prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — Här görs särskilt omfattande insatser inominformationsteknikområdet för att utveckla ny produktionsteknik för bl.a.verkstadsindustrin och på materialteknikområdet. Inomanslaget . intensifieras insatser för att främja denregionala infrastmkturen för teknikutveckling och teknikspridning. Förslagfrån myndigheter m. fl. STUhar i sin anslagsframställning /92 redovisat planer beträffandefullföljandet av den inriktning av verksamheten som lades fast i forskningspropositionen1989/90:90 och den näringspolitiska propositionen 1989/90:88. STUhar dessutom lagt fram förslag om förstärkta insatser inom informationstekniki tjänstesektorn (ITYP-programmet) med 25 milj. kr. och avseende förstärktainsatser inom programmet Nya produkter med 50 milj. kr. STUhar dessutom föreslagit att anslaget F 7. Europeiskt forsknings- ochutvecklingssamarbete förstärks med 55 milj. kr. STUhar slutredovisat ett utredningsuppdrag avseende villkorslånesy-stemet. Ihuvudsak innebär det att de generella kraven på återbetalning slopas. Endast ide fall en klart bedömningsbar kommersiell inriktning föreligger böranslagsformen vara av sådan karaktär all återbetalning eller någon annan formav avkastning till STU utfaller vid framgångsrikt resultat. I övriga fall böranslagsformerna vara bidrag, uppdrag eller beställning. Återbetalningsvillkorenskall inte styras av om resultaten är allmänt tillgängliga utan av dekommersiella möjligheterna. Krav på allmän tillgänglighet av projektresultatbör utformas så att möjligheterna att nyttiggöra resultaten förbättras. Isådana fall torde det faktum att någon lyckas att åstadkomma ett kommersielltprojekt baserat på forskning med stöd av bidrag från STU inte upplevas somstötande. Exempelvis så är forskningsresultat som framkommit finansierade avbasresurser vid universitet och högskolor eller av andra sektorsmyndigheternormalt inle förknippade med återbetalningsvillkor. EnligtSTUs bedömning är återbetalningsvolymen, från de projektanslag som i ettförändrat system inte skulle åsättas återbetalningsvillkor, synnerligen låg.Den minskade återbetalningsvolymen skulle mer än väl kompenseras av eneffektivare användning av de resurser som används i hanteringenav dessa ärenden. STUhar också redovisat ett uppdrag avseende teknisk kommersiell förädlingsverksamhet. Rapporten framhåller att teknisk-kommersiell för av idéer till nya produkter inte kan utformas som ett tillkommande steg efter det att en prototyp framtagits. Framgångsrik utveckling av tek- 264 nikbaseradeaffärsidéer fömtsätter en integrerad syn på tekniskt-kommer- Prop.1990/91:87 siellt utvecklingsarbete redan från projektets begynnelse. Anslagsframställningarhar inkommit från , Tekniska nomenklaturcentralen.Tekniska litteratursällskapet och . Vianser att teknisk forskning och utveckling är av gmndläggande betydelse förindustriell utveckling och fömyelse. Det är mycket viktigt att dennautveckling leder mot miljövänliga produkter och processer. Genom sina insatserinom dessa områden har STU utgjort ett viktigt industripolitiskt instmment idet medellånga och långa tidsperspektivet. Den föreslagna nya näringspolitiskamyndigheten bör överta ansvaret att stödja teknisk forskning och utveckling. Förden verksamhet som finansieras över detta anslag beräknas ett medelsbehov om851,2 milj. kr. för /92. Beräkningen gmndar sig på den treårsramsom beslutade om i samband med propositionen 1989/90:90 om forskning,dvs. 800,8 milj. kr. resp. 768,8 milj. kr. före prisomräkning för budgetåret1991/92 och 1992/93. Härav har 3 milj. kr. beräknats för särskilda insatserinom träforskningen /93. Vidmedelsberäkningen har hänsyn tagits till att 4 milj. kr. överförs från anslagetB 2. Bidrag till miljöarbete under fjortonde huvudtiteln. /91 har regeringen, i likhet med tidigare budgetår, av riksdagenbemyndigats att godkänna avtal och beslut som rör stöd till teknisk forskningoch utveckling och industriellt utvecklingsarbete m. m. vilka innebär åtagandenför flera budgetår. Även under /92 bör det skapas möjlighet attför delar av verksamheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattarlångsiktiga ramprogram och insatsområden under en femårig planeringsperiod. Medhänsyn till den treåriga budgetramen krävs inte något bemyndigande för denärmaste två åren. Ett sådant behövs däremot för de därpå följande tre åren.