prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Som jag tidigare nämnt ledde ministermötet idecember 1990 inte till någon uppgörelse, även om viktiga framsteg nåddes närdet gäller att separata åtaganden skall göras för exportstöd, marknadstillträdeoch gränsskydd. Förhandlingarna fortsätter och slutförhandlingar förutses ske ibörjan av . Det finns all anledning att i detta sammanhang betona viktenav att de mål som ställts upp för förhandlingarna nås. Sänkt prisstöd ochgränsskydd i motverkar inflationen på samma sätt som tidigare höjningarverkade inflationsdrivande. En ökad frihandel kommer att innebära attvaruutbudet kan bli mer varierat. Importen av livsmedel kan öka. fårvår livsmedelsindustri ökade möjligheter att konkurrera på andra marknader. Regeringen har i skrivelse till (1990/91:50) om åtgärder för att stabilisera ekonomin och begränsa tillväxten ide offentliga utgifterna beskrivit stegen i reformverksamheten på detlivsmedelspolitiska området. I skrivelsen har också angetts att regeringen tillriksdagen kommer att redovisa sin syn på läget om GATT-förhandlingarna inteleder till konkreta resultat. Det är av stor vikt att det andra steget kangenomföras . Det är av avgörande betydelse för målet omsänkta matpriser och minskad protektionism att gränsskyddet sänks. Ett annatmotiv för att sänka gränsskyddet är att valfriheten för de svenskakonsumenterna då kan öka. Regeringen förbereder därför en sänkning avgränsskyddet och kommer i ljuset av GATT-förhandlingarna attpresentera förslag till detta. Vägen från jordbruket till konsumenterna är långoch kantas av olika former av konkurrensbegränsningar. För att uppnå sänktapriser i konsumentledet krävs därför i ett tredje steg en skärptkonkurrenspolitik. Förädlings-, parti- och detaljhandelsleden ärstarkt sammanflätade och dominerade av ett fåtal företag och ägargrupper. Denbristande importkonkurrensen och etableringshinder förvärrar situationen.Målet att sänka matpriserna och förbättra livsmedelsutbudet främjas genom attkonkur- Därför kommer att föreläggas en proposition som Prop.1990/91: 100 syftar till att öka konkurrensen och förstärka konsumenternas ställning. beslut om ett första steg mot en merkonsumentinriktad livsmedelspolitik, den interna avregleringen, innebär attpriserna kan komma att sjunka. Det gäller därför att följa upp att reformenseffekter når fram till konsumenten. Det är också av största vikt att följajordbrukets utveckling produktionens regionala fördelning,strukturutvecklingen i övrigt, utvecklingen av komplement och alternativ tilltraditionell produktion samt lönsamhetsutvecklingen i sektorn. Utvecklingensbetydelse för livsmedelsförsörjningsförmågan måste ocksä följas. Uppföljningengäller också omställningens omfattning och påverkan på marknaden. Sänkta prisertill följd av avregleringen kan emellertid få negativa effekter för jordbruketi norra . Sådana förändringar bör därför enligt riksdagsbeslutet intetillåtas påverka lönsamheten i det norrländska jordbruket i någon nämnvärdgrad. Därmed undantas jordbruket i norra i princip från denproduktionsanpassning som följer av den livsmedelspolitiska reformen. Det ärur regionalpolitisk synpunkt viktigt att så sker. Riksdag och regering behöverha tillgång till ett bra underlag för att kunna bedöma såväl hur omställningengenomförs i som hur lönsamheten i norr påverkas av reformen.Resultatanalys och uppföljning är också av central betydelse när det gällerreformens påverkan på miljön och på vår biologiska mångfald. För att få en utförlig analys av reformens effekteri alla dessa avseenden har regeringen , i enlighet med riksdagsbeslutet,beslutat om olika uppföljningsuppdrag till berörda myndigheter. Regeringen har också beslutat att tillsättaen särskild konsumentberedning, med syfte att tillvarata konsumentintresset iden livsmedelspolitiska reformen och analysera dess effekter förkonsumenterna. Jag föreslår i det följande att en ny jordbruksmyndighet bildas.Till denna bör inte knytas någon särskild konsumentdelegation, såsom