prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — årsgenomsnitt, exkl. skatteref. årsgenomsnitt, inkl. skatteref. Källor: , konjunkturinstitutetoch . Under loppet av ökade konsumentprisema enligtpreliminära kalkyler med . Skattereformen och finanspolitiskaåtgärder bidrog med och höjda oljepriser till följd avkrisen vid med ca 1/. Den underliggandeinflationstakten uppgick således till . Genomförandet av skattereformens andra steg innebäratt de direkte skatterna sänks och att dette till stor del finansieras av höjdaindirekte skatter. Därigenom höjs konsumentprisnivån med Därefter kan prisema väntos stiga i betydligt långsammaretakt. nästo år feller dessutom effekten av den tillfälliga höjningenav mervärdeskatten på bort. De långsammare löneökningama, och ensannolikt bättre produktivitetsutveckling, medför också ett allt lägrekostnadstryck i ekonomin. Fömtsättningaraa för en radikal nedväxling avinflationstakten i är goda. BNPsteg, enligt preliminära siffror, med , vilket var enhalvering av tillväxttakten jämfört med året innan. Dämpningen av aktivitetenskedde på bred front och blev allt tydligare imder loppet av året.Produktivitetsökningen blev mycket blygsam, varför merparten av tillväxten kanförklaras med stigande sysselsättning. Flera fektorer tolar för att BNP felleri år. Det är speciellt investeringaraa som utvecklas svagt. Även om 1992 också blir ett utpräglatlågkonjunkturår, finns ändå förutsättningar att bryto nedgången och kuimauppnå en positiv tillväxt, bl.a. till följd av en gynnsammare exportutveckling.I altemativet med låga löneökningar koinmer aktiviteten i ekonomin genomgåendeatt bli högre, främst därför att den konkurrensutsatto sektoras situation förbättras. 1990/91:100 Bil. Diagram 1:1 BNP och produktivitetsutveckling Procentuell förändring från föregående år Källa: , ochfinansdepartementet. Hushållens realinkomster steg med ca 3 1/förraåret. Den relativt storka uppgången berodde på en kraftig ökning avlöneinkomsteraa efter skatt. Sparandet steg emellertid markant, varförkonsumtionen ändå stog-nerade. Till detto bidrog ett stort fell i bilinköpenliksom det varma vädretunder försto kvartalet som minskade energikonsumtionen för uppvärmning.Dessutom innebar det tillfälliga obligatoriska sparandet att hushållensköpkraft begränsades. beräknas hushållens reala disponibla inkomsterstiga med i låglönealteraativet och med ca 2 1/ihöglönealteraativet. Merparten av ökningen beror på effekteraa av det andrasteget i skattereformen. Nästo år väntos realinkomsteraa stiga med knappt 21/resp. drygt 2 1/i de båda alteraativen. Visserligen avtorlöneöknings-tokten markant, men detto kompenseras mer än väl av den kraftigaupp-brotrusningen av inflationen. Myckettolar för en fortsatt stigande sparkvot . Det i utgångslägetlåga sparandet, skattereformen med bl.a. det minskade värdet av ränteavdragen,en tilltogande osäkerhet om framtiden hos hushållen, ett lägre behov avförayelse av hushållskapitolvaror och ett relativt högt ränteläge är faktorersom pekar i den riktningen. Uppgången i sparkvoten motverkas dock bl.a. av attinbetolningaraa till det obligatoriska, tillfälliga sparandet upphör ochatt återbetolningaraa börjar nästo år, vilket ökar hushållens köpkraft.Sammantoget fömtses emellertid tillväxten i den privato konsumtionen komma attbli måttlig . 