prop · GE03146 · 1990-12-31 00:00:00 — Jag anser dock att något föreläggande om anmälan aversättningskrav inte skaU kunna utfärdas ens i dessa fall av planändring undergenomförandetiden. Denföreslagna möjligheten att utfärda föreläggande om anmälan av er-sätmingskravbör således begränsas tUl fall som liknar dem som förekommer i KML, alltsåbeslut om rivningslov cKh skyddsbestämmelser i bevarandesyfte, varvidfömtsätts att beslutet inte innefattar ändring av en detaljplan föregenomförandetidens utgång. EnUgtNVL cx;h KML är det överlämnat åt myncUgheten att avgöra om man vill umyttjamöjligheten att förelägga den som vill göra anspråk på ersätming att framstäUasina krav i förväg. Samma ordning bör gälla enligt PBL. Förnärvarande finns inga särskilda formkrav för hur de fastighetsägare, som kanberöras av ersätiningsgilla skador, skall underrättas om detta underplanprocessen. Det nu föreslagna systemet med förelägganden kräver emellertidatt fastighetsägama verkUgen får del av detta och att det ger klara besked omde bestämmelser som avses bU utfärdade. Jagföreslår alltså att regler om föreläggande att framställa anspråkpå ersätming eller inlösen förs in i en ny paragraf, 5 kap. 28 a §. I 25 cx:h30 §§ samma kapitel intas bestämmelser om hur fastighetsägare skallunderrättas. Förfarandetmed förelägganden bör hanteras som en separat prcx;edur. Det skall aUtså inteknytas tiU något specieUt skede i planproceduren. 11 Beräkning av ersättningsbelopp i visst fall I17 kap. 8 § PBL finns en övergångsbestämmelse om rätl till ersältning undervissa angivna fömtsätmingar om en plan eller bestämmelse, vars genomförandetidskall anses ha gått ut, ändras eller upphävs (den s.k. garantiregeln).GarantiregeUi gäller för beslut om ändring eller upphävande som meddelatsunder tiden fram nU utgängen avjuni 1992. Den gäller också senare om bygglovsökts men ärendet inte avgjorts . Regeln har till syfte attgarantera att ägarna till berörda fastigheter eller innehavare av särskildrätt under de angivna fömtsättningama kompenseras för fastighetensvärdeminskning. Kompensationen kan ske genom inlösen av fastigheten eller genomskadeersättning. Iparagrafens ttedje stycke regleras hur ersättningen skall bestämmas vid tillämpningen av garantiregeln. Där föreskrivs atl ersättningen skall bestäm mas som skiUnaden mellan fastighetens marknadsvärde före och efter beslutet 65 5 1990/91. 1 sami Nr 146 attupphäva eller ändra planen. Fastighetens marknadsvärde före beslutet skallProp. 1990/91:146 beslämmas med hänsyn till säväl de planförhållanden som deersättningsprinciper som gällde när PBL ödde i kraft. Beslämmelsen innehålleremellertid en begränsningsregel som kan åberopas av kommunen. Enligt dennaskall värdet på den aktuella fastigheten inle bestämmas högre än ett belopp sommotsvarar vad som enligt anvisningarna till 36 § kommunalskattelagen (1928:370)fär dras av vid beräkning av realisationsvinst vid avyttring av fastighet. Tredjestycket tillkom på förslag av bostadsutskottet. I fråga om begräns-ningsregelnoch dess tillämpning anförde utskottet (1986/87:BoUl, s. 170 f): Närdet gäller skadeersättningar enligt garantiregeln bör dcx:k vissa kompletterandeöverväganden göras. Fastighetsägaren behåller ju i sådana fall fastigheten ochskaU enligt regebi fä viss ersätming för den skada planbeslutet medför förhonom. Även i dessa fall är det naturligi an det är en marknadsvärdesskillnadföre och efter beslutet som bör