är falleti dag. Konsumentintresset bör i stället bevakas av en fristående beredning.Detta blir den nya konsumentberedningens uppgift, medan konsumentdelegationen ijordbruksnämnden avvecklas. Det är emellertid viktigt att myndigheten även ifortsättningen inhämtar och beaktar konsumenternas synpunkter. Detta kanlämpligen göras inom de olika råd som avses knytas till myndigheten. Genom att klart och tydligt ange att vårensriksdagsbeslut är ett första steg som måste följas av andra beslut som rörkonkurrenspolitik, livsmedelskvalitet samt bättre vägar för aktivtkonsumentinflytande inleds en offensiv livsmedelspolitik för 1990-talet. Detlivsmedelspolitiska beslutet innebär att jordbruket ges tillfäjleatt under en femårig övergångsperiod anpassa och ställa om produktionen tillnya villkor. Viktiga inslag är omställningsstödet vilket syftar till attunderlätta varaktig omställning av till annan produktion Stödet lämnas i form av ett villkorslån. 1990/91: 100 är att marken är varaktigt omställd när den femårigaövergångsperioden Bil. 11 löper ut. Regeringen avser att till riksdagenöverlämna en proposition om energipolitiken vilken kommer att innehållaförslag om åtgärder för att stimulera utnyttjande av biobränslen i bl.a.kraftvärmeproduktion. Här finns en direkt koppling mellan energipolitiken ochdet livsmedelspolitiska beslutet. Det är regeringens avsikt att fullföljadetta beslut och stimulera användningen av biobränslen. beslut innebär också att 360 milj. kr.används till utslaktning av mjölkkor. Detta program, som redan harfått en stor anslutning, lägger en god grund för att nå marknadsbalans förmjölk. Miljömåletär en av de viktigaste målsättningarna i det livsmedelspolitiska beslutet. Den nya livsmedelspolitiken tar ett omfattandeansvar för att värna om de odlings- och kulturlandskap som bedöms somvärdefulla från kultur-eller naturvårdssynpunkt. Ett permanent anslag lor attbevara vissa frän natur- eller kulturmiljövårdssynpunkt värdefullaodlingslandskap har därför inrättats. För /91 har 100 milj. kr.anvisats. För budgetåren 1991/92 och 1992/93 har beslutat att 200resp. 250 milj. kr. Storleken på bidragen för åren därefter fårbedömas när närmare erfarenheter vunnits. Det nya landskapsvårdsstödet skallsåledes användas till att säkerställa nationellt intressanta natur- eller kulturmiljövärdeni landskapet. Vidare bör en helhetssyn på de landskap som kommer i fråga förstöd finnas. Genom att även den ekonomiska bärkraften i företagen som kommer ifråga för stöd beaktas skapas förutsättningar för att på dessa företag underöverskådlig tid ge möjlighet till ett levande lantbruk med möjligheter tilldjurhållning. Därmed tryggas också det öppna odlingslandskapet. Med detanläggningsstöd som också har beslutat om är förutsättningarna därmedgoda att kunna öka den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet. Regeringen har också gett lantbruksstyrelsen iuppdrag att överväga förbud att använda bekämpningsmedel i åkerns kantzoner.Mot bakgrund av behoven att finansiera det stora spannmålsöverskottet år 1990har prisregleringsavgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel tillfälligthöjts, vilket även haren positiv miljöeffekt. Regeringen avser att lämna enmiljöpolitisk proposition till . 1 denna proposition kommer attredovisas bl.a. frågor som rör halveringsprogrammen för bekämpningsmedel ochkväveläckage samt en rad andra frågor som rör jordbruket och miljön. Regeringenkommer i detta sammanhang att återkomma med en rad förslag som syftar till attytterligare förstärka miljöhänsynen i jordbruket med siktet inställt på attbevara vår biologiska mångfald och utnyttja de positiva bidrag som näringenkan lämna i detta avseende. Isamband med att miljöfrågorna behandlas är det angeläget att peka på 9 skyddetav vårt dricksvatten. Dricksvattnet är vårt viktigaste livsmedel, Prop.1990/91: 100 vars goda kvalitet måste bevaras. Kvaliteten på grundvattnet, somutgör Bil. 11 råvaran till vårt dricksvatten, är därvid av avgörande betydelse.Dricksvattenområdet