prop · GE03149 · 1990-12-31 00:00:00 — I övrigt skall villkoren förolika programförelag vara likvärdiga. - Programföretagen bör kunna hyraprograminsamlingsljänster till marknadsmässiga priser, under förulsällning atlverksamhelen läcker sina egna koslnader. Under samma förutsättning börkapacitet i sändarnälen kunna hyras ut lill utomstående. Överskoll skallanvändas för atl sänka programföretagens kostnader för distributionsljänsler. - Omorganisationen bör vara samordnadmed atl övergår till en ny associationsform. Enligt förslagen iprop, 1990/91:87 inriklas arbetet mot alt detta skall kunna ske fr,o.m, den Ijuli 1992. En särskild utredning bör tillkallas för att förbereda enomorganisation enligt vad jag anfört. Utredningsarbetet bör bedrivas i konlaklmed del arbele som syftar lill att förändra televerkels organisation och på ellsådanl sätt atl de förslag som kräver medverkan skall kunna läggasfram i en proposilion , fram till dess all den nya finansieringsformenkan införas bör den del av verksamhelen som avser finansieraspå nuvarande sätt. Innan den nya sändarnätsorganisalionen har trätt ifunktion får den ersättning som del nya reklam-TV-föreiaget skall erlägga för sändningstjänsterregleras i avtal mellan företaget och . Jag ulgår från allersättningen, i likhel med vad som gäller för den verksamhet som finansierasmed medelsanvisning från rundradiokontol, kommer alt baseras på televerketssjälvkoslnader, utgående från en marknadsmässig värdering avanläggningstillgångarna. 7.3 Myndighetsuppgifterna på radio- och TV-området samordnas Min bedömning: Myndighelsstrukluren på radio- ochTV-området bör ses över med syfte alt få till stånd en gemensam organisationför myndighetsuppgifter i fråga om radio- och TV-sändningar lill allmänhelen.Översynen bör omfatta dels radionämndens, kabelnämndens och närradionämndcnsverksamhelsområden, dels ansvaret för nya former av radio- och TV-sändningarlill allmänhelen. Skälen för min bedömning: har flera olikamyndigheter uppgifter inom radio- och TV-området. granskar omSveriges sändningar står i överensslämmelse med föreskrifternai radiolagen och programföretagens avtal med sialen. har tilluppgift att pröva frågor om närradio och att öva tillsyn övernärradioverksamheten. prövar frågor om lokala kabelsändningar ochhar lillsyn över verksamheten med lokala kabelsändningar, lallidningsnämndenbeslutar om tillstånd all sända radio-tidningar och fördelar statsbidrag lillverksamheten. Frekvensförvallningeninom svarar för frekvensplanering, Prop. 1990/91:149Tillståndsgivning för radiosändare och för lillsyn inom silt område. Ensärskild utredare (1990:2) har lill uppgift all bl.a. föreslå en ändradorganisation för frekvensförvaltningen. Statskontoret redovisade en rapport (1988:23)Översyn av små myndigheter - en förstudie. Där föreslogs att man skulle prövaförutsättningarna för en långtgående organisatorisk samordning av "ljud-och bild-myndigheterna", dvs. , arkivet för ljud ochbild, radionämnden, kabelnämnden och närradionämnden. Motivet för statskontoretsförslag var ökad administrativ effektivitet, inte några överväganden i fråga omde olika myndigheternas uppgifter. Om anlar förslagen i förevarande proposilionkommer ett nytt programföretag på TV-områdel alt inleda sändningar. Dettaförelag kommer alt få möjlighet all sända betalda annonser. Delta får tillföljd atl radionämndens uppgifter förändras i två avseenden. atl få granska ytterligare elt programföretag, dels kommer den all fågranska annonsernas förenlighet med den föreslagna lagstiftningen. Vid minmedelsberäkning för nämnden har jag tagit hänsyn till de utökade uppgifterna. räknar jag med att det successivikommer att ske yllerligare förändringar inom radio- och TV-områdel i . (1988:7) har i betänkandet (SOU1990:70) Lokalt ledd närradio lagt fram förslag om olika förändringar iregelsystemet för närradion. Bl.a. föreslår utredningen att beslulen isändnings-lidsärenden skall decentraliseras. Remissbehandlingen av betänkandethar avslutats. Jag har vidare