ersättas. Dock är det här fräga om en ganskaspeciell ersätmingsrätt som dessutom kommer att fä en tidsbegränsadgiltighetstid. Med skada är det i detta sammanhang naiurligt an avse denvärdeminskning som fastighetsägaren får bära i förhållande till värdet av vadhan en gång betalat för fastigheten, omräknat till nuvärde. En metcxi försädana beräkningar finns i anvisningarna till 36 § kommunalskallelagen, varavföljer att vid realisationsvinstberäkning omkostnadema för egendomen(köpeskilling, inköpsprovision, förbättringskostnader m.m.) - uppräknat medvissa index - får dras av från det pris som erhålUis vid avytöing. Värdet förebeslutet bör enUgt utskottets mening begränsas tfll vad som molsvarar detbelopp som kan framräknas som omkosmadsbelopp vid realisationsvinstberäkning.Det krävs inte att fastighetsägaren är skattskyldig för realisationsvinstenenligt 36 § kommunalskattelagen. De aktuella lagmmmen anvisar altemativaberäkningsmetoder. Enligt utskotiets mening bör den för fastighetsägaren minstogynnsamma metcxlen användas. 1 vissa faU kan beräkningarna bli komplicerade.Begränsningsregeln bör därför bara användas när kommunen begär det. Anvisningarnatill 36 § kommunalskattelagen upphörde atl gälla då lagen(1990:650) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) ttädde i kraft. De nyareglema om beräkning av realisationsvinst, som tillämpas första gången vid1992 års taxering, har fått en principiellt annan utformning än de tidigareoch ger ett annat resultat än det som avsetts i PBL. Ändringama iskattelagstiftningen innebär vidare an den indexserie som fastställts årligenoch som har använts vid tillämpningen av anvisningama till 36 §kommunalskattelagen inte kommer att fastställas efter utgången av 1990. Den nuredovisade effekten av ändringen i kommunalskattelagen förbisågs ilagstifmingsarbetet Det kan därför sältas i fråga om inte begränsningsregelnsattes ur spel redan när ändringen ttädde i kraft Mittförslag: Begränsningsregeln utformas så att värdet, om kommunen begär det,inte fär beslämmas högre än ett belopp som molsvarar vad som enligtanvisningama till 36 § kommunalskattelagen fick dras av vid beräkningen avrealisationsvinst om fastigheten avyttt-ats , omräknat tillnuvärde vid värdetidpunkien. Skälenför mitt förslag: Vad bostadsutskottet anförde i samband med behandlingen avPBL-propositionen äger fortfarande giltighet. Det bör således fortfarandefinnas en begränsningsregel som kan åberopas av kommunen. Dennabegränsningsregel bör sä nära som möjligt ansluta till det materiellainnehållet i den av utskottet utformade regeln. Den av riksskatteverketfastställda indexserien återspeglade förändringama av konsumentprisindex (jfr.prop. 1967:153 s. 125 fO. Det vore därför möjligt att få ett med det äldreberäkningssättet nära nog identiskt utfall genom att utgå från vad som hadefått dras av som omkosmadsbelopp om en avyttring skett den 31 december 1990cx;h sedan räkna om det beloppet efter förändringama av konsumentprisindexfram till värdetidpunkten. Jag anser emellertid att omräkningen, liksomtichgare, bör ske efter en gmnd som fastställs i författning eller påliknande sätt. Det är därför lämpligare att utgå frän förändringama avbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om albnän försäkring. Mot bakgmnd av vad jag nuanfört föreslår jag att begränsningsregeln i 17 kap. 8 § ändras sä alt detomkosmadsbelopp som hade kunnat dras av med stöd av anvisningama