kommer även fortsättningsvis att vara en mycket viktig delav livsmedelsverkets tillsyns- och kontrollansvar inte minst mot bakgrund avden ökade belastningen på vårt grundvatten. Det är därför mycket angeläget just på detta område har en god beredskap inför de förändringar som kanpåverka den slutliga dricksvattenkvaliteten. Den strategi som regeringen valtför att skydda dricksvattenresursen omfattar därför flera områden. Regeringenavser att återkomma till dessa frågor i den kommande miljöpolitiskapropositionen. Riksdagensbeslut om en ny livsmedelspolitik innebär bl. a. att den internamarknadsregleringen avskaffas med början den Ijuli 1991. Därmed avvecklas ävende interna avgifterna som finansierar regleringen. Fr.o.m. den Ijuli 1991 skallockså alla infiytande införselavgifter vid import av jordbruksprodukter förastill statsbudgeten. De interna avgifterna och införselavgifterna disponeras frnärvarande inom en särskild regleringsekonomi. beslut innebär ocksåatt denna upphör. De särskilda regleringsföreningarna upphör. Dessa disponerarde interna avgifterna och vissa införselavgiftsmedel för att skötamarknadsregleringen, främst exportfinansiering, inom sina resp.ansvarsområden. Införselavgifterna har till viss deltillförts jordbruket kollektivt, inom den s.k. fördelningsplanen. Dessainomramsmedel har uppgått till 267,2 milj. kr. samt inflytande införselavgifterpå fodermedel (fodermedelsavgifter). Resterande införselavgiftsmedel haranvänts utom fördelningsplanen för ändamål med anknytning tilljordbruksprisregleringen. Enligt beslut skall jordbruket ävenfortsättningsvis tillföras ett belopp motsvarande inomramsmedlen, närregleringsekonomin avskaffas och införselavgifterna förs till budgeten. Medlenskall tillföras jordbruket antingen genom höjningar av gränsskyddet ellergenom budgetfinansiering av tidigare gemensamt finansierade verksamheter.Efter en genomgång av dessa verksamheter och efter diskussioner medLantbrukarnas förhandlingsdelegation, anser jag att hela beloppet bör tillförasav budgetmedel. Inflödet av fodermedelsavgifter - och därmedinomramsmedlen har varierat en del över åren. Om det belopp som framöver skall tillföras jordbruket exakt skall motsvara vad som avsetts med inomramsmedel måste således en avstämning och justering göras . Detta skulle innebära en ryckighet i medelstilldelningen som i sin tur skulle medföra att anslagen till olika verksamheter måste omprövas eller förändras . Detta vore enligt min uppfattning olämpligt. Jag anser att regleringsekonomin nu måste lösas ut i ett steg. Jag anser också att det nu bör göras klart vilka verksamheter och ändamål som skall finansieras över budgeten inom denna ram. Det innebär att jordbruket fr.o.m. den Ijuli 1991 tillförs ett realistiskt belopp som därefter endast 10 justerasi den mån kostnaderna för de aktuella verksamheterna eller ända- Prop.1990/91: 100 målen förändras. Inomramsmedlen har uppgåtttill i genomsnitt ca 540 milj. kr. Vid de diskussioner jordbruksdepartementethaft med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation om dessa frågor har delegationenframfört åsikten att detta bör vara den ram som bör ligga fast fr.o.m. budgetåret1991/92. Detta är enligt min uppfattning inte realistiskt. Enligt gjordabedömningar kommer fodermedelsavgifterna att minska /91. Det ärhelt uppenbart att förbrukningen av fodermedel kommer att minska ytterligareframöver, till följd av en mindre animalieproduktion. Detta blir en självklarföljd av att överskott inte kan produceras på en avreglerad inhemsk marknad.Givetvis kommer därmed även importen av fodermedel att minska. Med sänktainlösenpriser på spannmål och ett behållet gränsskydd blir dessutom det svenskafodret konkurrenskraftigare gentemot det importerade fodret. Detsamma gällerandra svenska foderprodukter. Därmed torde importen av foder minska relativtsett betydligt mer än den totala foderförbrukningen. Det finns såledesanledning att räkna medett kraftigt minskat inflöde av avgifter på importeratfoder. Jag har med dessa utgångspunkter