prop · GE03149 · 1990-12-31 00:00:00 — Medhän.syn lill de hälsorisker som är förbundna med bruk av lo-bak skall särskildmåttfullhet iakttas vid marknadsföring av tobaksvara. Därvid gäller särskiltatl reklam- eller annan marknadsföringsåtgärd inte får företas som ärpåträngande eller uppsökande eller som uppmanar till bruk av tobak. Vidmarknadsföring av lobaksva-ra får inte användas kommersiell annons / ljudradio-eller televisionsprogram. Denna lagträder i kraft . P'-op. i990/9i:i49 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanlräde den 26 mars1991 Närvarande; statsministern , ordförande, ochstatsråden , , llellsiröm, , Linilqvisi,Ltinnqvisl, , f-reivalds, Wallslröm, Lööw, , , , Proposition om radio- och TV-frågor 1 Inledning Frågan om reklamfrnansiering av svensk marksänd televisionbehandlades av en särskild utredare, statssekreteraren iutbild-ningsilei)ariemeniet . Utredaren bedrev sitt arbeteunder benämningen TV-u t red ningen (U 1989:04) och överlämnade delårel betänkandet (SOU 1989:73) TV-poliiiken. Televisionen har också varil föremål för annatutredningsarbete som rör sändningars finansiering. Frågan om ändrad lagsliflning på grund avreklamfinansierade TV-sändningar har utretts av radio lagsutredningen (U1985:05) - särskild utredare: justitieombudsmannen . Genomtilläggsdirektiv l')89 (dir. 1989:21) uppdrog regeringen ål dennaulredning atl föreslå den lagsliflning som kunde bli aktuell med anledning avTV-utredningens arbete, Radiolagsulredningen överlämnade i februari 1990delbetänkandei (SOU 1990:7) Lagsliftning för reklam i svensk TV. Vidaie har en sakkunnig i som jagförordnat, direktören , utretl vissa frågor om sponsring i program. Den sakkunnige överlämnade rapporieri(Ds 1989:65) Sponsring m.m, av program. TV-ulredningens belänkande och rapporten om sponsring harremissbehandlals. I:n förteckning över remissinslanserna och en sammanställningav remissyttrandena har offentliggjorls i promemorian (Ds 1990:27)Remissyttranden över TV-poliliken, beiänKaiidc av , och Sponsringmm, av program, rapporl av en .särskild utredare. Även radiolagsulredningens delbetänkanile harremissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas utredningenslagförslag som bi- laga 1 .samt en förteckning över remissinslanserna och en sammanställ- Prop. 1990/91:149 ning avremissyttrandena som bilaga 2. För det fortsatta beredningsarbetet iTV-reklamfrågan och vissa andra radio- ochTV-politiska frågor beslulade regeringen den 6december 1990 atl lilLsälla en särskilil beredningsgrupp under ordförandeskap av . Från riksdagspariierna medverkar i gruppen riksdagsledamöterna (), (), (),llyttring (c), (), Calarina Rönnung (s), () och (). Gruppen kallas radio- och TV-beredningen. Beredningens arbele har huvudsakligen gällt TV-reklamfrågan.Enligt vad jag har inhämtat anser en majoritet av gruppensledamöler all rätten all bedriva reklamfinansierade sändningar börförbehållas en ny iredje TV-kanal, som etl företag som slår utanför bör svara för.Della är även min uppfaltning. Jag finner del därför moliverai all regeringen nubehandlar TV-reklamfrågan från denna utgångspunkt,I sammanhangel lar jag också upp vissaandra radio- och 'l"V-frågor, 1 fortsättningentecknar jag försl en bakgrund (avsniu 2) lilldagens situation, Mina överväganden och förslag redovisas i avsnitten 3-8under följande huvudrubriker: Vissa huvudprinciper i mina förslag (avsnilt 3), lagstiftningsfrågormed lanke på i första hand reklamfinansierade TV-sändningar i marknätet (avsnitl 4), lut reklamfinansierat TV-förelag (avsnilt 5), Riktlinjer förSveriges (avsniu 6), Vissa utredningar (avsnilt 7), Medelsberäkningar m.m,(avsnilt 8). Vid beredningen av della ärende har jag samråll medcheferna för justitie-, social-,kommunikations- och finansdepartementen saml statsråden ochWallslröm. Regeringen beslutade all inhämta lagråtlels yllrande över vissa lagförslag som upprättats inomutbildningsdepartementet, bl.a. ell förslag lill lag om annonser i