prop · GE0388 · 1990-12-31 00:00:00 — a. fastighetsskötare, utveckling ochvård av databaser, sprida kunskap om den s.k. balansprincipen). Energiverketoch övriga berörda myndigheter skall verka för att kravet på en effektiv el-och energianvändning beaktas i olika regelsystem, rörande exempelvis byggnormeroch bostadsfinansiering, förutsatt att detta inte medför ökat krångel. För-och nackdelar med normer för maximal elförbrukning i hushållsapparater börstuderas. bör vidare i samråd med kraftproducenterna ocheldistributörerna undersöka förutsättningarna för försöksverksamhet istorstäderna med köp och försäljning av energieffektiviseringsåt-gärder (elbörs).Elanvändningsrådet fortsätter sin verksamhet. 1.4 En Strategi för minskad klimatpåverkan Människanspåverkan på klimatet genom utsläpp av s. k. växthusgaser är ett av de mest allvariigamiljöhoten. Enligt expertgruppen IPCC är risken stor för utbredd torka i vissaområden och översvämningar i andra. Hundratals miljoner människor kan behövaflytta, ekosystem förstöras och allvarliga sjukdomar spridas över vida områden.Utsläpp av koldioxid svarar för ungefar hälften av klimatpåverkan från svenskakällor. Reslerande del utgörs huvudsakligen av freoner, metan och gaser medindirekt men betydande påverkan på klimatet (kväveoxider, kolväten m. Jordbruksutskottetgjorde ett uttalande om koldioxidutsläppen med följande lydelse: Utskottetvill i sammanhanget erinra om att koldioxidproblemet är av global natur. Delkan icke lösas genom nationella åtgärder. En internationell reglering ärnödvändig. Det är emellertid först nödvändigt att vinna internationellterkännande av problemet. Som etl led i ansträngningarna härför och mol bakgrundav vad som framkommit ansluter sig utskottet till förslaget i motion Jo30 omatt regeringen bör klarlägga energianvändningens effekter på koldioxidhalten iatmosfären och utarbeta ett program för att minska utsläppen till vad naturentål. Som ett nationellt delmål bör anges att koldioxidutsläppen icke bör ökasutöver den nivå de har . Riksdagenställde sig bakom detta uttalande. Sedanår 1988 har ell stort antal utredningar genomförts om möjlighe terna att minska klimatpåverkan. Den internationella expertgruppen IPCC har lagt fram cn rapport, som bl.a. pekar på alt cn strategi för minskad klimatpåverkan bör behandla samtliga växthusgaser. Förhand lingar om en klimalkonvenlion inleds . Flera ministerkonfe renser med dellagande från etl stort antal länder har uttalat sig i frågan. Detvästeuropeiska samarbetet har ökat och får en allt större betydelse. I Prop.1990/91:88 har framför allt biltrafikens och flygets snabba ökninginneburit Bilaga 1 ökningar av koldioxidutsläppen. Motdenna bakgmnd bör på nytt ta ställning till klimatfrågan. En samladsvensk strategi för att minska klimatpåverkan bör behandlas av underinnevarande . Därmed kan begäran om ett program motklimatförändringar tillgodoses. I det följande anges förslag till en sådanstrategi. Klimatfråganintar en särställning i miljöarbetet. Utsläppenav klimatpåverkande gaser har samma effekt oavsett var de sker. Problemet ärsåledes globalt. Detär också långsiktigt. Effekterna uppträder gradvis, men det är möjligt att demest dramatiska effekterna uppstår först . På grund av att denglobala uppvärmningen fördelas ojämnt kommer utsatta regioner att kunnapåverkas . Trögheteni klimatsystemet innebär tidsfördröjningar mellan åtgärder och deras resultat.De utsläpp som sker påverkar klimatet hundratals år framåt. Detfinns visserligen fortfarande osäkerhet bland vetenskapsmännen om tidskalan ochden exakta storleken av de befarade klimatförändringarna, liksom om effekternai olika regioner. Försiktighetsprincipen (precautio-nary principle), somSverige hävdat i en rad internationella sammanhang, innebär dock att åtgärdermåste vidtas redan innan kunskapen är fullständig. Det behövs därför ettaktivt arbete mot klimatförändringar . Sverigebör aktivt delta i internationella diskussioner om möjligheter och sätt altklara ett långsiktigt mål som