erfarit all radiolagsulredningen (1985:5)kommer all lägga fram förslag till lagstiftning om sändningar tillsatellit saml lill ny kabelsändningslagsliflning, Ulredningens förslag syftarbl.a. lill atl göra del möjligl för all tillträda den europeiska konvenlionenom gränsöverskridanile television. Den utredning av de tekniska förutsällningarna för utökadesändningar av ljudradio och television som jag behandlar i del följande syftarlill alt klarlägga möjligheterna all bereda ulrymme för radio- ochTV-sändningar av andra slag än de som kan inrymmas i dagens regelverk. Om del tillkommer nya sorters radio- eller TV-sändningar,eller om förutsättningarna för nuvarande verksamheter förändras, påverkas givetvisarbelsförulsätlningarna för myndigheterna inom områdel. Nya verksamheter kange u|)[)hov lill nya arbetsuppgifter, som en förändring avregleringen kan leda till atl befintliga uppgifter blir mindre framträdande.Fördelarna med en gemensam organisation, i slället för den nuvarande, där fleraolika små myndigheter har hand om var sill slag av sändningar, framslår allttydligare. Jag anser mot denna bakgrund alt tiden nu är mogen atlinleda en översyn av organislionen för planering, tillståndsgivning och tillsyni fråga om railio- och TV-sändningar som riklar sig till allmänheten. Jag harför avsikl atl i annal sammanhang återkomma lill regeringen i denna fråga, menjag vill för informalion nu ange hur jag ser på några avförutsällningarna för översynen. Syftet medöversynen bör vara alt få till slånd en gemensam organisation förmyndighetsuppgifler dels inom de verksamhetsområden som radionämnden,närradionämnden och kabelnämnden nu ansvarar för, dels för radio- och TV-sändningarlill allmänheten som inte förekommer eller för vilka del inlefinns någon reglering. Översynen bör däremot inte omfatta taltidningsnämndensverksamhet, för vilken en forlsatl anknyining lill presslödsnämnden framslårsom mest naturlig- När detgäller frekvensfrågor bör en utgångspunkt för översynen vara alt en särskildmyndighet skall ha del övergripande ansvaret för frekvensförvaltningen. Dettainnefattar även frekvenstilldelning inom rundradions område. Däremot kanavvägningar beträffande utnyttjande av tillgängliga frekvenser förrundradioändamål bli en uppgift för den myndighel som i övrigt har ansvar förfrågor om olika former av rundradio. 7.4 De tekniska förutsättningarna för utökade sändningarav ljudradio och television utreds Min bedömning: En utredning bör tillkallas för alt i enförsia etapp la fram elt tekniskt underlag i fråga om möjligheterna lillytterligare ljudradiosändningar. Därefter bör utredningsarbetet fortsätta underparlamentarisk medverkan. Under en andra etapp av del tekniska utredningsarbetet börförutsällningarna i fråga om TV-disiribution belysas. Skälen för min bedömning: Mitt förslag i TV-reklamfråganinnebär alt ytterligare en rikstäckande TV-kanal inrättas. Därmed kommer en delav del outnyttjade frekvensutrymmet för TV-sändningar all las i anspråk. Detfinns emellertid fortfarande lillgång lill frekvenser för yllerligare marksändTV. Del förekommer en diskussion om lokal ellerregional elersänd TV. Vissa förslagsställare har i första hand tänkt sigsändningar som motsvarar nuvarande egensändningar i lokala kabelnät, andrasynes snarare önska någon form av lokalt eller regionall avgränsade kommersiellasändningar. Någon närmare precisering av vilka villkor som skulle gälla förverksamheten har inle gjorts. På ljudradions område föreligger, som jag nämnl, ettbelänkande av närradioutredningen (U 1988:7). 1 belänkandet (SOU 1990:70)Lokalt ledd närradio föreslår ulredningen vissa förändringar iförutsättningarna för närradion. Förslagen ulgår från alt närradion skall hakvar sin karaklär av föreningsradio. Frågan om närradions finansiering berörsinte. I denallmänna debatten har det emellertid under senare lid fram- Prop. 1990/91:149förts förslag om att del skall bli möjligl alt sända lokall avgränsadeIjud-radiosändningar utanför och vid sidan av detregelverk som gäller för närradion. Del som förslagsställarna har haft itankarna är sändningar som skulle få bedrivas också av andra än organisalionersom kan få sändningstillstånd enligt närradiolagen och som skulle fåfinansieras med reklam. lin orsak lill all del inie har varit realistisktall överväga sändningar av della slag är brislen på tillgängligasändningsfrekvenser för ljudradio. 