prop · GE03189 · 1990-12-31 00:00:00 — I den mån särskilda föreskrifter om garantiföretagets verksamhet i denna del behövs, kan det ske med stöd av 2 § tredje stycket. Innebördenav andra .yfycA:£f första meningen är att någon ersätming inte Prop. 1990/91:189 betalas ut till en beställare som alltjämt äger huset och som vållat ettfel. Motivet för denna regel, som också har sin motsvarighet i arbetsgrappensförslag, är att en återkravsrätt enligt 7 § ändå förehgger mot beställaren, om dennevållat felet. För att huvudregehi skall tiUämpas måste det stå klart att ett orsakssambandhär föreligger, t.ex. genom att beställaren föreskrivit ett olämphgt materialeller lämnat felaktiga anvisningar om arbetet. Kan orsakssambandet intekonstateras utan omgång bör ersätming för att avhjälpa felet betalas ut - givetvisunder föratsätming att bestämmelsen i första stycket andra meningen iakttas. Ersätmingskall ocksä betalas ut, om nägon annan medverkat till felet samt om det finnssärskilda skäl. Det sismämnda åsyftar främst det fallet att det kan befaras attett fel som innebär olägenheter för de boende inte alls blu" avhjälpt, tex.på grand av ägarens ekonomiska förhållanden. Bestämmelseni tredje stycket, som formulerats i enlighet med lagrådets förslag i yttrandetden , har tillkommit framför allt mot bakgrand av att detregelmässigt i avtalen vid enneprenad har föreskrivits en garantitid (se kommentaren till 4 §). Om en fel utan dröjsmål avhjälps pä grand av sådangaranti eller om felet annars avhjälps av någon mot vilken återkrav kan riktasenligt 7 § och utan dröjsmål, behöver garantin inte utnyttjas. 7§ har betalat ut på grand av en byggnadsgaranti för attavhjälpa fel eller skador får återkrävas av annan, om vållande till felet förekommitpå hans sida eller om han på annan grand än avtal svarar for felet oberoende avvällande. Därvid tillämpas bestämmelsema i 2, 3,4 och 6 kap. skadeståndslagen(1972:207). Engarantiföretag, som betalat ut ersättning på grand av en byggnadsgaranti,övertar den rätt till ersätming som ägaren kan ha mot den som på grand av avtalär ersätmingsskyldig med anledning av felet eUer skadan. Paragrafenhar behandlats i avsnitt 2.6. Återkravsrättenenligt/orjra stycket tillkommer garantiföretaget. Försäkringsbolag bör ienlighet med vad lagrådet yttrat inte ha någon äterkravsrätt.Frågan om förhållandet mellan försäkringsbolaget och garantiföretaget fårregleras i avtal. Återkravsrättenfår göras gällande mot den som har vållat felet eller skadan, men paragrafenger också utrymme för återkrav mot den som oberoende av vållande svarar fÖr ettfel (strikt ansvar). Vållandekan förekomma hos t.ex. projektören eller materialleverantören, men också hosbeställaren eller en kommun, t.ex. vid byggnadskonrtoll (jfr NJA 1984 s. Innebörden av att någon "vållat" felet är att felet orsakatsgenom vårdslöshet eller uppsåt. Föratsätmingen är vällande antingen hosföretagaren själv eller hans medhjälpare, dvs. anställda eller andra. Självfalletmåste vållandet ha samband med byggnadsarbetet, projekteringen ellerleveransen. Med fel avses detsamma som i 5 §. Detär givetvis inte möjligt att närmare ange alla de situationer där en väl- Prop.1990/91:189 lande kan tänkas föreligga. Allmänna principer för en sådanbedömning fär här gälla, varvid kravet pä fackmässighet bör ställas högt. Varjeled i byggprocessen mäste alltså ta ett ansvar för att byggnaden kommer attuppfylla kravet pä fackmässigt godtagbar standard. Ävenandra aUmänna skadeståndsprinciper bör tillämpas.Med anledning av vad lagrädetuttalat i sitt yttrande anges i lagtexten att vissa bestämmelseri skadeståndslagen (1972:207) blir tillämpliga (jfr 1 kap. 1 § nämnda lag). Vadsom aktuaUseras är bestämmelsema i 2 kap. (Skadeståndsansvar på grand av egetvällande), 3 kap. (Skadeståndsansvar för arbetsgivare och det allmänna), 4kap. (Arbetstagares skadeståndsansvar) och 6 kap. (Gemensamma bestämmelser). Bestämmelsemai 5 kap. om skadeståndets bestämmande är däremot uite akmella, vilket hängersamman med