prop · GE03117 · 1990-12-31 00:00:00 — Fullmäktigesyttrande skall inhämtas i frågor av principiell beskaffenhet eller annars avstörre vikt. Det kan t.ex. gälla ändring av bolagsordning, ändring avaktiekapital, fusion av förelag, förvärv eller bildande av dotterföretag samtförvärv av aktierna eller del av aktierna i annat företag. Frågor som rör denlöpande driften omfattas inte av regleringen. Enligt denna punkt skall fullmäktige besluta vad som skall gälla i fråga omräll för allmänheten alt ta del av bolagels eller stiftelsens handlingar. Debeslut som fullmäktige fattar i fråga om rätt för allmänheten alt la del av det kommunala företagets handlingar bör, om del innebär att allmänheten skall ha en sådan räll, företagel på något sätt förbindas iaktta. Vad som beslutas om rätten atl ta del av företagets handlingar kan, om företaget är ett aktiebolag, ges formen av direktiv från aktieägaren, kom munen eller , antagna vid bolagsstämman och riktade till bola gets styrelse och verkställande direktör. Ett annat säll för kommunen eller atl binda aktiebolagel i denna fråga är att avtala med aktiebola get om vad som skall gälla. Är företagel en stiftelse kan vad som bestärnts om offenllighel tas in i stiflelsestadgarna. Även avtalsformen kan använ das om det av stiftelsens stadgar framgår atl stiftelsen får ingå etl sådant avtal. De åtgärder som anges iparagrafen är tillräckliga men också nödvändiga Prop. 1990/91:117 för attkraven på inflytande och kontroll skall vara uppfyllda. Om kraven inleuppfylls, måsle kommunen eller landslingel avstå från företagsbildningen elleravveckla sill engagemang i förelaget. Det är givetvis inte något som hindraratt fullmäklige vidtar ytterligare åtgärder i syfte att öka inflytandet i ochkontrollen över det privaträltsliga organet. I fråga om aktiebolag kan man t.ex. föreskriva i bolagsordningen alt vissa principiellt viktiga beslul skallgodkännas av fullmäklige. Det är naturligt alt fullmäktige i varje enskiltfall allt efter omständigheterna prövar hur den demokratiska insynen kan görasså vidsträckt som möjligt. Härregieras de fall när en kommun eller etl landsting samverkar med en annankommunal enhet, staten eller enskild genom elt privalrältsligt organ. Det kangälla samverkan i form av aktiebolag, stiftelse, ekonomisk förening,handelsbolag och ideell förening. Bestämmelsenställer inle samma anspråk på kommunen eller som i det fall då deär helt ensambestämmande. Vilka åtgärder som skall vidtas beror påandelsförhållandena, verksamhetens art och övriga omständigheter. Ytterst fårdet bli en samlad bedömning av omständigheterna i det enskilda fallet. Ifråga om en kommuns eller ett landstings möjligheter till inflytande ochkontroll över en ekonomisk förening gäller i allt väsentligt sammaförutsättningar som gäller för aktiebolag. Villkoren för verksamhetenshandhavande får las in i föreningens stadgar eller i etl kompletterande avtal. Närdet gäller handelsbolag, kan bolagsmännen fritt bestämma sina inbördesrälligheler och skyldigheter genom avtal. När en kommun eller ell landsling gårin i sådana bolag finns dock vissa kommunalrättsliga begränsningar ihandlingsfriheten, främst när del gäller möjlighelerna atl la på sig ansvaretför skulder som belöper på någon annan bolagsman. De närmare gränsdragningarnafår avgöras genom rättstillämpningen. Villkoren för ett sådant bolagshandhavande av en angelägenhet får anges i bolagsavtalet. Det är attmärka atl det inte är obligatoriskt alt ha styrelse eller revisor ihandelsbolag och kommanditbolag. Bestämmelsen i 16 § 2 kan givetvis tillämpasendasl i de fall då det finns styrelse respektive revisor i bolaget. Närkommuner och landsting samarbetar enbart med varandra gäller bestämmelsen isamtliga deltagande kommuner eller landsting. Här måste man utgå från att dessablir ense om villkoren för samarbetet. 