prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Fortsatt stöd har utgått till den centralamerikanska kooperativakonfederationen (CCC-CA), till den centralamerikanskauniversiletskonfedera-tionen (CSUCA) och till insatser på miljövårdsområdet bl.a. genom utbildningscentret för tropiskt jordbruk (). Stöd har ocksåutgått till för mänskliga rättigheter (IIDH) ochför regional samordning mellan kvinnoorganisationer. Samarbetet med () har fortsatt liksom med den Centralamerikanskabanken för ekonomisk integration (CABEl) och för stöd tillCentralamerika (CADESCA). En insats inriktad på att förebygga naturkatastroferhar genomförts. 1 samarbete med , har en fond etablerats för att främjainsatser bland kvinnor. De första erfarenheterna av stöd till utbildning inomoffentlig förvaltning, genom ICAP, och företagsadministration, genom INCAE, harvarit positiva och utvecklas nu till ett mer långsiktigt stöd. /87 har åtaganden för överfyrtio insatser, på totalt 255 milj. kr. Inom äger ettkontinuerligt samråd rum. Flera av insatserna finansieras och följs uppgemensamt. 26 1990/91. Humanitäil bistånd i södra . Underår 1990 har viktiga politiska förändringar ägt mm i . 2februari meddelade president de bl. a. att förbudet mot ANC () och andra politiska organisationer upphävts samt attundantagstillståndet upphävts i fråga om medier och utbildning. däreftersläpptes ANC-ledaren fångenskap. Därefter har två betydelsefulla överenskommelsernåtts mellan regeringen och ANC. I enlighet med det sk Groote Schuur-protokolleti maj utsågs en gemensam arbetsgmpp för att definiera politiska brott och skapamekanismer för frigivning av fångar och förlänande av immunitet tillflyktingar. I Pretoria-överenskommelsen, som bl. innehåller regler förfrigivningen av politiska fångar och för flyktingar att fritt återvända,förklarade båda parter att vägen nu låg öppen för förhandlingar om en nyförfattning för . 1 avskaffades dessutomundantagstillståndet i hela landet utom i provinsen . I , där stridersedan mitten av krävt ca 4000 dödsoffer, behöllsundantagstillståndet och avskaffades först . Framstegen av de våldsaktioner runt om i landet som tog sin början i de svartaförstäderna runt , någon vecka efterPretoria-överenskommelsen. Trots överenskommelserna mellan regeringen och ANCoch trots de reformer som genomförts, består apartheidsystemet. Densäkerhetslagstiftning som ger myndigheterna mycket vidsträckta befogenheterfinns också kvar. Dethumanitära biståndet i södra utgör ett stöd till offer för ochmotståndare till apartheidsyslemet. Syftet är att stödja en utveckling mot ettfritt, icke-rasistiskt och demokratiskt . Biståndet omfattar bl. a.stöd till uppbyggnad av folkliga organisationer såsom fackföreningar ochkyrkor, rättshjälp och försörjningsbidrag till fängslade apartheidmotståndareoch deras familjer, flyktinghjälp, stipendier, utbildningsinsatser samtinformation och forskning. Bidrag lämnas dels som direkta bidrag till denhumanitära verksamheten inom ANC, dels till FN samt till svenska ochinternationella enskilda organisationer. ANC har erhållit svenskt bilateralt bistånd i 18år, främst för försörjning av flyktingar som är spridda i länderna i södraAfrika. Samarbetet omfattar även projekt inom jordbruk, utbildning, kultur ochhälsovård. Biståndet innefattar även bidrag till administration, informationoch transporter. Detövriga humanitära biståndet till rör insatser för offren och motståndare till apartheidsystemet, förmedlat av olika enskilda organisa tioner. En stor del av detta bistånd avser insatser för stipendieverksamhet 76 och utbildning, i första hand för flyktingar. De sydafrikanska kyrkorna har en stark ställning ilandet och inom Prop. 1990/91: 100 apartheidmotståndet. Stöd ges till olikakyrkliga aktiviteter, bl.a. genom Bil. 5 , Frikyrkan hjälper.Lutherhjälpen, och mission. Förtrycket i har lett till att ett stortantal människor fängslats av politiska skäl. För att hjälpa dessa ges bidragtill advokathjälp och stöd till de drabbade familjernas