att det i förevarande lag finns regler i fråga om kosmadsersätming(se 5 §). Attskadeståndsrättsliga principer blir tUlämphga innebär bl.a. an regeln i 6 kap.3 § skadeståndslagen om solidariskt skadeståndsansvar gäller när flera ärvållande till en skada. Fördelningen av ersätmingen mellan flera ansvariga bör- i enlighet med vad som gäller på skadeståndsrättens område - knyta an till deallmänna rättsprinciper som innebär an ansvaret fördelas mellan dem efter vadsom är skäligt, om inte särskilda omständigheter föranleder annat. Därvid kangivetvis förekommande avtal spela en roll. Situationen skiljer sig inte härfrän fallet när annars flera har varit vällande till en skada som uppkommitunder byggnadsarbete. Någon särskild fördelningsregel har jag sluUigen intevelat förorda (jfr lagrådets ytrtande samt avsnitt 2.6). Somexempel pä en ansvarssituation dä återkrav kan bli aktuellt pä grand avvällande kan nämnas underiåtenhet att upplysa om att ett material inte får användaspå visst sätt för att undgå olägenheter. Produktinformationen har alltså storbetydelse för materialtillverkarens ansvar. kan inte en tillverkareåläggas art vama för alla tänkbara risker med ett material. Av betydelse isammanhanget blir de krav som gällande lagstifming här ställer (jfr avsnitt 5 iprop. 1990/91:145 om byggnaders inomhusmiljö). För en bedömnuig av materialtUlverkarensansvar bör ledning också kunna hämtas ur de principer som utvecklats i anslumingtill förslaget till produktskadelag (se avsnitt 2.1). Attgarantiföretaget själv kan besluta om begränsningar i återkravsrätten harbehandlats i den alltnänna motiveringen. Attåterkravsrätten enligt andra stycket får göras gällande mot den som pä grand avavtal svarar för felet eller skadan har behandlats i den allmänna motiveringen.Bestämmelsen innebär att garantiföretaget övertar en ägares avtalsenliga rätttill ersättning med anledning av fel eller skador, i den mån garantiföretagetbetalat ersättningen pä grand av den lagstadgade garantin. Somjag tagit upp i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.6) har jag med anledningav vad lagrädet yttrat frånfallit mitt tidigare förslag om att den som pä grandav avtal betalat ersättning till garantiföretaget skall få rätt att återkrävaersätmingen av den som vållat felet Denna fråga får alltså avgöras Prop.1990/91: 189 genom avtal mellan partema. Lagrådethar i sitt yttrande föreslagit en annan lydelse av förevarandeparagraf utan art nägon ändring i sak torde ha varit avsedd. Erdigt denformulering som lagrädet valt skall ert garantiföretag överta den rart till ersättningsom ägaren kan ha bl.a. mot den som på grand av eget vållande är ersättningsskyldigmed anledning av felet eller skadan (jfr andra stycket enhgt min förslag). Jagkan inte ansluta mig till den av lagrådet valda formuleringen. Anledningenhärtill är att den enligt min mening - till nackdel för garantiföretaget - gerutrymme för en fastighetsägare att genom avtal avsäga sig eller begränsa denrätt till ersättning som tillkommer honom enligt skadeståndslagen (1972:207).Genom ett sådant avtal skulle garantiföretaget helt eller delvis gå miste omsin rätt till återkrav, vilket skulle förfela lagstiftningens syfte. Lagrådethar visserligen anfört att bestämmelsen i 1 § tredje stycket i förevarande lagfår anses innebära att en fastighetsägare inte får till nackdel förgarantiföretaget genom avtal avsäga sig den rätt till ersättning som tillkommerhonom enligt allmänna skadeståndsrättsliga bestämmelser. Enligt min mening kanden av lagrädet åberopade bestämmelsen, som endast tar sikte på avtal sominskränker någons rätt till ersätmuig enhgt lagen om byggnadsgaranti, dock integes en sådan innebörd (jfr 1 kap. 1 § skadeståndslagen). Mittförslag innebär att ansvaret för vållande gäller i förhållande till garantiföretagetimder hela den tioäriga garantitiden - oberoende av avtal som inskränkerägarens rän till ersättning. Avtal som t.ex. innebär art ansvar mot enentreprenör endast kan göras gällande vid grov vårdslöshet blu"alltså inte gällande mot garantiföretaget snikt ansvar föreligger kangarantiföretaget återkräva utgiven ersättning mot den som svarar strikt. Om ettavtal mellan en entreprenör och en byggherre mnebär att entreprenören åtar sigen kontraktsmässig garantitid, övertar ett garantiföretag som betalat ut ersättningde krav på ersättning som byggnadens ägare kan ha mot entreprenören. 