbildning för yrket eller som påannat sätt förvärvat motsvarande kompetens skall kunna få legitimation föryrket. Yrkesbeteckningen legitimerad tandhygienist skall vara straffrättsligtskyddad. Dennya regleringen föreslås träda i kraft . Nuvarandeordning för specialistutbildning av tandläkare som bygger på tidsmässigtfixerade huvud- och sidoutbildningar föreslås ersatt av ett utbildningssystemsom utgår från målbeskrivningar för resp. specialitet. Kompetensutvecklingskall ske genom systematisk kursundervisning och praktisk tjänstgöring underhandledning. Dennya ordningen avses bli genomförd . Förslagläggs också fram om att enskild tandläkarverksamhet skall få bedrivasyrkesmässigt enbart av legitimerade tandläkare samt att en avgift skall ia tasut inom folktandvården när bam eller ungdomar uteblir från tandvårdsbesök.Slutligen föreslås en ändring i vissa garantibestämmelser inomtandvårdsförsäkringen samt att lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader, m.m. skall gälla även läkemedel som legitimeradetandhygienister kan komma att få förskriva. Lag om ändring i lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrkeinom hälso- och sjukvården m.m. Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso-och sjukvården m.m. deb att 8 § skall upphöra att gälla, dels att 2, 6, 9 och10 §§ skall ha följande lydelse. 2 §' Den som hargenomgått den utbildning och i förekommande fall fullgjort den praktiska tjänstgöring som anges för ett visst yrke i nedan stående tabell skall efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får också meddelas den som visar att han på annat sätt förvärvat mot svarande kompetens. Legitimation får dock inte meddelas om sådana omständigheter föreligger att legitimationen skulle ha återkallats om sökanden varit legitimerad. Bammorskeexamen Godkändutbildning för glasögonoptiker PsykoterapeutexamenSjukgymnastexamen Sj uksköterskeex amen Tandläkarexamen Avregeringen föreskriven praktisk tjänstgöring (allmäntjänstgöring) Avregeringen föreskriven praktisk tjänstgöring Avregeringen föreskriven praktisk tjänstgöring (allmäntjänstgöring) Enlegitimerad psykoterapeut skall i sin yrkesverksamhet ange sin gmndutbildning. 'Senaste lydelse 1989:407. Bestämmelserom legitimation av personal med utländsk utbildning finns i5§. 2§ Den som har genomgått den utbildning och i förekommande fall fiillgjort denpraktiska tjänstgöring som anges för ett visst yrke i nedanstående tabellskall efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får också meddelasden som visar att han på annat sätt förvärvat motsvarande kompetens.Legitimation får dock inte meddelas om sådana omständigheter föreligger attlegitimationen skulle ha återkallats om sökanden varit legitimerad. Godkänd utbildning för glasögonoptiker Av regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring (allmäntjänstgöring) Av regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring Sj ukgy mnastex amen Av regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring (allmäntjänstgöring) Enlegitimerad psykoterapeut skall i sin yrkesverksamhet ange sin gmndutbildning. Bestämmelser omlegitimation av personal med utländsk utbildning finns i5§. Behörig att utöva yrke sombarnmorska, läkare eller tandläkare är den som har legitimation för yrketeller som särskilt förordnats att utöva yrket. Dock får endast den som harlegitimation som läkare Behörig att utöva yrke sombam-morska, läkare eller tandläkare är den som har legitimation för yrket ellersom särskilt förordnats att utöva yrket. Dock får endast den som harlegitimation som läkare Nuvarande lydelse Föreslagen lydebe yrkesmässigtbedriva enskild lakar- eller tandläkare yrkesmässigt be- Prop.1990/91:138 verksamhet. driva enskild lakar-eller tandläkar- Särskiltförordnande enligt första stycket meddelas av eller, efterstyrelsens bemyndigande, av hälso- och sjukvårdsnämnd, organ som avses i 