televisionen. De lill lagrådet re-mitleraile lagförslagen bör fogas lill prolokollel i della ärende som bilaga 3. Lagråilelhar yllral sig över förslagen , Lagrådels yttrande bör fogas lill protokollet som bilaga4. tiigrådet kriliserai det förhållandet atlde remiiierade torslagen bygger påden hillills tillämpade ordningen enligi vilken del -förutom reglerna i railiolagen(1966:755) - finns ell avial mellan sialen och varje programförelag, som reglerar del materiella innehållel i förelagelssändningar. Finligt lagrådet saknar yltranilefrihetsbegränsningar genom avtal, vare sig de medges i lag ellerej, slöd i regeringsformen. Lagrådsremissensavsnilt 3 motsvaras i proposilionen av avsniu 4. 1990/91:149 tarställning till lagrådets synpunkter på olika ställen där (se främst avsnitten4.1.1, 4.2.3, 4.4.1, 4.4.4, 4.5.2, 4.9.2 och 4.9,3). 2.1 Den internationella utvecklingen Fram till början av 1980-lalel förekom endastmarksändningar för att distribuera TV-program till allmänheten i . Enmarksänd TV-signals räckvidd är som mest . Utanför det sändande landetkan därför signalen las emot endast i vissa gränstrakter. På grund av den begränsade tillgången på radiofrekvenserär det inle möjligt att medge fri etablering av marksändande TV-företag. I deflesta länder har elt enda eller några få företag tillstånd att bedrivarikstäckande TV-sändningar till allmänheten, I har staterna sedan gammaltfaslslällt långtgående förpliktelser för de företag som fått tillstånd atlsända. Mol bakgrund av de olika nationella förutsällningarna harvarje land utformat sin egen radio- och TV-politik. Målen för verksamhetenskiftar mellan olika länder, men oftast har del funnils en sirävan att uppnå godamottagningsniöjligheter för alla, objektlvilei i nyhetsrapporteringen,publicistiskt oberoende för programföretagen, mångfald och kvalilet iprogrammen, tonvikt på nationell programproduktion och ett på del egna landetinriktat ämnesval. Konkurrensen mellan olika programföretag var tidigare iallmänhet liten eller obefintlig. En kombination av mottagaravgifler och reklam har varitdel vanligaste sättet atl finansiera radion och televisionen i ,Endasl etl fåtal länder har förlitat sig helt och hållet på del ena eller andraav dessa finansieringssäll, i de länder där det är tillåtel för TV-företag attfinansiera sändningar med reklam, gäller i allmänhet noggranna regler förreklaminslagens innehåll, omfattning och inplacering. Användningen av satelliter för atl sända TV-program lillallmänheten har givit publiken och annonsörerna alternativ lill de marksändakanalerna. En lelesatellit förstärker en radiosignal från en sändarepå jorden och sänder den tillbaka till jorden. I princip kan satellitens signaltas emot inom ett mycket slort område. Telesatelliter kan delas in efter sin tekniskabeskaffenhet eller sitt användningsområde. Någon klar och allmänt vedertagenindelningsgrund fmns inte, utan olika indelningar används för skilda ändamål. Den internationella telekonventionen och det tillkonventionen hörande s.k. radioreglemenlet innehåller föreskrifter omtilldelning av radiofrekvenser för olika ändamål, bl.a. hurradiofrekvensspeklrum får användas för olika slags salellilljänster. I dellaavseende skiljer man mel- lan bl.a. fast satelliurafik, "", och salellit- Prop. 1990/91:149rundradio, "". Fasl satelliltrafik betyder satellittrafik mellanmarkstationer på bestämda platser. Som fast satellittrafik räknas ocksåalla sändningar till satelliter. Med satellitrundradio förstås att del frånsatelliter sänds program som är avsedda att tas emot direkt av en större allmänhet.Med direkt mottagning avses bådeindividuell mottagning och mottagning via cen-tralanlennanläggningar. I radioreglementet finns bestämmelser som reserverar vissa frekvensband för fast satelliurafik och andra för satellitrundradio. Det finns också regler om vilka procedurer som skall följas dånågon avser au börja utnyilja en satellit för ell vissl ändamål. Det har emellertid visat sig att satellitanvändningen inle alllid sker på det säusom varit avsikten vid frekvensplaneringen. I startade försök med alt sändaTV-program via satellit till kabelnäti början av 1980-lalet. Fram användesuteslutande s.k. kommunikationssatelliter som sänder med låg effeki över stora områdenoch använder frekvenser för fast satellittrafik. 