1 varje fall i storstadsområdena är deTillgängliga frekvenserna inom TM-bandel helt eller i del närmasle fullbelagda. kommer emellerfid elt nytt frekvensband, 104 , att bli tillgängligt för rundradiosändningar av ljudradio. Detta bandhar planerats så atl del skall bli möjligl att etablera ett kommun-uppdelat näiav sändare. Någol beslul om hur detta sändarnät skall användas har emellertidinle faltals. Enligt min mening finns del anledning alt se positivt påönskemålen att etablera nya former av sändningar lill allmänheten, i förstahand inom ljudradions område. Sådana sändningar skulle kunna ge ett tillskotttill yllrandemöjlighelerna och fylla behov som varken tillgodoses avSveriges Radio-koncernens lokalradio eller närradion. I samband med ett beslutsom gör ilet möjligt att etablera sådana sändningar är del nödvändigt atl laslällning till en rad olika frågor, bl.a. i fråga om rällen all bedrivasändningsverksamhei, den geografiska omfattningen och vilka regler som skallgälla för innehållel. En annan viktig fråga i sammanhanget är givelvisförhållandet mellan närradioverksamheten och andra former av lokalaljudradiosändningar. Innan dessa frågor, som väsenlligen är av politiskkaraklär, kan avgöras, är del emellenid nödvändigl atl de tekniskaförutsällningarna ges en noggrann belysning. Del behöver klargöras vilkamöjligheler det finns all, inom ramen för de sändningsfrekvenser för rundradiosom är eller kommer all bli tillgängliga i , inrymma ell slörre antalprogram-tjänster än som är möjligl med den leknik och de planeringsnormer somnu lillämpas. Del som jag i första hand har i tankarna är den teknik fördigital överföring av Ijudradioprogram som håller på all utvecklas.Med digital sändningsteknik utnyujas frekvenslillgångarna mycket mer eftekiivtän . Under vissa föruisäiiningar skulle anlalel överfördaprogramkanaler kunna liofaldigas. Ljudkvaliteten blir dessutom bällre. Enligt vad jag erfarit är utvecklingsarbetet så långlframskridet att provsändningar i större omfattning kan starta ,medan reguljära sändningar skulle kunna inledas i mitten av l')9l)-ialei. 1 enskrivelse till regeringen har föreslagil all frekvensbandet104 reserveras för digital ljudradio och all inga sändningsiilTsiånil för analoga FM-sändningar beviljas i detta frekvensband förrän fiågan isin helhet är avgjoril. Förmottagning av radioprogram som sänds med digital leknik krävs Prop. 1990/91:149nya radiomottagare. Eu klarläggande av de tekniska förutsällningarna bör moldenna bakgrund också omfalta kostnaderna i sändnings- och mottagn i ngsledetsamt den lid som en övergång skulle ta. Som ett alternativ till byte av sändningsteknik bör ocksåbelysas vilka möjligheter som finns att genom ändrade planeringsnormerförbättra frekvensekonomin med nuvarande sändningsteknik, saml kostnader ochlidsåtgång för en sådan förändring. Genomgången av tekniska och ekonomiska förutsättningar börgöras i perspektivet av satellitteknikens troliga utveckling. pågårplaneringen inför en internationell konferens , då man bl.a. skalldiskutera möjligheten att använda lägre frekvenser för salellilsänd ljudradio.Satellitsändningar på lägre frekvenser än de som används för TV- ochljudradiosändningar skulle möjliggöra rörlig mottagning. Under den senasle liden har det även rapporterats omframsteg i försöken att utveckla digitala sändningssyslem för TV-sändningar avhög kvalitet, s.k. högupplösnings-TV (HDTV). Genom att etl digitalt system kanutnyilja frekvensutrymmet mer effektivt skulle digitala HDTV-sändningar kunnasändas över marknätet. Fltl digitalt syslem skulle också kunna möjliggöra ettstörre anlal TV-kanaler än vad som med