bedömt att ramen bör fastställas till450 milj. kr. Dessa medel bör i sin helhet tillföras jordbruket iform av budgetmedel. Gränsskyddet skall alltså inte höjas. Lantbrukarnas förhandlingsdelegation har begärt attca 600 milj. kr. av tidigare kollektivt finansierade åtgärder ellerverksamheter skall finansieras över budgeten under /92. Dessaär delvis tillfälliga belopp som inte belastar statsbudgeten på . Idetta belopp ingår inte 60milj. Delegationen anseratt även detta belopp skall betalas av budgetmedel. Jag har tillkallaten utredare med uppgift att se över frågan om hur medel skall tillföras fondenefter /91, då regleringsekonomin upphör. Delegationen anser vidare att vissa belopp inteskall inräknas i ramen, utan tillföras jordbruket utöver ett belopp motsvarandeinomramsmedlen. Detta gäller exempelvis den del av kostnaderna för industrinsråvarukostnadsutjämning (RÅK) som betalats kollektivt av näringen och somenligt beslut skall betalas av budgetmedel. Denna kostnadtas fr. o. m. den över av staten. Jag anser det som självklart attdenna post skall utgöra en del av det belopp som staten nu löser ut. Jag anser emellertid att vissa belopp av tillfälligkaraktär inte bör inräknas i ramen på 450milj. Kostnader för de åtgärdersom jordbruket har finansierat kollektivt och som jag i det följandetar upp under olika anslag lör /92 uppgår således totalt till492,4 milj. kr., inkl. kostnaden för de åtgärder för vilka staten tar övernäringens finansiering enligt beslut om livsmedelspolitiken.Fördelningen framgår av följande sammanställning. /92 Prop. 1990/91:100 -------------------------------------------------------- Bil. Leukosbekämpning m. m. 'Långsiktig budgetbelastning kan inte beräknas, Velerinärväsendet -T,o, m, /92, -'T.o,m.budgetårei 1992/93, Skogsnäringenär vår viktigaste exportnäring. Den har utomordentligt goda förutsättningar attmedverka till en förbättrad balans i våra utrikes-betalningar. Skogensbetydelse för landets ekonomi och välstånd motiverar att skogsmarken somproduktionsresurs tas till vara på bästa sätt som andra intressen,som naturvård, friluftsliv och rekreation, tillgodoses. Målet förskogspolitiken är mot bakgrund härav en varaktig, hög och värdefullvirkesavkastning. En utgångspunkt är att åstadkomma en skogsproduktion sommöjliggör en långsiktig årlig bruttoavverkning av åtminstone (m-'sk). Därutöver skall strävan vara att öka produktionenytterligare i den mån detta är möjligt och lämpligt med hänsyn till andraviktiga samhällsmål. Med hänsyn till den långsiktighet som kännetecknarsvenskt skogsbruk präglas skogspolitiken av överväganden som har lång varaktighet. har sålunda endast fyra övergripande skogspolitiska beslut fat tats . I det senaste beslutet betonas emellertid också nödvän digheten av att successivt anpassa handlingslinjer och de skogspolitiska medlens utformning till nya kunskaper. som har gått sedan detta beslut togs har stora förändringar skett både i vårt land och i vår omvärid. Skogsnäringens betydelse för landets ekonomi har stärkts samti- 12 digtsom konkurrensen på utlandsmarknaden har ökat. Skogen kan vidare Prop. 1990/91:100 komma att få en viktig roll i vår energiförsörjning. 1 1 skogar på olika sätt av luftföroreningar från trafik och eldning medfossila bränslen. Slutligen kan noteras den ökade insikten om behovet attbevara en biologisk mångfald i naturen och av ett skogsbruk som bygger på denaturgivna förutsättningarna. Regeringen har mot denna bakgrund tillkallat enkommitté med parlamentarisk sammansättning för att utvärdera skogspolitikensmål och medel och föreslå de förändringar som utvärderingen och bedömningar omden framtida utvecklingen kan föranleda. Kommittén skall lämna sina förslagsenast den Ijuli 1992. Skogsindustrin har haft ett högtkapacitetsutnyttjande under en osedvanligt . Virkesförbrukningen harunder ungefär motsvarat den volym som har varit möjlig attavverka i . av råvaran har emellertid importerats. Under detgångna året halverades dock virkesimporten. Virkespriserna har dämpats ochavverkningarna minskar. av den avverkade virkesvolymen tas ut genomgallring av skog. Gallringarna utgör av den totala avverkningsarealen. 