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att under budgetåret1991/92 få fatta beslut om stöd till teknisk forskning och utveckling, sominberäknat löpande avtal och beslut, innebärande åtaganden om högst 366 milj.kr. under /94, högst 298 milj. kr. /95 och högst255 milj. kr. Liksomtidigare bör en viss del av resurserna under programmet Ny kunskap hållas friaför projektstöd utanför ramprogrammen för kunskapsutveckling. För de närmastetvå åren bör denna andel uppgå till minst 1/3 av resursema i programmet. Insatserför motorer och drivsystem görs under programmen Ny kunskap och Ny teknik. Deinriktas mot sådan forskning och utveckling som kan bidra till att nyamiljöanpassade fordon utvecklas . Budgetåret1989/90 uppgick särskilt anvisade medel för målinriktad 265 forskning inominformationsteknologiområdet till 43 milj. kr. Dessa sats- Prop. 1990/91:87ningar upphörde vid utgången av /90. För /92beräknas ett disponibelt belopp om 49 milj. kr. för särskilda insatser. Det börankomma på regeringen att utfärda de närmare föreskrifterna för fortsatt stödtill insatser inom informationsteknologiområdet. Avtalsbundenkollektiv forskning som redovisas under programmet Ny teknik erhåller 172 milj.kr. från STU /91. Motsvarande industrifinansiering uppgår till239 milj. kr. Verksamhetsvolymen beräknas vara ungefar oförändrad /92. Under innevarande budgetår inrättas institutet förkvalitetsforskning. Stödfrån detta anslag till FoU-verksamhet skall medverka till att miljöaspekteroch miljökonsekvenser blir beaktade och redovisade. STU har tidigare beslutatinföra ett system för miljökonsekvensbedömningar (MKB). Detta integreras nu iden föreslagna nya näringspolitiska myndighetens verksamhet. Itreårsprogrammet som lade fast behandlades blandintemationella frågor behovet av en ökad satsning på projekt som utförs ieuropeiskt samarbete, exempelvis inom ramen för EGs FoU-program, Eureka etc.Regeringen anser att den nya näringspolitiska myndigheten bör fortsatt beaktade möjligheter som öppnats för svensk medverkan i EGs ramprogram och andrainternationella program för forskning och utveckling. Vi har beräknat insatserför detta på ungefär oförändrad nivå inom detta anslag för /92.Vi återkommer senare under anslaget F7 Europeiskt forsknings- ochutvecklingssamarbete till frågan om ytterligare stöd för att främja europeisktforsknings- och utvecklingssamarbete. Utvecklingeni väntas leda till ökad aktivitet bl.a. inom ramen för de s. k.blandkommissionema, inom vilka STU har haft samordningsansvaret förtekniskt-vetenskapligt samarbete. Detta ansvar övergår nu till den nyanäringspolitiska myndigheten. Asienförväntas även förbli ett teknikintensivt område. intarhär en ledande ställning, men utvecklingen i bl.a. visar, att ävenandra länder inom området är pä frammarsch. För svensk del gäller det att bådeoptimalt utnyttja resultaten av tidigare kontakt- och samarbetssatsningar ochatt få fotfäste för svenska intressen i framtida teknikledande länder.Den nya näringspolitiska myndigheten bör fortsätta STUs kontakt- ochsamarbetssatsningar. Nedanföljer en översikt över nysatsningar och vissa pågående satsningar medutgångspunkt från verksamhetens tre nuvarande program. Den närmare fördelningenav resurserna bör det ankomma på regeringen att besluta om. Satsningarinom Program 1 Ny kunskap Inomprogrammet Ny kunskap sker insatserna i form av långsiktiga större s. k. ramprogram för kunskapsutveckling samt inom enskilda projekt. Pro grammen har vanligen en varaktighet av en eller flera treårsperioder. Under /91 initierades bl.a. följande satsningar. Inomdet materialtekniska området görs insatser på polymerkemi