prop · GE03195 · 1990-12-31 00:00:00 — Undervalkampanjerna och i övrigt före varje val har omfattande insatsergjorts för all informera de nya röstberättigade grupperna. Såväl de politiskapartierna som studieförbund och invandrarorganisalio-ner har medverkat.Intresset all delta val var också betydande, då av deröstberättigade utländska medborgarna utnyttjade sin rösträtt. I 1979 och 1982års val var deltagandel något 1985 sjunka tUl och i 1988års val sluta på . Delsuccessivt sjunkande intresset är illavarslande och kan vara ett tecken på attsärskilt de invandrare som kommit till känner sigutanför samhällsutvecklingen. Det kan också lyda på att invandrarnas intresseför samhällsfrågor rent allmänt kan vara i avtagande. Del kan även vara enspegling av att valdeltagandet allmänt gick ner val. Föratt söka klarlägga de motiv och förhållanden som styr invandrarnas valdeltagande har vid 97 7 1990/91. universitet /91 inletts ett forskningsprojekt. 1990/91:195 närmarestudium görs av invandrarnas valbeleende i tre kommuner med Bilaga 2möjligheter lill jämförelser med en motsvarande undersökning vid Lundsuniversitet om svenska väljare. Projektet i bör också ses som enutvärdering av de omfattande informationsinsatser som beslutade ompå tilläggsbudget II under förra . Ett bidrag om harutgått från för det första årets arbete. Jagbedömer del nödvändigt att fördjupa kunskapen om invandrarnas valdeltagande i1991 års val. Som jag har nämnt har valdehagandet successivt minskatunder de fem kommunala valen då rösträtten för utländska medborgare varitaktuell. Sådan kunskap behövs för att del skall vara möjligt att främja invandrarnasaktiva delaktighet i samhällets beslutsprocesser. Den kunskapen är nödvändigockså om vi, som jag tidigare föreslagit, skall gå vidare på vägen all vidgarösträtten för invandrarna till att också gälla valen till , genom attse positivt på förekomsten av dubbla medborgarskap. Jaghemställer all regeringen bereder tillfälle altta del av vad jag har anfört om dels invandrarpolitikens valfrihetsmål, delsmedborgarskap och rösträtt m.m. Bilaga 2 3.1 Allmänna utgångspunkter Kommunernasmottagande av asylsökande och flyktingar har alltsedan det nuvarande systemetför flyktingmottagande infördes legat på en betydligt högrenivå än vad som då kunde förutses. Riksdagenbeslöt (prop. 1989/90:105, SfU 21, rskr. 281) om ett nytt system förstatlig ersättning till kommunerna för flykting-mottagandet och om ett programför att underlätta för flyktingar att snabbare få en förankring i svensktarbets- och samhällsliv. Huvudsyftet med förändringen av ersättningssystemethar varit all stimulera kommunerna all vidta aktiva åtgärder för attflyktingarna snabbare skall kunna bli självförsörjande. Iprogrammet för aktivt och samordnat flyktingmottagande betonas särskih att detbehövs en helhetssyn och en samordning mellan olika myndigheter i arbetet medflyktingar. Vidare understryks vikten av att bl.a. frivilliga organisationerfår en mer aktiv roll än . Jag kommer i det följande att redovisa minaöverväganden och förslag i syfte att främja en utveckling i sistnämndahänseende. Dessaöverväganden bygger på en utredning som gjorts av en särskildarbetsgrupp inom , med företrädare för friviUigaorganisationer/folkrörelser och för närmast berörda departement ochmyndigheter. Arbetsgruppen överlämnade till statsrådet sinrapport (Ds 1991:5) Mångfald och samverkan i flyktingmotlagandet frivilligaorganisationers roll. Rapporten har remissbehandlats. En sammanfattning avrapporten och en förteckning över de remissinstanser som lämnat synpunkter börfogas som bilagor lill underprotokoll. Ensammanställning av remissyttrandena finns att tillgå iarbetsmarknadsdepartementels akt (dnr. IP 894/91). Fråganom arbete och arbetstillstånd för asylsökande haraktualiserats vid åtskilliga tillfällen . Det har skett i form avfrågor och interpellalioner i . Frågan har också debatterats intensivti massmedia. Jag har kunnat redovisa regeringens fastaövertygelse om att inle bör införa en ordning som tillåter asylsökandeatt ta regelrätt anställning med marknadsmässig ersättning under väntetiden.Det finns motiv som talar för en sådan ordning, men tungt vägande skäl talar,enligt min mening, också emot. Delär ylleriigt angeläget att söka göra väntetiden så menings-fuU sommöjligt under givna fömtsättningar. Det finns all anledning alt pröva omnuvarande ordning ger tillräckligt spelrum för sådana initiativ. Jag menar attvi behöver söka och finna nya former. Jag kommer all utveckla dessa frågor idel följande mot bakgrund av en beskrivning av verksamheten vidinvandrarverkels förläggningar för asylsökande. Dessförinnanvill jag helt kort erinra om det arbete med någon form av enhetliginlroduktionsersätlning för flyktingar som pågått inom underdet . 1 propositionen (1989/90:105) om ett samordnatflyktingmottagande anmälde regeringen sin avsikt att undersökaförutsättningarna för all införa en sådan samordnad ersättning för flyktingar,som deUar i ett introduklionsprogram inom ramen för flyktingmotlagandet. Ensådan ersättning skulle kunna minska behovet av socialbidrag som mankunde göra introduktionen så lik ett anställningsförhållande som möjligt.Detta skulle kunna bli positivt både för flyktingen själv, för samhällsekonominoch för allmänhetens syn på flyktinginvandringen. En informell arbetsgruppinom med företrädare för , statensinvandrarverk, och har studerat frågan.Inom övervägs nu möjligheten av att försöksvis pröva en sådanordning i några kommuner. 1990/91:195 Bilaga 2 Frivilliga organisationers roll i flyktingmottagandet Mittförslag: Samverkan mellan kommuner, statens invandrarverk och andra statligamyndigheter och frivilligorganisalionerna bör breddas och fördjupas, särskiltunder den introduktionsperiod som utgör ramen för det samordnadeflyktingmoltagandel. Denna samverkan bör la utgångspunkt i den enskildeflyktingens behov och syfta till atl han/hon så snabbi som möjligt gesfömtsättningar aft bli etablerad och delaktig i del svenska samhället. För allfrämja en ökad samverkan mellan frivilligorganisationerna och det offentligabehövs övergångsvis ell begränsat och riktat ekonomiskt stöd från staten. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser ställer sig i huvudsak bakom arbetsgruppens förslagall samverkan bör breddas och fördjupas, huvudsakligen under denintroduklionsperiod som utgör ramen för det samordnade flyktingmoltagandel. Fleraremissinstanser betonar värdet av de enskilda organisationernas integritet ochsärart liksom deras betydelsefulla roll för all underiätta flyktingars ochandra invandrares integration i det svenska samhället. Huvuddelen avremissinstanserna anser att det åtminstone övergångsvis finns behov av särskihutvecklingsstöd för all stimulera till ökat frivilligengagemang. Om samhälletseren fördel med en utvecklad samverkan bör detta enligt mångas meninguttryckas med ekonomiskt stöd. Skälen för mittförslag: Enhelhetssyn måste prägla arbetet för atl ge flyktingar en bra introduktion i delsvenska samhället. Helhetssynen innebär atl de olika samhällsorga- nens insatser skallsamordnas och utgå från den enskildes individuella Prop. 1990/91: 195behov. I denna samverkan bör bl.a. de fackliga organisationerna och Bilaga2 frivilligorganisationerna få en mer aktiv roll. Flyktingmotlagandetär en del av invandrarpolitiken och för flyktingarna den första fasen iintegrationsprocessen. Jag anser all del är angeläget att söka skapa en bredarefolklig förankring och en fördjupad frivilligmedverkan i helainvandrarpolitiken. Enskilda människors engagemang är grunden för atl skapa enopinion till förmån för solidaritet med flyktingar. Vi måste på olika sätt lavara på detta engagemang och utveckla den samverkan mellan myndigheter ochorganisationer som förekommer. Detfinns enligt min uppfattning en betydande potentiell styrka i föreningslivetsom skulle kunna bidra till en större mångfald i flyktingmotlagandet och därigenomunderlätta flyktingars/invandrares integration i det svenska samhället.Flyktingfrågor engagerar i stort sett alla slags föreningar. Föreningslivet harmöjligheter att skapa sociala nätverk och förutsättningar för berikande mötenmellan olika kulturer. Så sker , men jag delar arbetsgruppensbedömning all delta kraftfält i flyktingmotlagandet bör kunna ge ännu mer. Flyktingmotlagandetlar sin början den dag personen söker asyl i och inle omedelbartavvisas. Den första anhållen är oftast en utrednings-sluss och därefter enplats på en förläggning. När flyktingen erhållit uppehållstillstånd skerutflyttning lill en kommun. engagerar sig föreningarna myckel aktivt i opinionsbildande verksamhet ochi den utbildning i invandrar- och flyktingfrågor som bedrivs avorganisationernas centrala avdelningar. Vidare finns mer specifika verksamhetersom drift av förläggningar och centrum för stöd lill torterade flyktingar. Ianslutning lill utredningsslussar och föriäggningar svarar organisationer förträning i svenska språket, sociala aktiviteter, socialt och medmänskligt stödoch information. Lokalli kommunerna finns en flora av föreningsaktiviter där i vissa fall kommunen ochorganisationerna samarbetar: träffpunkter, vän-/fadder-/kontaklverksamhel,träning i svenska språket, information, grannskapsarbete, idrottsaktiviteter,gudstjänster, öppna förskolor, läger m.m. Grupphem för ensamståendeflyktingbarn drivs i ett par kommuner av organisationer. Vissakommuner har ett mer organiserat samarbete med frivilliga organisationer.Stockholms stad och kommun har exempelvis gett stöd till svenskaföreningar och invandrarföreningar för särskilda aktiviteter iflyktingmotlagandet. Ävenom de lokala aktiviteternas omfattning imponerar bör del enligt arbetsgruppensoch min egen mening finnas ett utrymme för en breddad, fördjupad och mersystematisk samverkan. För detta talar entydigt också remissinstansernasgensvar. Jaganser all föreningslivels engagemang bör kunna skapa och fördjupa kontakter mellan flyktingar och svenskar som kan bidra lill ökad förståelse och bättre relationer emellan dem. Genom dessa kontakter kan bägge parter få ell erfarenhetsutbyte och ökade ömsesidiga kunskaper som bör 101 kunna motverka missförståndoch främlingsfientlighet. Aktiviteter genom Prop. 1990/91: 195föreningslivet leder i sin tur ofta lill ytterligare sociala kontakter ochökad Bilaga 2 delaktighet i samhället, vilket underlättarintegrationen i del svenska samhället. Genomfrivilligorganisationernas medverkan i flyktingmotlagandet får också flermänniskor en roll i mottagandet. Jag anser att flyktingmotlagandet på dettasätt bör kunna få ell rikare innehåll och därmed en högre kvalitet. Ävenflyktingpolitiken som helhet bör härvidlag kunna få en fastare förankring isamhället. Genomden individuella utformning som verksamhet i föreningsregi skulle kunna ge börmångfalden i flyktingmotlagandet kunna bli lill större gagn för både flyktingenoch den offentliga verksamheten. Dessutom skulle samverkan och samarbete medmyndigheterna i flyktingmoltagandel kunna medverka till en vitalisering avföreningslivet. Jagär medveten om att en samverkan och ett samarbete mellanfrivilligorganisationer och del offentliga kräver respekt för aktörernasutgångspunkter för och roller i arbetet. Myndigheter och organisationer kan hamotstridiga mål, helt olika arbetssätt och skilda uppfattningar om vilkaersättningar som är rimliga för en viss arbetsinsats. Jaganser emellertid, precis som de allra flesta remissinstanserna, alt motiven fören utvecklad samverkan mellan föreningslivet och myndigheterna vida övervägernackdelarna. Del krävs dock att berörda parter går in i sådan samverkanmedvetna om potentiella konflikter och med ett tillräckligt mått av smidighet.Det finns mycket att vinna och många missförstånd kan undvikas om ettsamarbete och en samverkan redan från början bygger på en gemensam uppfattningom förhållningssätt, ansvars- och arbetsfördelning. Jagdelar arbetsgruppens uppfattning att det inle är lämpligt eller ens möjligt atlla över andra länders samarbetsmodeller. Vi bör, vilket också remissinsansernaanser, i stället bygga på del syslem för flyktingmottagande vi har och prövahur ell förstärkt frivilligengagemang kan länkas samman med den svenskamodellen så som den nu tillämpas inom ramen för del samordnadeflyktingmottagande som beslutade . Tänkbarauppgifter för fri villiga krafter Gränsenmellan flyklingmottagandet och långsiktiga integrationsålgärder är flytande.Båda dessa åtgärdsprogram är delar av samma politik. Det är emellertid så atlflyktingarnas behov emotionella och materiella är störst i början. Rättinsatser tidigt bör kunna lägga en god grund för en framgångsrik långsiktigintegration. En utvecklad och mer strukturerad samverkan mellan samhällsorganenoch de frivilliga organisationerna bör därför huvudsakligen avse insatser pådel lokala planet och under den introduklionsperiod som utgör ramen for detsamordnade flyktingmotlagandet i kommunen. Dettautesluter på intet sätt fortsättning och/eller utveckling av sådan verksamhet som bedrivs på central/regional nivå. De uppgifter som närmastbör vara aktuella för en breddad och en Prop. 1990/91:195 fördjupad samverkanmellan det offentliga och frivilliga organisationer Bilaga 2 kan enligtbåde arbetsgruppens och min egen mening bl.a. omfatta följande: medmänskligakontakter sociala nätverk, religion,gudstjänster, dop, vigsel m.m. och diakonal omsorg, kompletterandesvenskundervisning/träning, efterforskningav och återförening med anhöriga, Ensådan breddad och fördjupad samverkan mellan myndigheterna och organisationernabör syfta till att göra arbetet mer mångsidigt och mer flexibelt. Jag anserdessutom, som redan nämnts, att en utveckling av en samverkan på lokal nivå kankomma att få stor betydelse för en positiv syn hos befolkningen på invandringeni allmänhet och på flyktingar i synnerhet. Enutvecklad samverkan principer och former Styrkan,viljan och potentialen hos frivilligorganisationerna i bör enligt minmening kunna utgöra grunden för en utvecklad samverkan mellan dem och deloffentliga. Jag anser atl följande sammanfallande principer bör gälla: Enutvecklad samverkan som komplement till myndigheternas insatser bör utgå frånden enskildes behov och syfta till all flyktingen så snabbi som möjligt fårförutsättningar all bli etablerad och delaktig i samhället. Ettmer strukturerat och systematiskt samarbete mellan ansvariga myndigheter ochföreningslivet bör huvudsakligen avse insatser under den introduktionsperiodsom utgör ramen för det samordnade lokala flyktingmotlagandet. Också insatserpå central och regional nivå bör kunna utvecklas. Ettutvecklat engagemang bör utgå från de enskilda organisationernas särart ochfömtsättningar. Mångfalden i det lokala föreningslivet bör tas till vara. Jagmenar att såväl , andra statliga myndigheter och kommuner somorganisationerna bör kunna ta initiativ lill alt hitta former för och attbredda samverkan i flyktingmotlagandet. SIVoch föreningslivets riksorganisationer har redan etablerade kontakter attbygga vidare på. En utvecklad samverkan bör kunna komma till stånd utansärskilda beslut av vare sig riksdag eller regering. Det viktigaste är, enligtmin mening, att nu entusiasmera berörda parter till all arbeta i del syfte ochefter de principer jag här angett. , och de storafrivilligorganisationerna bör, var och,en på sill sätt, bidra lill alt spridadessa signaler. Jag bedömer att dessa signaler blir starkare och tydligare omde kan ta utgångspunkt i en riksdagsbehandling. Jagbedömer vidare atl organisationerna i sin tur från central nivå bör 103 kunnage råd och stöd till sina regionala/lokala organ. För detta finns det Prop.1990/91: 195 uppenbarligen, bl.a. att döma av remissvaren, en klar beredskap. Jagbedömer slutligen alt kommunerna har åtskilligt att vinna på att kontakternamed föreningslivet på orten intensifieras. En sådan lokal samverkan bör alltsåske utifrån de lokala förutsättningarna och knytas till det lokala samordnadeflyktingmotlagandet med den ömsesidiga respekt för parternas integritet som arrangemangenkan kräva. Somjag tidigare nämnt måste insatserna efieklivl sammanlänkas och utgå från tillsammans prioriterar insatser och gör upp en arbets-och rollfördelning isyfte atl åstadkomma en mer samlad insats anpassad lill den enskilde flyktingensbehov. Som invandrarverket framhållit i sill remissvar bör nuvarande medverkanfrån frivilligorganisalionerna i framliden kunna utvecklas lill en samverkandär organisationerna är med redan vid upprättandet av den enskildeflyktingens introduktionsplan. Redani dag finns flera former för statligt och kommunaft stöd tillorgani-salionslivets insatser i flyktingmoltagandel. Ersättning ges dels förinsatser när frivilligorganisationerna utför verksamhet ål kommunen ellerstatens invandrarverk, dels för verksamhet som har lill syfte all kompletterasamhällets insatser i flyktingmotlagandet. Närfrivilligorganisalionerna utgör ett alternativ till offentlig verksamheterhålls i regel full kostnadstäckning. När verksamheten är av mer kompletterandeart kan den finansieras på olika sätt. Jag menar här, som också arbetsgruppenpåpekat, all del grundläggande bör vara de frivilliga krafter som utgör basen ivarje organisation och de medel organisationerna erhåller för sin ordinarieverksamhet. Enutvecklad samverkan mellan det ofl"entliga och frivilligorganisafio- nerna kan emellertid komma atl kräva vissa extra insatser av organisatio nerna, åtminstone initialt. Därmed kan det också punktvis behövas eko nomiskt stöd från samhällets sida. Även kommuner kan övergångsvis behöva någon form av utvecklingsstöd. Ellsådant stöd bör i första hand ha till syfte atl inledningsvis stödjautvecklingen av en samverkan mellan frivilligorganisationerna och detoffentliga i flyklingmottagandet, huvudsakligen där insatserna är av kom-.plellerande art. Åtgärderna bör vara ägnade all göra flyktingmotlagandet rikareoch mer flexibelt. Därmed skulle de totala kostnaderna för motta-' gande avflyktingar och'asylsökande kunna minska. Stödet bör, enligt min mening,ha karaktären av projektbidrag och administreras av statens invandrarverk. Jagavser all senare återkomma till regeringen med förslag om att under enbegränsad period införa en sådan ordning, från vilken'ekonomiskt ■ bidragtill samverkansprojekt med det syfte jag nu har angett skaU kunna ■ ■' ■ ; : ',104 Minbedömning: Väntetiden för asylsökande skall göras så kort som möjligt. Det ärdet viktigaste för att göra väntetiden på besked i fråga om uppehållstillståndså uthärdlig som möjligt. Dearbetstillfällen som finns på den öppna arbetsmarknaden bör även rfortsättningen i första hand tillförsäkras dem som har fått rätt all stanna iSverige. Isyfte alt under betingelser som inte ger upphov lill ökad oregleradinvandring av arbetssökande skapa lagliga förutsättningar för sysselsättningför asylsökande, kan övervägas att undanta vissa asylsökande från skyldighetenatt ha arbetstillstånd. I syfte atl klarlägga härmed sammanhängande frågortillsätts en särskild utredning. 1990/91:195 Bilaga 2 Skälen för minbedömning: Somjag tidigare anmält ökade antalet asylsökande mycketkraftigt under /90. Totalt sökte 39000 personer asyl i Sverigevilket kan jämföras med 18000 - 19000 under vart och ett av de föregåendebudgetåren. Den stora inströmningen avasylsökande medförde ell drastiskt ökat behov av platser vid invandrarverkelsförläggningar och ulredningsslussar. stort antal tillfälliga förläggningaroch annex lill utredningsslussarna inrättades som komplement till de 18 fastaförläggningarna och de fyra ulredningsslussarna. Den exceptionella ökningen avantalet asylsökande fick till följd all målen för handläggningstiderna inlekunde uppnås som förutsatts i samband med beslut om organisation ochresurser för från den (prop. 1988/89:105, SfU21, rskr. Vislelseliden har såledesblivit alltför lång för alltför många, även om den är kortare än före år 1989och kortare än i flertalet europeiska länder. Lång vistelsetid på enförläggning ställer självfallet andra krav på innehållet i den verksamhet sombedrivs på förläggningarna. Regeringens hållning har varit och är fortfarandeatt arbetet med att så långt möjligt förkorta väntan på beslut måste ges högstaprioritet. För att invandrarverketskall kunna falla beslut i asylärenden snabbare och därmed radikaft minskaväntetiderna för asylsökande har invandrarverket under /91 fållkraftiga resursförstärkningar för delta ändamål (prop. 1990/91:25 bil. 6, SfU8,rskr. Beslutet innebär atl invandrarverket får disponera 62 milj. kr.utöver tidigare anvisat anslag för förvaltningskostnader. Förläggningskostnadernaberäknas härigenom kunna minska med ca 400 milj.kr. Satsningen på förstärktaresurser och kortare väntelider har följts upp med förslag i regeringensbudgetproposition för /92. Målet är att ärendebalanserna ommöjligt skall ha arbetats av . Inför den då föreståendeomorganisationen av statens invandrarverk Prop. 1990/91:195 tillsatte dåvarandeinvandrarminislern, statsrådet . , i novem- Bilaga 2 ber 1988, enarbetsgrupp med uppgift all undersöka hur man kunde organisera meningsfullverksamhet för asylsökande de väntar på besked i fråga omuppehållstillstånd. Arbetsgruppen redovisade sitt uppdrag i en idépromemoriavåren 1989. Delvis mot bakgrund av detta arbete har invandrarverket gjort engenomgång av den verksamhet som bedrivits vid förläggningarna. Genomgången harresulterat i ell antal riktlinjer för verksamheten. Iförsta hand föratsätts de asylsökande ta ansvar för sitt och sin familjsdagliga liv så långt de praktiska fömtsättningama tillåter, dvs. sköta sin egenmatlagning, städning, barnpassning och att själv ta kontakt med sjukvården ochandra eventuella instanser i samhället. Förläggningarnaförutsätts erbjuda viss verksamhet i organiserad form: undervisning i svenska,barn- och fritidsverksamhet, studiecirklar eller kurser kring olika ämnen etc. Påmånga förläggningar finns sedan lång lid tillbaka ett väl utvecklat samarbetemed olika organisationer på förläggningsorten idrottsföreningar och andraintresseorganisationer, ideella föreningar samt kyrkor och religiösa samfund.Det finns åtskilliga exempel på hur asylsökande på egen hand, i förläggningensregi och/eller tillsammans med olika organisationer utfört annat ideelltinriktat arbete. Del mest omtalade exemplet är förmodligen den insats somasylsökande inom gjort för att, i samverkan med lokalamiljöorganisationer, städa kommunens badstränder. Innehålleti verksamheten måste självfallet anpassas till väntetiden på förläggningen.Verksamheten bör så långt möjligt vara av den karaktären att den asylsökandehar nytta av den oavsett om han eller hon bosätter sig i eller någotannat land, att den lar lill vara såväl den enskildes förutsättningar sompersonalens och närsamhällets resurser och att den stimulerar och motiverar deasylsökande alt vara aktiva. Delär invandrarverkels ansvar atl skapa en god förläggningsmiljö, som tillgodoserbåde den enskildes behov av mal, husmm, kunskap, stimulans och förströelse ochdet offentligas behov av en effektiv lillståndshaniering. Delta måsteåstadkommas till en rimlig kostnad för staten. Jag förutsätter att verket inom gällande lagstiftning och de ramar som statsbudgeten i varje skede sätter strävar efter alt uppnå dessa mål. Här ingår självfaUet också denundervisning i svenska som kan anses motiverad med hänvisning till delsriksdagens uttalande i denna fråga (prop. 1983/84:199, SfU 19, UbU 1984/85:6),dels hänsynen lill en rimlig balans mellan omfattningen och inriktningen av deaktiviteter som erbjuds och väntetidens längd. Arbeteoch arbetstillstånd för asylsökande för och emot Fråganom hur man kan åstadkomma en meningsfull vistelse för asylsö kande har varit föremål för riksdagsbehandling i skilda sammanhang , inle minst till följd av frågor och interpella lioner. Flera motioner i ämnet har tagits upp till behandling under inneva- 106'