innebär att klimatförändringarna begränsas för samhället och naturen hållbar nivå. Det fordrar åtgärder för att såvälbegränsa utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser som öka upptaget av koli skog och annan växtlighet. Industriländernasvarar för den dominerande delen av utsläppen av klimatpåverkande gaser. Dessaländers utsläpp fram till har redan skapat en stor risk för förändringarav det globala klimatet. Inget framgångsrikt arbete mol klimatförändringar kanbedrivas utan konkreta åtgärder av dessa länder. Industriländerna har därfören särskild roll och ett särskilt ansvar för att minska klimatpåverkan. Detinternationella samarbetet för att uppnå globala mål för begränsningar avklimatpåverkan bör utgå från etl inlernationelll rättvist synsätt. Detla gällermellan i-länder och men även inom den industrialiserade världen.Kraven på länderna bör ställas så att åtgärder kan vidtas på ett kostnadseffektivtoch rättvist sätt med hänsyn till bl.a. nuvarande utsläpp per invånare och tilltidigare åtgärder som har minskal utsläppen. Sverigebör lägga särskild vikt vid möjligheterna till en gemensam j. EG/EFTA-linjeinför de förhandlingar om en klimatkonvention som in- Prop. 1990/91:88 leds ifebruari. Det finns fördelar med att de västeuropeiska länderna enas Bilaga 1 omen strategi för minskad klimatpåverkan och driver den inom . Strategin böromfatta koldioxid och andra klimatgaser. Ett gemensamt EG/EFTA-mål, som senarekan breddas till övriga och , bör vara att de samladekoldioxidutsläppen för de berörda ländergrup-perna inte får översliganuvarande nivå för att därefter minska. har lillsammans med övrigaEFTA-länder nått en principöverenskommelse med EG om att utarbeta en gemensamposition vad gäller stabilisering av koldioxidutsläpp. Åtaganden inom dennaram bör fördelas kostnadseffektivt och rättvist mellan länderna. Formerna fördetta blir föremål för senare förhandlingar inom EG-EFTA. Ettsamarbete mellan västeuropeiska länder kan även innehålla förslag tillsamordnade ekonomiska styrmedel, stöd till åtgärder i m.m. Deinsatser gör som stöd till omställningen i bidrar till en mereffektiv energianvändning och därmed till minskad klimatpåverkan. Utvecklingenmot en alltmer internationell elmarknad nödvändiggör att åtgärder motkoldioxidutsläppen från elproduktion samordnas med övriga länder i ,så långt detla är möjligt. bör i detta sammanhang verka för attprissättningen av el avspeglar de verkliga kostnaderna inkl. miljöpåverkan. Utvecklingsländernaär särskilt utsatta för klimatförändringar och har en betydelsefull roll i detinternationella arbetet. Åtgärder mot avskogning, ökenspridning och ineffektivenergianvändning i dessa länder är nödvändiga för en långsiktig hållbarutveckling. Ett ökat stöd från industriländerna är viktigt för att skapaförutsättningar för en utveckling där sådana åtgärder inte ställs mot andrakortsiktiga behov. bör verka för att samtliga industriländer uppfyller FNsbiståndsmål. Insatser för skogsvård och återbeskogning bör spela en viktig rollinom ramen för den svenska biståndspolitiken. Detnationella arbetet mot klimatförändringar bör utformas så alt tillsammansmed övriga västeuropeiska länder kan vara pådrivande i det internationellaarbetet. En svensk klimalstralegi måsle vara åtgärdsinrik-lad. Den skallomfatta samtliga klimatpåverkande gaser och samtliga samhällssektorer. Sverigeskall aktivt verka för begränsningar av utsläppen även från sektorer som ärberoende av alt konkurrera på en internationell marknad. Långtgående sådanabegränsningar förutsäller internationellt samarbete. ISverige innebär den beslutade avvecklingen av freoner en snabbare och kraftigareminskning av den nuvarande klimatpåverkan än vad som regleras iinternationella överenskommelser (Montrealprotokollel). Användningenav andra ozonnedbrytande ämnen, som haloner, måste upphöra. Detta innebär ytterligare minskningar av klimatpåverkan. Kol dioxidutsläppen måste begränsas och utsläppen av kväveoxider, kolväten och koloxid minska kraftigt. . "-15 