och Prop.1990/91:87 -fysik samt mikronik. Inomverkstadstekniken fullföljs och vidareutvecklas satsningarna påhögskoleforskning som rör informationsteknikens användning inom verkstadsindustrin. Densnabba utvecklingen inom mikroelektroniken har föranlett omori-enteringar avramprogrammen bl. a. för utveckling och tillverkning av nya halvledare liksomför komponenttillverkning. Inomsystemtekniken genomförs flera ramprogram. Ett exempel ärMänniskor-Data-Teknik-Arbetsliv (MDA) som genomförs i samverkan medarbetsmiljöfonden. Pådet biotekniska området genomförs två nya ramprogram. Inomprocesstekniken görs nysatsningar på det ytkemiska området och inom träteknikenfullföljs satsningama på trä och fukt. Satsningarinom Program 2 Ny teknik ProgrammetNy teknik utgörs till hälften av kollektiv forskning medan resten består avstörre s.k. insatsområden samt enskilda projekt. Ett insatsområde innehållerett större antal sammanhängande projekt inom ett teknikområde. Flerasamverkande aktörer svarar för genomförandet under en begränsad tidsrymd,vanligen tre till . Blandnya insatsområden som startats kan på det materialtekniska området nämnaspolymerers bearbetning och egenskaper samt teknik för tillverkning ochanvändning av pulvermaterial i verkstadsindustrin. Det senare programmetinnehåller betydande teknikspridningsinsatser. Ettnytt insatsområde som genomförs inom miljötekniken är Styming av reningsverkvilket bl.a. bygger på senare års landvinningar inom informationsteknologin. Inomverkstadstekniken har tre större satsningar avseende informationsteknikenstillämpningar i automatisering av produktionen modifierats och genomförts sominsatsområden. Inomområdet Systemteknik/Informationsteknikens tillämpningar har det nyainsatsområdet benämnt Informationsteknik inom tjänsteproduktion för attutveckla yrkesskicklighet och produktivitet (ITYP) nu startat. Det genomförsunder medverkan av både privat och offentlig sektor. Biotekniksatsningargörs på bl.a. läkemedel, vaccin och andra medel mot HIV. Medicinsk-tekniskasatsningar görs på bl. a. bild- och kunskapssystem, mätteknik ochkommunikationstekniska hjälpmedel för handikappade. InsatsområdetGmvteknik 2000 på det processtekniska området bör fortsätta . Satsningar inom Program 3Nya produkter Prop. ProgrammetNya produkter syftar till en breddning av industribasen inom olika produkt- ochteknikområden genom att stimulera tillkomsten av nya teknikbaseradeafiarsverksamheter. Uppkomstenav kommersiellt hållbara projektidéer påverkas av många faktorer utövertekniska framsteg. Det är därför mindre lämpligt att i förväg låsa fördelningenav medel inom programmet Nya produkter till särskilda teknikområden. Enöversikt av programmet följer. Förproduktutveckling har särskilda möjligheter skapats på några områden genomSTUs tidigare insatser på program för kunskapsuppbyggnad, främst inominformationsteknik, bioteknik och biomedicinsk teknik. Inomprogrammet Nya produkter har en koncentration av utvecklingsstödet till ettmindre antal projekt genomförts. Det har visat sig angeläget att de projekt somerhåller utvecklingsmedel ges ett mera fullständigt stöd som inkluderarrådgivning och kontaktarbete gentemot efterföljande finansiärer.Utvecklingsprojekt kommer också att bli föremål för granskning vad gällermiljöpåverkan av såväl processer som produkter. STUhar tidigare för treårsperioden /91 - 1992/93 tilldelats ett fortsattstort ansvar för teknikupphandlingsfrågor. Den nya näringspolitiska myndighetenbör fortsatt överväga möjligheterna att i ökad omfattning använda sig avförstudier. Ca10 milj. kr. av medlen under programmet avser arbetstagarini-tieradeprojekt (ATIP). Detta innebär en i stort oförändrad verksamhetsnivå /92. Industrin bidrar med av finansieringen för desatsningar som görs från ATIP. STUhar utrett villkorslånesystemet och lämnat förslag till ett modifierat systemdär andelen bidrag till tidigare utvecklingsskeden i projekt ökar. Regeringendelar bedömningen och anser att förslaget ger en effektivare resursanvändningvarför