1990/91:100 .1 -0,2 -0,5 -0,7 -0,8 -0,8 -0,8 -1,4 -3,5 -1,9 -0,3 -0,3 ' Förändring i procent av föregående års BNP. Källor: , konjunkturinstitutetoch . Den offentliga konsumtionen steg medknappt 1 1/. Kommuneraa expanderade mer än ekonomin i genomsnitt, trots attbrist på arbetskraft under en stor del av året höll tillbaka utvecklingen.Under de kommande åren genomförs nedskäraingar i den stotliga verksamheten,vilket medför att konsumtionsvolymen sannolikt feller. För kommunemas del ärdet ekonomiska utrymmet för expansion mycket begränsat framöver. Efter den rekordartade uppgången 1989 stegbmttoinvesteringaraa relativt blygsamt . Den allt svagarekonjunkturen ledde till att in- Denna utveckling väntes fortsatte . 1990/91:100Lönsamheten försämras, kapacitetsutnyttjandet sjunker och efterfrågan Bil. 1.1viker inom många branscher. Hur stor investeringsnedgången blir hänger delvissamman med den inhemska kostnadsutvecklingen. Låga löneökningar skullesannolikt få en gynnsam effekt på investeringsklimatet och skapa fömtsättningarför en vändning uppåt av industriinvesteringama 1992. I motsats till vad somgäller för industrin bedöms investeringarna inom övrigt näringsliv utvecklasganska stebilt. överhettningen i byggsektora har bestått längre änväntet. Gradvis kommer dock bilden att ändras. Efterfrågan på bostäder kommeratt begränsas av de snabba kostnadsstegringaraa och av att skattereformen ledertill höjda relativpriser på bostäder. Under både 1991 och 1992 väntos därför enbetydande nedgång i bostodsbyggandet. Den interaationella konjunkturavmattningenbegränsar den svenska exporttillväxten. Dessutom är försvagningen särskiltkraftig på några av viktigaste marknader, t.ex. , ochFinland. Industrins storka inriktning på massa och papper, järn och stål samttransportmedel är också oförmånlig i rådande läge. Till detto kommer att derelativa kostnadema ökar betydligt snabbare i än i omvärlden, beroendepå en ogynnsam löne- och produktivitetsutveckling. Svenska företog toppademarknadsandelar i betydande omfettning . Andelsförlustema väntos dockbli mindre , främst till följd av att exportpriseraa ökarnågot långsammare än i konkurrent-länderaa. steg den samladeexporten med och även väntos en svag utveckling. En något bättremarknadstillväxt bör resultera i högre exportsiffror 1992. Om löneökningaraablir låga gynnas konkurrenskraften och exporten. Importen begränsas av den allt svagare efterfrågani ekonomin. Särskilt fellet i maskin- och lagerinvesteringama får enåterhållande inverkan i ån En liten ökning av imjx)rttillväxten nästo år ärsannolik mot bakgrund av att ekonomin kan väntas utvecklas något bättre. Deninhemska produktionen bedöms fortsätto att toppa marknadsandelar tillimporten. Tabell1:4 Bidrag till BNP-tillväxten Procent av föregående års BNP Privat konsumtion Offentlig konsumtion 2,2 0,5 -1,7 0,4 0,3 -0,1 -0,3 -0,3 -0,1 -0,8 -0,3 -0,1 -0,4 0,0 0,1 -0,2 -0,5 P.g.a. avrundning summerar inte alltid delarna tilltotalen Det kan konstoteras att nedgången för investeringaroch nettoexport blir så stor att konsumtionstillväxten inte förmårkompensera för detto. Därmed feller BNP. Efterfrågan får en oförmånligsammansättning, vilket accentueras i alteraativet med högre löner. Denblygsamma tillväxt som uppnås nästo år blir konsumtionsledd. 