Idet följande redovisas ett antal tänkbara åtgärder för att minska Prop.1990/91:88 utsläppen av dessa växthusgaser. Rangordningen mellan åtgärdernabör Bilaga 1 bestämmas av deras effekt för att minska klimatpåverkan iförhållande till kostnaderna. Omett tillräckligt antal av de åtgärder som redovisas i det följande genomförsblir resultatet en kraftig minskning av klimatpåverkan från svenska källor tillår 2000, jämfört med nuvarande nivå. Många åtgärder innebär även andramiljöfördelar än minskad klimatpåverkan, som minskad försurning, förbättradtätortsmiljö och skydd av ozonskiktet. Riksdagensbeslut innebar dels en begäran om ett program för att minska utsläppenav koldioxid, dels ett delmål om att de svenska koldioxidutsläppen inte bör ökautöver nivå. Det senare målet har dock redan överskridits och tordemed hänsyn till bl.a. en ökande trafik vara svårt att uppnå under de närmasteåren. Beträffande målet om ett program för minskning på under 1988års nivå bör här redovisade åtgärder utgöra en god gmnd. En rad faktorer råoljepris, priskänslighet hos konsumenter, framtida energibehov etc. gör detsvårt att ange i exakt vilken takt utsläppen kan minska. Förattkoldioxidutsläppen från energisektorn skall kunna hållas på en så låg nivå sommöjligt, måste energiförsörjningen genom ett effektivtutnyttjande av varaktiga och miljövänliga, helst förnybara, energikällor.Hushållning med energi och en ökad användning av förnybara energikällor ärdärför avgörande inslag i en strategi för minskad klimatpåverkan. Effektivenergianvändning är ett viktigt instmment för minskad klimatpåverkan.Energihushållningsarbetet måste, som här har föreslagits, förstärkas. Nedsättningsreglernaför energiintensiv industri utreds bl.a. för att åstadkommaincitament för energihushållning och minskade koldioxidutsläpp. Miljöanpassadenergiproduktion med låg klimatpåverkan måste stimuleras. Det är miljömässigtmotiverat all stödja bl. a. vindkraft, solenergi och biobränslebaseradkraftvärme. Biobränslen är från klimatsynpunkt generellt sett bättre änfossila bränslen. 1 ett val mellan fossila bränslen bör naturgas användashellre än kol och olja. Kraftvärme bör gynnas framför kondenskraft. Denna frågahar behandlats i avsnitt 1.2. Insatserför hushållning med energi och en satsning på miljöanpassad energiproduktion,tillsammans med den koldioxidskatt beslutat införa, gör det möjligtatt begränsa koldioxidutsläppen från bostäder, service och fjärrvärme så att deinte överstiger nuvarande nivå . Detär angeläget att minska trafikens klimatpåverkan. Det kan ske t. ex. genomkollektivtrafik med låga koldioxidutsläpp, ökad bränsleeffektivitet hos nyapersonbilar, motoralkoholdrivna tätortsfordon och sänkta medel-hastigheler pålandsväg. Koldioxidutsläppen från flyg och sjöfart bör begränsas. Dennatyp av åtgärder kan göra det möjligt att begränsa koldioxidutsläp- 16 penfrån trafiken så att de inte överstiger nuvarande nivå . Med Prop.1990/91:88 hänsyn till att trafiken även bidrar till utsläpp av andraväxthusgaser Bilaga 1 innebär detta att sektorns samlade klimatpåverkan kanminskas. Resultatet av åtgärderna är beroende av den ekonomiska utvecklingenoch av drivmedelspriserna. Höjda bensinpriser som ett ledi skattereformen bidrog till att koldioxidutsläppen från biltrafiken minskadefrån att tidigare ha ökat med 4 . Ettbättre omhändertagande av avfall kan bidra till att minska klimatpåverkan. Ettexempel är energiåtervinning genom förbränning av metan från soptippar.