försörjning, bl. a.genom International Defence and () och förapartheidpolitikens offer (UNTF). Fackföreningsrörelsen har under senare årblivit en allt viktigare faktor i antiapartheidrörelsen. Spridning avinformation och forskningsrön om situationen i är viktig för att ökamedvetenheten om apartheidsystemet. Därför stöds informationsverksamhet såväli som utanför . iJnderanslagsposten Humanitära insatser i utbetalades 235 milj. kr.under /90. Utöver det anslagna beloppet på 190 milj. kr.disponerades en ingående reservation på knappt 40 milj. kr.. Därtill anslogs 20milj. ur SIDAs ointecknade reserv. Det humanitära biståndet i inleddesefter militärkuppen i , i form av katastroföistånd till flyktingaroch offer för förtrycket i . Från /77 inrättades ensärskild anslagspost ur vilken sammanlagt 1 304 milj. kr. utbetalats.Riksdagen beslöt på basis av statsverkspropositionen 1987/88 att anta revideraderiktlinjer för det humanitära biståndet i och anslag går tilltre huvudsakliga ändamål: stöd till människor som fallit offer för förtryckoch väpnade konflikter; stöd till återuppbyggnad och utveckling av demokratiskainstitutioner; stöd till utvecklingsprojekt med inriktning på de mesteftersatta grupperna. har humanitärt bistånd i växandeutsträckning lämnats till . Del allvarliga läget i flera länder iCentralamerika liksom i Pem och motiverade fortsatta insatser avrenodlat humanitär karaktär. har stöd i ökadutsträckning utgått till flyktingar som återvänt till hemlandet. Bidrag harockså utgått till försvar av mänskliga rättigheter och tillsysselsättningsprojekt i form av verkstäder och daghem för krigsdrabbade barn.Bistånd lämnas till insatser för utveckling av demokratiska strukturer, t. ex.genom bidrag till folkbildningsverksamhet och kooperation. Likaså utgår stödtill särskilt utsatta grupper, t. ex. kvinnor och s. k. gatubarn. I Boliviaunderstöddes regeringens ansträngningar att mildra de mest negativaverkningarna av ett ekonomiskt reformprogram genom ett större anslag tilllandets sociala nödhjälpsfond. Biståndet förmedlas av svenska folkrörelser och andrasvenska och internationella enskilda organisationer. Bland dessa organisationer kan nämnas Arbetarrörelsens internationella centrum, , Kyrkornas väridsråd, LO/, , , Svenska röda korset. Svenska , Svalorna, mission och . Stöd har även förmedlats via multilaterala 377 organisationersåsom Internationella utvecklingsfonden (), FN:s bam- Prop. 1990/91: 100 fond () och FN;s flyktingkommissarie (). Den inom genomförda översynenav biståndet till konstaterar att humanitärt bistånd varit enflexibel anslagsform som smidigt kunnat anpassas efter en föränderligsituation. Fokus har förskjutits från avgränsade projekt till processer.Målgmpperna har dominerats av fattiga och utsatta människor. Aktörer ibiståndet har i första hand varit lokala organisationer. Biståndet har aktivitbidragit till överföring av erfarenheter mellan svenska, internationella och lokalaenskilda organisationer, bidragit till en breddad resursbas samt medverkattill att bygga upp nätverk mellan organisationer och länder i . Katastrofer, stöd till återupbyggnad m. m. AnslagspostenKatastrofer, stöd till åtemppbyggnad m. m. uppgick under /90till 800 milj. kr. jämte reservation från föregående budgetår. Två tredjedelar av anslagsposten har utnyttjats förkatastroföjälp i 15 . Insatsema har företrädesvis avsett hjälptill mycket fattiga människor som drabbats av i första hand väpnade konflikteroch felslagna skördar. Den svåra situationen i har motiveratbetydande katastroföistånd. Stora bidrag har också utgått till ,, och . av anslagsposten har utnyttjats förinsatser i för humanitär hjälp bl.a. åt flyktingar och konfliktdrabbadefrån , , , och . Omfattande stödutgick vid den stora jordbävningen i . I har katastroföiståndutgått till fyra länder. I samband med den politiska omvälvningsprocessen iRumänien 1989 utgick betydande katastroföistånd via svenskaenskilda organisationer. av tillgängliga medel har använts förinsatser förmedlade av svenska