det bör prövas i den nya myndighetens verksamhet. Verksamheten börbedrivas inom nuvarande resursramar. STUhar också lämnat förslag till insatser inom området teknisk kommersiellförädling. Dessa gmndar sig på slutsatsen att teknisk-kommersiell förädling avidéer till nya produkter inte bör utformas som ett tillkommande steg efterprototypfasen. Regeringen delar uppfattningen att framgångsrik utveckling avteknikbaserade affärsidéer kräver en integrerad syn på tekniskt kommersielltutvecklingsarbete från projektets begynnelse och anser att den nya myndighetenbör inleda en tillämpning av förslagen inom befintliga resursramar. Dennya näringspolitiska myndigheten bör fr.o.m. /92 ansvara förstöd till tekniskt utvecklingsarbete samt övriga frågor rörandeinformationsförsörjning som faller inom STUs verksamhetsområde. Förinformationsförsörjning har beräknats 6,7 milj. kr. för de övriga insatser som faller inom industridepartementets ansvarsområde. medel avser bl.a. stödtill forskning (2,4 milj. att fördelas av forsk- Prop. 1990/91:87ningsrådsnämnden. Vidare beräknas medel för bidrag till Tekniska litteratursällskapetoch (). Det ankommer på regeringen att beslutaom den närmare fördelningen av medlen. Denverksamhet vid som avser utbildning ochfinansiering av lokala rådgivare förstärktes /91. Regeringen harför /92 beräknat medel för en bibehållen verksamhetsnivå. Detbör ankomma på regeringen att utfärda närmare föreskrifter för medlensanvändning. 1. attriksdagen bemyndigar regeringen att i enlighet med vad som anförts, under /92, låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till teknisk forskning och utveck lingsarbete m. m. som, inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtaganden på högst . under /94, högst . under /95 och högst . under /95. 2. attriksdagen till Teknisk forskning och utveckling för budget /91 anvisar ett reservationsanslag på . Styrelsen för teknisk utveckling:Förvaltningskostnader Vihar i avsnitt 9.2 föreslagit att styrelsen för teknisk utveckling (STU) skallupphöra och att en ny näringspolitisk myndighet inrättas. Överanslaget har medel anvisats under innevarande budgetår för förvaltningskostnaderför STU. Medelför vissa avvecklingskostnader som uppslår i första hand personal-, lokal-och övriga förvaltningskostnader föreslås under ettnytt anslag, A 8. Vi föreslår av detta skälinte några ytterligare medel under detta anslag för /92. 1990/91Anslag 67000000 1991/92Förslag 130468000 Anslagetfinansierar den forskningsstödjande verksamhet m.m. som teknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) bedriver samt TFRs förvalt ning. TFR inrättades och STUs tekniska forskningsråds funktion (STUF) avslutades därmed. beslutade dels om anslag för TFR under /91 med 67 milj. kr., dels om riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 med 32 milj. kr. resp. 53 milj. kr. 1989/90:90, NU40, rskr. TFRskall byggas upp successivt fram till mitten av Prop.1990/91:87 . TFRhar enligt sin instmktion (SFS 1990:730) till uppgift att främja och stödjavetenskapligt betydelsefull gmndforskning inom det tekniska området. TFRskall verka för att information om forskning och forskningsresultat sprids. TFRskall samverka med andra myndigheter och organ inom forskningens område. Isamband med förslaget om inrättande om TFR angavs att rådet i förhållande tillSTUF borde tillföras väsentligt ökade resurser, omfördelade från viss annangmndforskningsverksamhet vid bl. a. STU, t. ex. på energiområdet (prop.1989/90:90 s. 405 och 438). uttalade att det var angeläget att STU isamarbete med rådet finner former som möjliggör att denna verksamhet imöjligaste mån kan genomföras enligt tidigare planer (1989/90:NU40). Sålundahar ca 50 milj. kr. från förevarande anslag fördelats till projektansökningarsom urspmngligen ingivits till STUF för /91. STU har i samrådmed STUF fördelat totalt 18 milj. kr. för att kunna slutföra vissa insatserinom området energirelaterad teknisk gmndforskning. Härav härrör 12 milj. kr.från detta anslag och 3 