till 36 §kommunalskattelagen om fastigheten avytttats skall räknasfram. Detta belopp justeras sedan med hänsyn till utvecklingen av basbeloppetfram till del år under vilket värdetidpunkien infaller. Det sålunda framräknadebeloppet blir det högsta belopp som fastighetens värde får bestämmas tUl, omkommunen begär det. Den av mig föreslagna nyabegränsningsregeln kan dcK;k inle användas om nägon förvärvat en fastighetefter cx;h ett beslul som gmndar rätt till ersättningfattas därefter. Denna brist anser jag försumbar, eftersom jag svårligen kantänka mig att en sådan köpare drabbas av någon ersättningsgUl skada. PBL har nuvarit i kraft att marknaden borde ha inrättat sig efter dessregelsystem. 12 Vissa byggfrågor, m.m. Prop. 12.1 Brandsäkerhet vid altemativa boendeformer,inbrottsskydd och källsortering av sopor Ibetänkandet 1988/89:BoUl om regler om byggande m.m. fann bostadsutskottet detvara motiverat att regeringen tog initiativ till en översyn av reglerna förbrandskydd vid altemativa boendeformer (x;h, om sä skulle visa sig erforderUgt,komplettera reglema. Isamma betänkande anförde bostadsutskottet cx:kså att det fanns anledning attförstärka inbrottsskyddet i bostäder genom krav på inbrottssäkrare dönar ochföreslog att regeringen skyndsamt borde utreda frågan och i förening medförslag lämna sin syn därpå. SlutUgenföreslog bostadsutskottet i betänkandet att nybyggnads- cx;h om-byggnadsreglertiU plan- cx;h bygglagen (1987:10), PBL, skaU utarbetas sä att det blir möjligtatt med stöd av reglema ge bostadshus en sådan utformning att källsortering avsopor underlättas. Iskrivelse till regeringen , 1988/89:28, anmälde riksdagenstalman att bifallit vad utskottet hemställt i betänkandet. Medanledning härav uppdrog regeringen åt plan-cx;hbostadsverket - numera - dels att föreslä lämpliga åtgärder för attöka säkerheten för äldre cx;h hancUkappade vid främst brand i deras bosläder,dels att föreslå lämpliga åtgärder för att förstärka inbrottsskyddet i bostäderoch dels att se över de byggregler som rör utrymmen och anordningar för avfalli bostäder och komma med de förslag som behövs för att underlätta källsorteringav avfall från hushåUen. Boverkethar redovisat uppdragen i skrivelser till den 6 febmari1991, resp. . 12.1.2 Brandsäkerhet vid alternativa boendeformer Iredovisningen av sitt uppdrag rörande brandsäkerheten vid altemativa boendeformerföreslår följande ändringar av nybyggnadsreglema (BFS 1988:18)-NR. -Avsnitt 1:313 ändras sä att ett fönster inte skall godtas som nöduttym-ningsvägfrän en gmppbostad. -Avsnitt2:27 utökas med ett nytt stycke, som föreskriver att i bostäder avseddasärskilt för äldre cx:h handikappade med hjälpbehov den stöne risken förpersonskador vid brand skall beaktas genom förstärkt brandskydd. Automatiskt brandlarmskall anordnas om det inte genom särskild uttedning kan visas att detta ärobehövligt - Den sistnämndaföreskriften kompletteras med en rådstext om att det automatiska brancUarmetbör vara rökdetekterande och ge signal till personal på platsen. När personalinte finns tillgänglig bör larmet vidareföras via ansluming tUl kommunensräddningstjänst Boverketföreslår vidare att räddningstjänstförprdningen (1986:1107) ändras så attbostäder byggda särskilt för äldre och handikappade blir föremål förobligatorisk brandsyn. Ändringama inybyggnadsreglema bör enligt genomföras möjligt. De blirdärmed pä gmnd av bestämmelsen i 3 § plan- cx;h byggförordningen (1987:383),PBF, cx;kså normgivande för kravnivån vid ombyggnad. tar inteställning till de samhälleliga kosmadskonsekvensema av förslaget, men påpekaratt det sammanlagt i omkommer cirka 130 människor vid brändercKh att investeringskosmaden för ett automatiskt brandlarm är ca 3 (XX) kr per boende. Minbedömning: Nybyggnadsreglerna bör ändras i syfte att öka brandskyddet vidaltemativa boendeformer. Frågan om brandsyn av bostäder för äldre cx;hhandUcappade bör övervägas ytterligare. Skälenför min bedömning: framhåller visserligen att det inte finns någon brastatistik över bränder vid altemativa boendeformer utan att dess förslag gmndarsig pä allmänna kunskaper och bedömningar. Jag finner emellertid verketsförslag till ändringar av NR väl motiverade. Jag utgår frän att eftervederbörlig beredning ändrar NR på i huvudsak det sätt som verketföreslagit Därvid bör det beaktas att saken är brådskande men att det behövs enviss övergångstid med hänsyn till redan pågående byggnadsprojekteringar. Verkets förslag ombrandsyn för bostäder byggda särskilt för äldre cx;h handikappade kommer attövervägas ytterligare inom försvarsdepartementet, som är ansvarigt förberedningen av frågor rörande räddningstjänst Slutiigen finner jag detangeläget att påpeka an regeringen bl.a. med anledning av vad som framkommit iboverkets rapport kommer att ge i uppdrag attutteda frägan om införande av ett generellt krav pä brandvamare i bostadshus. 12.1.3 Inbrottsskydd Prop. Ilikhet med bostadsutskottet konstaterar inledningsvis i sin redovisningav uppdraget om förbätttat inbrottsskydd att frågan varit föremål föröverväganden . Verket noterar därefter att det sedan den 1januari 1990 finns en gällande svensk prcxluktslandard (SS 817345) förin-broitskyddade dörrar med fyra olika säkerhetsklasser cx;h att denna kompletterasav en s.k. RUS-standard som innehåller villkor och regler för affärslokaler,utgiven av , och en avStöldskyddsföreningen utgiven förteckning över ur stöldskyddssynpunkt gcxlkändaprcxlukter. Boverketpekar därefter pä att bostadsinbrottens antal femdubblats under pericxlen1950-1986 men därefter minskat nägot. Ar 1988 registterades 20 200bostadsinbrott, jämfört med 23 900 kallar- och vindsinbrott, 9 200 inbrott ifritidshus cx;h 49 8(X) andra inbron i byggnader. Bostadsinbrotten är i tidenkoncentterade tiU påskhelgen, semesterperioden cx;h september manad.Lägenhetsinbrotten görs nästan undantagslöst genom entrédönen medan cirka 40prcx;ent av inbrotten i villor och radhus sker genom en altandön. 80 procentav inbrotten görs med mycket enkla verktyg. Med en läng skmv-mejsel kanett vanUgt lås med snedkolv öppnas pä mindre än en halv minut Detförhällandet att bostadsinbrotten tenderar att minska kan stå i samband med attallt fler förbätttat inbrottskyddet i sina bostäder. Sådana åtgärder stöds ochpremieras i viss uisttäckning av försäkringsbolagen. Också mänga ägare avhyresfastigheter låter förbättta inbrottskyddet i sina hus. gerhyresförhandlingslagen hyresgästema möjlighet att kräva sådana åtgärder. Attbara byta själva låset i en dön är oftast inte tilhäckligt för alt få ett gollinbrottskydd. Ocksä dörrkarmama och dörrbladet behöver vanligen förstärkas ochanpassas eller bytas ut helt. Inköp av cx;h byte till en inbrottssäkrare dönkostar 10 (XX)-. Prisskillnaden i nyprcxluktion mellan endörr av vanlig tj-p (vanUgen med mindre än en halv minuts motståndstidmol inbrott) cx;h en dön i den nya