1 huvudsak tillhörde dessa satelliter den internationellatelesatellitorganisationen eller dess europeiska motsvarighetEutelsat. 1 slutet av år1988 uppsändes första s.k. direklsändandesalellit eller rundradiosalellit. Sädanasatelliter sänder med hög effekt på frekvensersom är avsalta för satellitrundradio. Täckningsområdet skall vara avpassat för ett visst land eller en viss grupp av länder. Sedan normerna för direktsändandesatelliter fastställdes har emellertid den tekniskautvecklingen på mottagarsidan gjort att mottagningmed god kvali tet kan ske i betydligt störreområden än man ursprungligen trodde. Under våren 1989logs den första s.k. medeleffektsatelliien ibruk för sändningar till . Denna satellit, , ägs av elt prival konsorti um i . Enmedeleffektsatellit använder frekvenser för fast sa-lelliitrafik. Den har emellertid högre sändareffekt än de äldre kommunikationssatelliternaoch dess ändamål är främst alt distribuera TV till hushållen.Numera har också och Eutelsat sänl upp medelef- fektsatelliter. utsänds ett 80-lal programkanaler från satellit överEuropa. Några nationella TV-företag användersatellit för att mala marksändare eller föralt nå landsmän i andra länder.Dessa sändningar kan också tas emot i kabelnät eller med hjälp av särskilda satellitmottagare. Exempel på sådana kanalerär den sovjetiska televisionen ochde italienska 1 och 2. sändningar sändsut via satellit till kabelnät i . Den franskspråkigasatellitkanalen består av program från nationella TV-företag i , , och . Det brittiska BBC sänder ut en "salelliiversion" av företagets tvåmarksända kanaler. Det statligaamerikanska Worldnei sänder informaiionsprogram av olikaslag. Dekommersiella TV-företagens programkanaler är dels inriktade på Prop.1990/91:149 allmän underhållning, dels specialkanaler. Av de allmänna underhållningskanalerna vänder sig numerade flesla till ett visst land eller språkområde. De lidigare försöken altvinna publik i slora delar i med ett allmänt inriktat engelskspråkigtprogramutbud verkar så goll som ha övergivits. Programmen är genomgåendereklamfinansierade. Specialkanalerna har en inriktning mot etl visst slag avprogram, t.ex. nyheter, sport, långfilmer, djur och nalur, barnprogram ellerpopmusik. Vissa av kanalerna innehåller reklam, medan andra helt finansierasmed abonnemangsavgifter ("belal-TV"). Även för vissa av specialkanalernamärks en tendens alt välja inriktning mot bestämda språkområden. Under de år som satellitsändningar av TV-programförekommit har flera programföretag upphön med verksamheten eller uppgått iandra företag. Del verkar rimligt all anla att det även i fortsättningen kommeratt ske strukturförändringar inom branschen. För de mottagande länderna har satellitsändningarnainneburit alt de nationella TV-företagen fåll konkurrens av företag som kanarbeta helt på kommersiella villkor. Dessa förelag behöver inte ta någrakullurpoli-tiski betingade hänsyn i sill programval och de lyder inle undersådana reslrikiioner i fråga om reklam eller programinnehåll i övrigl som gällerför de flesla marksändande TV-företag. Eu enskilt land har begränsade möjligheler atl påverka vadsom las emot från en salellit. Insikten om detta har efter hand blivil alltmerutbredd i . Den nya situationen har därför resulterat i alt staternagåtl samman om vissa gemensamma regier om TV-sändningar till allmänheten. Tvåolika instrumenl har arbetats fram. öppnade för undertecknande eneuropeisk konvention om gränsöverskridande television. beslutadeEuropeiska gemenskapen (EG) elt s.k. direktiv lill medlemssla-terna med vissaföreskrifter om TV-sändningar. le båda instrumenten har slora