milj. kr. från vardera anslaget Fl Styrelsen förteknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling och H6 Energiforskning.Vidare har regeringen beslutat att STU får disponera 6 milj. kr. för att isamråd med TFR finansiera vissa angelägna projekt som innevarande budgetår ejhelt kunnat rymmas inom STU:s ram p.g.a medelsöverföringar till TFR. Regeringenberäknar anslaget enligt de av fastlagda riktlinjerna förresursförstärkningar för /92 till . I enlighet medvad regeringen tidigare anfört (avsnitt 4.2.4) bör ytterligare 50 milj. kr.successivt tillföras TFR för att finansiera minst 200doktorandtjänster inom främst teknisk fakultet. Utbyggnaden skall skesuccessivt med en utökning med 50 doktorandtjänster . Förbudgetåren 1991/921994/95 beräknar regeringen en ökning av anslaget för dettaändamål med 20 milj. kr., 12,5 milj. kr., 12,5 milj. kr. resp. 5 milj. kr.Anslaget beräknas således till totalt . för /92. attriksdagen till för /92 anvisar ett reservationsanslag på . Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete 1989/90Utgift 3436 733 Reservation 13 840672 1990/91Anslag 61000000 1991/92Förslag 126000000 270 Underdetta anslag anvisas medel för: Prop. 1.Forsknings- ochutvecklingssamarbete med Europeiska Gemenskaperna, EG, inom ramen för EG:sramprogram för forskning och utveckling, FoU, 2.Förstärkningar av europeisktsamarbete inom väg-, järnvägs- och flygtrafikens områden. Medlenunder punkt 1 disponeras innevarande budgetår huvudsakligen av STU. Denföreslagna nya näringspolitiska myndigheten föreslås överta ansvaret för dessafrågor efter den . Till en mindre del disponeras medlen under punkt1 av styrelsen för teknisk ackreditering (f d. statens mät- och provstyrelse).En del av anslaget används för att främja svenskt deltagande i europeisktforsknings- och utvecklingssamarbete genom informationsverksamhet,sonderingsarbete m.m. Förutom de medel som utgår från detta anslag har STUtidigare genom omprioriteringar inom anslaget . Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling skapat utrymme för stöd tilldeltagande i EGs forskningsprogram. Fördeltagande i EGs forskningsprogram beräknas ett anslag på 101 milj. kr. Regeringen förutser ett successivt stegrat behov av stödtill svenskt deltagande i de industrirelaterade programmen inom EGs ramprogramför forskning. Vi avser att återkomma i frågan om anslagsmedel för budgetåret1992/93. Inomde trafiktekniska områdena (punkt 2) föreslår regeringen att medlen skalldisponeras av den nya näringspolitiska myndigheten, som därvid skall beakta atttransportforskningsberedningen har regeringens uppdrag att samordna de svenskastatliga insatserna inom ramen för det europeiska FoU-samarbetet påvägtrafikområdet, som är avsett att pågå t.o.m. /95. Hittillshar staten medverkat genom IT4-programmet. Föreuropeiskt samarbete inom vägtrafikens område beräknas ett anslag på 23 milj.kr. och för inledande samarbete inom järnvägs- och flygtrafikens områdenberäknas ett anslag på 2 milj. kr för /92. Regeringen avser attåterkomma till i frågan om resursbehov för de kommande budgetåren. attriksdagen till Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på . Regional utveckling Prop. Motbakgrund av vad regeringen anfört i avsnitt 7.5 föreslår regeringen att de . som under innevarande budgetår utgår som arealbidrag till betodlarnaunder sockerbmken på och i stället skall användas för regionalautvecklingsinsatser på öarna. attriksdagen under reservationsanslaget Regionala utvecklingsinsatser /92 anvisar . utöver vad som föreslagits i prop.1990/91:100 bil. Vihar i avsnitt 9.2 föreslagit att statens energiverk () skall upphöra den 1juli 1991 och att en ny näringspolitisk myndighet inrättas. Överanslaget har medel anvisats under innevarande budgetår förförvaltningskostnader för . Medelför vissa avvecklingskostnader som uppstår i första hand personal-, lokal-och övriga förvaltningskostnader föreslås under ettnytt anslag, A 8. Vi föreslår av detta skälinle några ytterligare medel under detta anslag för /92. 