11 § hälso-och sjukvårdslagen (1982:763) eller annan myndighet. Iverksamhet på hälso- och sjukvårdens eller tandvårdens område får inte någon 1. obehörigenge sig ut för att vara bammorska, läkare eller tandläkare eller på annat sätt ge sken av att ha sådan kompetens, eller 2. gesig ut för att vara legitime- 2. ge sig ut för att vara legitime rad glasögonoptiker, kiropraktor, rad glasögonoptiker, kiropraktor, logoped, psykolog, psykoterapeut, logoped, psykolog, psykoterapeut, sjukgymnast e//er sjuksköterska utan sjukgymnast, sjuksköterska eller att ha legitimation för yrket. tandhygienist utan att ha legitima tion för yrket. Utövarläkare, vars legitimation har återkallats eller vars behörighet eljest harupphört, eller läkare, som har begränsad behörighet, obehörigen och motersättning läkaryrket, döms han till böter eller fängelse i högst sex månader.Till sainma straff döms den som obehörigen och mot ersättning utövar tandläkaryrket. Som obehörig utövning av tandläkaryrket anses inte den yrkesverksamhetsom utövas av den sotn har legitimation som tandhygienist eller som harföreskrivenkompetens som tandhygienist eller tandsköterska. Ilagen (1960:409) om förbud i vissa fall mot verksamhet på hälso- ochsjukvårdens område finns bestämmelser om straff för brott mot den lagen. Densom bryter mot bestämmelsema i 9 § döms till böter. Dennalag träder i kraft . 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader, m.m. Härigenomföreskrivs att 4 § lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m.skall ha följande lydelse. Bestänunelsemai 3 § tillämpas Bestämmelsema i 3 § tillämpas även i fråga om medel som för- även i fråga om medel som för skrivs enbart i födelsekonlrollerande skrivs enbart i fodelsekontrollerande syfte av läkare eller av bammorskor syfte av läkare eller av barnmorskor enligt de bestämmeber som social- och ifråga om läkemedel somför- styrehen meddelar. skrivs av legitimerade tandhygie nister. Vidberäkning av prisnedsättningen får kostnaden för fodelsekontrollerande medelinte räknas samman med kostnaden för sådana läkemedel som avses i 3 §. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) Härigenomföreskrivs att 7 § tandvårdslagen (1985:125) skall ha följande lydelse. 1. regelbunden och fiillständig tandvård för bam ochungdomar till och med det år då de fyller , 2. specialisttandvård för vuxna, 3.övrig tandvård för vuxna i den omfattningsom landstingskommunen bedömer lämplig. Tandvård som avses iförsta stycket 1. skall vara avgiftsfri för patienten. Tandvård som avses iförsta stycket 1. skall vara avgiftsfri för patienten. Uppkommer kostnad med anledningav att en sådan patient uteblivUfrån ett avtalat tandvårdsbesök, får avgifttas ut av patienten enligt grunder som landstingskommunen bestämmer. Dennalag träder i kraft . 4Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att 2 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkr ring' skall haföljande lydelse. Ersättningför tandvård utges om vården meddelas vid folktandvårdsklinik, odontologiskfakultet eller annars genom det allmännas försorg eller lämnas av tandläkare,som är uppförd på en ay den allmänna upprättad förteckning.Ersättning utges enligt gmnder som regeringen efter förslag avriksförsäkringsverket fastställer för högst i sänder. Envårdgivare som avses i första stycket skall vara ansluten till en försäkring,som täcker kostnaderna i särskilt angivna fall för behandlingar som behövergöras om. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka fall kostnadsskyddet skallomfatta. Vadsom sägs i första och andra Vad som sägs i första stycket gäller stycket gäller inte ersättning för inte ersättning för tandvård åt för tandvård åt försäkrad, som inte säkrad, som inte fyller minst tjugo fyller under det år år under det år vården inleds. Om vården inleds. Om avgiftsfri tand- avgiftsfri tandvård åt sådan försäk- vård åt sådan försäkrad föreskrivs rad föreskrivs i tandvårdslagen i tandvårdslagen (1985:125). (1985:125). Ersättningför oralkimrgisk behandling eller annan åtgärd, som finns angiven i förteckningsom fastställs av regeringen, utges enligt 2 §. Dennalag träder i kraft . 