prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Vidare föreslås en fördubbling av stödet till svenskt deltegande ieuropeiskt forskningssamarbete. Regeringenhar inlett ett arbete för att effektivisera högskolans verksamhet. Målet är attpå en gång minska administrationen och förbättra utbildningens resultet (skr.1990/91:50, prop. 1990/91:87 och bilaga 11:7. i det följande). Regleringen avhögskolan skall inskränkas till det väsentliga och resurser för administrationskall kunna frigöras och omvandlas till utbildningskapacitet. Tonvikten i decentrala insatsema skall ligga på utvärdering och uppföljning.Anslagstilldelningen skall i större utsträckning gmndas på utbildningens ochforskningens resultet och kvalitet i ett intemationellt perspektiv. Regeringensatsar nu 250 milj. kr. på att inrätte ytterligare 5 000 platser vidhögskoloma. Resursema koncentreras till utbildningar som är angelägna avarbetsmarknadsskäl. Genom denna satsning kommer ungdomar och människor som villvidareutbilda sig att kunna gå kortere kurser inom den yrkestekniskautbildningen, gå igenom tvåårig ingenjörsutbildning, vidareutbilda sig frånbamskötere till förskollärare m.m. Regeringenhar föreslagit att en flexibel skolstart införs. Föräldrama får bedöma om derasbam kan börja skolan vid sex eller ålder (skr.1990/91:50, prop. 1990/91:115). En samordnad översyn av Prop. 1990/91:150skolans läroplaner och bamomsorgens pedagogiska program har Bilaga 1:1 inletts(dir 1991:9). Arbetsmarknaden kan genom reformen på lång sikt komma atttillföras stora delar av ytterligare en årskull, antingen direkt eller medlängre utbildning . kommer också att skapa större utrymme förframtidens kompetensuppbyggnad. Regeringen har i propositionen (1990/91:85)Växa med kunskaper föreslagit en omfattande förändring av gymnasieskolan ochvuxenutbildningen. Yrkesutbildningen i gymnasieskolan kommer att förstärkasavsevärt genom att alla linjer/program föreslås bli treåriga. För vuxenutbildningeninnebär propositionen både en förstärkning av den gmndläggandevuxenutbildningen och ökade möjligheter till samverkan mellan gymnasieskola,vuxenutbildning och AMU. Kommunema kommer att få ansvaret förresursfördelning och planering. kommer elevema att ges såväl ökadevalmöjligheter som ökat inflytande, vilket är en viktig fömtsättning för attuppnå en gymnasieskola för alla. Ettomfattande arbete har pågått för att förändra stymingenav skolan och lägga ansvaret för verksamheten längre fram i organisationen, hoskommunema och i skoloma. Ansvaret för verksamheten har tydliggjorts ochverksamhetsansvar och ansvar för de fmansiella resursema har kopplats samman.All reglering genom stetsbidragssystemet har upphört och ett nytt sektorsbidragtill skolverksamheten kommer att införas fro.m. Syftet med deförändringar som genomförts inom skolområdet är att höja kvaliteten i skolansarbete och göra verksamheten effektivare. Föratt den ekonomiska återhämtningen skall komma till stånd är det av avgörandebetydelse att investeringama i ekonomin ökar. Investeringama spelar också enviktig roll för den teknologiska fömyelse som är nödvändig om produktivitetenskall kunna förbättras. Därför vidter regeringen en rad åtgärder för attstimulera investeringsaktiviteten. Sedanden gäller ett i det närmaste generellt frisläpp av de allmännainvesteringsfonderna. För investeringar i inventerier och för kompetenshöjandeutbildning av anställda gäller frisläppet i hela landet. Beträffandebyggnadsarbeten är fondema fria i hela landet utom . Överhettningenpå byggmarknaden i har dämpats påtegligt. Investeringsfondemabör därför släppas fria även för byggnadsarbeten i denna del av landet. Vidarekommer ramarna för byggnadstillstånd och ombyggnad av bostäder iStockholmsområdet att vidgas för att öka byggverksamheten. Den tidsbegränsadeskatten på produktion av kontors- och butikslokaler och andra oprioriteradebyggnadsarbeten i bör avvecklas . Denna skatt börsåledes inte utgå för byggnadsarbeten som påbörjas ellersenare. Efterskattereformen är den