prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Länsskolnämnderna, B4. Till skoladministrationen bör också hänförasdel av anslaget C 2. Statens skolor för vuxna. För denna administration harinnevarande budgetår anvisats sammanlagt 310 milj. kr. Det uppsatta målet om entioprocentig minskning av statlig administration betyder för skoldelen såledesca 31 milj. kr. Det uppsatta målet har således för skolområdets del redanuppfyllts. 5 1990/91. I saml Nr 150. 3.Grundläggande högskoleutbildning och forskning och forskarutbildning Prop.1990/91:150 Bilaga 11:7 Minabedömningar och förslag: -Administrativa besparingar inom högre utbildning och forskning görs medsammanlagt 58 milj. kr. /92 - 1993/94. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) får ändrade arbetsuppgifter. UHÄ skall fortsättningsvissvara för uppföljning och utvärdering av utbildning och forskning inomhögskolan. Universitet och högskolor lämnar anslagsframställningar direkt tillregeringen. Högskolansnuvarande studieorganisation - det s.k. linjesystemet - upphör och ersätts meden helt ny organisation. 1 denna utövas den centrala styrningen framför alltgenom en examensordning. Tjänstersom professor skall fortsättningsvis endast inrättas genom beslut av berördahögskolemyndigheter. Dessa skall också svara för tillsättningen av tjänsterna. Universitetoch högskolor skall se över den institutionella organisationen i syfte attåstadkomma större, mer slagkraftiga och stimulerande arbetsmiljöer. Skältill mina bedömningar och förslag Somett led i regeringens strävan att effektivisera den statliga administrationenkan resurser frigöras avseende högre utbildning och forskning med sammanlagt 58milj.kr. Detta uppnås genom förändrade uppgifter för universitets- ochhögskoleämbetet och förenklingar i det administrativa arbetet inomhögskoleenheterna framför allt i form av en bättre fungerandeinstitutionsorganisation. En effektivare administration inom forskningsrådenoch andra forskningsmyndigheter utanför högskoleorganisationen medför attkostnaderna för det administrativa arbetet kan minska . Ivad avser universitets- och högskoleämbetet, forskningsråden,forskningsinstitut och andra myndigheter med uppgifter inom forskningsområdetgörs huvuddelen av neddragningarna under budgetårei 1992/93. För högskolans delskall nedskärningarna göras huvudsakligen budgetårei 1993/94. Inomutbildningsdepartementet bedrivs ett särskilt beredningsarbete som syftar tillatt förverkliga de redovisade må- len att bl.a.öka examinationen med minst en tiondel. Arbetet skall Prop. 1990/91:150också utveckla systemet för planering och styrning av högskolan samt ge Bilaga 11:7 underlag för hur dimensioneringen av olika utbildningar skall skemot bakgrund av samhällets framtida behov av högskoleutbildning. Jag räknarmed att det skall vara möjligt att remittera ett förslag beträffande dessafrågor . UHA.s tillkomst och uppgifter Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) skapades 1976 somett led högskolereform. Den nya myndigheten tillkom genom en sammanslagningav bl.a. universitetskanslersämbetet (UKÄ), lärarutbildningsbyrå. Ämbetet övertog också vissa uppgifterbeträffande de konstnärliga högskolorna, vilka tidigare handlagts direkt avutbildningsdepartementet. UHÄ är central förvaltningsmyndighet för högskolan inomutbildningsdepartementets område. Uppgifterna framgår av 2 och 3 §§ i förordningmed instruktion för universitets- och högskoleämbetet (SFS 1988:670, ändrad1989:885). Av instruktionen framgår att ämbetet skall svara förberedning, uppföljning och utvärdering för högskolans utbildning och forskningsamt utöva tillsyn över verksamheten. Detta sker bl.a. genom anslagsframställningarsamt utrednings- och utvecklingsverksamhet. Antalet helårstjänster vid UHÄ uppgick /78till 235. Vid den regionala organisationen, regionstyrelserna för högskolan,som inrättades som UHÄ, fanns ca 50 tjänster. Sammanlagt uppgickantalet tjänster vid den regionala och centrala högskoleadministrationen till285. Regionstyrelserna avskaffades vid utgången av budgetåret1987/88. Antalet helårstjänster vid UHÄ uppgår innevarande budgetår lill 189. Chef för UHÄ är universitetskanslern som också ärordförande i myndighetens Slyrelse. Styrelsen består av högst 10 ledamöter. Inom verkei finns enligt instruktionen fyra avdelningar,nämligen beredningsavdelningen, avdelningen för tillsyn och uppföljning, utvecklingsavdelningenoch studerandeavdelningen. Varje avdelning leds av en av regeringen utseddavdelningschef. Del finns dessutom etl verksledningssekretarial, ettinformationssekretariat samt en byrå för intern administration. Personalen inom UHÄ fördelas på de olika arbetsuppgifternapå följande sätt /91. Uppföljning, utvärdering, tillsyn Intern service och administration Löne- och andra personalkostnader uppgår till totalt 47,2 Mkr.De rörliga medlen uppgår till . varav ca hälften avserinformationsverksamhet (i huvudsak riktad till studerande). Drift- och underhållskostnader uppgår till ca . (personal-ochekonomiadministration, telefon, porto etc). Lokalkostnaderna uppgår till 11,3 Mkr.1 årets budgetproposition har förvaltningskostnaderna beräknats öka med 3,9 Mkr.och lokalkostnaderna med . högskolereform betonade vikten av enhögskoleplanering som i hög grad utgick från samhällets och arbetslivets behov.Denna plane-ringsfilosofi har förnyat den svenska högskolan och den framslår numed sin kombination av hög akademisk standard och stor öppenhet för samhälletsbehov som en av de modernaste i . Jagar emellertid fullt medveten om att denplaneringsorganisation vi skapat också medfört ett omfattande administrativtarbete och en struktur på utbildningarna som inte alillid befordratfördjupning i studierna. Vårl nuvarande syslem innebär en alltför hög grad avdetaljstyrning från regering och riksdag vilket har medfört att tonviktenkommit all läggas i högre grad på planering än på uppföljning och utvärdering. 1 rådande samhällsekonomiska situation har medvetenhetenökat när det gäller att utnyttja befintliga resurser mer effektivt ochdärigenom finansiera nödvändiga kvalitativa och kvantitativa förbättringar. Enfortsatt decentralisering av ansvar och befogenheter inom högskolesystemet,med införande av treliriga budgetramar, med en ökad fokusering på prestationeroch examina på bekostnad av detaljerad styrning genom beslut om antalutbildningsplatser, förutsätter all uppmärksamheten i växande utsträckning koncentrerastill hur väl verksamheten står sig vid en internationell jämförelse. 1 ställetför den hittillsvarande betoningen av långsiktig och relativt detaljeradcentral planering in- nebärdetta en övergång till ett tänkande där förnyelse och idéutveckling Prop.1990/91:150 förutsätts ske på lokal nivå. De avgörande, samlade bedömningarnaav- Bilaga 11:7 seende inriktning, omfattning och lokalisering som regeringoch riksdag har att fatta blir en integrerad del av en mera övergripande planeringpå stalsmaklsnivå. Del lokala effekti viserings- och utvärderingsarbetet måsleemellertid kompletteras med en nationell organisation för tillsyn, uppföljningoch utvärdering. Denna organisation måsle ha en självsländig ställning gentemotsåväl högskoleenheterna som offentliga och enskilda sektoriella intressen.Enligt min bedömning bör den verksamhet som UHÄ bedriver inom det akluellaområdel kunna utvecklas ytterligare. UHÄ måste ge en kontinuerlig redovisningav utvecklingen inom högskolan. De verksamhetsberättelser UHÄ sedan början av 1980-laletavger bör utvecklas till att vara det underlag som ger erforderligtuppföljnings- och analysmaterial för regering och riksdag. Det är också viktigt att UHÄ bedriver en fortlöpandeutvärdering av högskolans verksamhet. Detta gäller för hela högskolesystemetsom sådant, där en utvärdering behövs av hur väl verksamheten svarar motsamhällets krav på utbildningens inriktning och omfattning, på dess tillgänglighetför olika studerandegrupper och på dess produktivitet. Det gäller också kravenpå yrkesskicklighet och förmåga atl tillgodogöra sig landvinningar inom deolika områden som ulbildningen och forskningen avser. Bra exempel på utvärdering av det senare slaget inom tvåbegränsade områden är den genomgång av ämnena historia och sociologi som UHÄutfört i samverkan med humanistisk-samhällsveienskapliga forskningsrådet. Vidde medelsberäkningar jag snart kommer till har jag utgått från att UHÄ skallkunna utföra minst åtta sådana större utvärderingar . Det bör då varamöjligt att under ålersloden av 1990-lalet kunna gå igenom i stort sett helahögskolan. En förutsättning för en fortsatt konsekventdecentralisering inom högskolan är också atl tilbyn utövas i tillräcklig grad.Det finns elt behov av atl bevaka att vissa grundläggande regler lillämpas ochlillämpas lika inom hela högskolan bl.a. för all garantera tillräckligrättssäkerhet för studenter och anställda men också för all tillse atlstatsmakternas intentioner beträffande målen för högskolans verksamhetförverkligas. 1 sammanhanget har jag funnit anledning att påpeka att elteffektivt utövande av tillsynsfunktionen förutsätter att högskoleenheternarespekterar UHÄ:s beslut i tillsynsärenden. 1 lillväxtpropositionen redovisade regeringenutgångspunkterna för det förändringsarbete beträffande högskolan som bedrivsinom . En viktig del av detta arbete gäller studieorganisationenför den grundläggande utbildningen. bör nu kunnaförändras så atl elt linjevis uppbyggt planeringsarbete på central nivå intelängre behövs. Även planeringen av högskolans dimensionering bör kunna ske iså övergripande termer att behovet av cenlral planering på myndighetsnivå kanavvaras. Från och med budge- /94 kommerdessutom beslutsordningen för fördelning av re- Prop. 1990/91:150 sursernainom högskolan atl decentraliseras yllerligare. Del är därför Bilaga 11:7möjligt atl avstå från det arbete som UHÄ bedriver vad avser planering,beredning och anslagsframställningar. InomUHÄ bedrivs ell ganska omfallande arbete som kan beskrivas somservice till höjkolan eller lill enskilda personer. Det mest omfattande avdetta är ekvivalering av ulländska examina men del finns också verksamheter somgäller försöksdjursfrågor, datafrågor, personalutveckling för högskolan etc,som helt eller delvis är serviceverksamhet. Med den nya syn på myndigheten somjag givil uttryck för bör denna typ av verksamhel dimensioneras efter denefterfrågan som finns. Jag har alltså inga invändningar mol all verksamhet avdetta slag utförs av UHÄ men jag anser atl kostnaderna för verksamheten börbäras av den som efterfrågar tjänsterna. När det gäller ekvivalering avutländska examina avser regeringen att uppdra till attutreda frågan om ansvar och finansiering. Verksamheten bör bedrivas ioförändrad omfattning intill dess beslul fallals med anledning av riksrevisionsverketskommande förslag. Antagningenav siuderande är en stor och viktig uppgift för UHÄ. På kort sikt förutser jaginte några större förändringar av denna verksamhel, men en översyn avstudieorganisationen får naturligtvis på konsekvenser för UHÄ:s rolläven i detta avseende. Det bör emellertid vara möjligt atl redan nu överföravissa speciella delar av an-lagningsarbetet, som redan nu innehåller betydandeinslag av samverkan med den lokala nivån, till högskoleenheterna. UHÄär vidare besvärsinstans vad gäller lokalt fattade beslut inom högskolan. Jagavser att ta initiativ till en översyn av dessa frågors framtida behandling. UHÄhar under den senaste liden fått utökade uppgifter inom det inlernationella områdelpå grund av de avtal med de europeiska gemenskaperna som ingått. Detär nödvändigl alt della arbele hålls samman centralt, och jag räknar med enviktig roll för UHÄ inom området även . InomUHÄ administreras också högskolans eget sektorsforskningsprogram samlförsöksverksamheten med grundutbildningsråd. Jag förutser ingen förändring avformerna för dessa verksamheter. fastställs av regeringen. Jag vill emellertid här lämna vissinformation om vissa övergripande frågor. Jagfinner ingen anledning att nu föreslå en ändring av myndighetens namn.Myndigheten bör även ledas av en verkschef med titelnuniversitetskansler. UHÄhar en styrelse där de flesta ledamöterna utsetts efter förslagav organisationerna på arbetsmarknaden. Dessutom ingår i slyrelsenuniversitetskanslern och två högskolereklorer saml en ledamot nominerad avSveriges förenade studentkårer. av styrelsen har varit motiverad då UHÄ har haft vikligauppgifter i pla- Prop. neringen av högskolans dimensionering. De förslag belräffandeUHÄ:s Bilaga 11:7 arbetsuppgifter jag redovisat innebär all verketsplaneringsuppgifter i stort sett upphör. Mot den bakgrunden finner jag att delinle längre finns några starka motiv för atl ha en styrelse. så önskar kan han naturligtvis lillkalla ett eller flerarådgivande organ Utifrån den bedömning jag har gjorl ovan av UHÄ:s framtidaarbetsuppgifter beräknar jag den ekonomiska besparingen till . avser myndighetens lokalkostnader och . avser personalutvecklingför högskolan under anslaget D 4. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. Besparingens fördelning på budgetår under anslaget D 1.framgår av nedanstående sammanställning Besparingen under D 4. fördelas med I Mkr. /92 och3 Mkr. Styrningen av högskolans grundläggande utbildning bör avseinriklning, omfattning och lokalisering. Högskolans nuvarande studieorganisation - det centraltfastställda linjesystemel - bör upphöra och ersättas med en helt nyorganisation. Organisationen av utbildningen blir därmed hell och hållet enlokal fråga. I denna nya organisation utövas den centrala styrningen framför alllgenom en examensordning. I en sådan ordning regleras mål för olika examina samlutbildningarnas längd, examenstitel etc. Omfallningen av kraven på en vissexamen blir beroende av vilken typ av yrke ulbildningen syftar till. Jagförutser en relativt preciserad målbeskrivning för t.ex. vård- och lärarutbildningarä ena sidan medan kraven för t.ex. en filosofie kandidatexamen kan uttryckas iantal poäng och fördjupningsgrad. Studiernas organisation blir därmed en fråga som omfattasav del lokala beslutsfattandet. Man kan förutse all del blir såväl lokalavariationer som variationer mellan olika utbildningsområden från fasta linjeröver rekommenderade studiegångar till av studenterna fritt valda studieprogram. I enexamensordning bör också anges vid vilka högskoleenheter oli- Prop. 1990/91:150ka examina får avläggas. Många skäl lalar för att beslutanderätten även iBilaga 11:7 dessa frågor borde förläggas lokall i så stor utsträckning sommöjligt. Effektivitets- och kostnadsskäl talar emellertid för atl regering ochriksdag på detta sätt bör ha inflytande över lokaliseringen framför allt av ulbildningarsom medför stora investeringskostnader och som kräver stora årligadriftskostnader. Det är också rimligt att rätten att utdela en viss examenkan prövas med anledning av resultaten fråri det utvärderingsarbete som genomförs. Det finns naturligtvis också ett behov av atl kunnagarantera att vissa ämnen eller utbildningar finns åtminstone vid någonhögskoleenhet. Det bör därför på samma sätt som vara möjligl att åläggabestämda universitet eller högskolor vissa utbildningsuppgifter. Vid de statliga högskoleenheterna inomutbildningsdepartementets område finns ca 1 400 tjänster som professorsom tillsätts av regeringen med fullmakt. Dessa tjänster har inrättats avregeringen efler bemyndigande från i varje enskilt fall. När ensådan tjänst blir ledig skall omprövning av ämnesinnehållet ske. Regeringen beslulari fall av oförändrat ämnesinnehåll. Föreslås ändring av ämnesinnehållet skallfrågan anmälas för . Regeringen har bemyndigande att i brådskandefall fatta beslut vilka i efterhand anmäles för . Även berörda högskoleenheter har rätt att inrätta tjänstsom professor. Dessa tillsätts av rektorsämbetet med förordnande. Tillsättningsprocedurenoch lönesättningen för dessa professurer är densamma som för de av regeringentillsatta. Vid lemaorganisalionen i finns ett antal avregeringen inrättade professurer som tillsätts av regeringen med förordnande. De professurer som finns inrättade vid forskningsrådeninom verksamhetsområde tillsätts även de av regeringenmed förordnande. Nyssnämnda professurer lillsälls med förordnande tills vidare. Vid högskolorna inom del konstnärliga områdel saml viduniversiteten i , och finns inrättade etl anlal professurerförenade med konstnärligt utvecklingsarbete. Dessa tjänster, som inrättas avregeringen efter bemyndigande av , tillsätts med förordnande förhögst vilkel sedan kan förlängas . Genom inrättande av professurer har regering och riksdagbeslutat om den ämnesmässiga inriktningen av den fasla forskningsorganisationenoch forskarutbildningen. Enligt min mening är det inte längre nödvändigl allstatsmakterna på detta ingående sätt tar ställning till användningen av deresurser som disponeras för forskarutbildning och forskning. Statsmakternasprioriteringar avseende forskarutbildning och forskning inom högskolan skal Iinnebära avvägningar mellan fakultetsområden och mellan högskoleenheter.Regeringen bör dock kunna före- skriva hurforskarutbildning inom specialiserade ämnesområden, vilka Prop. 1990/91:150inte kan vara företrädda vid alla berörda fakulteter, skall fördelas mel- Bilaga 11:7 lan universitet och högskolor i landet. Systemet för planering och budgetering inom högskolaninnebär alt det är de enskilda universitetens och högskolornas sak att avgöravilka resurser som skall användas för att på bästa sätt bedriva utbildning ochforskning. Detta görs inom de ramar för verksamhetens omfattning och inriktningsom anges av regering och riksdag. Även valet mellan all använda tjänster somprofessor eller andra personella resurser eller resurser av annat slag börankomma på de berörda högskoleorganen. Regering och riksdag bör såledesfortsättningsvis inte besluta om inrättande eller omprövning av tjänster somprofessor. Del är inte rimligt att regeringen utser innehavarna av ijänslersom inrättats av myndigheterna. Även besluten om atl tillsätta professorstjänslernabör således i fortsättningen fattas av universitet och högskolor. Delta innebär givetvis ingen skillnad genlemot dagensförhållande i fråga om vid vilka högskoleenheter tjänster som professor kaninrättas. Sådana tjänster skall även endast kunna inrättas vid deenheter till vilka fakultetsorganisation är knuten samt vid enheter där konstnärligtutvecklingsarbete bedrivs. För tillsättning av tjänst som professor skall även fortsällningsvisgälla de regler som fastställdes efter behandling av frågan forskningsproposition.Vilka regler i övrigl som skall gälla för de inom högskolan inrättadeprofessurerna kommer atl behandlas i del tidigare omnämnda, särskildaberedningsarbetet inom . Som allmän riktlinje för omläggningenbör gälla, att professorerna också skall vara garanterade störstamöjliga integritet. Ju mer målslyrd organisationen blir, desto angelägnare blirdet att de vetenskapligt ledande befattningshavarna i sin yrkesutövning inlelåter sig styras av ovidkommande hänsyn. Detta gäller såväl i förhållande lillformellt överordnade myndigheter som till ekonomiska iniressen och denallmänna opinionen. De nya reglerna bör träda i kraft . Högskolans organisation är i hög grad uppbyggd enligtprincipen om självförvalfning. Det är lärare, forskare och studerande somsjälva inom högskolans olika beslutande organ och i silt dagliga arbete har deldirekla ansvaret för hur arbetet läggs upp och genomförs. Högskolelagen lägger ansvaret för frågor rörande forskningoch forskarutbildning på fakultets- och sektionsnämnder. Fakultetsnämndensverksamhet avser ett särskilt vetenskapsområde (fakultet) vid en eller flerahögskoleenheter. verksamhel avser en del av en fakultet(sektion). Den föreskrivna sammansättningen av fakultets- och sektionsnämnderna- forskare inom den berörda fakulteten - är avsedd atl garantera kvalificeradevetenskapliga bedömningar. sektionsnämndleds av en dekan, som utses genom val bland forskarna . 