'Lagenomtryckt 1982:120. Senaste lydelse 1987:265. pp- 1990/91:138 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , S. ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , ,, Proposition om vissa tandvårdsfrågor 1 Inledning 1.1 Behörighetsregleringen för assisterande tandvårdspersonal Utredningen(S 1983:01) för översyn av vissa ansvarsfrågor inom hälso-och sjukvården -utredningsman f.d. avdelningschefen - har överlämnat betänkandet (DsS 1986:10) Behörighetsreglering för assisterande tandvårdspersonal.Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogasdels utredningens sammanfattning av betänkandet som bilagal, dels enförteckning över remissinstanserna och en inom gjordsammanställning av remissyttrandena som bilaga 2. 1989års utredning om tandläkarnas specialistutbildning (TSU 89) har överlämnatrapporten (Ds 1990:48) Specialisttandvården . Rapporten har remissbehandlats.Till protokollet i detta ärende bör fogas dels utredningens sammanfattning avrapporten som bilaga 3, dels en förteckning över remissinstanserna och en inomsocialdepartementet gjord sammanställning av remissyttrandena som bilaga 4. Jagavser nu att ta upp vissa principiella frågor om tandläkares specialistutbildningefter tandläkarexamen som behandlas i utredningens rapport. 1.3 Övriga frågor Prop. Socialstyrelsenhar i en framställning begärt en ändring så att enbart legitimerade tandläkareskall fk bedriva yrkesmässig enskild tandläkarverksamhet. Framställningen, sombehandlas i avsnitt 5, bör fogas till protokollet som bilaga 5. I avsnitt 5 behandlas vidare två frågor om avgifter inomfolktandvården som väckts av i . Landstingetsframställning bör fogas till protokollet som bilaga 6. 2 Allmän motivering 2.1 Bakgrund Medtandvård avses åtgärder för att förebygga, utreda och behandla sjukdomar ochskador i munhålan. Grundläggande regler om tandvård finns i tandvårdslagen(1985:125). På tandvårdens område fmns vissa begränsningar i den yrkes- och etableringsfrihetsom annars vanligen gäller i . Dessa begränsningar anges främst i lagen(1984:542) om behörighet att uföva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. (den s.k.behörighetslagen). I denna lag finns bestämmelser för hälso- och sjukvården,tandvården och detaljhandeln med läkemedel vad gäller kompetensbevis (t.ex.legitimation), behörighetskrav för att utöva yrke samt skydd för yrkestitel ochyrkesbeteckning. För tandvården innebär dessa bestämmelser bl.a. att endast densom är legitimerad tandläkare eller som särskilt förordnats att uföva yiket ärbehörig att arbeta som tandläkare. Behörig att biträda en tandläkare i dennesyrkesutövning är den som har föreskriven kompetens som tandhygienist ellertandsköterska. Isitt betänkande (SOU 1983:33) Kompetens inom hälso- och sjukvården konstaterade1981 års behörighetskommitté att behörighetsregleringen och principema föransvarsfördelningen inom tandvården avsevärt skilde sig från vad som gälldeinom hälso- och sjukvården i övrigt. Kommittén pekade ocksi på vissa formellaoklarheter i regelsystemet (s. 67 ff. och 171 ff. i betänkandet). Kommitténansåg det emellertid inte möjligt att, inom de ramar som gällde för dess arbete,göra de analyser som behövdes för att bedöma om förhållandena inom tandvårdenvar så speciella att särlösningar av den formella regleringen var motiverade.Kommittén föreslog att frågan skulle utredas i särskild ordning. Ipropositionen (1983/84:179) om lag om behörighet att utöva yrke inom hälso- ochsjukvården m.m. konstaterades att tandhygienister och vissa tandsköterskor hadeen form av ensamrätt att utöva sin verksamhet och att behörighetsregleringeninom tandvården skilde