Åtgärden minskar behovet av fossila bränslen och reducerar metanutsläppen.Metan är en kraftfull växthusgas. Åtgärderinom jordbruket har en stor betydelse i en klimatstrategi. Freonavvecklingenkan breddas till andra ämnen med liknande effekt (haloner, koltetraklorid, HCFCetc). Utöver redan fattade beslut kan ett antal åtgärder vidtas, med hänsyn tillbl.a. den internationella utvecklingen. Det kan gälla begränsningar av t.ex. HCFC(mjuka freoner), haloner, koltetraklorid och 1,1,1-trikloretan. Åtgärderav detta slag kan innebära att utsläppen av klimatpåverkande gaser minskarkraftigt. Ävenåtgärder mot flyktiga organiska ämnen (t. ex. vissa lösningsmedel) harbetydelse för att minska klimatpåverkan. Statenskärnkraftinspektion och redovisade i januari 1990på regeringens uppdrag en bedömning av säkerhets- och strålskyddsläget vid desvenska kärnkraftverken. Enligtde svenska tillsynsmyndigheteraa inom kärnkraftsområdet har samtliga svenskakärnkraftsreaktorer en betryggande säkerhet. Kärnkraftverken har dessutomförsetts med tekniska system som skall begränsa de radioakliva utsläppen ihändelse av en reaklorolycka. Såväl tekniska faktorer som driftsrutiner m. m.påverkar säkerheten och denna kan undergå förändringar . Regeringenredovisar i budgetpropositionen drifts- och säkerhetsförhållandena vidde svenska kärnkrafts-reaktorerna. Denna redovisning bygger på de kvartalsvisarapporterna från säkerhetsmyndigheterna. Kärnkraftsindustrinsansvar vid en eventuell kärnkraflsolycka är enligt bestämmelserna iatomansvarighetslagen begränsat till 800 milj. kr. Den svenska lagstiftningenöverensstämmer med det ersättningssystem som gäller i och grundarsig på två internationella konventioner. Det torde inte vara förenligt medPariskonventionen att ålägga anläggningsinnehavaren ett obegränsat ansvar.Regeringen bör dock med hänsyn till frågans vikt aktivt driva frågan om ettvidgat ansvar i internationella sammanhang. Ettobegränsat ansvar ryms inte inom de åtaganden som en försäkrings givare får göra. Enligt gjorda beräkningar är kapaciteten på försäk ringsområdet såvitt avser ansvarsförsäkringar ca 17 2 1990/91. I saml Nr 88 I200 milj. kr. Eftersom ansvarsförsäkringen som regel måste tecknas så att Prop.1990/91:88 den motsvarar av ansvarsbeloppet skulle detta kunna höjas tillca Bilaga 1 1 000 milj. kr. En höjning av ansvarsbeloppet bör därförgenomföras. Efterde säkerhetsstudier som tyska säkerhetsmyndigheter gjort av kärnkraftsreaktorernai står det klart att ett stort antal kärnkraftverk i Östeuropabyggts och drivs efter säkerhetskriterier som inte godtas i OECD-länderna.Säkerhetsprogrammen i och övriga östeuropeiska stater är underomdaning. (lAEA) medverkar i detta arbete.Sverige bör även bilateralt stödja säker-hetshöjande insatser framför alll i östersjöstaterna. Miljöpåverkanfrån el- och värmeproduktionen i har minskat kraftigt under 1970- och 1980-talen.El- och värmeproduktionens svavelutsläpp har minskat med sedan år1980. Utsläppen av kväveoxider från el- och värmeproduktionen har minskat medca . Luften i tätorterna har blivit betydligt bättregenom utbyggnad av fjärrvärme, övergång till lågsvavligt bränsle och mereffektiva förbränningsanläggningar. Energipolitikenmåste utgå från vad natur och miljö kan bära. Stränga krav bör ställas påsäkerhet och omsorg om miljön vid användning och utveckling av allenergiteknik. Regeringenhar lagt fram propositionen 1990/91:90 om en god livsmiljö. Jag lämnari det följande en sammanfattning av de förslag i propositionen som har störstbetydelse för energiområdet. Därefter redovisar jag kort de ekonomiskastyrmedel som har beslutats för energiområdet. Slutligen berör jagfrågan om ett miljöanpassat energisystem på lång sikt. 2.2 Den miljöpolitiska propositionen miljöpolitiska propositionen föreslår regeringen en strategi för minskadklimatpåverkan. Jag har (avsnitt 1) redovisat huvuddragen i dennastrategi. Vidarefiireslås vissa skärpningar av krav och riktlinjer för utsläpp av försurandeämnen. Denya gränsvärdena för utsläpp av svavel överensstämmer med dem som regeringentidigare (prop. 1987/88:85, JoU23, rskr. 373) har aviserat. I enlighet härmedkommer förordningen (1976:1055) om svavelhaltigt bränsle att ändras så att denya årsmedelvärdena för utsläpp av svavel från mindre anläggningar blir 0,10gsvavel permegajoule bränsle och för större anläggningar svavel per megajoulebränsle. Utsläppsvärdena bör i princip tillämpas som genomsnitt för samtligaförbränningsanläggningar i ett fjärrvärmenät eller en kraftstation eller förflera pannenheter inom en