1989/90Utgift 13448 574 1990/91Anslag 12069000 1991/92Förslag 13190000 Statenselektriska inspektions verksamhet avser att främja säkerheten i samband medframställning, överföring och användning av elektrisk ström. Enligt sininstruktion (1988:809) är inspektionen den lokala statliga organisationen förärenden om tillsyn över elektriska starkströmsanläggningar och därmedsammanhängande frågor. Inspektionenär organiserad på fem distrikt med kontor i , ,, och . Chef för varje distrikt är enöverinspektör. är chefsmyndighet för inspektionen. 1990/91 Beräknadändring Förvaltningskostnader 12069000 -1-1121000 utgår i sin medelsberäkning för statens elektriska inspektion fråntidigare beräkningar för treårsperioden /91 1992/93. Energiverkethar tidigare sett över inspektionens verksamhet för att finna möjligheter tillkostnadsminskningar och föreslagit besparingar /88 1989/90. Planerade besparingar har kunnat genomföras. Energiverketanför att kostnader för resor och andra kostnader i samband med tillsynsarbetethar ökat kraftigt . För att så långt som möjligt undvikainskränkningar av tillsynsverksamheten har vissa rationaliseringar av främstdet administrativa arbetet vid inspektionen genomförts. Pålång sikt kommer dock enligt verkets bedömning de nuvarandehandläggarresurserna vid inspektionen att vara alltmer otillräckliga. Motdenna bakgrund föreslår en realt oförändrad medelstilldelningtill statens elektriska inspektion vilket innebär att huvudförslaget inteskall tillämpas på detta anslag för det kommande budgetåret. Motbakgrund av bl.a. vad som framförts av statens energiverk anser regeringen atthuvudförslaget inte bör tillämpas för statens elektriska inspektion. Inspektioneningår i den /88 pågående försöksverksamheten medtreårsbudgetering. Medel för statens elektriska inspektion bör därför anvisasunder ramanslag. Innevarande treårsperiod omfattar budgetåren 1990/91 -1992/93. För /92 beräknar vi medeisbehovet till . Regeringenavser att genomföra en översyn av det svenska elsäkerhetsar-betets framtidaomfattning och organisation. Iavvaktan på resultatet härav bör den nya näringspolitiska myndighet somföreslås inrättad vara chefsmyndighet för . attriksdagen till för /92 anvisar ett ramanslag på . 18 1990/91. Täckande av eventuella förluster i anledning avstatens Prop. 1990/91:87 vattenfallsverks borgensförbindelser, m. m. Nyttanslag (förslag) 1 000. Ienlighet med vad som tidigare (avsnitt 6.5) har anförts bör ett nyttförslagsanslag föras upp på statsbudgeten för /92 för attbelastas med eventuella kostnader för staten för infriande av borgensförbindelsersom ställts ut genom . Över anslaget bör även täckaseventuella kostnader för staten som kan uppstå i samband med brister ifullgörandet av skyldigheter som avser riksgäldslån eller statslån somupptagits eller övertagits av det bolag till vilket statens vattenfallsverksamhet föreslås bli överförd samt andra kostnader för skadestånd ellerliknande för statens ansvar gentemot tredje man. attriksdagen till Täckande av eventuella förluster i anledning av statensvattenfallsverks borgensförbindelser, m. m. för /92 anvisar ettförslagsanslag på . Vattenfallstreårsplan för perioden 19901993 I1990 års budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 16) begärde regeringenriksdagens godkännande av treårsplan för Vattenfallkoncernen för perioden1990 1992, innefattande en investeringsplan och en finansieringsplan.Näringsutskottet (NU 1989/90:39) beslöt att uppskjuta behandlingen av bl. a.detta ärende till /91. Regeringen har senare i en skrivelse tillriksdagen (1990/91:49) återkallat de framlagda förslagen om Vattenfallstreårsplan för . Dettainnebär att den treårsplan som godkändes av (prop.1988/89:100 bil. 16, NU30, rskr. 275) för fortfarandegäller. Vattenfallhar i en skrivelse lämnat förslag till bl. a.investerings- och finansieringsplan för perioden 1993. Vattenfallkoncernensäljer el, naturgas och värme samt energi-, överförings-, entreprenad- ochkonsulttjänster. Koncernens affärsidé är att: