prop · GE03154 · 1990-12-31 00:00:00 — Att inordna försäkringsbolaget i det konsolideradekapitaltäckningsförfarandel skulle innebära atl bolagel belastades med ettkapilalkrav som inte gäller övriga försäkringsbolag. Av konkurrensskäl bördärför försäkringsbolag som tillsammans med en bank ingår i enholdingbolagskoncern undantas från detta konsoliderade kapitalkrav. Detinnebär att försäkringsbolaget och de dolierbolag lill försäkringsbolagetsom enligt det föregående inle skall träffas av banksmitlan ikapitaltäckningshänseende skall behandlas som om det inte ingår i koncernen. Omkapitaltäckningsreglerna justeras i enlighet härmed kommer man till rälla medde ofullkomligheter i promemorians förslag och styreffekter som påtalats avvissa remissinslaner. Detsagda innebär atl bankens och övriga koncernbolags placeringar och förbindelsergentemol försäkringsbolaget skall kräva kapilalläckning. Islället för konsoliderad kapitaltäckning föreslås i promemorian all holdingbolagels tillskott till försäkringsbolag skall avräknas från holding bolagels kapitalbas. har med EG som utgångspunkt i slället för en avräkningsregel förordat elt kapilalkrav på . I samband härmed har följande anförts. Det kapital som skall hållas till 70 skydd för kunderna i ettkreditinstitut får inte samtidigl ulgöra riskkapital i elt annatkreditinstitut. Därför krävs full avräkning när ett kreditinstitut investerar iett annat. Eftersom ett försäkringsbolag inte genom upplåning kan expandera sinplaceringsvolym får ett kapitaltillskott inte samma verkan som i ettfinansiellt företag. Den extra placeringsmöjligheten begränsas tilltillskottets egen storlek. När den nuvarandeavräkningregeln infördes fick banker emellertid inle äga aktier i annat änfinansiella företag. Del fanns därför inle anledning att överväga kapilalkravelför tillskott till andra företag. En regel om avräkning från kapitalbasen geremellertid, i likhet med konsolideringsförfarandet, uttryck för kravel påerforderlig kapilalstyrka inom koncernen. Genom förslagen kan vidareförsäkringsbolag komma atl äga aktier i finansiella företag utan att ettkoncernförhållande uppstår. Under sådana förhållanden kan tillskott tillförsäkringsbolag föras vidare till ett finansiellt företag utan att dettaföretag träffas av bestämmelserna om konsoliderad kapitaltäckning. Även om skäl kan tala fören annan lösning anser jag alt i ett inledande skede främst försiktighetskälstarkt talar för atl hela tillskoltet till försäkringsbolag i nu akluellakoncerner skall avräknas från holdingbolagels kapitalbas. Vad gällerbankinspektionens förslag om regler om enhandskrediter för försäkringsbolag ärbl.a. försäkringsbolagens placeringsregler från riskspridningsynpunkt föremålför översyn av försäkringsutredningen (Fi 1990:11). Jag anser alt utredningensförslag i denna del bör avvaktas. Det kan nämnas att försäkringsinspektionen iallmänna räd (Cirkulär 1987:4) rekommenderat att försäkringsbolagensplaceringar sprids på ett från risk-synpunkt godtagbart sätt, varvid bl. a.enhandsengagemang bör beaktas. Bankinspeklionen hardessutom föreslagit all valutaposilionsbegräns-ningar skall gälla för enkoncern som helhet. En sådan reglering behöver ulredas närmare och kan inleövervägas i detta sammanhang. Det bör i stället närmast göras inom försäkringsulredningensuppdrag. Jag är därför inte beredd att nu föreslå nägravalutapositionsbegränsningar för försäkringsbolag. Del bör framhällas atlförsäkringsinspektionen har en allmän skyldighel alt kontrollera attförsäkringsbolagen inte äventyrar sin soliditet. 