industrianläggning.Avsikten är att de nya kraven skall träda 1993 Prop. 1990/91:88och vara genomförda i hela . Detta är Bilaga 1 än planerat. Riksdagenhar tidigare (prop. 1987/88:85, JoU23, rskr. 373) uttalat sig om riktlinjer förkväveoxidulsläpp frän förbränningsanläggningar vid tillämpningen avmiljöskyddslagen. Dessa riktlinjer bör också vara vägledande beträffandeförbränningsanläggningar som inte omfattas av för-prövningsplikten enligtmiljöskyddslagen. Förnya förbränningsanläggningar med en tillförd effekt över 500MW föreslårregeringen att som riktlinje vid tillämpningen av miljöskyddslagen skall gällaatt utsläppen får uppgå till högst svavel och högst kväveoxider permegajoule tillfört bränsle. Regeringenföreslår att krav på miljökonsekvensbeskrivningar införs i lagen (1977:439) omkommunal energiplanering. 2.3 Ekonomiska styrmedel på energiområdet Sverigehar utnyttjat huvudsakligen tillståndsprövning och tillsyn enligtmiljöskyddslagen och annan lagstiftning för att nå de uppsatta miljömålen. Denomläggning av skatter och avgifter på energiområdet som för närvarandegenomförs innebär en ökad användning av ekonomiska styrmedel för att minskaenergisystemets miljöpåverkan. Den1 belades de fossila bränslena olja, kol, naturgas, gasol ochbensin med en koldioxidskatt som motsvarar per kg utsläppt koldioxid (prop.1989/90:111, SkU31, rskr. minskades den allmänna energiskattenpå de fossila bränslena. Utsläpp av svavel vid förbränning av olja, kol ochtorv belades med en skatt på 30kr. per kg svavel. Förutsläpp av kväveoxider skall från betalas en avgift på 40kr. per kg (prop. 1989/90:141, JoU24, rskr. Avgiften gäller endast förenergiproduktionsanläggningar med en effekt av minst 10 MW och enenergiproduktion av minst 50GWh . Bl.a. föratt inte konkurrenskraften förde pannor som omfattas av avgiftssystemet skall försämras gentemoi mindrepannor, betalas de sammantagna avgiftsintäkterna tillbaka till deavgiftsskyldiga. Fördelningen av intäkterna sker med den nyttiggjorda energin iform av el eller värme som fördelningsgmnd. Härigenom behålls styreffekten avavgiften, som ett effektivt energiutnyttjande och en högverkningsgrad premieras. 2.4 Ett miljöanpassat energisystem och statens energiverk har på regeringens uppdrag utrett hur ettmiljöanpassat energisystem kring kan utformas. Uppdraget redovisades idecember 1989 och har remissbehandlats. En sammanfattning av rapporten ochremissinstansernas synpunkter har redovisats i rapporten (Ds 1991:4) Energiutredningaråren1989 och 1990. Detvå myndigheterna har i enlighet med regeringens uppdrag utgått bl.a. från att del framtida svenska energisystemet inte skall innehålla 19 Vidare har fömtsätts att högst vattenkraft Prop.1990/91:88 kan utnyttjas. Med dessa utgångspunkter har konstmerats dels basscena- Bilaga 1 rier, dels miljöscenarier i vilka utsläppen av koldioxid hålls på enså låg nivå som möjligt. Somersättning för de närmare 70TWh el som kärnkraften kan ge har imyndigheternas rapport antagits en storskalig användning av vindkraft samtbiobränslen i kombinerad el- och värmeproduktion. Dessutom måste ett kraftigtelsparande ske. I miljöscenarierna har kraftfulla styrmedel förutsatts för attbehålla konstanta koldioxidutsläpp. Förattden svenska energiförsörjningen skall bli miljöanpassad krävs enligtrapporten en genomgripande förändring av hela energisektorn medenergieffektivitet och miljöhänsyn som ledstjärnor. Enslutsats i rapporten är att en strategi för förnyelse av energisystemet måsteligga i linje med utvecklingen i andra länder, som möjligheterna iSverige identifieras och utnyttjas. Internationellt samarbete är av störstabetydelse inte bara på miljöområdet utan även för utveckling och införande avny energiteknik. De två myndigheterna, liksom en stor del av remissinstanserna,konstaterar att det är mycket svårt och knappast meningsfullt för ett enskiltland att agera helt isolerat för att begränsa koldioxidutsläppen. Flertaletremissinstanser har lämnat synpunkter på de förutsättningar och metoder somanvänts i