1990/91:100 Bil. Handelsbalansensöverskott minskade , främst som en följd av ett sämrebytesförhållande i utrikeshandeln. Prisutvecklingen på viktiga exportvaror blevmindre förmånlig som oljepriseraa steg. Försvagningen avhandelsbalansen väntos fortsätto också . En stobili-sering eller t.o.m. envändning uppåt kan komma nästo år, till följd av en högre volymtillväxt förexporten. Diagram1:2 Handels- och bytesbalans 1970 1974 1978 1982 1986 1990 Anm: prognss enligtalternativ 1. Källor: och . Bytesbalansen har gradvis försämrats under desenaste fem åren. Förutom en negativ trend för handelsbalansen förklarasförloppet i huvudsak av utvecklingen av resevalutanettot och avkastningen påkapitol. Ett växande bytesbalansunderskott samt de omfettandedirektinvesteringama och portföljplaceringama utomlands för med sig enupplåning vars räntekostnader belastor bytesbalansen. Speciellt eftervalutaavregleringen har utlandsinvesteringama ökat kraftigt. Det finns skäl att ante att den här utvecklingen istora drag fortsätter . Troligen kommer dock ökningstaktenför utlandsinvesteringama att dämpas något, särskilt om det inhemskainvesterings- klimatetkan förbättras till följd av låga löneökningar. Skuldstockama är Prop.1990/91:100 ändå så stora att räntebelastningen blir avsevärd. Ar 1992beräknas Bil. 1.1 imderskottet i bytesbalansen uppgå till av BNP. Disponibel inkomst (%) Sparkvot (nivå, %) -4,3 -0,8 Industriproduktion (%) -2,0 -1,0 -2,0 Arbetslöshet (nivå, %) Handelsbalans (mdr. Bytesbalans (mdr. -19,7 -33,1 -48,8 -50,9 -58,6 -63,2 (% av BNP) -2,4 -3,4 -3,5 -3,9 -4,2 Källor: , konjunkturinstitutetsamt Denöverhettning som rått på arbetsmarknaden dämpades under loppetav 1990. Tecknen på avmattning blev allt sterkare. Antelet varsel ökade gradvisoch låg i genomsnitt nivå. Anmälningarna om nya ledigaplatser minskade kraftigt. Arbetslösheten steg från 1,andra kvartalet 1990till under det fjärde. Bristen på yrkesarbetere inom industrin blevallt mindre kännbar. och näste år kommer arbetsmarknaden attfortsatte att försvagas och sysselsättningen vika. Arbetslösheten beräknasstiga till 2,1991 i det förste och till 2,i det andra prognosaltemativet.Motsvarande siffror beräknas bli 2,7 respektive 3,. Uppgången avarbetslösheten motverkas av att utbudet av arbetskraft stiger allt långsammareoch att medelarbetstiden går ned något 1991. Dessutom väntos produktivitetsutvecklingenbli relativt svag 1991, medan det kan ske en uppgång till följd avatt företogen i allt mindre utsträckning håller kvar arbetskraft i ett sentskede av konjunkturaedgången. Detsamlade finansiella sparandet i ekonomin har imder försämrats, vilketvisar sig i ett växande underskott i bytesbalansen. Det inhemska sparandet harvarit otillräckligt för att fmansiera investeringaraa. Efter att ha uppgått till av BNP 1989,minskade överskottet i den offentliga sektoras finansiella sparande förra året.Nedgången väntos fortsätto och nästo år. Fortferande är det dock fråganom ett betydande överskott, som 1992 väntos uppgå till av BNP. Kommunemasfinansiella situation förbättras 1991 och 1992 p.g.a. den tvåårigaeftersläpningen av utbetelningar av kommunalskatt i kombination med denfömtsedda dämpningen av löneökningstekten. Hushållssparandet har varit kraftigt nedpressatunder , men en Prop. 1990/91:100 uppgång är på väg. Ökningen väntasdock inte bli av den omfettningen Bil. 1.1 att det kan vända trenden för dettotela sparandet i ekonomin. Företegens fmansiella sparande hölls tillbakaimder främst 1989 av omfettande investeringar, men därefter i allt högre gradav fellande lönsamhet. Sannolikt fortsätter resultetförsämringen imder 1991,varför företegens finansiella sititation urholkas