3.5.3Banks ägande i försäkringsbolag Mitt förslag: Enbank får efter tillstånd av regeringen eller bankinspektionen förvärvaorganisationsaktier i ell försäkringsbolag. Insatsen skall avräknas frånbankens kapitalbas. Försäkringsbolag som är dotterbolag till en bank behandlasi kapitalläckningshänseende som om det slår uianför koncernen och träffas inteav den s. k. banksmittan. Promemorians förslag:Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag utom att det enligtpromemorian krävs att det uppstår ett koncernförhål- Prop. 1990/91:1 54lande. Remissinstanserna:De remissynpunkter som redovisades i föregående avsnitt gäller även iförevarande avsnitl, om en banks förvärv av aklier i elt försäkringsbolagkonstituerar etl koncernförhållande. Skälenför mitt förslag: Banker får efter regeringens eller bankinspektionenstillstånd förvärva s. k. organisalionsaktier enligt 2 kap. 6 § BRL. Huvudregelnvid tillståndsprövningen är att förvärvet inte får avse aktier i företag somdriver bankfrämmande verksamhet. Försäkringsverksamhel har därvid betraktatssom bankfrämmande verksamhet. Det är alltså inte möjligt för banker att fåtiUstånd alt förvärva aktier i försäkringsbolag. En bank är vidare förhindradatt förvärva placeringsaktier i försäkringsbolag. Emellertid har jag i avsnitt3.4.2 föreslagit att banker skall få förvärva placeringsaktier, t.ex iförsäkringsbolag. Sådana förvärv föreslås emellertid få ske inomförhållandevis snäva ramar och är principielll inte att anse somorganisationsförvärv. Föratl öppna för en sådan integration som jag inledningsvis förordat måste bankeräven få möjligheter att efter tillstånd förvärva organisationsaktier iförsäkringsaktiebolag och i sådana bolag som äger aktier i försäkringsaktiebolag(holdingbolag). Bankaktiebolag bör också få möjlighet.till motsvarande förvärvi utländska försäkringsföretag. Som jag sagt bör det inte krävas attell förvärv konstituerar ett koncernförhållande. Vilka kriterier som bör liggatill grund för tillståndprövningen behandlas i specialmoliveringen till 2 kap.6 a § BRL. Videtl koncernförhållande mellan banken och försäkringsbolaget uppstår problemetmed den s.k. banksmittan som beskrevs i föregående avsnitt. I enlighet med vadsom anförs där bör försäkringsbolaget undantas från banksmittan. Detsammagäller sådana dotterföretag till försäkringsbolaget som inte driver någon formav finansiell verksamhet. Tillämpningen av banksmitta på dotterföretag'till enbank grundas på praxis som föreslås bli kodifierad genom en ändring i I kap.5 § , se avsnitt 3.5.2. Någon motsvarande regel bör emellertid inte införassåviu avser försäkringsbolag som blir dotterföretag till en bank. Minaställningstaganden i fräga om avräkning från kapitalbasen i holdingbolagsmodellen,gäller också förvärv som anges i detta avsnitt. Kravet på en avräkning frånkapitalbasen avser således att trygga att banken har tillräcklig kapitalstyrkaför del-avsedda engagemanget utan att bankens övriga åtaganden riskeras. Enligtmin mening bör alla organisationsförvärv behandlas lika, oavsell om del detuppstår ett koncernförhållande eller ej. Även vid organisationsförvärv avminoritetsandelar i försäkringsbolag bör alltså tillskottet avräknas frånbankens kapitalbas. Vad gäller gränsdragningen mellan förvärv avorganisalionsaklier. i försäkringsbolag och placeringsförvärv hänvisas tillspecialmotiveringen till 2 kap.'6 a § BRL. 3.5.4 Finansbolagsägande i försäkringsbolag Mittförslag: För att ge finansbolag större praktiska möjligheler att varamoderbolag lill försäkringsbolag undantas försäkringsbolag frånfinansbolagslagens regler om konsoliderat kapilalkrav. Promemoriansförslag: Överensstämmer i huvudsak med milt förslag. Remissinstanserna:De flesta remissinstanserna har inte haft någon erinran mot förslagel.Bankinspektionen har dock hävdat att bankernas och försäkringsbolagens centralaroll i samhällsekonomin och därmed deras speciella skyddsvärde utesluter atl dehar andra finansiella institut som moderbolag. Följaktligen bör enligtinspektionens mening finansbolag och övriga s.k. specialinstitul inte kunna hadet bestämmande inflytandet över försäkringsbolag. Skälenför mitt förslag: Etl finansbolag är oförhindrat alt vara moderbolagtill ett försäkringsbolag. Bankinspektionenhar hävdat atl bl. a. finansbolag inle bör kunna ha det bestämmande inflytandetöver försäkringsbolag. Jag kan ha en viss förståelse för bankinspektionenssynsätt. Att nu införa ett hinder för ett sådant ägande anser jag