utredningens scenarier. Ett antal remissinstanser ifrågasättermetoden att låta styrmedlen mot koldioxidutsläpp representeras av höga koldioxidskatter. Mångaremissinstanser berör konsekvenserna för samhällsekonomin av en övergång tillett miljöanpassat energisystem. Några instanser anser att kostnaderna för ensådan övergång inte är acceptabla med hänsyn till andra samhällsmål. Andraanser att fördelarna med en miljöanpassning av energisystemet inte har beaktatsi tillräcklig utsträckning. Ingenav de globalt sett dominerande metoderna för energitillförsel fossilabränslen, kärnkraft eller tredje världens utnyttjande av vedbränslen ärlångsiktigt hållbar. En förändring av världens energisystem kommer att krävastora insatser och industriländerna måste vara föregångare i detta arbete. Denfortsatta miljöanpassningen av det svenska energisystemet skall ses mot denna bakgrund.Jag instämmer i utredningens bedömning att en fullt ut genomförd omställning tillett miljöanpassat energisystem kräver en internationell samordning. Jagövergår nu till att redovisa mina bedömningar av elförsörjningen under 1990-talel. Längre fram (avsnitten 3.4 3.7) tar jag upp några där med sammanhängande frågor: kostnads- och prisutvecklingen på elmark naden, den elintensiva industrins konkurrenskraft, kostnaderna för bo stadsuppvärmning med el och konvertering till annan uppvärmning samt elmarknadens internationalisering. har energiförsörjningkaraktäriserats av en minskande oljeanvändning och en ökande användning av elför uppvärmning av bostäder och för industriella behov. Inom transportsektornhar dock användningen av oljeprodukter ökat. var den totalaenergianvändningen ca lägre än (tabell 1). Om den faktiskaenergianvändningen under dessa år räknas om till normalårs förbrukning itemperaturhänseende erhålls dock ungefär samma energianvändningsnivå för bådaåren, ca . Det kannoteras att det finns olika beräkningsmetoder för energistatistik. I Sverigehar bränslen till en betydande del ersatts med el. Med exempelvis denstatistiska metod som tillämpas av skulle denna förändringredovisas som en ökning av den totala energianvändningen. harhösten 1987 i betänkandet (1987/88: 7) om energipolitik behandlat valet avmetod för energistatistiken. Prop.1990/91:88 Bilaga 1 Inhemsk energianvändning: Bostäder.servicem.m. Total slutlig inhemsk energianvändning Utrikes sjöfart, föriuster och energi for ickeenergiändamål Tillförsel av energi: Oljor Naturgas Kol/koks Inhemskabränslen* Vattenkraft, kärnkraft, spillvärme och värmepumpar ifjärrvärmeanläggningar**, nettoimport av el Källa:Statens energiverk * inkl. privat vedeldning **inkl. insatsen av el Vissaförskjutningar i användningen av energi har ägt rum . Industrisektorns andel av den slutliga energianvändningenhar minskat från år . För sektorn bostäder, servicem.m. härden minskat från till . Transportsektorns andel har ökat från15% till 24%år 1989. Fördelningenmellan energislagen i energitillförseln har förändrats mera markant. Oljansandel var men har minskat till . Detta beror bl.a. på att insatsen av inhemska bränslen, energikol och kärnkraft har ökat.Förändringen av energitillförselns sammansätt- ning har medverkat tillatt utsläppen av svaveldioxid har minskat med . Flertalet av de prognosersom gjordes överskattade kraftigt de framtida energibehoven.Prognoserna hade upprättats mot bakgrund av utvecklingen på 1950- och 1960-talen.De utgick från att ökad ekonomisk tillväxt med nödvändighet leder till ökadenergianvändning. Energiprisförändringar, energihushållningsprogram och insatserför minskat oljeberoende ledde emellertid till effektivisering och sparande.Detta medverkade till en stabilisering av den totala energianvändningen trotsen fortsatt god ekonomisk utveckling. Det finns ett stort behovav prognoser över såväl användningen som tillförseln av el och annan energi.Metodiken kan behöva utvecklas. Genom utvecklade energiprognoser kan säkrarebedömningar göras bl.a. när det gäller behovet av nya kraftanläggningar. 1990/91:88 Bilaga 1