8§ Att byggnadsarbete inte får påbörjas förrän bevis om byggnadsgaranti företettsför , framgår av 9 kap. 1 § andra stycket plan-och bygglagen(1987:10). Densom utiör byggnadsarbete utan att erforderiig garanti finns är skyldig att vidfel eller skada enligt denna lag utge ersätming i den utsträckning som enligt 5och 6 §§ skuUe ha gälh för det garantiföretag som meddelat garantin, med räntill återkrav enhgt 7 §. Förstastycket utgör en hänvisning till 9 kap. 1 § andra stycket PBL som är en ny bestämmelse (se förslaget till ändring i denna del). Innebörden av denna nya bestämmelse är bl.a. an ett byggnadsartiete inte får påbörjas innan en garanti i förekommande fall företetts för . Härigenom ges nämnden möjlighet att stoppa ett bygge när garanti saknas (jfr 10 kap. 3 § PBL). Att skyldighet att inneha garanti inte kopplats till bygglovet hänger samman med att det vidtiden för en bygglovsansökan ofta inte finns något Prop. 1990/91: 189 enffeprenadavtaloch att garanti inte bör meddelas på detta tidiga stadium. Det skall dockåligga att i beslutet om lov upplysa om att särskildbyggnadsgaranti behövs enligt lagen (jfr 8 kap. 26 § andra stycket 3 PBL).Detta blh särskilt viktigt när åtgärder avser ombyggnad där vissa gränsdragningarmåste göras. Innebördenav bestämmelsen i andra stycket är att en entreprenör som uppför byggnadereller företar ombyggnader i strid med bestämmelsen om garanti i 1 § ådrar sigsamma förpliktelser som garantiföretaget skulle ha gjort med motsvarande rätttill återkrav. Lagenföresläs träda i kraft . Med hänsyn till att lagförslaget är beroendeav att byggnadsgaranti kan utfärdas av för ändamålet bildade garantiföretag,kan dock inte lagens bestämmelser om byggnadsgaranti tillämpas förrän ettsådant företag har organiserats och godkänts av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer. Detta beräknas kunna ske senast efterikraftträdandet. Därför har föreskrivits att garanti enligt lagen inte behövsför byggnadsarbete där ansökan om bygglov ingivits till föreden . 4.2 Förslaget till lag om ändring i (1987:10) 1§ Den som för egen räkning utför eller låter utföra byggnads-, rivnings-ellermarkarbeten (byggherren) skall se till an arbetena utförs enligt bestämmelsemai denna lag och enligt föreskrift eller beslut som har meddelats med stöd avdessa bestämmelser. Han skall vidare se till an kontroll och provnuig utförs i tUhäckhgomfattning. Om en sådan garanti för byggnadsarbeten behövs som avses i lagen (1991:000)om byggnadsgaranti, får byggnadsarbeterut inte påbörjas förrän bevis omgarantin företetts för . Detnya andra stycket togs i lagrådsremissen den 7 mars 1991upp i förslaget tillden nya 9 kap. 3 a § tredje stycket, men har med anledning av lagrådets synpunktpå bestämmelsens placering flyttats till I §. Dennya bestämmelsen har kommenterats under 8 § i förslaget tiU lag om byggnadsgaranti. 3a § möjligt efter det an bygglov lämnats skall , om detinte är uppenbart obehövligt, hålla ett samrådsmöte. Till detta möte skall denansvarige arbetsledaren, yrkesinspektionen samt byggherren, entreprenören,projektören och andra som bestäms av nämnden kallas. Om en sådan garantiförbyggnadsarbeten behövs som avses i lagen (1991:000) om byggnadsgaranti,skall även bereda garantiföretaget . 