1990/91:150 inom fakulteten. Förden grundläggande ulbildningen skall linjenämnder finnas inrättade. Ävenledamöterna i linjenämnden hämtas i huvudsak bland ellerhögskolans lärare, forskare och studenter. Utbildningenoch forskningen inom högskolan bedrivs inom institutioner eller andraarbetsenheter. Också för dessa gäller principen om självförvaltning. För varjeinstitution skall normalt finnas en styrelse, som företräder dem som arbetaroch studerar inom institutionen. Prefekten har ansvaret för attinstitutionsstyrelsens beslul verkställs och för den direkta ledningen avarbetet inom institutionen. Också prefekten utses bland de anställda inominstitutionen. 1 vissa fall kan en institution ledas enbart av en prefekt.Detta är vanligen fallet när institutionen är mycket liten. Omfattningenav högskolans verksamhel medför alt antalet organ som medverkar isjälvförvaltningen blir stort. Det finns ungefär fyrtio fakulteter, varav fleraär uppdelade i sektioner. Vilka linjenämnder som skall finnas avgörs lokaltinom högskolan. finns ca 150 linjenämnder. 1 anslutning lilldessa organ har också ofta lillsälls en eller flera grupper med uppgift all påolika sätt förbereda ärendens behandling i nämnderna. särklass största omfallningen har dock organisationen på institutionsnivå.Antalet institutioner inom högskolan är ca 1 000. Det innebär alt arbetet medsjälvförvaltning av verksamheten här har en högsl betydande omfattning. Kostnadernaför högskolans självförvaltning upplevs ofta som myckel höga av de direktberörda. Om detta vittnar de ofta förekommande klagomålen från lärare ochforskare på "för mycket sammanträdande", på att den internaplaneringen och administrationen tar alltför myckel tid från undervisning ochforskning. Uppgifterfrån visar att många av institutionerna vid svenskauniversitet och högskolor är mycket små. av institutionerna harfärre än 20 anställda, alla personalkatogori-er inräknade. av institutionernahar färre än 20 lärare eller forskare. Störrearbetsenheter skulle själlvfallel inle bara ha ekonomiska fördelar. På mångasätt blir undervisniiugs- och forskningsmiljön mer stimulerande om inte baraett fåtal personer skall samverka om arbetsuppgifterna. Särskilt förforskarutbildningen kan alltför små enheter vara en nackdel. Demokratiskaformer för självförvaltning förutsätter också en viss omfattning påverksamheten för all bli meningsfulla. Att institutionsstyrelser inle kunnatfungera eller ansetts rimliga i alllför små sammanhang framgår av att många avdagens institutioner leds enbart av en prefekt. Härigenom riskerar såvälanställda som studerande att förlora möjligheter till insyn och påverkan.Samtidigt kan heller inte besluten fallas utifrån gemensamma erfarenheter ochkunskaper hos de direkt berörda, vilket måsle vara en kärnpunkt i högskolanssjälvförvaltning. I fleraländer har uppmärksamheten riktats mol de nackdelar som är Prop. 1990/91:150förknippade med små arbetsenheter vid universitet och högskolor - del- Bilaga11:7 la trots alt man där redan i utgångslägel ofta har betydligt störreinstitutioner än i . Del gäller bl.a. , , Norgeoch . Som exempel kan nämnas att man i nyligenbeslutat koncentrera forskarutbildningen till "forskarskolor". Ingenav dessa skall ha färre än 40 forskarstuderande och 15-20 lärare/handledare.Mycket få arbetsmiljöer inom den svenska högskolan är så stora. Som redovisades i prop. 1990/91:87 görs inomutbildningsdepartementet en översyn av bestämmelserna i högskolelagen ochhögskoleförordningen. Syftet med denna översyn är all åsladkomma en koncentrationtill rambestämmelser och förbättra möjligheterna för universitet och högskoloratt själva fatta de beslut som kan leda till bästa möjliga resultat inomutbildning och forskning. Rambestämmelserna bör ulformas med ett bestämtperspektiv för ögonen. Detta perspektiv är rättsslat-lighet. För en sådan inriklningtalar såväl effektivitets- som inlegritels-och allmänna förtroendesynpunkter.Samtliga berörda vinner på alt ett minimum av procedurregler i vad avserexamina, tjänstetillsättningar och medelsfördelning gäller nationellt. Översynen kommer naturligen atl innebära preciseringar avinstitutionernas arbetsuppgifter och kraven på institutionerna.