ytterligare. Tabell 1:6 Finansiellt sparande Miljarder kr., löpande priser -29,5 -54,2 -10,7 -77,5 0,5 -100,6 2,4 -106,3 12,0 -117,6 16,4 -124,1 -19,7 -33,1 -48,8 -50,9 -58,6 -63,2 -1,6 -2,4 -3,4 -3,5 -3,9 -4,2 Källor: , , statistiskacentralbyrån och Räntornasteg betydligt mer i än i omvärlden. De tilltegandeobalansema i den svenska ekonomin skapade oro på de finansiella marknadema.Betydande utflöde av valuto ägde mm . Ett sådant tillfällevar i samband med bankkonflikten och regeringskrisen. Riksbankenstramade åt penningpolitiken och den korto räntan steg. Efter attöverenskommelse hade träffets i om den ekonomiska politikenstabiliserades läget. inträffede ett betydande valutoutflöde, somförde med sig en fömyad uppgång av den korto räntan. Sedan regeringenpresenterat ett åtgärdspaket med stmkturella reformer och neddragning avstotsutgiftema gick räntoma ned igen. Tillsammans med skattereformen ochkonjunkturavmattningen har de stigande räntoraa bidragit till att utlåningen isvenska kronor minskat påtogligt, både till hushåll och företog. Däremot harfrämst företogen ökat sin kortfristiga upplåning i utlandet. Ränteuppgången harbidragit till att festighets- och aktiemarknaderna pressats och attlikviditets- och soliditetsproblemen för vissa finansbolag blivit akuto.Bankeraa har fått vidkännas kraftigt stigande kreditförluster. En allt striktorekreditprövning kan väntos framöver. Därmed pågår en fektisk åtstramning avkredit-marknaden. Den internationella utvecklingen pp- i990/9i:ioo 1.1 2.1 Allmän översikt Deninteraationella konjunkturen försvagades . BNP-tillväxten iindustriländerna sammantogna uppgick till , vilket är den långsammasteexpansionen . Det var framför allt i , ,och som aktiviteten mattodes, men även i länder som Frankrikeoch Itolien dämpades tillväxten. I främst och fortsatte däremotekonomierna att expandera kraftigt. För totolt visade tillväxten tecken på attbromsas upp redan före konflikten vid . Det högre oljeprisetmedför en ytterligare dämpning av tillväxten samt en uppgång av inflationen.För 1991 bedöms tillväxten fortsätto måttos av till , för attdärefter öka till inte ftillt 1992. Inflationen beräknas uppgå till ca5,1991 och 1992. Bedömningaraa baseras på ett tekniskt antagande omatt oljepriset ligger kvar på ca per fet . Tabell2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa De sju stora länderna 1 1/2 5 3/4 4 1/4 4 1/2 2 3/4 2 1/2 2 1/2 2 3/4 1 1/2 1 3/4 2 3/4 2 1/2 2 3/4 1 1/4 1 1/4 2 1/4 1 1/4 1 3/4 1 1/4 2 1/2 1 3/4 -1/4 1 1/2 1 1/4 1 1/2 2 3/4 2 1/4 2 1/2 2 1/2 1 3/4 2 1/4 Alternativ1, timlöneökning 1991, 1992 Exklusive Källor: och . Denstrama peimingpolitik som förts i ett flertal länder har - ikombination med sänkt lönsamhet i näringslivet och kreditåtstramning frånbankeraa - medfört att investeringama dämpats påtogligt i flera industriländer.Även den privato konsumtionen har över lag saktot av. I och Tysklandfortsatte dock investeringama och den private konsumtionen att öka sterkt. Oljeprisuppgången efter invasion av Kuwaithar på ett påtagligt sätt förändrat fömtsättningama för den interaationellaekonomin. Flera faktorer tolar emellertid för att effektema av den senasteoljeprisuppgången blir betydligt lindrigare än som var fellet vidoljeprishöjningaraa på 1970-tolet. Energi- och oljekonsumtionen iindustriländeraa har minskat, energianvändningen är mer flexibel och lagren ärstörre. Dessutom är den nuvarande prisuppgången betydligt lägre än vidmotsvarande tillfällen på 1970-tolet. Ett uppdämpt konsumtionsbehov i deoljeexporterande ländema medför vidare att många OPEC-länder relativt snabbtkan väntos använda de ökade exportintäktema. Därför behöver den totola globalaefterfrågan inte dämpas fullt så mycket som var fellet på 1970-telet.Effekteraa av en oljeprisuppgång beror också i hög grad på vilken ekonomiskpolitik som förs, och här har viktiga erferenheter vunnits av misstog sombegicks under 1970-tolet. 1990/91:100 .1 Diagram 2:1 Oyepris', realt och nominellt 1970-1990(sept.) 50 45 40 35 30 25 20 15 10 5 O 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990* ■■)....................... \............................................................................................................................................... ' ~ Reqlt 1 u / \ / J ' SIsfä ötservätiohén 11---- 11----- ,-1---- 11----- 1--- 1I----- 11----- 11---- 1--- 11----- 11---- 1- ' 1970 - Arabian Light, - sept 1990Dubai. Deflaterat med konsumentprisindex för Förenta Staterna.Källor: , statens pris-finansdepartementet. Inflationen,som varit relativt stobil imder försto , steg under andra halvåret- främst p.g.a. att det högre oljepriset började slå igenom i konsumentledet. Igenomsnitt ökade konsumentpriseraa i OECD-ländema . Relativthöga löneökningar samt dämpad produktivitetstillväxt medförde dock att även denunderliggande inflationen (d.v.s. priseraa exklusive livsmedel och energi)ökade under loppet av 1990. Penningpolitikenvar fortsatt inriktod på att dämpa inflationen. Under senare delenav året skiljde sig dock penningpolitikens inriktning beroende på var ikonjunkturcykeln länderaa befenn sig. Förentostoteraa lades således penningpolitiken om i mindre restriktiv Prop.1990/91:100 riktning, som den stramades åt i och . 1.1 tidigare positiva ränteskillnaden till förmån för dollam eliminerades,vilket i kombination med den svagare amerikanska ekonomin bidrog till attdollam föll. Ytterligare en konsekvens av denna utveckling var attinteraationella portföljplacerare i allt större utsträckning övergav denamerikanska marknaden till förmån för och . Exemp)el-vis har dejapanska investeringaraa i amerikanska räntebärande papper -som tidigarefinansierade mellan 1/2 och 1/3 av de amerikanska budgetunderskotten - väntfrån ett stort inflöde till ett utflöde . Aktiekurseraa föll i ett flertal under1990. Utvecklingen var särskilt markerad i där aktieraa gick ned med ca40 %. Den vikande börsutvecklingen reflekterar inte enbart den ökadeosäkerheten till följd av Gulf-krisen. Även den svagare amerikanska ekonomin,problem i den finansiella sektora och lägre lönsamhet i industrin, ökade räntori samt osäkerhet om kostnadema för den tyska återföreningen har bidragittill att aktiekurseraa fellit. väntos tillväxten fortsätto att måttos.Försämrade bytesförhållanden p.g.a. ökade oljepriser dämpar realinkomster ochefterfrågan. ökar inflationen vilket medför att peimingpolitiken kanförväntos bli fortsatt stram. Även finanspolitiken är restriktiv i flera av destörre industriländeraa. Fortsatt stork draghjälp från ochKontinentol-europa - främst - väntos leda till att tillväxtenåterhämtor sig i och 1992. Ett viktigt bidrag tilldetto är att de negativa effektema av oljeprisuppgången antos ha klingat avfrån utgången av 1991. Den ekonomiska expansionen i Förento stoteraaväntos fortsätto att sakto av . Det är främst en mycket svag ökning