svenska företagsbeskattningen intema- Prop. 1990/91:150tionellt konkurrenskraftig. Det svenska deltegandet i den europeiska Bilaga 1:1integrationen innebär att produktion i inte diskrimineras vid exporttill andra delar av den europeiska inre marknaden. Dessa perspektiv,tillsammans med åtgärdema för att öka produktiviteten, innebär alt Sverigesdragningskraft på utländska investeringar ökar . För att ytterligareunderlätte sådana investeringar kommer regeringen att förelägga ettförslag om att anpassa de svenska reglerna för utlänningars förvärv av svenskaföreteg till de betingelser som skapas genom den ökadeintemationaliseringen. Utländska företeg kan ge ett värdefullt bidrag till denindustriella kunskapsuppbyggnaden, som investeringarna innebär att kapitelbalansenförstärks. Återväxteni svenskt näringsliv är i betydande utsträckning avhängig de mindre företegensexpansionskraft. Där sker mycket av den fömyelse som krävs för en långsiktigindustriell utveckling. Genom skattereformen och de särskilda insatser som nugörs för att förbättra tillgången på riskkapitel förbättrasinnovationsklimatet. I enlighet med förslagen i tillväxtpropositionen förberedsockså förstärkte insatser för de små teknikbaserade företegen. Det gällerframför allt företeg med koppling till universitet och högskolor. De mindreföretegen ges också särskild stimulans för att kunna möte de krav som en ökadinternationalisering ställer 5.5 Sparandet Prop. Bilaga1:1 Det nuvarande sparandet är inte tillräckligt för att finansiera ens den förhållandevislåga investeringsnivå som råder . Det ter sig uttryck iunderskott i bytesbalansen. Därför är regeringens politik inrikted på att på olika sätt stimulera enökning av sparandet. Denviktigaste åtgärden är skatteomläggningen. Skattereformen stimulerar hushållensfinansiella sparande. ökade hushållens sparkvot från -4,till 0.En fortsatt ökning är att vänte . Kostnadema för lån harökat, medan sparandet blivit mer förmånligt. understryks vid en nedgång iinflationen. Viden intemationell jämförelse framstår ändå det svenska hushållssparandet somlågt. En viktig del av förklaringen till dette är pensionssystemensutformning. De svenska pensionerna betelas till stor del med det löpande åretspensionsavgifter, medan fonderingar i offentliga eller private system spelar enstörre roll i andra länders pensionssystem. Strävandena att öka hushållenssparande måste därför bl.a. inbegripa en prövning av pensionssystemensutformning. Regeringen har i finansplanen understmkit att behovet av ett ökatsparande i ekonomin skall tillmätes stor vikt vid denna prövning. Vidbehandlingen av pensionsberedningens förslag om de allmänna pensionsstemensframtida utformning kommer en utgångspunkt att vara behovet av ett högrelångsiktigt sparande. Därvid bör det övervägas om fondering förtilläggspensionema kan ske i mer individuella och försäkringsmässiga former änvad som är fallet i AP-fondema. Inomfinansdepartementet har ett förslag uterbetets om att AP-fonden skallomorganiseras, få en mer effektiv förvaltning och vidgade placeringsmöjligheter.Det beräknas öka AP-fondens långsiktiga avkastning , vilketmotsvarar . En förbättrad avkastning gör det möjligtatt stärka ATP-pensionema, öka sparandet eller begränsa avgiftsbehovet.Förslaget remissbehandlas . Enväsentlig del av det samhälleliga sparandet sker inom den offentliga sektorn.Att upprätthålla ett högt offentligt sparande är nödvändigt mot bakgrand avsparandebristen i ekonomin som helhet och förblir därför ett viktigt mål förfinanspolitiken. Befolkningens ålderssammansättning innebär att anspråken påsjukvårdens och omsorgens resurser kommer att öka . För attmöte dessa anspråk måste resurser säkerställas under det närmaste årtiondet.Det är viktigt att dessa behov beaktes, när försöken med nya former försjukvårdens finansiering utvärderas inför kommande beslut. 