dock interiktigt. Inte minst den internationella konkurrensen medför atl del inte börvara uteslutet för ell finansbolag att äga elt försäkringsbolag. Däremot är detangeläget att finansbolagens ägande prövas på samma sätt som gäller för bankeroch försäkringsbolag. Som framgår av avsnitt 3.6.2 föreslår jag attfinansbolags förvärv av organisations-aktier skall kräva tillständ avbankinspektionen. Därmed åstadkoms den prövning som här angetts. Finansbolagslageninnehåller regler om konsoliderad kapitaltäckning som är identiska med dem somgäller för bankerna. Eftersom finansbolagen bör ges motsvarande möjlighetersom bankerna tili koncernbildningar med försäkringsbolag, bör försäkringsbolagockså undantas från finansbolagslagens regler om konsoliderad kapilalläckning.Tillskott till försäkringsbolaget bör i kapitaltäckningshänseende behandlas påsamma sätt som i den redovisade integrationsmodellen med bank som moderbolag. 3.5.5Försäkringsbolags ägande i banker och andra finansiella företag Mitt förslag: Eltförsäkringsbolag får efter tillstånd av regeringen ellerförsäkringsinspekiionen äga organisalionsaktier i banker och andra finansiellaföretag. Det sammanlagda innehavet av sådana aktier får emellertid inteöversliga en ram som belräffande livförsäkringsbolag utgörs i huvudsak av egetkapital och av vissa nettotillgångar och beträffandeskadeförsäkringsbolag av egel kapital och likställda fonder, avskatteutjämningsreserv och uppskovsbelopp samt av vissanettotillgångar. Promemorians förslag:Överensstämmer i huvudsak med mitl förslag. Vad gällerbegränsningsregeln för skadeförsäkringsbolag ingär dock inle Prop. 1990/91:154 skatteutjämningsreserven och uppskovsbeloppet i ramen. Remissinstanserna:Flera remissinstanser har haft synpunkter på begränsningsregelns utformning.Försäkringsförbundet anser att fyrapro-centsgränsen är för snäv och förordar enallmänt hållen regel i stället för en fix procentgräns. å andra sidanmenar att ramen är alltför vid. och ifrågasäller delriktiga i att begränsa utrymmet för obeskattade reserver till fyra procent.Folksam anser atl skatteutjämningsreserven skall jämställas med eget kapital.Enligt forsäkringsinspek-tionen bör möjlighet till dispens frånbegränsningsregeln övervägas. Vidare bör avräkning från ramen göras förtillskott till ett annat försäkringsbolag i samma koncern. anser atlramen inle enbarl skall beräknas för varje försäkringsbolag för sig, utan ävenpå konsoliderad basis. Flera remissintanser har påtalat all de ömsesidigaförsäkringsbolagen missgynnas av begränsningsregeln, eftersom de inte harnägot egel kapital av betydelse. Skälenför mitt förslag: Etl försäkringsbolag får inle bedriva annan rörelse änförsäkringsrörelse, om det inte finns särskilda skäl för det (1 kap. 3 § FRL).Denna bestämmelse kompletteras av bestämmelser i 7 kap. 17 § första stycketsamma lag. Ett försäkringsbolag får inte förvärva slörre andel av aktierna ietl enskilt bolag än som motsvarar av det totala röstvärdet ibolaget. Försäkringsinspekiionen kan ge dispens från denna regel. För dispenskrävs i allmänhet att rörelsen har etl naturligt samband med den egentligaförsäkringsrörelsen. Bankverksamhet och annan finansiell verksamhel betraktassom försäkringsfrämmande verksamheter. Försäkringsbolagen är därförförhindrade alt förvärva aktier i banker, finansbolag, fondkommissionsbolag ochkreditaktiebolag. Inom ramen för femprocentsgränsen kan försäkringsbolagen dockplacera i aktier i sådana företag som ett led i finansförvaltningen. Föratt ell försäkringsbolag skall få möjlighet atl förvärva organisalionsaktier ibanker och andra finansiella företag bör sådana förvärv undantas fränfemprocentsregelns lillämpning. Detsamma gäller förvärv av aktier iholdingbolag som äger aklier eller andelar i finansiella förelag. I likhet medvad som gäller för bankers förvärv av försäkringsbolag bör det krävas tillståndav regeringen eller försäkringsinspektionen för sådana organisa-lionsförvärv.Tillståndsprövningen bör i tillämpliga delar kunna ske efler