säkerhetsklass 1 (minst 3 minutersmotslåndstid) medför enligt inte någon större ökning av bygg-kosmadencx;h omfattas av det stadiga finansieringssystemet Prisskillnaden meUan en dörri säkerhetsklass 1 och en i säkerhetsklass 2 (minst 10 minuters motslåndstid)är exkl. moms. Dessa tal kan jämföras med au medelkostnaden år1985 för ett lägenhetsinbrott var och för ett villainbrou . Dörrar i säkerhetsklass 2cx;h högre klasser har den nackdelen alt de är svårforcerade ocksä för räddningstjänsten, polisen och andra som kan ha ett legitimt behov av an snabbt ta sig in i en låst bostad. I smähus saknas det vidare ofta anledning att sätta in så starka dörrar, eftersom man inle kan åstadkomma samma skydd för altandörrarna och fönstten. För sådana hus är enUgt boverkei larm det bästa inbrottsskyddet. Boverkei bedömer attbyggherrarna frivilligt kommer att in-staUera dörrar isäkerhetsklass 1 och att detta kommer att bli den vanliga dön-kvaUieten pämarknaden. Boverkei anser det varatekniskt möjligt atl införa krav på inbrottssäkrare dörrar i NR men föreslår auså inte sker. Anledningen till detta är dels att verket inte anser det sakligtmotiverat att föreskriva inbrottssäkrare dörrar i smähus, dels att verket anseratt det i flerbostadshus endast är dörrar i säkerhetsklass 1 som kan komma ifråga men att verket bedömer att sådana dönar ändå kommer att installeras istor uisttäckning. Totalt beräknar verket att 50 000 dörrar i säkerhetsklass 1ärligen kommer att installeras även utan föreskrifter härom. Bakom boverketsställningstagande ligger cx;ksä uppfatmingen att man bör vara restriktiv meddetaljkrav i byggföreskriftema och lägga stöne ansvar på försäkringsbolagencx;h partema på bostadsmarknaden. Verket påpekar cx;ksä an en föreskrift avdetta slag inte kan beslutas ensicUgt av utan föregående samråd medEFTA-ländema och EG, varvid föreskriften skulle kunna komma att bettaktas somett tekniskt handelshinder för import av dönar. Minbedömning: Några föreskrifter om inbrottssäkrare dörrar bör inle nu meddelas. Skälenför min bedömning: Som framgär av uttedning har fömtsättningamaändrats väsentiigt sedan bostadsutskottet gjorde sitt uttalande. Jag avserdärför inte att nu lämna något förslag om älgärder för att förbättrainbrottsskyddet i bostäderna, utan kommer att avvakta lills det visar sig omboverkets bedömning av den framtida utveckUngen visar sig riktig. 12.1.4 Källsortering av sopor Isin skrivelse med redovisning av uppdraget rörande källsortering föreslärboverket följande ändringar i NR. - Avsnitt 2:17 förstastycket, som föreskriver att utrymmen och anordningar för avfallshanteringskall vara anpassade till avfallets mängd cx;h sammansätming samt tUlhämtningssystemet och hur ofta avfallet hämtas, utökas med en föreskrift omatt utrymmena cx;h anordningarna skall vara sä utformade att olika typer avavfall kan förvaras och hämtas var för sig. Därvid bör det allmänna rådet omatt den nuvarande föreskriften är uppfylld, om såväl mm för skrymmande avfallsom för mellanlagring av fyllda sopbehållare äruppdelade så atl de olika typema av avfall kan förvaras och hämtas var för sig,utgå. - Föreskriften i avsnin2:171 ttedje stycket om an det i anslutning till eu bostadshus skall finnas ettutrymme för uppsamling av sådant pappersavfall som kan återanvändas, ändras såan den omfattar allt hushållsavfall. Boverketföreslår i sin skrivelse vidare att de ändrade föreskriftema, som gäUer vidnybyggnad, beaktas