1syfte att öka den årliga gallringsarealen och förbättra gallringarnas kvalitethar skogsvårdsorganisationen gjort en riksomfattande satsning på särskild rådgivningtillprivatskogsbruket. Treårsprogrammet avslutas under detta budgetår. /80- 1989/90 har ca 1,av landetsskogsmarksareal avverkats och åter beskogats med stöd av bidrag till avvecklingav lågproducerande bestånd. På dessa marker har den skogliga tillväxten ökatmed ca 15 milj. mk. Den lågproducerande areal som återstår har uppskattats tillca 628000ha, varav ca 3/4 finns i . Fr.o.m. nästa budgetår upphörmöjligheten att lämna dessa bidrag som ett led i besparingsarbetet. 1 samma syfteminskas bidragen till skogsbilvägar med en tredjedel. har fattat beslut om skogsbruketi de fjällnära skogarna (prop. 1990/91:3. JoU 13, rskr. De eventuellaersättningar som kan komma att utbetalas i de fjällnära skogarna skall finansierasfrån anslaget till skogsvård. För nästa budgetår föreslås ökade insatser i syfteatt förbättra omsorgen om flora och fauna i skogen. Sålunda förstärksinsatserna för utbildning av skogsägare i ekologi och naturvård. Ca 40000skogsägare kommer att delta i studiecirklar detta år. Ökade insatser görs ocksåför den pågående inventeringen av skyddsvärda småbiotoper. Bidragen tillföryngring av ädellöv-skog ökas ytterligare. Den tillämpade skogsforskningenges ökat stöd så att miljöinriktade projekt skall kunna prioriteras. Frånden Ijuli 1990 råder inom EFTA frihandel med fisk och fiskprodukter. a. att statsstödet till fisket måste förändras och minskas . Statskontoret har efter regeringens uppdrag avlämnat rapporten (1990:31) Den statligafiskeadministrationen som innehåller bl, a, förslag Prop. 1990/91: 100 om enkraftigt minskad statlig administration på fiskets område både Bil. 11 centraltoch regionalt. Regeringen gav statens jordbruksnämnd ochfiskeristyrelsen i uppdrag att, efter samråd med bl.a. berörda organisationerpå fiskets område, lämna förslag om dels prisregleringen på fisk m. m. /92, dels principer för anpassningen av prisregleringen förtiden t.o.m. och dels riktlinjer för utformningen av deframtida fiskeripolitiska medlen. och harföreslagit bl.a. en minskad utgiftsram för prisregleringen på fisk under nästabudgetår. Jag avser att återkomma till regeringen i dessafrågor. För nästa budgetår föreslårjag, mot bakgrund avbehovet av åtgärder för att stabilisera ekonomin, att bidrag till fiskevård ochtill kostnader för bildande av fiskevårdsområden inte längre skall lämnas överstatsbudgeten. Kostnaderna får i fortsättningen täckas av defiskekortsinkomster eller arrendeavgifter som vattenägarna erhåller. för (IBSFC) lyckadesvid sin session nå enighet om högstatillåtna fångstmängder och dessas fördelning mellan medlemmarnas fiskezonernär det gäller de fyra ekonomiskt viktigaste arterna (torsk, lax,sill/strömming och skarpsill). På grund av det bekymmersamma beståndslägetminskades den totala fångstmängden för torsk väsentligt. Effekten av denallmänna minskningen motverkades dock vad beträffar den svenska zonen genom attdenna tilldelades en större andel av totalmängden . Bilaterala avtal om fiske för har slutitsmed EG, . Förhandlingarna om avtal för år 1991med samt med EG och avseende fisket i och hanninte slutföras under är 1990. Arbetet inom det nordiska fiskerisamarbetet bedrivspå grundval av det samarbetsprogram som antogs . Både fiskerisektorn ochjordbrukssektorn prioriteras inom det nordiska samarbetet för . Åtgärdertor att minska cesiumhalten i renkött kommer att få vidtas även nästa budgetår. För nästa budgetår föreslås att anslaget förunderhåll av riksgränsstängsel höjs. Vidare föreslås att prisstödet tillrenkött skall utgå med . per slaktad ren. Tillsammans med höjningen avpristillägget för /91 . innebär detta enökning med . Regeringenhar beslutat att försöksverksamheten med bidrag till omplan tering av skog som skadats av älg skall utvärderas. Betänkandet (SOU 1990:60) Skada av vilt har remissbehandlats. Jag har för avsikt att under 14 våren1991 återkomma till regeringen med förslag till hur det framtida Prop.1990/91: 100 ersättningssystemet för skada av vilt skall utformas. 