5.6 Omställning och minskning av den statliga administrationen Denkonkurrensutsatte sektom måste få tillgång till en större del av ekonominsresurser för att kunna expandera och därmed lägga gmnden för framtida välståndoch välfärd. I det perspektivet är uppgiften att effektivisera denoffentliga verksamheten cenral. Inte minst gäller det att Prop. 1990/91:150frigöra resurser från byråkratin för att bättre fullgöra de uppgifter som Bilaga 1:1 den offentliga sektom ansvarar för. Denallmänna samhällsutvecklingen påverkar sterkt de organisatoriska förhållandenabåde i näringslivet och i den offentliga sektom. De viktigaste faktorernaunder överskådlig tid är intemationaliseringen avregleringendecentraliseringen. Människorskompetens ökar, så att det blir möjligt och effektivt att late allt fler beslutfettes nära verksamheten. Det är decentraliseringens föratsättning. Behovenblir alltmer skiftande och föränderliga, så att förhandsstyrda beslut blir alltsämre ägnade att erbjuda bra lösningar. Det är avregleringens drivkraft. Alltfler verksamheter bedrivs i samarbete med institutioner och människor i andraländer, med egna organ och regler för att leda arbetet. Det ärinternationaliseringens inverkan. Sammantegnainnebär dessa tendenser för den stetliga administrationens del att resurser ochtid kan frigöras därför att uppgifter tegits över av andra eller blivitöverflödiga. Dessa möjligheter har utnyttjats och förstärkts av viktigareformförslag . Genomslaget för arbetslinjen ireformeringen av socialförsäkringama kommer att frigöra personal frånhanteringen av passiva understödsärenden. Kommunemas ansvar för hela skolanavlaster den stetliga administrationens deteljstyming. Avregleringen avjordbmks- och bostedspolitiken minskar de administrativa kraven på dessaområden, liksom omläggningen av näringspolitiken från konserverandepunktinsatser till generella åtgärder, som främjar tillväxt på företegens egnainitiativ. Detär nu också dags att gå från styrning genom regler till krav på resultet.Lokala och regionala myndigheter får ökat handlingsutiynime, centrala verkmåste i ökad utsträckning följa upp och utvärdera verksamheter. De berördasefterfrågan får ett sterkare genomslag i verksamheten, som flerverksamheter utsätts för konkurrens för att öka kvalitet och effektivitet. Chefenför redovisar i del II av denna proposition det program föratt bante den stetliga administrationen , som fömtskickades iregeringens skrivelse (1990/91:50) om åtgärder för att stebilisera ekonomin ochbegränsa tillväxten. Deåtgärder som genomförs äger mm inom alla departements verksamhetsområden. Dekommer också i hög grad att påverka arbete.Ansvarsfördelningen mellan kommerskollegium, ochstetens pris- och konkurrensverk ses över, försvarets rationaliseringsinstitutavvecklas, verksamheten vid universitets- och högskoleämbetet, socialstyrelsenoch socialförsäkringsadministrationen dras ned, trafiksäkerhetsarbetet sesöver. Den pågående integrationsprocessen i påverkar , denordiska ländemas utrikesrepresentetioner bevakar ärenden åt varandra,jordbraksnämnden och lantbraksstyrelsen slås samman, arbetsmarknadsverketscentrala och regionala administration minskas, nya former för byggnadsforskningens finansiering införs, en nynäringspolitisk myndighet inrättes i industri- Prop. 1990/91:150 verkets, och styrelsens för teknisk utveckling ställe. Bilaga1:1 länsstyrelsemas roll renodlas, omorganiseras m.m. Åtgärdemakommer att begränsa utgiftstrycket inom den stetliga verksamheten och därmedöka expansionsutrymmet för andra delar av ekonomin. De kommer attbidra till en högre effektivitet i ekonomin. De åtgärder som genomförs kommeratt leda till bestående besparingar och inte bara tillfälliga minskningar avenstaka anslag. Efter den treårsperiod som programmet omfatter beräknas denårliga besparingen på stetens budget till . Denekonomiska politiken skall bidra till att utjämna levnadsvillkoren och skapa enstarkare bas för välfärden genom att arbetslinjen konsekvent hävdas. Allamedborgare skall ha goda möjligheter till ett meningsfullt liv. Det är ett målsom inte kan uppnås enbart genom att erbjuda lika stertmöjlig-heter. Det kräveri stället