av denprivato konsumtionen och fellande investeringar som bidrar till avmattningen.Under senare delen av året och bedöms tillväxten åter öka -främstledd av exporten, som gyrmas av såväl den svaga dollam som stork efterfrågan iJapan och . Den fortsatt höga tillväxten i drivs främst av denprivato konsumtionen. Den åtstramning av peimingpolitiken som skett - medåtföljande högre räntor och kraftiga börsfell - verkar genom dämpadeinvesteringar återhållande på tillväxten, vilken dock i en interaationelljämförelse förblir hög. Även i driver den inhemska efterfrågan påtillväxten. Den privato konsumtionen har gynnats av skattesänkningaroch av den storka efterfrågan från östra delen av landet. Importen väntosdärför öka kraftigt som exporten missgynnas av den tidigare apprecieringenav D-marken och av en svag efterfrågan i viktiga exportländer. Saimolikt dämpastillväxten i dels av kapacitetsskäl, dels som en följd av en stramekonomisk politik för att begränsa de inflationseffekter som sammanhänger medkostnadema för återföreningen. Inflationen i OECD-området fömtses öka till ca 51/, jämfört med 1990. Drivande krafter bakom prisuppgången är inteenbart effektema av det ökade oljepriset uton även en fortsatt svag produktivitetstillväxt.Nästo år väntos inflationen sjunka till 4 1/, beroende på att effekteraa av dethögre oljepriset avtor, som en stigande Prop. 1990/91: arbetslöshet leder till en mer dämpad löneutveckling. Tabell2:2 Konsumentprisemas utveckling i De sju stora länderna 5 1/2 6 1/2 3 1/2 2 3/4 3 1/4 3 3/4 3 3/4 3 1/4 3 3/4 3 1/4 9 3/4 7 1/4 6 1/2 6 1/4 6 1/2 6 1/4 4 1/2 3 1/4 3 1/2 4 1/2 10 1/2 9 3/4' 4 1/4 4 1/2 4 1/2 5 1/4 5 1/4 4 1/2 5 1/2 4 1/2 ' Alternativ 1, lim.löneökning 1991, 1992 Arbetslösheten inom OECD-området fortsatte attfella 1990, dock i en avtogande takt. Avmattningen väntos leda till attsysselsättningstillväxten förblir svag. Arbetskraftsutbudet bedöms samtidigtdämpas, men i mindre omfettning. Arbetslösheten beräknas öka från drygt 6procent till 1992. Tabell2:3 Arbetslöshet i vissa Procent av arbetskraften, årsgenomsnitt, standardiseradedefinitioner Deexteraa obalanseraa mellan de tre störsto ekonomieraa fortsatte att Prop.1990/91:100 reduceras . En svag inhemsk efterfrågan i Förentostoteraa Bil. 1.1 och en sterk tillväxt i och - tillsammansmed den tidigare nedgången av dollam mot yenen och D-marken - tolar för attanpassningen fortsätter i gynnsam riktning och nästo år. Tabell 2:4 Bytesbalanser i vissa 1986 1987 1988 1989 1990 -3,3 -3,2 -2,6 -2,1 -1,7 -0,8 -3,1 -3,7 -3,3 Det störsto osäkerhetsmomentet i bedömningen knytersig till oljeprisutvecklingen och dess effekter på världsekonomin. Enutvidgning av konflikten vid skulle sannolikt leda till kraftigthöjda oljepriser, vilket inte enbart skulle ge direkte effekter på priser,räntor, bytesförhållanden och inkomster, uten även mer indirekte ochsvårkvanti-fierade effekter. Fallande aktiekurser med åtföljande förmögenhetseffekteroch följdverkningar på hushållens konsumtion och företogensfinansieringskostnader och investeringsvilja är exempel på dette. Oro på övrigafinansiella marknader kan också inträffe. En annan risk är att den ekonomiskapolitiken inte förs med tillräcklig stramhet, och att oljeprishöjningaraaleder till att inflationen genom en pris-/lönespiral permanentes på en högrenivå. Därmed kan det uppstå ett behov av en kraftig ekonomisk-politiskåtstramning i ett senare skede med negativa