dagens syslem kan inrymmas inomnuvarande frekvenstilldelning. Enligt de bedömningar som görs nu lorde det emellenidkunna bli aktuellt med regulära TV-sändningar med digital leknik från marksändaretidigast i slutet av 1990-lalet, dvs. efter den avtalstid för Radiooch del nya TV-förelaget som diskuteras. En eventuell övergång till nyleknik, och de konsekvenser som den skulle föra med sig måste dock givelvisdiskuteras lång lid i förväg. Jag avser all inom korl återkomma till regeringen medförslag om en utredning av de tekniska förulsätlningarna för utökade sändningarav ljudradio och television. Min avsikt är all utredningsarbetet i en förstaetapp skall behandla frågor om ljudradiosändningar i enlighet med vad jaganfört. Jag räknar med att elt tekniskt underlag skall kunna föreligga i slutetav innevarande år, och alt utredningsarbetei då bör drivas vidare underparlamentarisk medverkan. Under en andra etapp av det tekniska utredningsarbetet börförutsättningarna i fråga om TV-distribution belysas. 8 Medelsberäkningar m.m. Prop. budgelproposition (prop. 1990/91: 100 bil. 347 f.) har jag anmäll all jag avsåg att återkomma lill regeringen med ensärskild proposition om radio- och TV-frågor. Förslag lill medelstilldelningför den avgiflsfinansierade verksamhelen för avseende Radiooch och för /92 avseende radionämnden samt förslag omTV-avgiftens sloriek kan nu föreläggas . 8.1 Allmänna riktlinjer för rundradiorörelsen,ansvarsfördelning och finansiering De nuvarande riktlinjerna för verksamhellades fasl av (prop. 1977/78:91, KrU 24, rskr. 337) samtändrades och kompletterades genom beslul av (prop.1985/86:99, KrU 21, rskr. 343) saml i vissa avseenden även (prop.1988/89:18, KrU 9, rskr. Verksamheten regleras främst genom radiolagen (1966:755),radioansvarigheislagen (1966:756), förordningen (1967:226) om lillämpningen avradioansvarigheislagen (1966:756) och förordningen (1988:339) med instruktionför radionämnilen. Av belydelse i sammanhanget är också lagen (1989:41) ochförordningen (1989:46) om TV-avgift. Sändningsräli enligt radiolagen har de fyraprogramföretagen , , och . Närmare bestämmelser omrättigheter och skyldigheler beträffande sändningsräli och programverksamhetfinns i de avtal som träffades mellan staten och programförelagen i juni 1986.I avtal som samlidigt träffades mellan staten och reglerasdels delta bolags uppgifter som moderbolag i en koncern i vilken bl.a. denämnda programförelagen ingår, dels koncernens verksamhet under krig eller vidkrigsfara. Samtliga avtal omfallar perioden t.o.m. . övervakar genom eflerhanilsgranskning atlprogramföretagen iakttar bestämmelserna i radiolag och avtal. svarar för programdistribution ochprograminsamling saml uppförande av anläggningar för rundradions behov, ulgör lillsammans medradionämnden och leleverkels rundraiTroverksamhel den s,k. Radio-koncernens drifts- ochinvesteringskostnader finansieras huvudsakligen med TV-avgifler. Även deulgifler har för investeringar och för distribution och insamling avSveriges program finansieras i huvudsak på della säll. Medelför programverksamheten för utlandet och distribulionen av dess program anvisasdock över statsbudgeten under anslaget Riksradios programverksamhetför utlandet under ulrikesdeparlemeniels huvudtitel. Medelsanvisningarna förSveriges och leleverkel avser kalenderår. Också radionämndens verksamhel finansieras medTV-avgifler. Televerkels investeringar avseende televisions- ochljudradioanläggningar avskrivs direkt i sin helhet. För TV-avgiftsuppbörden och avgiflskontrollen ansvararRadiotjänst i . ett dotterbolag i . Influtnaavgiftsmedel placeras på räntebärande räkning, det s.k. rundradiokontol, hosriksgäldskontoret. Sialen tillhandahåller genom riksgäldskonloret detrörelsekapital rundradiorörelsen behöver när avgiftsmedlen inte räcker till.Sveriges Radio AB utövar det finansiella samordningsansvaret förrundradiorörelsen. Däri ingår att för statens räkning förvalta såväl influtnaavgiftsmedel som krediter. Bolaget skall även redovisa medelsförvallning ochupplåning saml upprätta bokslut för rundradiorörel-sen. I avtal som träffades mellan staten ochRadiotjänst i regleras bolagels uppgifter. I elt samtidigl träffatavtal regleras ansvar för rundradiorörelsens finansiellasamordning. Avtalen gäller fr.o.m. den tills vidare. 