insatser för att i en rad olika situationer hjälpa människor att tevara på sina föratsättningar och öka deras möjlighet att välja vägar i livet. Detavgörande inslaget i dessa strävanden är ansträngningama att stärka ochfiillfölja den arbetslinje, som varit bestämmande för detsvenska väliärdsbygget. Arbetet ger det nationella välstånd, som betelar degemensamma välfärdssystemen. Arbetet är emellertid också den normala ochviktigaste källan till enskilda människors och femiljers trygghet och välfärd.Därför är åtgärdema för all säkra, vidga och förbättra arbetets villkor ochfrakter ett bärande tema i regeringens politik för ökad välfärd. har hunnit långt när det gäller att trygga människors rätttill ett meningsfiillt arbete. Skillnaderna framgår tydligt av en jämförelsemed nio andra länder i . Av hela den svenska befolkningen deltog 52,i arbetslivet 1987, medan den genomsnittliga sysselsättningsgraden i de andraländema låg rant . Den viktigaste skillnaden gäller kvinnoma i åldrama15-64 år, där i hade arbete 1989, medan genomsnittet för deandra ländema ligger på . Den svenska arbetslösheten uppgick till ca1,, jämfört i genomsnitt för EG. Denallmänna ekonomiska politiken spelar en avgörande roll för välståndetsfördelning. Inflationen har varit det dominerandeproblemet i den svenska ekonomin. En hög inflation sätter tryggheten på spel. Närlönekostnadema i stiger snabbare än i våra konkurrentländer innebärdet ett allvarligt hot mot sysselsättningen. konkurrenskraften blirtillväxten i ekonomin låg. Det kan tvinga fram Prop. 1990/91:150 oönskadenedskämingar i välfärdssystemen. Därför är det nödvändigt att Bilaga 1:1bryte inflationen för välfärdens skull. Meninflationen har även andra fördelningspolitiska verkningar. Den omfördelartillgångar mellan låntegare och långivare, den förstärker skillnadema mellanbesuttna och dem som saknar fast egendom, och den gynnar arbetsmarknadenssterka grapper, som lättere än andra kompenserar sig för inflationen i sinlöneutveckling. Dessa tendenser kan skärpa skillnader i inkomst och förmögenhet.De premierar dem som kan föratse och te hänsyn till inflationen i sinaprivatekonomiska handlingar. Envändpunkt har nåtts. Inflationen under det närmaste året blir radikalt lägreän . Det är en. central fördelningspolitisk uppgift attse till att dette trendbrott befästs, så att trygghet och välfärd understöds aven varaktigt låg inflation. 6.2 Arbetsmarknadspolitik och utbildning Förde fleste medborgares välfärd är en meningsfull sysselsättning den avgörandefaktom. Arbete ger inkomster, som ger valfriheten innebörd. Arbetet haremellertid också en avgörande betydelse för hälsan, den sociala gemenskapen ochtryggheten. Därför är arbetsmarknadspolitiken så viktig. Den svenskavälfärdspolitikens framgångar beror i stor utsträckning påarbetsmarknadspolitiken med dess intemationellt sett unika betoning av aktivainsatser. I andra länder är det normalt passivt understöd som spelar dendominerande rollen. Inteminst viktigt är dette när den ekonomiska utvecklingen hoter sysselsättningen.Så är fallet . De arbetsmarknadspolitiska insatsema ges nu enkraftfull utformning för att dels underlätte den kostnadsanpassning som krävsför ekonomisk återhämtning, dels ge de arbetssökande trygghet och möjlighet attsnabbt finna nya anställningar. Detteär uppläggningen i det nyskapande program regeringen lade fram för attmöte den ökande arbetslösheten. Åtgärdema omfördelar medel från passivtkontantstöd till aktiva ansträngningar för utbildning och rekrytering. Därmedfår individema det stöd de behöver bättre än något annat, ett stöd att snabbtåtergå till produktionen. Deviktigaste beståndsdelama i regeringens förslag är följande: Ettsystem med utbildningsvikariat införs. Förslaget iimebär att arbetsgivama fårgöra avdrag på arbetsmarknadsavgiften om de efter anvisning avarbetsförmedlingen anställer en vikarie för den som utbildar sig. Minst 20 000personer beräknas omfettes av denna nya insats. Arbetsmarknadsutbildningenutökas med ytterligare 10 