18§ Föreskrifter om kommunala arkiv finns i arkivlagen (1990:782). Inuvai"ande kommunallag finns en motsvarande hänvisning i fråga om fullmäktigesarkiv i 2 kap. 27 § och i fråga om nämndernas arkiv i 3 kap. 10 § Iredjestycket. Reglerna har här förts samman till en bestämmelse. Om eltparlssammansall organ har inrättats omfattar arkivlagen även arkiv hos ettsådant organ. 1§ Med förtroendevalda avses i denna lag ledamöter och ersällare i fullmäklige,nämnder och fullmäktigeberedningar samt revisorer och revisorsersättare. Paragrafen,som saknar motsvarighet i den nuvarande lagstiftningen, innehåller en definitionav benämningen förtroendevald. I den nya lagen används ordet ersättare istället för suppleant. Med förtroendevalda avsesledamöter och ersällare i fullmäktige, nämnder och sådana beredningar somfullmäktige har utsett. Hit räknas också revisorerna och deras ersättare. Kapitlets föreskrifterskall även tillämpas när någon fullgör uppdrag i ell ulskoll inom en nämnd. Delbehövs ingen särskild regel om delta, eftersom ledamotskap i ulskollförutsäller all den förtroendevalde är ledamot eller ersättare i en nämnd. Påsamma sätt räknas till gruppen förtroendevalda de som deltar iutredningskommittéer, projektgrupper och arbetsgrupper som utgör en direktföljd av elt uppdrag sor-n ledamot eller ersättare i en nämnd. 2 § Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare ikommunfullmäk tige har den som är folkbokförd i kommunen och har fyllt senast på valdagen. Den som inle är svensk medborgare har rösträtt bara om hanhar varit folkbokförd i de tre åren närmast förevalåret. 3§ Rösträtt vidval av ledamöter och ersällare i har den som ärröstberättigad vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige i enkommun inom . 4§ Frågor omrösträtt enligt 2 och 3 §§ avgörs på grundval av en röstlängd som upprättasföre valet. Paragraferna motsvarar 2'kap. 3 § KL. Förkommunal rösträtt krävs atl man är folkbokförd i kommunen och har fyllt 18 årsenast på valdagen. Svensk medborgare som inle är bosalt i riket saknarkommunal rösträtt. I konsekvenshärmed skall en svensk medborgare anses bosatt utom riket, om han enligt personband inle är folkbokförd här (4 kap. II § vallagen). Ar maninte svensk medborgare krävs utöver övriga rösträtlsvillkor att man varitfolkbokförd i de tre åren närmast före valåret. Ettvillkor för rösträtt var lidigare alt man inte var omyndigförklarad.Omyndigförklaring har emellertid avskaffats genom lagstiftning som trädde ikraft och i samband därmed bortfölldiskvalifice-ringsgrunden "omyndig" för rätlen atl rösla Qfr prop.1987/88:124, 1988/89:KU 8, rskr. 12, SFS 1988:1253). Röslrällsvillkoren gäller också för landstingsvalen. Regeln omrösträtt har intresse för de förtroendevalda i deras arbete, eftersom denreglerar valbarheten även lill andra kommunala förtroendeuppdrag än uppdragensom ledamot och ersättare i fullmäktige (jfr 5 §). Regeln har därför tagits ini kapitlet om de förtroendevalda. I 2 kap. 3§ KL föreskrivs också alt varje röstberättigad har en röst. Bestämmelsen harinle förts över lill den nya lagen, eftersom denna grundläggande princip redanframgår av regeringsformens föreskrift om att rösträtten är lika (1 kap. 1 §). 5 §Ledamöter och ersättare i fullmäktige väljs bland dem som har rösträtt enligt 2 och 3 §§. Detsamma gäller valen av ledamöter och ersättare i nämnderna samt valen av revisorer och revisorsersältare. Densom har fyllt senast för ett sådant val är valbar. 6 §Den som är anställd hos en kommun eller etl landsling för all ha den ledande ställningen bland personalen är inle valbar. Densom är chef för en förvaltning som hör lill en nämnds verksamhetsområde fårinte väljas lill ledamot eller ersättare i nämnden. Paragrafernamotsvarar 2 kap. 4 § första och andra styckena, 3 kap. 3 § första stycket och 5kap. 1 § andra stycket KL. I 5 §, som innehållervalbarhetskriterierna, har inte några sakliga ändringar gjorts. Vid val avledamöter och ersällare i slyrelsen och övriga nämnder är del liksom i dagåldern vid respektive vallillfälle som avgör om ålderskravet förvalbarhet skall anses uppfyllt. Det särskilda valbarhetshindret för borgarråd