i det pågående arbetet med ombyggnadsregler. Med hänsyn till denosäkerhet som råder beträffande den framtida omfattningen av källsorteringencx;h valet av tekniska lösningar för att möjliggöra denna har intekunnat göra någon närmare kostnadsanalys av förslagen tUl ändradeföreskrifter. De föreslagna ändringama är emellertid funktionskrav cx;h medgerolUca tekniska lösningar. Enligt finns det därför möjlighet att väljautföranden som inte medför ökade kostnader i byggandet. påpekarcx:ksä att de föreslagna ändringama inte berör enskilda byggprcxluktersutformning och därför är förenliga med de pågående harmo-niseringssirävandena isyfte alt undanröja handelshinder mellan EFTA- och EG-ländema. Slutiigen har boverketupplyst att verket med anledning av uppdraget utarbetat - en handbok från . Den vänder sig till kommunema medråd cx;h exempel på hur man går till väga för att lösa de informationsproblemsom uppstår vid införandet av källsortering. Min bedömning: Detär tilUäckligi om nybyggnadsreglema ändras sä att käUsonering av soporunderlättas. Frägan bör tas upp cx;ksä i arbetet med ombyggnadsregler. Skälenför min bedömning: Jag finner förslag ändamålsenliga. Vad gäller andrabyggnadsågärder än nybyggnader viU jag erinra om att de föreslagna ändringama iNR är tillämpningsföreskrifter till föreskriften i 3 kap. 6 § andra stycket PBLatt nya byggnader skall utformas sä att avfall kan tas om hand och forslas bortpä en tillfredsställande sätt. Enligt 3 kap. 10 § andra stycket 2 PBL och 3 §andra stycket 3 PBF skall kravet i 3 kap. 6 § PBL uppfyllas också vidombyggnader i den uisttäckning det skäligen kan fordras med hänsyn tiU denförlängning av bmkstiden som ombyggnaden medför. Detta innebär att de ändradereglema i NR i stor uisttäckning lorde komma att tillämpas cxiksä vidombyggnader, något som dcx;k inte utesluter att frågan måste beakias i arbetetmed särskUda ombyggnadsregler. Enligt 3 kap. 10 § andrastycket 1 PBL skall nybyggnadskraven även tillämpas på sådana tillbyggnader somkräver bygglov. tillbyggnaderoch andra ändringar än tillbyggnader och ombyggnader skall Prop. 1990/91:146nybyggnadskraven uppfyllas i skälig utsträckning. Sedanden gäUer enligt 8 § renhåUningslagen (1979:596) att det förvarje kommun skall finnas en avfallsplan och enligt 6 § renhållningsförordningen(1990:984) an kommunfullmäktige får föreskriva att vissa slag av avfall skaUhäUas skilda från annat avfall i avvaktan på bortforsling. Målet är att enönskvärd sortering av avfall skaU ha uppnåtts vid ärskiftet 1993/1994 (prop.1989/90:100 bU. För att detta mäl skall näs är det angeläget att de avboverket föreslagna regeländringarna beslutas så snart som möjligl. Med hänsyntill den tid som behövs för projektering av byggnader, innan bygglov kan sökas,bör de dcx;k fä en tillräckligt läng genomförandetid. har enUgt 2 §PBF bemyndigande att utfärda föreskrifter med del föreslagna innehåUet Jagutgår ifrån att verkei efter vederbörlig beredning ändrar NR på ihuvudsak det sän som föreslagits. Bostadutskotteishemställan avsåg inte källsortering av sopor i befintliga byggnader som inteblir föremål för ombyggnad. Jag vill dock något beröra den frågan. Dedelar av en byggnad som berörs av ett krav på källsortering är lägen heter,främst köket, cx:h de sopmm där avfallet förvaras i avvaktan pä hämtning.