sig från vad som gällde för hälso- och sjukvården iövrigt. framhöllatt strävan måste vara att få till stånd en så enhetlig reglering Prop.1990/91:138 som möjligt på detta område och anförde att starka skäl talar föratt den gällande regleringen av tandvårdspersonalen ses över i detta hänseende. Ocksåi propositionen (1984/85:79) med förslag till tandvårdslag m.m. berördes frågorom behörighetsreglerna inom tandvården. Föredragande statsrådet anförde attarbets- och ansvarsfördelningen mellan olika personalkategorier inomtandvården borde utredas i syfte att undersökaförut-sättningaraa för att getandhygienisten en sädan självständig ställning i vården att tandhygienisteni viss utsträckning kan svara för regelbundna tandvårdsbesök. Som motiveringför detta angavs bl.a. att det var väsentligt att alla patienter fick del aven med hänsyn till individuella behov väl avvägd profylaktisk (förebyggande)vård. Det var också viktigt att denna vård gavs under så samhällsekonomiskteffektiva former som möjligt. Utredningenför översyn av vissa ansvarsfrågor inom hälso- och sjukvården (ÖVA) fick den29 i tilläggsuppdrag att se över vissa bestämmelser ibehörighetsregleringen för tandvården. Utredningen betecknade sig i denna delav sitt uppdrag T-ÖVA. Enligt uppdraget skulle strävan vara att få till stånden så enhetlig reglering som möjligt när det gällde behörighetsfrågor för hälso-och,sjukvårdspersonalen.Som jag tidigare nänmt har utredningen redovisat sina förslag i betänkandet (DsS 1986:10) Behörighetsreglering för assisterande tandvårdspersonal. Uppdragetatt närmare utreda fömtsättningama för att tandhygienisterna i vissutsträckning själva skall kunna svara för regelbundna tandvårdsbesök lämnadestill . Styrelsen har redovisat uppdraget till regeringen irapporten (Ds 1988:30) Tandhygienisten i framtidens tandvård. Dennuvarande tandhygienistutbildningen ingår i den kommunala högskoleutbildningenoch omfattar 40 poäng (ett läsår), varav hälften utgörs av praktik. Förtillträde till utbildningen krävs enligt nu gällande regler att den sökande medgodkänt resultat har genomgått utbildning till tandsköterska. Utbildningensinnehåll regleras genom en utbildningsplan fastställd av universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ). IJönköpings, , , och läns landstinghar anordnats en försöksverksamhet med tvåårigtandhygienistutbildning. Utbildningen skallenligt UHÄs föreskrifter ge sådanakunskaper att tandhygienisten kan svara för regelbundna kontroller av patientersom remitterats för detta från tandläkare. Den skall också ge sådana kunskaperatt tandhygienisten kan urskilja och till tandläkare hänvisa patienter medsådana orala sjukdomstillstånd som kräver vård utöver den som tandhygienistenkan erbjuda. I samråd med tandläkaren skall tandhygienisten kunna upprätta en terapiplanoch göra en prognosbedömning av profylaktisk behandling. Tandhygienisternaskall också efter genomgången utbildning kunna utvärdera insatta åtgärder inomsitt arbetsområde. Försöksutbildningen har byggt på allmän behörighet. Det harkrävts slutförd lärokurs från tvåårig social linje eller treårig linje igymnasieskolan. Även examinerade från vårdlinjen och tandsköter-skelinjema harvarit behöriga om de har engelska som tillvalsämne. Utbildnmgenhar numera utvärderats i UHÄ:s rapport (1990:7) Tvåårig Prop. 1990/91:138utbildning till tandhygienist - Utvärdering av ett försök. Rapporten utvisaratt det råder en genomgående positiv uppfattning om den försöksvisa tvåårigautbildningen från de ansvariga skolorna. Bl.a. konstateras i rapporten att irmehålleti utbildningen av naturliga skäl har kunnat fördjupas med den längreutbildningstiden. Särskilt inom de centrala ämnesområdena kariologi ochparodontologi bedöms kunskapema ha blivit av en högre kvalitet. Enligtrapporten får särskild vikt tillmätas den i stort sett samstämmiga bedömningenatt de studerande uppnått en högre