1990/91: 189tillfälle att närvara vid samrådsmötet. Vidsamrådsmötet skall en genomgång göras av arbetenas planering, de åtgärder förbesiktning, tillsyn och kontroll som är nödvändiga fÖr att byggnaden skalluppfylla egenskaperna och funktionerna i 3 kap. samt den samordning sombehövs. Vid samrådsmötet skall föras protokoll. I prop.1990/91:145 om byggnaders inomhusmiljö har jag föreslagit att byggnadsnämndenvid ett samrådsmöte tillsammans med den ansvarige arbetsledaren och övriga ibyggprocessen inblandade parter skall gä igenom lyggptojektet och därviduppmärksamma en egenskaper och funktioner. Detta skall bl.a. ske medavseende pä ventilationssystem, byggmaterial och fuktskydd. Vid samrådsmötetskall ocksä en genomgäng göras av arbetenas planering och den samordnuig sombehövs. Mötet skall äga ram efter det att bygglov har lämnats. Som jagtog upp i lagrädsremissen bör även garantiföretaget beredastillfälle att närvara vid samrådsmötet. Jag återkommer till förslaget, somutgör en tillägg till den i prop. 1990/91:145 föreslagna 9 kap. 3 a §.Beträffande den närmare innebörden av förslaget hänvisas till nämndaproposition s. 7-10 och s. 31. Lagenföresläs ö-äda i kraft den . Bevis om garanti enligt förslagettill ändring i 9 kap. I § andra stycket skall dock inte behövas om en ansökanom bygglov ingivits tiU före dagen för ikraftträdandet. Sismämndaregel har tillkommit med anledning av att en motsvarande bestämmelse fmns iförslaget till lag om byggnadsgaranti och efter förordande av lagrädet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört, hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta förslagen till 1. lagom byggnadsgaranti, 2. lagom ändring i (1987:10). Ärendet bör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar an genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden lagt fram. Arbetsgruppens lagförslag Prop. 1 §När en entreprenör pä uppdrag av annan än konsument uppför byggnad som helt eller tUl en inte oväsenUig del skall användas som bostad, som kon tor eller som lokal för undervisning, vård eller annan omsorg, eller företar åtgärd som enligt (1987:10) fordrar bygglov pä en sådan byggnad, skall för byggnadsarbetet finnas entreprenadgaranti. Garanti behövs dock inte när ett sådant konsumentskydd som avses i konsument tjänstlagen (1985:716) gäller för byggnadsarbetet Entreprenadgarantiersätter vissa fel som uppkommit genom byggnadsarbetet (byggfel) enligt vadsom sägs i denna lag, även om äganderätten till byggnaden övergått till annanän beställaren. 2 §Entreprenadgaranti meddelas av garantiföretag, som godkänts av reger ingen, och tryggas genom särskild försäkring. Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter omgarantiföretags verksamhet enligt denna lag. 3 §Ett garantiföretag är skyldigt an på begäran meddela entreprenadgaranti, om inte det finns särskilda skäl att vägra garanti med hänsyn till entrepre nörens ekonomi samt byggnadsarbetets art och omfattning. Vägrargarantiföretaget garanti i uppenbar strid med första stycket, har entreprenörenrän till ersättning för ekonomisk skada, dock högst av entreprenadsumman. 4 §Enrteprenadgarantin omfattar kosmad för avhjälpande av väsentliga fel i konstruktion eller material som använts i byggnadsarbetet eller väsenUiga fel i byggnadsarbetets fackmässiga utförande, om byggfelet förekommer i bostadslägenhet eller i lokal som används som kontor eller för undervisning, vård eller annan omsorg. Ett byggfel anses väsenthgt, om det kan antas med föra olägenhet av betydelse för dem som bor eller annars vistas i lägenheten eller lokalen. Ersätmingfor kosmad enligt första stycket utgår till byggnadens ägare, om enneprenörenenligt entreprenadavtalet inte svarar för byggfelet eller om i annat fall haninte avhjälper felet och ersätming inte kan eihållas från honom. Genom garantinersätts dock inte kosmad att avhjälpa byggfel som framnäder efterdet att entreprenaden godkänts i den del där felet förekommer. Garantinfår innehålla villkor om att ägaren skall stå viss självrisk. 5 § Om byggfelet beror avvållande av beställaren eller hans anställda, utgår Prop. 1990/91:189 ersättning till honom endast om det föreligger särskilda skäl eller till attväl- Bilaga 1 landeförekommit även pä entreprenörens sida. 6§ Vad som utgetts pä grand aventreprenadgarantin som kostnad for avhjälpande av byggfelet fär återkrävas avannan, om vållande tUI byggfelet förekommit på hans sida eller om han enhgtavtal svarar för felet 7§ Den som företarbyggnadsarbete utan att erforderlig garanti finns enligt 1 § är skyldig att vidbyggfel utge ersätmmg i den utsträckning som enligt 2 och 3 §§ skulle ha gällt fÖrgarantiföretaget, med rätt till äterkrav enligt 4 §. 