likheter. Det ansvarigalandel blir skyldigt att se lill att sändningarna uppfyller vissa minimikrav. Igengäld skall de länder där sändningarna tas cmoi inte hindra vidaresändning avprogram som uppfyller kraven. Minimireglerna gäller bl.a. förekomsl avvåldsinslag, pornografi och rashets i programmen, skydd för barn och ungdom,rätt till berikiigande av uppgifter, andel europeiska program samt reklam ochsponsring. konvention iräder i krafl när sju stater haruttryckt sill samtycke till all vara bundna av den, vilket ännu inte har skett.Eventuella Ivisler om innebörden av reglerna skall i första hand lösas genomöverläggningar mellan berörda stater, i sisla hand kan del bli akiuellt medskiljedom. En ständig kommitté med representanter för konven-lionsstaternaskall hjälpa lill vid tolkningen av bestämmelserna och med att lösa tvister. EGsdirektiv skall vara genomfört i medlemsländerna senast i okio- Prop.1990/91:149 ber 1991. Eventuella tvister om tillämpningen kan avgöras av EGsdomslol. Radiolagsulredningen har fått i uppdrag all belysakonsekvenserna av elt svenskl lilliräde lill TV- konventionen och lägga framförslag lill den lagstiftning som behövs för att delta skall kunna ske. 2.2 Marksänd ljudradio och television i Rundradioverksamhelen i bedrivs i huvudsak inomramen för ett dominerande företag, , som har långtgåendeförpliktelser all verka i allmänheiens tjänst. utgör en koncernmed som moderbolag saml som dolierbolag bl.a. , , lokalradio AB och . Det är dessa dolierbolag som svarar för sändningarnasinnehåll och som därmed är programföretag i den mening som radiolagen(1966:755, omtryckt 1986:1209) avser. För uppbörden av TV-avgifter finnsdessutom dotterbolaget i . Aklierna i ägs av organisalioner ochföretag inom folkrörelseseklorn (), näringslivet () och pressen ().Regeringen utser ordförande och yllerligare sex ledamöler i bolagets slyrelse,medan fem ledamöler utses av bolagsstämman. har moderbolaget delövergripande ansvaret för alll utom själva programverksamheten. Moderbolagetutser dollerbolagens slyrelser, f>el är också moderbolaget som förkoncernens räkning avger anslagsframställning lill regeringen och fördelar deav sialen tilldelade medlen mellan bolagen inom koncernen. Sändningarna av Radio-koncemens programföretagdistribueras av . Programmen kan i princip tas emol i alla befolkadedelar av vårt land. Det finns två rikstäckande sändarnät för TV och fyrarikstäckande sändarna! för ljudradio inom FM- bandet. Vissa ljudradiosändningarsänds också från AM-sändare. Lagstadgade krav gäller om all rätten all sända skallulövas oparliskl och sakligt och om all programverksamheten skall präglas avdemokratiska värderingar. I avtal mellan sialen och de olika programföretagenfinns bestämmelser om all företagen skall sända ell mångsidigt programutbud avgod kvalitet. Varje programföretag besiämmer ensamt vad som skall förekomma iföretagels sändningar. prövar genom eflerhandsgranskning omprogramföretagen har iaktiagil de regler som gäller för verksamheten. Enligt avtalen med sialen får inle programföretagen isändningarna medge kommersiell reklam mol vederlag. Reslrikiioner gäller ocksåmol att sända sponsrade program. och tirifts- ochinvesteringsutgifler för den allmänna programverksamheten bekostas medTV-avgiftsmedel. Även radionämndens verksamhel bekostas på iletta sätt. grammen iSveriges Riksradio betalas dock överstatsbudgeten under ut- Prop. 1990/91:149 rikesdepartementets huvudtitel. Över statsbudgeten betalas också Radio-koncernens och televerketskostnader för utsändning av en svensk TV-kanal i södraFinland. TV-avgifiens sloriek bestäms av . Fr.o.m. är den årligaavgiften för all inneha en TV-mottagare 1 164kr. besiämmerockså medelstilldelningen till SverigesRadio, och radionämnden. För kostnadskompensa-lion lillämpas etl särskillindex. Vid sidan av Radio-koncernens sändningar förekommerviss annan radio- och irådsändningsverksamhel. Del är fråga om antingen sändningarlill allmänheten inom begränsade områdeneller sändningar som riklar sig tillspeciella grupper. Med närradio avses rundradiosändningar med begränsadräckvidd av ljud radioprogram. Närradion ärelt språkrör för del lokala ideella föreningslivet. Varje sändningsberättigad sammanslutning kan i närradion ge uttryck för sitt budskap. Kommersiell reklam och sponsrade program får inte förekommai sändningarna. Närradionämndenprövar frågor om tillståndatt sända närradio och har lillsyn öververksamhelen. pågicknärradiosändningar i 158 sändarområden. 