enskilda organisationer, medan avsettdirekt bilateralt stöd lill vissa länder. Ca en sjättedel av anslaget harutgjort stöd till FNs katastrofinsatser. Insatser av kataslrofkaraktär finansieras i ökadutsträckning inom landramarna för vissa länder, t.ex. , ,Sri Länka. Utbetalade katastrofinsatser (milj. Prop.1990/91:100 Bil.5 övriga regionala insatser Summa /Övriga regionala insatser Summa 73,6 0,6 0,2 0,5 6,5 15,8 8,7 2 3 4 2 4 1 Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda Prop. Anslagspostenför stödet lill folkrörelsers och andra enskilda organisationersutvecklingsprojekt har flerdubblats /75. Från och /90 inkuderar anslagsposten även medel som lämnas till svenskaorganisationers informationsverksamhet i . /90 utbetalades sammanlagt 605 milj. kr.Utöver av beviljade medel på 590 milj. kr., beviljades ytterligaremedel uppgående till ur SIDAs ointecknade reservation /89. Bidrag utgick /90 för projekt i ca.80 , inklusive programländerna för bilateralt bistånd. De åtta störstamottagarländerna och storleken av bidragen till dem framgår av följandeuppställning: 1989/90 milj. kr. Dekristna organisationerna mottog den största delen av bidragen, 265 milj, kr,,motsvarande av utbetalade medel. Bidragen till fackliga respektivekooperativa insatser var 30 resp. 40 milj. kr. har stödet i huvudsak använtstill hälsovårds- utbildnings- och landsbygdsutvecklingsprojekt. Bidragen avserinvesteringar-, drifts- och underhållskostnader i lokal valuta. har stora summor avsatts förkapitalkrävande byggnadsverksamhet och investeringar. En viss ändradinriktning kan skönjas mot mindre byggande . Ett skäl härtill är desvårigheter som har uppstått vid det successiva avvecklandet av det egna stödetoch överlämnande av driftsansvaret till lokala samarbetspartners. Insatsernaidag baseras därför mer på lokala behov och större hänsyn tas tillförutsättningarna att uppnå varaktiga resultat. Sådana insatser är ofta svåraatt planera och genomföra, som de normalt är mindre kostnadskrävande.En effekt av detta på kan bli att utbetalningstakten kommer att blilångsammare. Den konsolideringsperiod som fleraramorganisationer genomgått förefaller nu vara överatt döma av ökningen i årsansökningarna /91. Övriga organisationersansökningar håller en relativt nivå, såväl till antal som sökt belopp. Biståndet genom enskilda organisationer förmedlas ävenöver anslags posterna katastroföjälp och humanitärt bistånd. De sammanlagda bidra gen till bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer un der /90 uppgick till . Genom det av regeringen under hösten 1986tillkallade särskilda folkrö- Prop. 1990/91: 100 relserådet har ett instrumentskapats för fördjupat samråd, erfarenhetsut- Bil. 5 byte och diskussion kringorganisationernas egna biståndsprojekt, som organisationerna kanlämna synpunkter på det totala svenska biståndets innehåll och utformning. Ettingående samråd och erfarenhetsutbyte äger också rum mellan SIDA ochorganisationerna. Det sker vid årsgenomgångar, konferenser och seminarier,gemensamma fältbesök, uppföljningar och utvärderingar. Ramavtalom biståndsinsatser har ingåtts mellan SIDA och följande elva organisationer,som tillsammans representerar ett åttiotal medlemsorganisationer. De elvaramorgaisationerna är: Afrikagruppernas rekryteringsorganisation (),Arbetarrörelsens internationella centrum (AIC), , LO/TCO,Handikapprörelsens internationella biståndsstiftelse (SHIA), Pingstmissionensu-landshjälp (PMU), , (), (), Svensk volontärsamverkan (SVS) samt Utbildning förvolontärverksamhet (UBV). Av medlen under anslagsposten går tilldessa organisationer. Samarbetet med ramorganisationerna regleras avfemårsavtal. Rambidragen beviljas dock på basis av ettåriga framställningar,medan indika-tiva rambelopp fastställs för attunderlätta organisationernas planering. SIDA har medverkattill att flertalet ramorganisationer utvärderat sin kapacitet. /91kommer de återstående ramorganisationerna att göra motsvarande studier. Genomstödet till volontärer, som arbetar för