iStockholms kommun har tagits in i 29 § första stycket. I 6,f uppställs, liksomenligt den nuvarande kommunallagen, etl valbarhetshinder för den som har denledande ställningen bland de anställda hos kommunen respektive . Detkan vara kommundirektören, kanslichefen, landstingsdirektören eller någon annanmed motsvarande anställning. Del ankommer på kommunen eller atlklargöra genom en föreskrift i en instruktion eller på något annal sätt vilkenav de anställda som avses Gfr prop. 1975/76:187 s. 353, KU 1976/77:25 s. 51). Även valbarhetshindret förförvaltningschefer finns kvar i fråga om uppdrag i en nämnd inom det egnaansvarsområdet. Som exempel på sådana förvaltningschefer som drabbas avvalbarhetshindret kan nämnas en socialdirektör i fråga om uppdrag isocialnämnden och en skoldirektör i fråga om uppdrag i skolstyrelsen.Valbarhetshindrel gäller enligt praxis inte för"inslitulionsföreslåndare". En ålderdomshemsföreståndare har kunnatväljas till suppleant i en social centralnämnd (RÅ 175 Ab 306) och en rektortill ledamol och ordförande i en skolstyrelse (RÅ 1973 C 14). Valbarhetshindrel förlandshövdingar och vissa andra länsslyrelsetjäns-temän har slopats. Formelltinnebär detta att de i fortsättningen kan väljas till ledamöter i fullmäktigeoch nämnder och lill revisorer. Iavsnilt 4.4.3 finns utförliga motiv för reglerna om valbarhelshindren. 7 §Om valet lill fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har skett genom förnyad sammanräkning och man datfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör upp dragen för de förtroendevalda som har valts av fullmäktige efter del att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. Näromvalet eller sammanräkningen har avslutats, skall fullmäklige förrätta nyttval av förtroendevalda för återstoden av mandattiden. 8§ Om en förtroendevald upphöralt vara valbar, upphör också uppdraget genast. 9§ Fullmäktige skall befria enförtroendevald från uppdraget när den förtroendevalde önskar avgå, om det intefinns särskilda skäl mot det. 10 §Fullmäktige får återkalla uppdraget för en förtroendevald som valts av fullmäktige, om den förtroendevalde 1. harvägrats ansvarsfrihet, eller 2. genomen dom som har vunnit laga kraft har dömts för ett brott för vilket det är föreskrivet fängelse eller däröver. Föreskrifternai /.motsvarar delvis 3 kap. 5 § tredje stycket och 5 kap. 1 § första stycketKL. Föreskrifternai 8 och 9 §§ motsvarar 2 kap. 4 § tredje stycket KL medan de i 10 § saknarmotsvarighet i nuvarande lagstiftning. Enligt 8 § upphör etluppdrag genast om en förtroendevald upphör atl vara valbar. Valbarhelsvillkorenär alltså också villkor för rätten atl inneha uppdraget under mandatperioden.Om någon har blivit obehörig efter valet, t.ex. genom folkbokföring i någonannan kommun, är han skyldig alt avgå så snart obehörighelen har inlrätl. Delankommer på den förtroendevalde själv atl anmäla delta till fullmäktigesordförande. I 9 § har lagils in regelnom alt fullmäklige skall befria en ledamol eller ersättare från uppdraget, omhan önskar avgå. I och för sig finns det en grundläggande skyldighet att taemot ett kommunalt förtroendeuppdrag och att inneha uppdraget . Den som vill avgå måsle utverka ell beslul av fullmäktige. Bestämmelseni 9 § liksom motsvarande bestämmelse i nuvarande kommunallag gör det docksvår'i för fullmäklige atl mobilisera någol särskill skäl av sådan tyngd alt envalbar person mot sin vilja kan tvingas motta eller fullgöra ett uppdrag. Ettrent obslruktionssyfle skulle kunna anses som giltig grund för avslag. Enligtpraxis kan en avsägelse återkallas, innan den har beviljats. Föreskrifternai 10 § är nya i sak. I avsnitt 4.4.4 behandlas frågan om entledigande avförtroendevalda utföriigt. 11§ Förtroendevalda har rätl lill den ledighet från sina anställningar sombehövs för uppdragen. I1977 års kommunallag infördes det regler som garanterar de förtroendevaldarätt till ledighet så att de kan fullgöra sina uppdrag. Reglerna, som finns i 2kap. 5 §, 3 kap. 4 § och 5 kap. I § fjärde stycket, har här förts samman paragraf som gäller för alla förtroendevalda. Eftersomdefinitionen av förtroendevald inte innefattar uppdrag i kommunala företag gällerregeln om rält lill ledighet inte sådana uppdrag. 