2 290 sammanslulningar hade sändningstillstånd. Med radiolidningar avses radioprogram för synskadade som innehåller material ur dagstidningar. Programmen sänds ul överFM-nälet och spelas in automatiskt hosde synskadade. Tillstånd för sändning av enradiolidning ges till ägaren av den nyhetstidning somskall vara förlaga till radiolidningen. Sändning av an-nonsmaterial får ske endast om ljudet är förvrängt eller innehållelkodat. utsändes31 dagstidningar som radiotidningar. Förverksamheten ulgår ett särskill siatligl bidrag. Bidragsmedlen fördelas av lallidningsnämnden, som också meddelar tillstånd att sändaradiolidningar. pågår en försöksverksamhetmed utsändning i Sior-stoc k holmsområdet av en finländskTV-kanal från Nacka-sändaren. Sändningarnaär avsedda för de ca 40 000 finsktalande hushåll som finns i området. TV-sänd ni ngarna skall bestå av vidaresändaprogram som samtidigl sänds eller har säntsut i av nationella rundradioförelag, . Kommersiell reklam får inte förekommai sändningarna. Regeringen har givit tillståndau bedriva vidaresändningsverksamheten. Svenska statenbetalar de sändningstekniska kostnaderna ochger bidrag till kostnader. I de program som vidaresänds ingårav upphovsrätlsliga skäl inte ulländskafilmer, serier m.m. I årels budgetproposilion (prop.1990/91:100 bil. 10 s. 351) har regeringen föreslagil atl den särskilda lagsom finns för verksamheten skall fortsätta att gällalill utgången av . Efler förslag av regeringen i prop. 1990/91:25 harriksdagen (1990/91 Prop. 1990/91:149 KrU:9, rskr, 98) beslutat attprogrammen också skall distribueras i kabel på ett 20-tal orler, där det finnsmånga finsktalande. Utbyggnaden av kabelnät med större kapacitet förmottagning av TV-program satle igång i i och med att vissa europeiskaTV-företag började använda satelliter för sändningar till allmänhelen. Enligt uppgifter från kabelnämnden kunde den 1 januari1991 ca 1 500 000 bostäder nås av salellilsändningar. Siffran molsvarar ca 45 %av landels hushåll. Vid sidan av de större kabelnäten finns sådana nät somomfattar högsl 100 bo.städer. Antalet hushåll som är anslutna lill sådana näteller till anläggningar för individuell mottagning av salellilsändningar kanuppskaitas till några hundra tusen. Verksamheten med sådana kabelsändningar som inle innebärvidaresändning av sändningar från satelliter, s.k, egensändningar, har utvecklalslångsamt. Del finns lokala kabelsändarföretag på 19 orter.Dessutom har möjligheten all upplåta kanaler för egensändningar ulnyttjals iell 50-ial fall. De upplåtna kanalerna används mest för all sända rullandetextinformation, s.k. kabeltexl. Program av annal slag förekommer i blygsamomfattning, Kabellagsiifiningen bygger på all det krävs lillslånd vidaresända programkanaler från satelliter saml föregensändningar eller upplåtelse av kanalutrymme för sådana sändningar i kabelnätsom når fier än 100 bostäder. Kravet på lillslånd gäller emellertid inie förvidaresändning av rundradiosändningar. Enligt elt beslul av kabelnämnden ifebruari 1989 skall medeleffeklsatelliten vid tillämpningen av kabellagenbehandlas som en rundradiosalellit. 