8§ Om en entreprenör utförbyggnadsarbete som anges i 1 § på egen byggnad, skall det finnas enentreprenadgaranti för byggnaden enligt vad som föreskrivs i 1-3 §§. Garantin ö-äderi kraft när äganderätten till byggnaden övergått till annan. Ersättninggenom garantin utgår enligt 4 §, om entreprenören inte svarar för byggfeletenligt avtal med ägaren eller om entreprenören i annat fall inte avhjälperfelet och ersätming för kostnaden inte kan erhållas av honom. Ersättningen fåråterkrävas enligt 6 §. Har arbetet utförts utan erforderlig garanti, tillämpas7 §. Dennalag ttäder i kraft den dag bestämmer. Förteckningöver remissinstanserna Prop. Bilaga2 Betänkandet (Ds 1990:14) Byggnaders inomhusmiljö m.m. har remissbehandlats. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av hovrätten över ochBlekinge, kammarrätten i , , , statens rådför byggnadsforskning, ,, arbetarskyddsstyrelsen, kemikalieinspektionen, statensenergiverk, , statens provningsanstalt konsumentverketstatens räddningsverk, , fortifikationsförvaltningen, statensvattenfallsverk, , ,, tekniska högskola.Lunds tekniska högskola, Kungl. tekniska högskolan (KTH), kommuner, , , , Sveriges Bostadsrättsföreningars (), (), , , i Småhus VIS,, ,Föreningen , Praktiserande Arkitekter,, , ,Näringslivets Byggnadsdelegation, Byggentreprenörerna, AktiebolagetBostadsgaranti, Föreningen , . (),Tjänstemännens (), (),i (LO), , SverigesAkademikers (), , , , , , (), Svenska Väg- och , VVS-TekniskaFöreningen, Föreningen , , Industrins Byggmaterialgrapp, Svenska Träskivor, VVS-FabrikantemasRåd, , , , () ochSveriges . Dessutomhar skrivelser inkommit från kommerskollegium, , statens pris- och konkurrensverk, byggstandardi-seringen, komun,, Industrins Kommitté för Byggbestämmelser,samt juristfuman Bygg och . Följandemyndigheter och organisationer har avstått frän att yttra sig. och ,miljömedicinska enheten vid i , ,och kommuner, ,(), samt SnickerifabrikantemasRiksfÖri)und (SNIRI). Det till lagrådet pp. 1990/91:i 89 1 §När en näringsidkare uppför en byggnad som helt eller till övervägande del skall användas som bostad för permanent brak eller i fräga om sådan byggnad utför ombyggnadsätgärder som avsevärt förlänger byggnadens brakstid, skall det för byggnadsarbetet finnas en byggnadsgaranti. En sådan garanti behövs dock inte i fräga om en- eller tvåbostadshus. Meddelas bygg nadsgaranti även för sådan byggnad gäller bestämmelsema i lagen, om bygg naden inte tillhör konsument. Byggnadsgarantinomfattar kostnader för att avhjälpa vissa fel och skador enligt vad som sägs idenna lag, även om byggnaden övergått till ny ägare. Avtalsvillkorsom inskränker någons rätt till ersätming enligt bestämmelserna i denna lag ärutan verkan. 2 §Byggnadsgaranti får meddelas av juridisk person, som fått tillstånd till detta av regeringen eller myndighet om regeringen bestämmer (garantiföretag). Meddelade garantier skall ttyggas genom särskild försäkring eller på annat likvärdigt sätt Garantiföretagstår under tillsyn av myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen eUermyndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om garantiföretagsverksamhet enhgt denna lag. 3 §Ett garantiföretag är skyldigt att meddela byggnadsgaranti på begäran av den som uppför en byggnad eller utför ombyggnadsätgärder enligt 1 §. Garanti får dock vägras om detta följer av tiUståndet enligt 2 § eller om det med hänsyn till skaderisken eller någan annan särskild orsak finns skäl till detta. Densom vägras garanti i uppenbar strid med första stycket, har rätt till er-sättningförekonomisk skada, dock högst av kosmaden för byggnadsarbetet 1. skäligkosmad för att avhjälpa fel i byggnadens konsmiktion, i material som använts i byggnadsarbetet eller i utförandet av arbetet, och 2. skäligkostnad för att avhjälpa skada på byggnaden som orsakats av felet. Medfel avses avvikelse från fackmässigt godtagbar standard. Fel eller skadorersätts inte, om de mäste antas sakna betydelse för byggnaden eller dem som boreller vistas i byggnaden. Genomgarantin ersätts inte kosmader för fel eller skador som framträder mer än tioår efter det att byggnadsarbetet godkänts vid besiktning som bestäms avgarantiföretaget Garantinfår innehålla villkor om att ägaren skall stå viss självrisk. 5 § Ersättning för kostnadenligt 4 § utgår till byggnadens ägare, om inte Prop. 1990/91: 189 felet eller skadan utan dröjsmål avhjälps av den som på grand av avtalsvarar BUaga 3 för felet eller skadan Omfelet har vållats av den som varit beställare av byggnadsarbetet eller av hansanställda, utgår ersättning till honom endast om det finns särskilda skäl ellerom felet har vållats även av nägon annan. Detsamma gäller om felet har vållatsav den som utfört byggnadsarbetet på egen byggnad eller av hans anställda. 6 §Vad som betalats ut på grand av byggnadsgarantin för att avhjälpa fel eller skador får återkrävas av annan, om vållande till felet förekommit pä hans sida eller om han pä grand av avtal svarar fÖr felet mån någon är skyldig art betala ersättning enligt första stycket, har annansom betalat ersättningen rätt att av honom återfå vad han betalat. Samma rätttillkommer den som avhjälpt felet eller skadan enligt 5 § första stycket. 7 §Att byggnadsarbete inte fär påbörjas förrän bevis om byggnadsgaranti företetts för , framgår av 9 kap. 3 a § andra stycket (1987:10). Densom utför byggnadsarbete utan att erforderlig garanti finns är skyldig att vidfel eller skada enligt denna lag utge ersätming i den utsträckning som enligt 4och 5 §§ skulle ha gällt för det garantiföretag som meddelat garantin, med rätttill återkrav enhgt 6 §. Dennalag träder i kraft . Garanti enligt lagen behövs dock inte förbyggnadsarbete för vilket ansökan om bygglov enligt (1987:10) ingivits tUl före . 2 Förslag till Prop. 1990/91: 189 Lag om ändring i BUaga 3 Härigenomföreskrivs i fråga om (1987:10) dels att 16 kap. 1 § skallha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas en ny paragraf, 9 kap. 3 a §, av följande lydelse. Innan byggnadsarbetena påbörjas skall , om det inte äruppenbart obehövligt, hålla ett samrådsmöte. Till detta möte skall denansvarige arbetsledaren, yrkesinspektionen samt företrädare för byggherre,entreprenör, projektor och andra som bestäms av nämnden kallas. Vid mötet skallen genomgång göras av arbetenas planering, de åtgärder för besiktning, tillsynoch kontroll som är nödvändiga för att byggnaden skall uppfylla egenskapernaoch funktionerna i 3 kap. samt den samordning som behövs. Vid samrådsmötet skaliföras protokoll. Om en sådan garanti för byggnadsarbeten behövs som avses i lagen(1991:0000) om byggnadsgaranti, skall även bereda företrädareför garantiföretaget att närvara vid samrådsmötet. Byggnadsarbetena får inte påbörjasförrän bevis om garantin företetts för . Prop.1990/91: Bilaga 3 1§ Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de föreskrifter om krav pä byggnader m.m. som utöver bestämmelsema i 3 kap. behövs 1. till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa, 2. för en lämphg utformnuig av byggnader och andra anläggningar samt tomter och alhnänna platser. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de föreskrifter omkrav på byggnader m.m. som utöver bestämmelserna i 3 kap. behövs 1.till skydd för liv, personlig säkerheteller hälsa, 2.för en lämplig utformning av byggnaderoch andra anläggningar samt tomter och allmänna platser. 3. för kontroll av att föreskrifter som avses i 1 efterlevs. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får, utom i fråga om 3 kap. 7 §, ienskilda fall medge undantag från bestämmelsema i 3 kap. Denna lag träder i kraftden . Lagrådets yttrande Prop. (utdrag) g Utdragur protokoU vid sammanträde