samma huvudlinjersom tillståndsprövningen enligt 2 kap. 6 a § BRL. Försäkringsutredningensuppdrag beslår i alt skapa mera rationella rörelseregler förförsäkringsbolagen och att åstadkomma etl regelsystem som är förenligt med detinom EG. Utredningens arbete berör alltså i hög grad de frågor som är aktuellai delta ärende. Det kunde därför ha funnits skäl att avvakta utredningensresultat i dessa frågor. Något avgörande hinder mot att redan nu i begränsadomfattning utvidga försäkringsbolagens förvärvsmöjligheter finns det dock inteenligt min mening. En ram bör därför utformas inom vilken försäkringsbolagentillåts förvärva organisalionsaklier i banker och andra finansiella förelag. Enförsta förutsättning för tillstånd måste vara att försäkringstagarnas Regler bör därför införas som förhindrar att försäk- Prop.1990/91; 154 ringslagarnas samlade tillgodohavanden i försäkringsbolagenäventyras. Enlämplig utgångspunkt är alt restriktioner bör läggas på användningen av demedel som försäkringsbolagen har att förvalta ål försäkringslagarna, liksom påövriga medel eller reserver som bör finnas i försäkringsbolagen för alt tryggaförsäkringstagarna. Under förutsättning atl sistnämnda reserver ärtillräckliga och att placeringarna i övrigt är väl spridda bör det inleföreligga några hinder mot att eget kapital och därmed jämställda fonder ingåri den ram inom vilken organisationsförvärv får ske. Ett försäkringsaktiebolagsaktieägare kan tillskjuta riskkapital i syfle alt ulvidgaförvärvsmöjligheterna. Delta gäller även ell försäkringsbolags tillskott tillett annal försäkringsbolag. Emellertid bör kapital som ingår i ramen för ettförsäkringsbolag inte få ingå i ramen för ett annat försäkringsbolag.Tillskottet bör därför avräknas från det tillskjutande bolagets ram eller medandra ord fylla ut ramen. Tillämpad inom en försäkringskoncern fyller en sädanavräkningregel motsvarande funktion som en ram beräknad pä konsoliderad basis. Detkan vara på sin plats atl här beröra vissa begrepp som blir akluella isammanhanget. Deförsäkringstekniska skulderna är en sammanfattande benämning på ettförsäkringsbolags beräknade kostnader för reglering av såväl inträffade somframtida försäkringsfall. De försäkringstekniska skulderna motsvaras påtillgångssidan av vissa värdehandlingar, främst obligationer och vissa andralån. Obeskattadereserver förekommer främst i skadeförsäkringsbolag och utgörs av bl.a.värderegleringsreserv, säkerhetsreserv, utjämningsfond och regleringsfond förtrafikförsäkring. Skattereformen innebär att möjligheten att göra avsättningartill obeskattade reserver i stort sett upphör. Övervärdeni tillgångar är den positiva skillnaden mellan en tillgångs verkliga värde ochdess bokföringsmässiga värde enligt balansräkningens tillgångssida. Övervärdenbör ingå i beräkningsunderlaget för att inte styreffekter skall uppstå, t.ex.så att bolagen säljer tillgångar med höga orealiserade värdestegringar ochköper andra för att expandera ramen och därmed förvärvsmöjligheterna. Meddessa utgångspunkter gör jag följande överväganden vad gäller utformningen aven begränsningsregel för livförsäkringsbolag. Eget kapital och garanlikapitalbör i sin helhet kunna räknas in i ramen. De övriga poster som kan komma ifråga vid utformningen av ramen är försäkrings-tekniska skulder,återbäringsmedel, samt viss andel av övervärden i tillgångar.Ömsesidighelsprincipen innebär all de senare posterna efter hand skallåterföras lill försäkringstagarna. Dessa medel kan därför sägas tillhöraförsäkringskollektivet och bör därför behandlas restriktivt. Belräffandeskadeförsäkringsbolagen gör jag följande överväganden. kapital och garantikapital bör kunna räknas in i sin helhet. Skattere formen innebär bl. a. att vid-1992 års taxering värderegleringsreservernä i form av etl uppskovsbelopp kommer att avskaltas till och föras till eget kapital av ; se lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver. I stället införs en skatteutjämningsre- 75 serv (surv); se lagen(1990:654) om skatteutjämningsreserv. 