1 ett beslut har nämndengjort samma bedömning av bl.a. satelliterna Eutelsat II, Horisont och Tele-X. Den praktiska följden avnämndens beslul är all ell slorl antal satellitsända program numera kanvidaresändas i kabelnät ulan krav på lillslånd. Radiolagsulredningen har i uppdrag atl föreslå enkabelsändningslag-stiftning som är så utformad atl regler för vidaresändning avsatellilpro-gram förblir effektiva oavsett från vilken kategori av satelliterprogrammen sänds ut. 1 TV-ulredningens betänkande (SOU 1989:73) TV-politiken|)resenleras tre huvudalternativ för hur reklamfinansiering av svensktelevision skulle kunna anordnas. Samtliga förutsätter atl dereklamfinansierade programmen sänds ut i etl rikstäckande näi från marksändareoch uppfyller i demokralisk ordning fastställda krav på kvalitet och omväxling. Del första allernalivet innebär atl reklamsändningarinleds av , Reklaminslag kan sändas i den ena av förelagetsIvå kanaler eller i båda, Enligt detandra alternativet delas upp i Ivå före- Prop. 1990/91:149tag, etl för varje kanal. Det ena förelagel lämnar och sänder helt reklamfinansierade program, medan det andra stannar kvar i koncernen och sänder avgiflsfinansierade program ulanreklam. Ulredningens iredje alternativ innebär atl ett friståendeprogramföretag sänder TV-program med reklam i en nyupprällad rikstäckande tredjekanal. fortsätter sina avgiflsfinansierade sändningar ulanreklam i två kanaler. I del alternativ där reklaminslagen skulle förekomma iSveriges Televisions sändningar förutsätts ingen ändring av nu gällandeprogramregler bortsett från au förbudet mot att medge kommersiell reklam motvederlag upphävs och att det klargörs atl kraven på opartiskhet och saklighetinle skall gälla för reklaminslagen, 1 de båda alternativ där reklamsändningaina skall skötasav ett förelag utanför föreslås au kraven på programverksamheten1 myckel skall överensstämma med vad som gäller för ,Ett reklamfinansierat TV-förelag bör emellertid inte åläggas långtgåendeförpliktelser när del gäller alt , lillgodose olika minoritelsintiesseneller fullgöra folkbildningsuppgifter. Finligt utredningen bör kretsen av ägare lill etl friståendeTV-föieiag ha sådan sammansättning all ingen åsiktsriktning kan dominera. Detär en fördel om ägarna kan hämtas från olika områden i samhället. Eu fristående TV-företag bör få sill sändningstillståndför en begränsad tidsperiod. Ulredningen anger sex lill som en lämpligförsia avtalsperiod. Reklaminslagens innehåll avses vara underkastat gällandemarkriads-föringslagstiftning. Särskilda regler föreslås emellertid för reklamlill barn och för viss åsikisreklam. En hell reklamfinansierad TV-kanal föreslås få sända reklam . Reklaminslagen bör i första hand placeras iblock mellan programmen men det bör untler vissa förutsättningar vara lillålelalt avbryta program med reklam. Om skulle få sända betald reklam kanreklammängden vara mindre, kanske . Det finns då enligtuireilningen inte anledning alt frångå principen atl reklaininslagen skall))laceras mellan programmen. 1 delbetänkandei (SOU 1990:7) Lagsliftning för reklam isvensk TV hai radiolagsulredningen behandlat vissa av de lagstiftningsfrågorsom föranleds av TV-ulredningens betänkande. En särskild lag om annonser i televisionen föreslås. Ilagen, som skall gälla för ell programföretag som sänder reklam mol vederlag,regleras vad som får förekomma i annonser, annonsvolymen och hur an- nonser fårsällas in i sändningarna. Särskilda reslrikiioner för reklam Prop.1990/91:149 till barn föreslås. Ulredningen förordar också fiera andra lagändringar, lillvilka jag återkommer i del följande. Jag vill emellertid redan här peka pä denändring som föreslås av den s.k. demokratibeslämmelsen i radiolagen. Dettaförslag har inle med TV-reklamfrågan all göra, ulan syftel äi framför alll altklargöra vad regeln bör betyda när del gäller bevakning av vissa händelser. 2.5 Regeringens proposition om en yttrandefrihetsgrundlag Regeringen beslutade en proposilionom en yl-trandefrihelsgrundlag (prop. 1990/91:64). De nya bestämmelserna föreslåsträda i kraft den . Grundlagsförslaget gäller yiirandefrihelen i radio, TV,filmer, videogram och ljudupptagningar m.m. I förhållande lilltryckfrihetsförordningen (förordningen omtryckt 1988:1448) ulgör lagförslageten hell självständig text.