Övergäng till källsortering medför inte automatiski behov av stöne utrymmenoch de befintUga utrymmena är möjliga att utnyttja på ett mereffektivt sätt . Experiment cx;h forskning pågår på området En avgörandeomstäncUghet är hur komunens avfallshantering är organiserad. Enligt 3 §renhållningsförordningen (1990:984) fär kommunen föreskriva hur utrymmen,behållare cx;h andra anordningar för hantering av avfall skall vara beskaffade.Kommunen har cx;kså andra möjligheler att påverka och stimulera förändringar avuttymmena genom renhållningsordningen, abone-mangsbestämmelser och avgifter.Vissa styrmöjligheter finns cx;kså genom detaljplanebestämmelser ochfastighetsbildningsförrättningar. Enligt bedömning bör erforderligaextra utrymmen relativt enkelt kunna åstadkommas även i befintUg bebyggelse.För flerbostadshus torde det, enligt boverkei, i allmänhet redan finnas ellerkunna ordnas användbara gemensamma utrymmen i husen, pä tomten eUer inomgemensamhetsanläggningar. Jag anser det därför inte nu vara nödvändigt ellerlämpligt au i byggföre-skrifter ålägga fasrighetsägama att, utan samband medandra förändringar av byggnaderna, anordna särskilda utrymmen förkällsortering. Skulle utvecklingen visa att kommunema behöver ett stöd avdetta slag för att kunna införa käUsortering, är jag beredd att pä nyttöverväga frägan. 12.2Säkerhets- och hälsofrågor inom och utanför samlad bebyggelse Minbedömning: Det bör inte nu införas något krav på bygglov utanför detaljplanför en- cx;h tväbostadshus cx;h tillhörande komplementbyggnader som ej ingår isamlad bebyggelse för åtgärder som rör bärande delar, eldstäder, rökkanalersamt vatten- cx;h avloppssystem. Promemorieförslaget:Åtgärder som rör byggnaders bärande delar, eldstäder, rökkanaler samt vatten-cx;h avloppssystemet underkastas bygg-lovspUkt både inom och utanför samladbebyggelse. Remissinstanserna:Uppvisar en splitttad bild. Skälen för min bedömning:Ändringar av en planlösning är enligt 8 kap. 4 § första stycket 2 PBLför en- cx;h tvåbostadshus allmänt undantagna från bygglovsplikt i den mån detinte inreds någon ytterligare bostad eUer någon lokal för handel, hantverkefler industtri. Även åtgärder bettäffande anordningar för vattenförsörjningeller avlopp om byggnaden skall vara ansluten tUl egen va-anläggning är enligtförsta stycket i samma paragraf undantagna frän bygglovspUkt Denna ordninggällde även före PBL:s ikraftttädande. Utanförsamlad bebyggelse är det enhgt 8 kap. 4 § andra styckel 3 också tillåtel attändra bärande konstruktioner och att installera efler ändra eldstäder,rökkanaler eller anordningar för ventilation eller för vattenförsörjning ien-och tvåbostadshus utan bygglov. Denna bygglovsfrihet tillkom underriks-dagsbehandUngen av PBL-propositionen (1986/87:BoUl s. 99-101). Syftetmed promemorieförslaget är att väma om människors hälsa och säkerhet Det ärnaturligtvis riktigt att en del åtgärder som inte kräver lov kan utföras så attdet uppkommer risker för att människor eUer egendom kommer tiU skada. Dettatorde emeUertid stå klart cx;kså för den byggande, som därför har ett storteget intresse av att kontakta eller andra experter för atl fåråd. Även försäkringsbolagen torde ha ett stort inttesse av atl upplysa dem sombygger på egen hand om vart de kan vända sig för att fä råd i säkerhetsfrågor.Slutiigen finns Jagsympatiserar givetvis med ambitionen att väma om människors hälsa och säkerhet.PBL har emeUertid tillämpats att någon säker slutsats ännuinte kan dras om bygglovsfriheten i dessa avseenden kan anses utgöra någonbeaktansvärd risk.