8.2 Kostnader för för den avgiflsfinansieradeverksamheten m.m. Genom riksdagsbeslut (prop. 1987/88:100 bil. 10,KrU 11, rskr. 220) anvisades och medel för /89, dels (1989:2). Redovisningen i detföljande avser . anvisas medlen förkalenderår. För ljudradio- och TV-verksamheten togs 3 408,3 milj. kr.av avgiftsmedel i anspråk , disponerade2 892,7 milj. kr, för programverksamheten i dess helhet, med undanlag avullandsprogramverksamheten, saml avgiftsuppbörd. utnyttjade loialt508,2 milj, kr. Kostnaderna för radionämndens verksamhel var 2,7 milj. kr. Ränteulgifternauppgick lill 4,7 milj. kr. Uniler upppgick de totala intäkterna i form avTV-avgifter och räntor till 3 413,9 milj. kr., vilket i förhållande lill deavgiftsmedel som togs i anspråk innebär ell posilivt resultat om 5,6 milj. kr,'Trots della var runilradiorörelsens underskott 69,6 milj. kr, vid ingången avår 1990, Den årliga TV-avgiflen är , sedan den 1 juli 1990.Antalet TV-avgifter uppgick tili knappt 3,33 miljoner. Krediten hos riksgäldskontorel får u|)pgålill högsl 200 milj. kr. reformprogram (jfr prop. 1977/78:91, KrU 24,rskr, 337) avslutades vid utgången av /89 och har redovisats avSveriges i lidigare års anslagsframställningar (jfr prop. 1989/90:100bil, 10 s. 450 f), riksdagsbeslut (jfr prop, 1985/86:99, KrU 21,rskr, 343) om ramarna för Radio-koncernens verksamhet under perioden1986/871991/92 innebar att vissa kompletterande krav ställdes på programverksamheten. Bl.a, skall medverkan av utomstående iprogramverk.samhelen hålla en hög och jämn nivå. Av följande sammanställningframgår Radio-koncernens faktiska kostnader (milj. kr. i 1989 årsprisnivå) och samt den planerade kostnadenår för medverkande, samproduktioner och produktionsutläggningar samtavialsbundna koslnader. Med medverkandekosmader avses dels avialsenliga gager,dels honorar enligt det s.k. mångfaldsavialet. Med avtalsbundna kostnaderavses ersättningar lill , , , m. fl. Ökningen av medverkandekosmader, samproduktioner ochprodukiionsulläggningar kan lill största delen hänföras till SverigesTelevision, som sökt öka utläggningar lill produktionsbolag och fria filmare. riksdagsbeslut framhölls även altprogramförelagens utbud på svenska språket m.m. måsle stärkas. För ljudradionsdel gäller atl utbudet generellt kan ses som ett utbud på svenska språket medundanlag av musikutbudet. För riksradions del utgör andelen svensk musik, dvs.musik av svenska upphovsmän eller utövad av svenska artister, av deltotala musikutbudel enligt en undersökning , 13 1990/91. 1 sami Nr 149 Lokalradionsmål au av musikutbudet skall vara svenskl och lo- Prop. 1990/91:149kall överträffades med något undantag vid innehållsanalyser av ett antallokalradiostationer , utbud ulgörs till av programpå svenska språket. Av utbildningsradions TV-sändningar är på svenskaspråket och av svenska upphovsmän. av utbildningsradions sändningar iriksradion är på svenska språket och av sändningarna är av svenskaupphovsmän. I anslagsframställningen för redovisade en plan för Radio-koncernens framlida handikappverksamhet(jfr prop. 1987/88:100 bil. 10 s. 499). Planen omfaltar i första hand åtgärdersom underlättar för handikappade all ta del av de ordinarie programmen. Ixikalradion sänder inga program som är specielli riktadetill handikappade, men däremot sådana som .som tar upp handikappades speciellaproblem. Lokalradion avser att närmare pröva möjlighelen alt i samarbete medText-TV-redakiionen göra den lokala informationen och servicen tillgänglig förde hörselhandikappade. Riksradion strävar efter all göra programinft)rmalionentillgänglig för synskadade. En förkortad version av programlidningen Röster iRa-dio/TV ges ul i punktskrift lill ca 700 abonnenter. Programläsning försynskadade