1990/91:154 föravsältning är antingen företagets egna kapital (K-surv) eller vad som under åretutbetalats i lön till arbetstagarna (). Avdrag för avsättning tillK-surv får göras med högst kapitalunderlaget. Tillramen bör föras förutom egel kapital och garantikapital utjämningsfond ochregleringsfond för trafikförsäkring samt av värderegleringsreservernäeller, utgående från balansräkningen per , av survenoch av kvarvarande uppskovsbelopp. Övrigaposter försäkringstekniska skulder, säkerhetsreserv och övervärden itillgångar bör behandlas restriktivt. Jaghar i likhel med promemorian stannat för att av de medel ilivbolagen och skadebolagen som påkallar en restriktiv behandling skall ingå iramen. Fyraprocentsgränsen har fastställts mot bakgrund av attförsäkringsbolagens medel bör placeras med tillräcklig riskspridning. Dessutomhar en försiktig bedömning gjorts i avvaktan på försäkringsutredningensställningstaganden. En lämplig andel av övervärden i tillgångar som kan ingå iramen anser jag vara . Sammanfattningsviskan begränsningsregeln formuleras enligt följande. 1. egetkapital och garantikapital samt 2. fyraprocent av 50%av övervärden i tillgångar. 1.eget kapital, garanlikapital,regleringsfond för trafikförsäkring och utjämningsfond, 3. fyraprocent av 50%av övervärden i tillgångar. Förbåde livförsäkringsbolag och skadeförsäkringsbolag skall, som jag tidigarenämnt, avdrag göras för tillskott i andra försäkringsbolag. Enförutsättning för ell tiUstånd skall bl.a. vara att förvärvet inle kan antasbli till skada för försäkringsverksamheien. Vid tillståndsprövningen får detmot denna bakgrund bedömas om hela utrymmet skall få utnyttjas för förvärv avorganisationsaktier i finansiella företag. En sådan bedömning är nödvändig dåsoliditet och riskspridning kan variera avsevärt mellan olika bolag. Förskadeförsäkringsbolag kan säkerhetsreservens storlek i förhållande tillverksamhetens samlade risker vara av betydelse. För etl nystartat företag kanvidare bestå av eget kapital. Det kan då antas blitill skada för försäkringsverksamheten att hela ramen utnyttjas. Vad gällerfrågan om möjlighet till dispens från begränsningsregeln anser jag att någotsådan möjlighet inte bör tillskapas. Fleraremissinslanser har hävdat att de ömsesidiga försäkringsbolagen missgynnas avden begränsningsregel som föreslås i promemorian. Ett ömsesidigt bolag ägsav försäkringstagarna. Vad gäller de ömsesidiga livförsäkringsbolagen innebärdetta atl de inte har medel som kan jämställas med eget kapital. Enligt minmening måste dessa bolag därför behandlas i huvudsak på det sätt somföreslagils i promemorian. Beträffande skadeförsäkringsbolagen har jag beaktatalt lill följd av skattereformen av surven och uppskovsbeloppet samlutjämningsfonden och regleringsfonden för trafikförsäkring jämställs med egetkapital och därför kan inräknas i begränsningsregelns ram. Det innebär altskadeförsäkringsbolagen, även de ömsesidiga, får elt större förvärvsutrymmeenligt mitt förslag än enligt promemorians. Frågan om etl tilltänktförvärv ligger inom den givna ramen skall bedömas förförvärvet. förvärvade aktier, som skall avräknas från ramen, skalldärvid las upp till sitt bokförda värde. En bokföringsmässig redovisningsmelodligger i linje med den längsiklighel och stabilitet som bör prägla innehav avorganisalionsaktier. Som framgår i avsnitl 3.4.2 föreslår jag beträffandebankers innehav av placeringsaktier att dessa skall tas upp lillmarknadsvärdet. Slorieken på ramen kan avolika anledningar ändras över liden. Även i övrigt kan fömtsättningama förlillslåndsbeslutel förändras. Därför bör innehav av organisalionsaktierfortlöpande prövas av försäkringsinspektionen inom ramen för den allmännatillsynen. Etl överskridande av förvärvsutrymmet till följd av att ramenminskat bör inte i sig leda till att bolaget tvingas sälja av aktieinnehaveteller delar av det. Det bör komma i fråga endast om etl forlsatl innehavframslår som olämpligt vid en helhetsbedömning av försäkringsbolagetsförhållanden. Del