enskilda organisationer, får ett stortantal svenskar möjlighet lill praktisk erfarenhet av arbete i u-land. Antaletvolontärer med SIDA-bidrag under /90 var ca 700. För varjevolontär utgår ett schablonmässigt bestämt bidrag. Fr.o.m. /90är bidraget . Volontärbidragen svarar för avanslagsposten. Bidragen uppgår till över 90 milj. kr. Direktstödtill organisationer i mottagarländerna Stödhar lämnats direkt till kvinnoorganisationer i . Under budgetåret1989/90 uppgick detta stöd till 16 milj. kr. fördelade på 16 programländer. År1982 reviderades riktlinjeina för detta stöd, så att biståndet begränsas tillprogramländerna. Biståndskontoren ansvarar för beredning och uppföljning avinsatserna. /86 lämnas även direkt stödtill enskilda organisa tioner i för projektverksamhet i anslutning till landramsfinansi- erade program. Organisationer i och har fått direkt stöd. Verksamheten har uppvisat goda resultat . /89 uppgick stödet till 8,5 milj. kr. Internationellaenskilda organisationer Prop. Bil S Tre internationella enskilda organisationer Kyrkornas världsråd, Inter- - nationellakooperativa alliansen och Disabled People's International får bidragfrån anslagsposten för sin verksamhet. /90 förvaltar SIDA också ett bistånd via enskilda organisationertill . Uppdraget utvidgades från /91 till övriga Central-och . Kriterier för dessa nya bidrag skiljer sig i viss mån från dettraditionella u-landsbiståndets. Stöd på kulturområdet har särskilt betonats.Många för SIDA nya organisationer har sökt bidrag eller uttryckt intresse föratt göra det. 1989/90fördelades 19,2 milj. kr. för informationsinsatser enligt de nya riktlinjer,som beslutades av . av anslaget fördelades till ett 20-tal störreorganisationer. SIDA hade en rad överläggningar med organisationernai syfte att underlätta omställningen till de nya riktlinjema. Anslagspostenför Särskilda miljöinsatser har /91 anvisats 225 milj.kr. Det särskildamiljöanslaget skall ge förutsättningar för en ytteriigare förstärkning avmiljösatsningarna i utvecklingssamarbetet och utgöra ett komplement till övrigabislåndsmedel. En viktig utgångspunkt för uppfyllandet avmiljömålet i biståndet är att miljöaspekter skall beaktas i allbiståndsverksamhet. Miljöfrågorna har fått betydande utrymme i detlandramsanknutna biståndet. Det särskilda miljöanslaget har använts som viktigtkomplement för att ytterligare stärka miljösatsningarna inom strategiskaområden. Härvid har vikten av stöd till bevarande av produktionsbasen inomjordbruket och marin miljövård betonats, liksom utveckling av kunskap ochförmåga hos mottagarländerna att själva kunna svara för miljöinsatser,förstärkta insatser på lagstiftningsområdet och stöd till enskildaorganisationer. Vissa större insatser utgör fortsättningar avtidigare påbörjad verksamhet, t.ex. markvårds- och byskogsprogrammet i Saheloch markvårdsprogrammet i . är många projekt i enuppbyggnadsfas. Vissa större satsningar har påbörjats i , ,och för att bygga upp ett mer sammanhållet stöd till dessaländer. Viktiga insatser inom anslagsposten gäller stödtill probleminventering och metodutveckling. Verksamhet har påbörjats påklimatområdet, strategier för skogsföryngring, skogsinventering, rådgivningför resursbevarande jordbruk och studier av miljöproblem. behöverutvecklas avsevärt och fortsatta satsningar görs inom industriell miljövård.Bevarandet av den biologiska mångfalden är ytteriigare ett Prop. 1990/91:100 område där insatser påbörjats. Att stärka förståelse i skolor och massmedia för miljöfrågoroch hushållningen med naturresurser är ett annat viktigt område, där insatserpåbörjats. Det gäller satsningar på utbildning av u-landsjournalister, utvecklingav miljövårdsmoment i läroplaner och miljöutbildning för yrkesverksamma. Särskilda program m. m. Underbudgetåret innefattar anslagsposten Särskilda program m. m. delposternaenergi, befolkningsfrågor, hälsovård, AIDS-bekämpning, kvinnofrågor, kulturoch massmedia, mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling,försöksverksamhet och metodutveckling samt insatsförberedelser ochresultatvärdering. Avsikten med verksamheten under de ämnes-inriktadedelposterna är att tillgodose behov i inom särskilt prioriteradeområden samt att utveckla nya angreppssätt och metoder. Insatserna bör främstha anknytning till det reguljära utvecklingssamarbetet med programländerna,men kan också omfatta verksamhet i andra utvecklingsländer. Insatsernagenomförs i flera fall i samarbete med FN-organ eller andra internationellaorganisationer. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj. AIDS-bekämpning(1) Summa Särskilda program m. m. ' Varav 20 milj. kr. till forskningom AIDS och tropiska sjukdomar att administreras av SAREC. 1990/91: 100 Insatsemainom energiområdet syftar till att identifiera angelägna och *' ■' eftersatta områden i främst programländernasenergiförsörjning, samt att utvärdera och dokumentera erfarenheter av nyaenergitekniker och system. Viktigt är även att sprida information och medverkai introduktionen av lämpliga tekniker och system i . Vidare kan medlen utnyttjas för stöd tillinternationella organisationers energiprogram, särskilt i de fall de bidrartill förbättringar av energiförsörjningen i de svenska mottagarländerna. Tillområden som prioriteras hör energiplanering och stöd till projekt ochkunskapsöverföring inom områden där det finns en god svensk resursbas, t. ex.inom energihushållning, miljöskyddsteknik, småskalig vattenkraft samt vissbioenergiteknik. Verksamheten bedrivs i stor utsträckning isamarbete med () och UNDP/VäridsbankensESMAP. Syftet är att i ett långsiktigt målstyrt samarbete uppnå denkoncentration av aktiviteterna som eftersträvas av kvalitetsskäl. Befolknings-och familjeplaneringsfrågor har fått ökad uppmärksamhet världen över på senareår. Bakgrunden är den växande insikten om befolkningsfrågans betydelse förvärldens sociala och ekonomiska utveckling och dess nära koppling till globalamiljöfrågor. Ett brett stöd ges till strategiskt viktiga organisationer,med särskild inriktning på organisationer verksamma i . Även stöd tilllokala enskilda organisationer kan under ett inledningsskede fmansieras underSärskilda program, medan målsättningen är finansiering inom landramen. Inomområdet hälsovård ges stöd till löpande metodutveckling med tonvikt påprimärhälsovårdens behov. Insatserna innefattar även spridning av dess resultatgenom kurser, seminarier m.m. till främst SIDA:s programländer. Insatsernautgör därmed ett komplement till stöd inom landramarna. Insatserna på handikappområdet syftar till attutveckla metoder för att förebygga funktionsnedsättningar och rehabiliterafunktionshindrade människor. En viktig uppgift är också att åstadkommaattitydförändringar hos ansvariga inom olika samhällsektorer i . del av insatserna avser stöd till WHO:s program för bybaseradrehabilitering. UnderSärskilda program ges ett brett stöd till AIDS-bekämpning, i syfte att förhindra spridning, minska insjuknande och dödlighet samt lindra sociala och ekonomiska konsekvenser av HIV-smittan. En betydande del 384 av de anvisade medlen gestill WHO:s globala AlDS-program. Stöd ges Prop. 1990/91: 100 också till bl.a. bilaterala sektorinsatser och enskilda organisationer. 5resultat är att kunskap och information om AIDS sprids till stora gmpper genomandra kanaler än de traditionella, t. ex. genom teaterpjäser och musik om AIDSi . beslutade regeringen att sammanlagt60 milj. kr. skulle anvisas för forskning om AIDS ochtropiska sjukdomar. Dessa medel administreras av SAREC. SIDAarbetar för att integrera kvinnoaspekterna i det landprogrammerade biståndetinom i första hand sektorerna hälsa, undervisning, landsbygdsutveckling ochindustri. För att kunna nå uppställda mål kompletteras insatser på dessaområden med medel från delposten kvinnofrågor. Insatserna kan genom att varainnovativa främja kvinnors tillgång till och kontroll över ekonomiska resurser.De kan också medverka till att göra kvinnors betydelse för och delaktighet isamhället mer synliga. Verksamheten består