000 platser . Krafttegtes mot ungdomsarbetslösheten. Utbildningsbidraget för dem som är under 20 århöjs med . till 326 kn, dvs. samma belopp som för dem som fyllt ochsom inte uppfyller villkoren för rätt till ersättning från arbetslöshetskassan.Ungdomsgarantin ger alla ungdomar rätt till utbildning, praktikeller arbete. Rekryteringsstödetsregler ändras så att ungdomar i åldem Prop. 1990/91:150 kan få stödredan efter en månads arbetslöshet, i stället för efter fyra Bilaga 1:1månader, som reglema är . Stetsbidraget till den arbetsgivare somanställer ungdomar på avtelade inskolningsplatser höjs från 50 till högst 60 %av lönekostnaden . Dessa förslag innebär att ytterligare 5 000ungdomar kan erbjudas aktiva åtgärder. Långtidsarbetslöshet skall förhindras.Rekryteringsstödet skall kunna utgå redan efter trc månaders arbetslöshet förden som är , i stället för . Det höjs från 50 till60 % av lönekostnaden. En stor del av de långtidsarbetslösa är invandrare. Avdenna anledning ändras reglema för rekryteringsstödet till flyktingar ochinvandrare. Tillgångenpå kvalificerad arbetskraft skall öka. För att tillgodose den lokalaefterfrågan på vissa högskoleutbildade, t ex tekniker och förskollärare,föreslås en utökning med 5 000 högskoleplatser under näste budgetar. Därför föreslår regeringen att den 30-procentigainvesteringsskatten i tes bort . Vidare höjsramen för övrigt byggande i från av byggvolymtill . möjliggör för arbetsmarknadsverket att släppa fram byggande iStockholmsregionen för ytterligare ca . Även ramen förombyggnad av bostäder utvidgas. Dessutom kommer investeringsfondema attfrisläppas helt också i . Åtgärdema fmansieras främst genomatt resurser förs över från passivt kontantstöd till aktiva åtgärder.Utbildningsvikariaten finansieras genom att arbetsgivama tillåts minskainbetelningen av avgiften till arbetsmarknadsfonden. Utökningen avhögskoleplatserna finansieras över stetsbudgeten. Totelt omfatter förslagentill åtgärder ca . För att dessa insatser skall få sitt fiillagenomslag fordras en bred aktivitet i samhället. Detställer krav på arbetsmarknadens myndigheter ochorganisationer, men också på företegen och arbetstegama själva. Det ställerockså krav på en fortsatt aktiv regionalpolitik som bidrar till att arbetslinjen fullföljsi landets alla delar. offensiv roll genom attden kan te till vara resurser och förbättra föratsättningamaför näringslivets utveckling i olika delar av landet. 6.3 Arbetsmiljö och rehabilitering Förstörandemiljöer och miljöförstöring är de viktigaste hoten mot människors hälsa. Påarbetsmiljöns område innebär förslaget om sjuklön att försumliga arbetsgivarefår betela för en del av den skada de vållar. Regeringens förslag innebär attarbetsgivama åläggs att betela ut sjuklön till sina anställda för de förste 14dagama av varje sjukdomsperiod. Arbetsgivama får därmed te överkostnadsansvaret för de korte sjukfallen, vilket ger dem sterka motiv attförsöka reducera korttidsfrånvarons orsaker. Regeringen har bl.a. ipropositionen (1990/91:140) om arbetsmiljö och Prop. 1990/91:150rehabilitering föreslagit kraftfulla åtgärder för att minska förslitningen i Bilaga 1:1 arbetslivet och hjälpa de drabbade tillbaka till en meningsfiillsysselsättning: Teknik, arbetsorganisation och arbetets innehåll skall utformas så attarbetstegare inte utsätts för fysiska och psykiska belastningar som kan medförahälsa eller olycksfall. Arbetsgivaren blir skyldig att systematiskt planera,leda och kontrollera arbetsmiljöarbelet. Riskerna i verksamheten skallfortlöpande undersökas och nödvändiga åtgärder genomföras. Arbetsgivaren åläggs också att bedriva en lämpligt organiseradarbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet på arbetsplatsen. En nybrottsmbricering - arbetsmiljöbrott - införs i . Denarbetsrättsliga lagstiftningen om fackliga organisationers och enskildaarbetstegares inflytande över arbetslivet skall ses över. Senast den 15 augustiskall en arbetsgmpp föreslå en lag om personalekonomiska redovisningar. Enutredning