bör slutligenframhållas att utformningen av begränsningsregeln kan behöva ändras som ell ledi den pågående svenska anpassningen lill . Den föreslagnabegränsningsregeln skall också ses som en provisorisk lösning i avvaktan påalt nya regler på försäkringsområdet utarbetas av försäkringulredningen. Min bedömning:Några förändringar i fråga om tillsynens ulformning föreslås inle i deltasammanhang. Promemorianinnehåller inget förslag i delta hänseende. Remissinstanserna:Bankinspeklionen och försäkringsinspektionen anser att transaktioner mellanföretag inom en koncern bör genomföras på marknadsmässiga villkor och alttillsynsmyndigheternas befogenheter i dessa hänseenden bör klargöras.Bankinspektionen framhåller vidare atl det krävs klara regler om funktionsfördelningenmellan tillsynsmyndigheterna och om vilka metoder som skall tillämpas.Inspeklionen anser vidare alt tillsynen inle ens temporärt kan vara uppdelad påtvå myndigheter. bör dessutom tydliga regler och utökade Prop.1990/91:154 befogenheler för ingripanden mot osunda inslag tillskapas förtillsynsmyndigheterna. anser att tillsynsfrågorna är förknapphändigt belysta och alt de bör utredas ytteriigare. Skälenför min bedömning: En utgångspunkt för de aktuella förslagen är att det sålångt möjligl skall vara fritt att välja den koncernstruktur som framslår somlämpligast ur förelagsekonomisk synvinkel. Detsamma gäller vilka verksamhetersom skall bedrivas inom de olika koncernföretagen. Organisationslösningar somförhindrar en fungerande tillsyn är dock inte acceptabla. måsle ligga inom ramen för gäUande rörelseregler förrespektive institut. Givetvis får inte inlerntransaklioner utformas så att dekan äventyra företagens soliditet eller insätlarnas och försäkringslagarnasiniressen. Attange vilka transaktioner som kräver ingripanden av tillsynsmyndigheternaskulle bära för långt i delta sammanhang. Lagstiftaren bör inte utfärda någramer preciserade regler härom. Enfungerande tillsyn förutsätter atl tillsynsmyndigheterna organisation äranpassad till de föreslagna koncernbildningarna. Dessa frågor behandlas ibetänkandet (SOU 1991:2) Finansiell tillsyn. I betänkandet föreslås attbankinspektionen och försäkringsinspektionen skall slås samman till en endamyndighet. Branschglidningen utgör enligt utredningen ett tungt vägande skälför detta ställningstagande. Betänkandet bereds inomregeringskansliet. Oavsell om förslagel i belänkandet genomförs eller ej måstetillsynen organiseras så atl den tillgodoser de krav som följer av bl. Detär naturligtvis önskvärt alt förevarande lagförslag och eventuellaorganisationsförändringar kan genomföras . Enligt min mening bör emellertidinte tidpunkten för en organisatorisk lösning av tillsynsverksamheten bedömasvara av sådan vikt att nu föreslagna lagändringar inte skall kunna träda ikraft . Jag vill i detta sammanhang framhålla attbankinspektionen och försäkringsinspekiionen redan nu förbereder en flyttninglill gemensamma lokaler. Tillsynen bör därför under alla omständigheter kunnaordnas på elt smidigt sätt. Oavsettom några organisationsförändringar görs bör en översyn av tillsynsverksamheten,som bl. a behandlar utformningen av tillsynen och inspektionsmyndigheternasbefogenheter göras. I detta sammanhang bör bl.a. frågan om tillsynen överfinansiella koncerner samt offentliga slyrel-serepresentanter ikoncernföretagen behandlas. Jag avser att återkomma till regeringen i dennafråga. Närdet gäller lillslåndsprövningen innebär nu gällande beslutsordning för bankers resp. försäkringsbolags aktieförvärv all försäkringsinspekiionen prövar försäkringsbolags förvärv av organisalionsaktier i banker och andra finansiella förelag. Belräffande bankers molsvarande förvärv i försäkrings bolag görs tillståndsprövningen av bankinspektionen om förvärvet inte är av principiell belydelse eller i övrigl av särskild vikl. I sådant fall prövas förvärvet av regeringen ( se 54 § bankrörelseförordningen 1987:647). Bankinspektionen, försäkringsinspekiionen och anser atl de 78