bl. a. av stöd till institutionelluppbyggnad, kvinnobyråers och kvinnoministeriers arbete på policynivå,opinionsbildning genom massmedia, kreditprojekt samt datainsamling ochstatistik. Dessutom omfattar programmen bl. a. finansiering avSlDA:s regionala kvinnokontor för i och avtal med om ett spar- och kreditprojekt i Machakosdistriktet iKenya. Genom lUCN främjas ett initiativ kring kvinnor och miljö. Avsiktenmed kultursamarbetet är att bidra till att mottagarländerna tillvaratar ochutvecklar sina kulturarv. Det skall också främja ett samarbete och utbyte påjämbördig nivå mellan länder eller grupper av länder. Samarbetet beslår dels avkultumtbyte, dels av kultur- och massmediastöd. Med kulturutbytet främjas kontakter mellankulturinstitutioner och kulturarbetare i och systerinstitutioner ochkolleger i . De flesta kullurstödsinsatser har också svensk medverkanoch därmed inslag av kultumtbyte. På motsvarande sätt kräver mestadelskultumtbytes-projekt med ett u-land ett inslag av svenskt stöd för att u-landelskalt kunna delta på jämställd bas i utbytet. Stödet till massmedia skall ses som bidrag tilluppbyggandet och utvecklingen av främst press och radio men även nyhetsbyråeri . Insatserna utgörs bl. a. av programstöd till IPS, tredje världensnyhetsbyrå och ACCE, en afrikansk mediaorganisation. Tonvikten på kulturstödet ligger på insatser iSADCC-regionen även om och också erhåller stöd. MänskUgarättigheter och demokratisk utveckling Prop. 1990/91: 100 Bil 5 Ett viktigt mål för biståndet är att främjamänskliga rättigheter och en Målets förverkligande diskuteras fortlöpande inom ramen för dendialog som förs med samarbetsländerna. Målet anvisar även ett förhållningssätti själva biståndssamarbetet. Enskilda biståndsprojekt skall om möjligt syftatill de berörda människornas aktiva deltagande. Här utgör arbetsmetoden en delav målet. Vid sidan av verksamheten inom landramarna finnsmedel avsatta för särskilda program för mänskliga rättigheter och demokratiskutveckling. Till de områden som får stöd inom denna delpost hör organisationersom verkar för mänskliga rättigheter, stärkande av rättsväsende och rättssäkerhet.Stöd lämnas till studier om sambandet mellan utveckling och mänskligarättigheter, för att underlätta korrekta procedurer vid allmänna och kommunalaval, för verksamhet och information kring förföljda minoriteter, samt insatserför att främja barns rättigheter. Ett relativt omfattande stöd gavs /90till den (), ,Andinska och Kyrkornas världsråds program för mänskligarättigheter i . Vidare beviljades smärre belopp till ett relativtstort antal seminarier kring frågor om mänskliga rättigheter och humanitärrätt. Försöksverksamhetoch metodutveckling (FOM) är inriktad på experimentell och nyskapandeverksamhet inom områden som är särskilt angelägna i utvecklingssamarbetet.Insatserna syftar till att finna metoder för att angripa olikautvecklingsproblem för att förbättra situationen för den fattigaredelen av befolkningen. Därigenom stödjer och kompletterar insatserna denlandprogrammerade bilaterala verksamheten. Samarbete bedrivs med FN-organ,andra mellanstatliga organ samt institutioner och förelag i . Inom FoM ges medel för bl. a. planering av åtgärderför att underlätta arbets- och levnadsförhållanden för människor sysselsatta isvenskstödda projekt i skogssektorn, utveckling av småindustri i ,integrering av industriell miljövård i industriprojekt, utveckling avutbildningsmetoder inom centrala områden i det bilaterala samarbetet, stöd tillmottagariändernas administrativa reformarbete, studier för analys av olikau-länders utvecklingsmöjligheter saint ett världsbahksprogram kring metoder föratt öka hänsynen till de sociala aspekterna vid utformningen av ekonomiskaåterhämtningsåtgärder i . Insatsförberedelser och resultat värdering () finns medel förförberedelse, uppföljning och utvärdering av projekt, program och andraaktiviteter som finansierats med svenska biståndsmedel. Främstanvänds medlen till undersökningar och utredningar som skall Prop.