effekter på produktion ochsysselsättning. För att kompensera produktionsbortfallet från och Kuwaitkrävs att alla tillgängliga produktionsresurser i övriga oljeproducerandeländer utnyttjas. Produktionsstömingar kan därför leda till att oljeprisetstiger kraftigt under begränsade perioder. Ytterligare ett osäkerhetsmoment rör svagheter idet finansiella systemet. gäller framför allt i Förente steteraa ochJapan, och kan komma till uttryck i att kreditgivningen från bankema dämpasytterligare, vilket påverkar privat konsumtion och investeringar. Det är framför allt den redan svaga amerikanskaekonomin som sannolikt skulle drabbas värst om ovanstående riskfektorerutlöses. Ett annat osäkerhetsmoment i bedömningen gällereffekteraa av den tyska återföreningen. Då flera av OECD-länderaa - särskiltTyskland -f.n. har ett högt kapacitetsutnyttjande, kan den ökade efterfråganfrån det tidigare samt den tyska budgetförsvagningen som orsakas avfinansieringen av återföreningen en ytterligare press uppåt påpriser, löner och räntor. Detto skulle sannolikt i ett senare skede leda ekonomisk-politisk åtstramning. Övriga länder anslutna till växelkurssamarbeteti det europeiska monetära systemet kan tvingas följa med i en sådanåtstramning. Sammantogna innebär osäkerhetsfaktoreraa atthuvudscenariet - d.v.s. Prop. 1990/91:100 att en fortsatt stork tillväxt iJapan och bidrar till en relativt Bil. 1.1 snabb återhämtning avtillväxten i de anglosaxiska länderaa - kan kullkastos. Det kan heller inteuteslutos att den svaga ekonomiska tillväxten i de anglosaxiska länderaasprider sig ytterligare och rent av kan dra med sig de länder som f.n. gyimasav en god tillväxt med resultotet att den nuvarande interaationellaavmattningen övergår i en längre och mer uttolad lågkonjunktur. IFörento stoteraa har en dämpning av ekonomin ägt mm sedan konjunk-turtoppen ibörjan av 1988. accentuerades avmattningen och tillväxten stannadepå . steg inflationen och uppgick till 5,i genomsnitt föråret. Oljeprisuppgången och problem i den fmansiella sektom har ökat risken fören lågkonjunktur. Avmattningen fömtses fortsätto ett tog framöver, men enregelrätt lågkonjunktur bör dock kurma undvikas. Aktiviteten väntas to fert igenfrån slutet av innevarande år. Flera fektorer tolar för att ekonomin kommer attfortsätto försvagas ytterligare . föllindustriproduktionen, kapacitetsutnyttjandet och sysselsättningen. Färrebostodsbyggen påbörjades och detoljhandelsförsäljningen mattodes. Samtidigtsteg både arbetslösheten och inflationen. Andra fektorer tolar för att nedgången kan bli bådelängre och djupare än vad som fömtses i gmndprognosen. Den privato konsumtionenkoinmer knappast - som i början av 1980-tolet - att kuima ge en kraftiginjektion till ekonomin. En långsammare ökning av sysselsättningen och enfortsatt hög inflation verkar dämpande på de reala inkomstema.Kreditfinansierad konsumtion hålls tillbaka dels därför att hushållensförmögenhet inte längre stiger lika snabbt som tidigare, dels p.g.a. desvårigheter som banksystemet befinner sig i. Det är heller inte uteslutet attoljeprisuppgången och bankeraas mer restriktiva utlåning får större effekteräven för företogens investeringar än vad som förutses i huvudprognosen. Skulle en lågkonjunktur inträffe föreliggerbegränsade möjligheter att med hjälp av den ekonomiska politiken få fert påekonomin. Den amerikanska , Federal reserve, har lättot på penningpolitikeni olika steg .