utförs med respeklive programkanalers paussignaler i bakgrunden förall de som lält skall kunna höra vilken kanal som avses. Riksradionbevakar vidare kontinuerligt handikappidrotten. genomförde enpubtikundersökning som visar att av de döva och av dehörselskadade har lext-TV. slarlade textning av Rapportfyra kvällar . Ambitionen är att denna service skall utökas lill allakvällar . En annan uppskattad service för de hörselskadade är direkt-kommenteringi text-TV av sport. Under /88 inleddes en försöksverksamhet medprogram på teckenspråk i TV. Verksamhelen omfattlar veckonyhelssänd-ningar somanpassats för presentation på teckenspråk. genomför ett projektvars syfte är atl göra ulländska program mer tillgängliga för synskadade sominle kan läsa översällningstexten. Genom lext-TV-systemet överförsöversättnings-texten i digital form lill TV-mottagaren, där signalerna omformastill syntetiskt lal. Utbildningsradions program för handikappade ulgörs tillstörsta delen av program på teckenspråk. En stor del av skolulbudet består avs.k. leckenspråksversioneringar av redan existerande program. En serieTV-program för förslåndshandikappade sändes . lör vuxna har underperioden sänts ell slorl anlal radio- och TV-program om olika han-ilikapp, t.ex, om läs- och skrivsvårigheler, om alt leva med handikapp, om handikapp ochteknik samt program om utvecklingsstörda. Som en service för hörselskadade textasalla utbildningsradions TV-program från och med högstadiet vid någon sändning,ibland meil lexi-TV-iexlning. Programföretagen (exkl. Radio ) bedriver Prop. 1990/91:149sändningar på nio olika minoritetsspråk. Dessutom sänds program på svenska förinvandrare. Lokalradions utbud för språkliga minoriteter har somfrämsta syfle alt på minoritetsspråk informera om och spegla utvecklingen i dellokala samhället. Tillkomsten av FM4 har inneburit all servicen lill de olikaspråkgrupperna förhätlrals. Riksradion har uniler inlett en försöksverksamhetmed program på persiska. Medarbelare rekryterades och utbildades . De nya formerna för program påsamiska, bl.a. samordningen av riksradions och lokalradions program pånordsamiska, som inleddes har fortsall . I samarbele medNorge och produceras 56 limmar TV-program på samiska . 'Television sammanförde de serbokroatiska,grekiska och turkiska programmen till elt enda magasin som textas på svenska.Del finskspråkiga programutbudet i televisionen omfattar sedan augusti 1988dagliga nyhetssändningar (måndagfredag) som även textas på svenska. Utbildningsradion sänder finska TV-program för förskolanoch skolan saml kurser för samisktalande. Vidare produceras radio- ochTV-program på lätt svenska för vuxna invandrare. har ägnat uppmärksamhetål etermedierna och folkbildningen, bl.a. frågan om det samlade utbudetskaraktär i förhållande lill kunskapsförmedling, information och förutsättningarför estetisk upplevelse. genomföriles en förändrad kanalstruklurinom . Produktionsenheterna i , med undantag förRapport-redaktionen, bildade kanal medan de tio distrikten ochRapport-redaktionen bildade TV2. De båda kanalerna har getts en vissämnesmässig arbetsfördelning saml olika arbetsförutsällningar. Av alTmänproduktion och gestaltande produktion står Kanal I för medan TV2svarar för saml all regional nyhelsverksamhel. En extern ulredning visar alt omorganisationen varitframgångsrik även om vinsterna blivit någol mindre än beräknat. Bland deuppnådda effekterna kan nämnas att andelen svensk produktion nu överstiger 60%jämförl vid lidpunkten för kanalförändringen. Vidare harsändningstiden ökat med från 108 till 128 limmar. Den tungaproduktionen dvs. teater, serieteater, opera, gestaltande barn- ochnöjesprogram har ökat . Utläggningar på frislående produktionsbolaghar i 1984/prisläge ökat från 77,9 till 98,0 milj. kr, vilkel väsentligtöverstiger statsmakternas mål fiir den pågående avlalsperioden. Medlen förmedverkande har i fasla priser ökat med 30 milj. kr. från /88till . Totalt beräknas 182 milj. kr. gå lill utomstående medverkandeunder , Personalen