12 §Förtroendevalda har rätl till skälig ersältning för den arbets inkomst samt de pensions- och semesterförmåner som de förlorar, när de fullgör sina uppdrag. Dettagäller dock inte förtroendevalda som fullgör uppdragen på eller enbetydande del av heltid. 13§ Fullmäktige skall beslutaenligt vilka grunder ersättning enligt 12 § skall betalas. 14§ Fullmäktige får besluta altförtroendevalda i skälig omfattning skall få 1.ersättning för resekostnaderoch andra utgifter som föranleds av uppdraget, 2.arvode för del arbete som ärförenat med uppdraget, 4.andra ekonomiska förmåner. 15 §Om fullmäklige beslutar alt arvode skall betalas, skall arvodet bestämmas lill lika belopp för lika uppdrag. Detta gäller dockinte förtroendevalda som fullgör uppdragen på eller en betydande del avheltid. I den nu gällandekommunallagen finns regler om ersättning till de förtroendevalda på fleraställen, nämligen i 2 kap. 29 §, 3 kap. 16 § och 5 kap. 1 § femte stycket. nya lagen har bestämmelserna samlats i 1215§§ i detta kapilel. Av avsnitt 4.4.5 framgårvad som skall förstås med förlorad arbetsinkomst, vilka förtroendevalda somomfattas av rätten att få sådan ersättning, de inkomstförluster ersättningenskall läcka och den lid ersättningen bör omfatta. Fullmäklige har storfrihet alt bestämma om vilket syslem för ersättning som skall tillämpas. I 13 § föreskrivs atlfullmäktige skall besluta enligt vilka grunder ersätlning för förloradarbetsinkomst och för förlorade pensions- och semesterförmåner skall betalas.Del innebär all det blir ett åliggande för fullmäkti- ge att faslslälla ettersällningssystem. Uppgiften kan inte delegeras till 1. ex. Prop. 1990/91:117slyrelsen eller ell inrällat personalorgan. hindrar emellertid atl fullmäkligeuppdrar ål elt sådanl organ all tillämpa de regler som beslutats, dvs. allbestämma om ersättningen i det enskilda fallet. Tvärtom torde delta bli dennormala ordningen. Ersättningenför förlorad arbetsinkomst måste bestämmas särskilt och fullmäktige har allfastställa regler för den oavsett om någon förtroen- . har begärt sådanersältning eller ej. Ersättningenför förlorade pensions- och semesterförmåner kan utkrävas separat och utansamband med en ersältning för förlorad arbetsinkomst. En förtroendevald harräll att få betalt för styrkt föriust av sådana förmåner, även om denförtroendevalde uppbär enbart arvode, dvs. ersättning för själva arbetet iuppdraget, och inte någon ersältning för förlorad arbetsinkomst. Medpension menas i 14 § 3 sådan pension som kommunen eller landstingetkan tillerkänna de förtroendevalda. I de flesla fall utesluter sådan pensionhell eller delvis rätten för en förtroendevald att därutöver få ersättning förpensionsförmåner som han på grund av sill uppdrag går miste om i enanställning. Av14 § 2 framgåratt arvoden bara får avse ersätlning för det arbete som ärförenat med uppdragen men inte ersätlning för förlorad arbetsinkomst. Dekommuner och landsting som har vägt in ersättning för förlorad arbetsinkomst iarvodena måsle därför ompröva arvodena. Denförtroendevalde har rätt atl få "skälig ersältning" för sina ekonomiskaföriuster. Det innebär dels all ersättningen enligt 12 § första stycket intekan bestämmas lill elt alltför lågt belopp, dels atl en övre gräns sätts förhur stora ersättningar som får betalas. Det ankommer på kommunerna ochlandstingen själva att utifrån de lokala förulsätlningarna bestämma om ersättningarnainom ramen för skälighetsnormen. Rättentill ersätlning för föriorad arbetsinkomst gäller inte för de heltidssysselsattaförtroendevalda och inle heller för de deltidssysselsatta med uppdrag på enbetydande del av heltid. Detta framgår av 12§ andra stycket. Dessaförtroendevalda jämställs liksom från ersättnings-synpunkt medanställda. Enbestämd gräns bör dras mellan hellids- och deltidssysselsatta vad gäller rättentill ersättning för förlorad arbetsinkomst. 1982/83:97 har en naturliggräns angetts gå vid uppdrag som omfattar av heltid eller däröver.Fullmäktige får dock bestämma om denna gränsdragning. Motiven i den nämndapropositionen gäller alltjämt. Deheltidssysselsatta förtroendevalda tillerkänns som regel pension. Detfinns elt pensionsreglemente som de båda kommunförbunden utarbetal och somnästan alla kommuner och landsting antagit. Även deltidssysselsattaförtroendevalda får ibland pension. I normal-reglementel finnsbestämmelser om pension till sådana förtroendevalda. Undantagsregeln i 12 §andra stycket gäller också rätten till ersältning för föriust avpensionsförmåner. Bestämmelseni 12 § första stycket om rätt till ersättning för förlust av semesterförmåner är inte tillämplig på de heltidssysselsatta och förtroen- 169 devalda med betydandedellidsuppdrag. framgår också av 12 § andra stycket. Heltidsuppdrag ikommuner och landsting grundar inte rält lill semeslerförmåner. Dessaförtroendevalda medges dock ofta mol semester svarande ledighet utan atlarvodet reduceras. Detta anses tillåtet (jfr Kaijser-Rlberdahl, KommunallagarnaII, 6 uppl. s. 422). är dettillåtet att göra arvodet till heltidssysselsatta förtroendevalda beroende avden tid de innehaft uppdragen. Principen om lika arvode för lika uppdrag skrevsin i den nuvarande kommunallagen , vilket kan ge ett intryck av att detinte skulle vara möjligt all differentiera arvoden med hänsyn till tiden föruppdragen. En sådan effekt torde inle ha varit avsedd. I 15 § andra stycket görsett undantag från principen om lika arvode för lika uppdrag när del gällerförtroendevalda som fullgör uppdragen på heltid eller en betydande del avheltid. Syftet är atl klargöra alt fullmäklige kan ta hänsyn till hur länge en förtroendevaldhar haft etl hellidsuppdrag eller ett omfattande dellidsuppdrag, närfullmäktige bestämmer arvodet till den förtroendevalde. 16 § Ledamöterna i fullmäktige får väcka motioner. Altde också får ställa interpellationer och frågor framgår av 5 kap. 49-56 §§. 17§ Ledamöterna i nämnder fårväcka ärenden i nämnderna. 18§ När ersättarna tjänstgörhar de samma rättigheter som ledamöterna. om ersällarnas tjänslgöring i fullmäklige och i nämnderna finns i5 kap. 1217 §§ och i 6 kap. IO och 11 §§. Paragraferna reglerar desalt på vilka de förtroendevalda i fullmäklige och nämnder kan väcka etl ärendeoch ta andra initiativ. Närmarebestämmelser om interpellationer och frågor finns i 5 kap. 49-56 §§. Regeln om rätl förledamöterna i nämnderna att väcka ärenden befäster bara vad som redan gäller. 1fråga om rätlen för andra atl väcka ärenden hos en nämnd är rättsläget det atlell ärende som väcks av en enskild person ovillkorligl leder till sakbehandlingendast om rällen framgår av en författning, t.ex. rätten alt väcka ett ärendeom bistånd enligt socialtjänstlagen. Rätten kan också framgå av fullmäktigesegna regler, t.ex. i fråga om bidragsgivning. Om någon person i övrigt villpåkalla någon åtgärd och vänder sig till en nämnd i ärendet, föreligger detingen skyldighet att ta upp ärendet till sakbehandling. 1 18 § första stycketfinns en bestämmelse som lagfäster principen om alt en ersättare som tjänstgörhar samma befogenheter som en ledamol. Tjänstgöringen är del avgörandekriteriet för rättigheten. 19§ Varje ledamol i fullmäkligeeller i en nämnd har en röst. 20§ En ledamot i fullmäktigeeller i en nämnd har rätt att avstå från all delta i en omröstning eller i ettbeslul. Ordförandenär dock alltid skyldig atl rösta, när det behövs för all ärendet skall kunnaavgöras. 21 §En ledamot i en nämnd som deltar i handläggningen av etl ärende skall delta i avgörandet av ärendet, om ärendet avser myn dighetsulövning mol någon enskild. Ingen är dock skyldig allrösla för fler än elt förslag. Till19 § har förts en motsvarighet till bestämmelsen i 2 kap. 14 § KL om all varjeledamol i fullmäktige har en röst. Bestämmelsen har utvidgats lill alt omfattaäven nämnderna. Detta innebär dock inte någon nyhet i sak. Regeln i 20 § förstastycket om rätlen atl avslå från all della i en omröslning eller i ell beslut iell ärende saknar motsvarighet i nuvarande kommunallag. Den innebär dock ingennyhet i sak. Regeln anger också rätten all avslå från alt delta i beslutet iett ärende. Som etl undantag från denna huvudregel har en bestämmelse tagits ini andra stycket om ordförandens skyldighet att rösta i den situationen atthan avstått från att delta i en omröstning och denna resulterar i likaröstetal. Detta gäller enligt rättspraxis (RÅ 1958 ref 12, 1960 I 120) och ärdärför inte heller någon nyhet i sak. En motsvarande bestämmelse finns i 18 §fjärde stycket förvaltningslagen. I 21 § första stycketfinns en regel om röstplikt. Röslplikten gäller endast i ärenden hos nämndernasom innefattar myndighetsulövning mol enskilda. Regeln är avsedd atl tillämpasnär beslut fattas i ärenden som överklagas med stöd av förvallningslagen,t.ex. ärenden om bistånd enligt socialtjänstlagen och om bygglov samt närviten föreläggs. Del innebär alt röstplikl inle föreligger i ärenden somöverklagas genom kommunalbesvär. I nämnderna bör man göraklart för sig ärendenas karaktär, innan handläggningen påbörjas. Senast infören omröstning måsle del vara avgjort, om ell ärende i vilket nämnden skallbesluta innefattar myndighetsutövning. I 21 § andra stycket finnsell undanlag från röstplikten i ärenden som innefattar myndighetsutövning. Detär en motsvarighet till 18 § tredje stycket förvaltningslagen om att ingen ärskyldig atl rösta för mer än ell förslag. Beslul fallas genomacklamation eller omröslning. Beslul genom acklamation är del normala vidkommunala sammanträden. Den som vid omröstning avstår från atl rösla gör dettainnan beslulel fattas. Del följer av den ordning i vilken omröstningarnagenomförs. På liknande sätt måste den som vill avstå från all della i ettbeslut som fallas med acklamation anmäla della före beslutet. Del är inlemöjligl att i efterhand anmäla all man inte har deltagit i ett beslut. 22§ En förtroendevald som har deltagit i avgörandet av ett ärende får reserverasig mol beslulel. Reservationen skall anmälas innan sammanträdet avslutas. Paragrafenmotsvarar 2 kap. 26 § och del av 3 kap. 10 § andra stycket KL. Det krävs inleatt en ledamot har yrkat alt fullmäktige eller en nämnd skall fatta ell annalbeslul för alt ledamoten skall ha rätl alt reservera sig. Däremot måsteledamoten ha deltagit i avgörandet av ärendet. Om en förtroendevald utnyttjarrällen enligt 20 § första stycket all avslå, får han alltså inte reservera sigmot beslulel. En ledamot som har deltagit i en förberedande omröstning i etlärende och som sedan har avstått från all rösta i huvudvoteringen har dock rätlall reservera sig mol del slutliga beslutet i ärendet. 23§ Fullmäktige får beslula atl en förlroendevald som inte är ledamot ellerersättare i en viss nämnd skall få närvara vid nämndens sammanträden och deltai överläggningarna men inle i besluten. Beslutetfår även innefatta atl den förtroendevalde skall ha rätt att få sin meninganlecknad i protokollet. Föreskrifternai 23 § motsvarar 3 kap. 15 § KL. De är avsedda att tillgodose deförtroendevaldas intresse av information och omfattar alla förtroendevalda. Fullmäktige kan regleranärvarorätten i etl reglemente eller genom ett särskill beslut för ett enskiltfall. En begränsning kan göras så all den förtroendevalde bara får närvarorätt.Fullmäktige avgör också hur länge närvarorätten skall gälla, vilken eller vilkanämnder den skall avse och om den skall begränsas till vissa ärenden ellergrupper av ärenden. En förtroendevald som harfått närvarorätt i en nämnd som han inte tillhör torde vara underkastad sammalyslnadsplikl som gäller för övriga ledamöter och ersättare öfr KU 1976/77:25s. 24 § I väljer fullmäklige borgarrådvid första sammanträdet del år då val av fullmäklige har ägt rum i hela landet. Om del begärs, skall varje borgarråd väljas särskill.