kommer att tillsättes om ekonomiska styrmedel på arbetsmiljöområdet.Arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet förändras ochresursema för inspektionsarbetet utökas med 50 yrkesinspektörer.Arbetslivsfonden har verkat och kan redan redovisa godaresultet av sitt arbete. Socialförsäkringamaskapar trygghet genom att fördela om inkomster mellan olika skeden imedborgamas liv. De ger trygghet mot påfrestningar i samband med ohälsa,arbetslöshet och ålderdom. De jämnar ut också levnadsstandarden genom attfördela om inkomster mellan medborgare. Socialförsäkringamaspelar därmed en avgörande roll för många människors försörjning. Det kommertill synes genom omfettningen av de omfördelande åtgärdema. Pensionärernatillförs genom folkpension, ATP, förtidspension, delpension och kommunalabostedstillägg sammanlagt . under /92.Bambidragen och föräldraförsäkringen ger bamfemiljema 34 miljarder kr.Sjukförsäkringen omfettar . Trotsen framgångsrik sysselsättningspolitik har utslagningen frånarbetsmarknaden ökat. En anledning är att socialförsäkringssystemet intekonsekvent bidrar till att bibehålla mänriiskors förankring i arbetslivet. Dethar skyddat människor från ekonomisk otrygghet, men har inte i tillräckligutsträckning stirnulerat en återgång till arbetslivet. har kommit att ståi motsats till den arbetslinje, som är central både för samhällsekonomin ochför välfärden. Socialförsäkringama utgör också en viktig del av de offentligautgiftema, och måste därför liksom andra gemensamma insatser prövas eftergraden av måluppfyllelse. Nupågår en förändring inom socialförsäkringen som syfter till att befäste och förstärkaarbetslinjen. Resurser skall frigöras för aktiv Prop. 1990/91:150rehabilitering och vård. Systemen skall också ges en sådan utformning Bilaga1:1 att de uppmuntrar människor att delte i arbetslivet. Försäkringssystemensutgiftstryck minskas, så att samhället har resurser nog att trygga vård ochförsörjning för de som verkligen behöver den. Sjukförsäkringenhar lagts om vilket stärker incitementen till deltegande i arbetslivet (prop.1990/91:59), bl.a. genom att rehabiliteringsersättning införts. De nya reglemahar förenats med skydd för dem som på grand av kroniska sjukdomar och av andraorsaker är i stort behov av att utnyttja försäkringen. Sedanersätt-ningsnivåema sänktes har sjukanmälningama minskat med mellan 10 och 20 %jämfört med sainma period . Sjukanmälningama är emellertid beroendeav flera faktorer, bl.a. efterfrågeläget på arbetsmarknaden. Enav välfärdsbyggets störste framgångar har varit säkrandet av de äldres standardoch trygghet. Den avgörande rollen för dessa genomgripandeförändrmgarharpensionssystemen spelat. Folkpensionen har gett en grandläggandetrygghet och jämnat ut inkomster, den allmänna tilläggspensionen har höjtpensionsnivåeraa och stimulerat arbetskraftsutbudet. Vid en översyn avpensionssystemen måste dessa landvinningar och egenskaper spela en viktig roll.Denna måste också beakte den allmänna standard- och köpkraftsutvecklingen isamhället. Av central betydelse är också den roll som pensionerna spelar församhällets sparande och för skattekvotens utveckling. Därför bör en större delav den samlade inkomsten under förvärvslivet ligga till gmnd förpensionsförmånema. En fömyelse av pensionssystemen måste tillse att dessafyller sina olika funktioner på ett sätt, som tryggar tillväxten och säkrar deäldres välfärd. 6.5 Den offentliga verksamheten Påett antel områden av avgörande betydelse för välfärden tillgodoses medborgarnasbehov genom offentliga tjänster. Ambitionen att erbjuda medborgama lika godservice, oberoende av var de bor eller vad de tjänar, har varit en viktigdrivkraft när vård, omsorg och utbildning byggts ut. Medsamhällets utveckling förändras befolkningens behov. Det påverkarfömtsättningama för den omfördelning som sker genom offentlig konsumtion. Goda,tillgängliga och tillförlitliga tjänster blir allt mer väsentligamedborgarkrav, vare sig det gäller för de äldre eller skolomasutmstning och lokaler.