grad av klinisk mognad, störresjälvständighet och är mera initiativtagande. De nya behörighetskraven harmedfört en brytning med den traditionella rekryteringen via tandsköterskeyrket,dvs. eleverna rekryterades från gmpper som inte hade erfarenhet avtandvårdspraktik. Utredningen(U 1988:02) om översyn av tandvårdsutbildningama fick i uppdrag att se överolika tandvårdsutbildningar inom högskolans och gymnasieskolans område.Utredningen har presenterat sina förslag i betänkandet (SOU 1989:28)Utbildningar för framtidens tandvård. Utredningen föreslår att en nypersonalkategori införs, legitimerad tandsköterska, vars arbetsuppgiftersammanfaller med de nuvarande för både tandsköterska och tandhygienist.Utredningen förslår att utbildningen skall omfatta studier omfattande80 studieveckor (80 poäng) och att den skall innehålla 6 månadersallmäntjänstgöring. Utbildningenskall enligt förslagen innehålla prekliniska kurser i biologiska änmen, itekniska ämnen och i beteendevetenskapliga ämnen. De prekliniska ämnena skallomfatta två terminers studier. De kliniska ämnena syftar dels tillsjälvständigt vårdarbete och dels till assistans av tandläkare och skall enligtförslagen omfatta två terminers studier. Utbildningen i eget vårdarbete skallinnehålla undervisning i de kliniska moment som ingår itandhygienistutbildningen. Detta innebär bl.a. att elevema undervisas i medikamentellbehandling (fluor i olika former) av karies samt behandling avtandlossningssjukdom. Betänkandet har remissbehandlats. Chefenför har vid sin anmälan av utbildningshuvudtiteln ibudgetpropositionen för /92 konstaterat att tandhygienistlinjenbör förlängas från 40 till 80 poäng . Den förlängda utbildningenskall i princip baseras på den av UHÄ utvärderade försöksutbildningen. Dennautbildning stämmer till sitt innehåll i princip med den postgymnasiala 80poängs-utbildning som föreslagits av utredningen om översyn av tandvårdsutbildningamam.m. Utbildning i assistans skall kunna ingå för dem som saknar sådanutbildning eller erfarenhet. Tandsköterskeutbildningen samt de påbyggnadskursersom bedrivs i anslutning till den inom gymnasieskolan överflyttas fr.o.m. budgetåret1992/93 till den kommunala delen av högskolan som en del av utbudet inom ramenför lokala linjer och fristående kurser. Dessa medel kan bl.a. utnyttjas förkompletterande utbildning av tandsköterskor. Vidutgången av fanns enligt beräkningar (Ds 1988:30) ungefär 1 830tandhygienister i . Av dessa beräknades vara Omkringhälften av tandhygienisterna var anställda Prop. 1990/91:138 inomfolktandvården. Övriga var verksamma inom privattandvården eller vid odontologiskfakultet eller tandhygienistskola. Enligtden tidigare nämnda behörighetslagen ankonuner det på regeringen eller - efterregeringens bemyndigande - att meddela föreskrifter om denvidareutbildning som krävs för att en tandläkare skall få specialistkompetensoch därmed få för allmänheten tillkännage att han är specialist, dvs. ägersärskild kunnighet inom viss gren av tandläkaryrket. Det är en uppgift förregeringen att bestämma vilka specialiteter som skall finnas. finns i förordningen (1984:545) om behörighet att utöva yrke inom hälso-och sjukvården m.m. (behörighetsförordningen). Förnärvarande finns sju specialiteter inom tandvården: bamtandvård, tandreglering,tandlossningssjukdomar, tandsystemets kimrgiska sjukdomar, rotbehandling, oralprotetikoch odontologisk röntgendiagnostik. Enligttandvårdslagen skall landstingen, genom folktandvården, svara för bl.a,specialisttandvården för den vuxna befolkningen. Vårdansvaret är enligtpropositionen (1984/85:79) med förslag till tandvårdslag m.m. inte absolut utanliksom beträffande annan vård, t.ex. egentlig hälso- och sjukvård, berorvårdansvarets omfattning på de vårdresurser som kan ställas till förfogande ochpå vilken specialisttandvård som är rimlig med hänsyn till utvecklingen påområdet inom landet. Samtliga