1 detsammanhanget Bil. 11 kommer även älgjaktsadministrationen att behandlas. 8 Besparingar och strukturella åtgärder lregeringens skrivelse om åtgärder för att stabilisera ekonomin och begränsatillväxten av de offentliga utgifterna (skr. 1990/91:50) presenteras ettomfattande åtgärdsprogram för att stabilisera den svenska ekonomin, förbättraekonomins funktionssätt och begränsa tillväxten av de offentliga utgifterna. De åtgärder som föreslås inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde kommer att begränsa utgifterna påstatsbudgeten /92 med ca 500milj. Vissa åtgärder tas upp idet följande, medan jag avser att återkomma med andra . Jag föreslår i det följande att bidragen vidavveckling av lågproducerande skog tas bort och att stödet till byggande avskogsbilvägar reduceras. Därutöver innebär förslagen en ökadskogsvårdsavgiftsfinansiering av skogsvårdsorganisationen. Sammanlagt uppgårdessa besparingar till 113 milj. kr. Statistik pä jordbrukets område som behövs föradministration av omställningen av jordbruket föreslås bli bekostade inomramen för omställningsåtgärderna. Besparingen uppgår till drygt 20 milj. kr. Ett stort antal åtgärder som finansieras inomramen för regleringsekonomin föreslår jag i det följande skall finansierasöver statsbudgeten. Som jag tidigare redovisat rör det sig bl.a. om anslag tillFoU, djurhälsa och bekämpande av vissa djursjukdomar. Viss verksamhet som i dagfinansieras kollektivt av näringen har emellertid inte kunnat inrymmas påstatsbudgeten även om ändamålen i sig är angelägna för samhället. Det rör sigbl.a. om bidrag till sanitetsslakt och omhändertagande av självdöda djur.Sammanlagt kan därmed budgetbelastningen minskasmed 98 milj. kr. Besparingar genom administrativa rationaliseringaroch strukturåtgärder inom den otTentliga sektorn uppgår till drygt 60 milj.kr. Bland dessa åtgärder kan nämnas besparingarna i samband med bildandet av enny myndighet, , som lantbruksstyrelsen ochstatens jordbruksnämnd upphör. Besparingen i det sammanhanget beräknas till ca20 milj. kr. Av odisponerade medel på reservationsanslag, somavräknas mot inflytande miljöavgifter på handelsgödsel-och bekämpningsmedel,kommer 100 milj. kr. att tillföras statsbudgetens inkomstsida. Besparingar på olika former av bidrag, däriblandbidragen till jordbrukets rationalisering och bidrag till fiskevård, beräknasminska budgetbelastningen med nära 40 milj. kr. Jag har vidare räknat med att besparingar på 100milj. kan göras i den uppbyggnad av beredskapslagringen av livsmedel m. m. som det livs medelspolitiska beslutet förutsätter. Detta innebär att uppbyggnaden av lager kommer att ske än vad som tidigare beräk- 15 Jag återkommer tilldenna fråga och vissa andra besparingsförslag i Prop. 1990/91: 100 samband med särskilda propositioner . Inom verksamhetsområdepågår eller har genomförts utredningsuppdrag kring samtligamyndigheters verksamhet. Jag har nämnt förslaget om inrättandet av en nyjordbruksmyndighet ochjag avser att återkomma till regeringen med förslagomfiskeriadministrationen. Frågan om myndighetsorganisationen inom skogsbruketsområde kommer att behandlas av den skogspolitiska kommittén. En omfattandeutvärdering av beräknas vara klar sommaren 1991.Avsikten äratt denna skall ligga till grund för förslag senast i nästatörskningspolitiska proposition . Förutom de utredningar som pågår inomdepartementets verksamhetsområde kommer flera olika strukturprojekt attpåbörjas under innevarande budgetår. Det gäller bl.a. översynen avveterinärorganisationen, rådgivningen till jordbruket samt vissa äldrestödformer. A. m. m. Prop. 1990/91: lOO 11 A 1. 1989/90 Utgift 25 668 974 1990/91 Anslag 23335000 1991/92 Förslag 25 771000 1990/91 Beräknadändring Personal 70 -2 Förvaltningskostnader 23 335 000 +2 436000