sju specialiteter finns inte hellerrepresenterade inom folktandvården i samtliga huvudmannaområden. Befolkningsunderlageti vissa landsting är i vissa fall för litet för att huvudmännen var för sigskall svara för alla slag av specialisttandvård. Det är enligt propositionen omtandvårdslagen lämpligt att huvudmärmen i samverkan organiserarspecialisttandvården på samma sätt som inom hälso- och sjukvården i övrigt. Detfömtsattes i propositionen att landstingen själva fann formema för dennasamverkan. Specialisttandläkarenutför mer komplicerade arbeten efter remiss från folktandvårdens distriktsvårdoch privatpraktiserande tandläkare. En annan väsentlig uppgift för specialisttandläkamaär att vara konsulter åt samt att utbilda tandläkama inom allmäntandvården. Specialisttandläkamabedriver också kliniskt utvecklingsarbete. Totaltfanns det 765 yrkesverksamma specialister. Ca 1/3 av specialisterna faimsinom specialiteten tandreglering. Antalet yrkesverksamma specialister utgjordeca av samtliga yrkesverksamma tandläkare. Specialistutbildningbedrivs av landstingen i , och län.Landstinget i planerar att påbörja specialistutbildninghösten . Vidare bedrivs specialistutbildning av tandvårdshuvudmännen iGöteborgs kommun och samt vid de odontologiska fakulteterna isamband med grundutbildningen av Såväl i som i Prop. 1990/91:138bedrivs undervisningen efter systematiserade utbildningsprogram. Utbildningsplatsemakan sökas från hela landet av tandläkare inom såväl folktandvården somprivattandvården. har utarbetat ett system för interkommunalersättning vid specialistutbildning av tandläkare samt beslutat rekommenderahuvudmännen att tillämpa angivna regler och belopp för interkommunalaersättningar vid sädan specialistutbildning (Dnr Lf 496/89). Ersättningenavser att kompensera utbildnings-anordnaren för dennes kostnader för denaktuella utbildningens teoretiska del. Ersättningen per tandläkare och åruppgår till ca . Behovav utbildningsplatser inom specialistutbildningen (Ds 1990:48) Riksdagenfattade beslut om att en ny specialistutbildning för tandläkare skullegenomföras (prop. 1978/79:41, UbU23, rskr. Den skulle enligtriksdagsbeslutet innefatta dels tjänstgöring, dels systematiskkursundervisning. Den nya specialistutbildningen skulle enligt beslutet införasnär huvudmannaskapet för den tandvård som bedrivs i anslutning till denodontologiska utbildningen och forskningen hade förts över tilltandvårdshuvudmännen. Förnärvarande har tandvården vid universiteten i resp. överförtstill kommunalt huvudmannaskap. Förhandlingar pågår om en motsvarande överföringav tandvården vid i . Vidare utreds fömtsättningama för en kommunaliseringav tandvården vid i i samband med att systemetför ersättning till tandvårdshuvudmännen för vissa kostnader i samband med odontologiskutbildning och forskning ses över (Dir. 1990:63). I samma uppdrag ingår attlämna förslag till organisation för tjänster som utnyttjas för klinisk odontologiskutbildning och forskning inom högskolan. Uppdraget skall i dessa delar redovisassenast . Ibudgetpropositionen för /92, bilaga 7, föreslås att medelberäknas under anslaget E 17. Specialistutbildning av läkare m.m. för vissakurser inom medicinska ämnen för specialistutbildning för tandläkare. Riksdagenhar beslutat om riktlinjer för specialiseringstjänst- Prop. 1990/91:138göringen för läkare (prop. 1988/89:138, 1989/90:SoU9, rskr. Hittillsvarandeordning för specialistutbildning av läkare som bygger på tidsmässigt fixeradehuvud- och sidoutbildningar skall ersättas av ettutbildningssystem som utgår från målbeskrivningar för respektive specialitet. Imålbeskrivningama skall anges de kunskaper, färdigheter och förhållningssättsom läkaren skall ha tillägnat sig för att han skall anses ha uppnåttspecialistkompetens. Inomde europeiska gemenskaperna (EG) är två specialiteter erkända, ortodontioch oral kimrgi (78/686 EEG och 78/687 EEG).