prop · GE03113 · 1990-12-31 00:00:00 — Handlingsplanenangavs gälla från . Det har således förflutit eller halva den tid planen omfattar. Vid en genomgång avvilka resultat som har uppnåtts kan man naturligtvis ifrågasätta omdet är meningsfullt att ställa upp mål och att avläsa effekter för en så korttid. Maktförskjutningar mellan kvinnor och män och förändringar av invandavärderingsmönster är ju historiska skeenden som tar åtminstone decennier. Ändåhar det enligt vår mening varit viktigt att mål för överskådliga tidsperioderoch avgränsade områden har satts upp. Genom en koncentrerad insats ökar fömtsättningamaför att nå resultat. För vissa åtgärdsområden som handlingsplanen aktualiserar kansåledes redan nu tydliga positiva resultat noteras, t. ex. den ökade kvinnorepresentationeni statliga styrelser m. m. samt utvecklingen av andelen kvinnor som skolledare.På andra områden, t. ex. i fråga om utjämning av löner mellan kvinnor och mäneller att öka andelen utbildningar och yrken med en jämn könsfördelning, haremellertid motsvarande positiva förändringar ännu inte åstadkommits. Deåtgärder som föreslogs på handlingsplanens fem områden har vidtagits. Vissainitiativ däratöver har också tagits av regeringen . Vidtagnaåtgärder m. m. finns redovisade i en inom civildepartementetupprättad promemoria (C91/284/JÄ). Detbetonades i den nämnda propositionen att föreslagna åtgärder inte skulleses som tillräckliga för att nå uppsatta mål utan att planen behövdekompletteras med ytterligare åtgärder. De ställningstaganden vi i dennaproposition redovisar kan till stora delar ses som en ytterligare breddning ochförstärkning av den befintliga handlingsplanen. 3 Kvinnor och ekonomi Prop. 3.1 Utvecklingen mot ekonomisk jämställdhet Eneffektiv produktion av varor och tjänster är en förutsättning för välfärd ochekonomisk trygghet. från ett jämställdhetsperspektiv har sättet att produceravaror och tjänster i det svenska samhället genomgått stora förändringar underde . Den traditionella arbetsfördelningen, som innebar attkvinnor huvudsakligen utförde oavlönat arbete i hemmen medan männenhuvudsakligen stod för det avlönade marknads-arbetet, har förändrats.Förändringen innebär från produktionssynpunkt att kvinnors arbete med främstvård och omsorg flyttats från hemmet och ut på marknaden i form av lönearbete. Menförändringen har inte bara en ekonomisk innebörd. Den har också medfört attfamiljemas grundmönster påverkats. Kvinnorna har genom sitt marknadsarbeteblivit ekonomiskt oberoende på ett helt annat sätt . Kvinnor och mändelar också jämnare på det oavlönade arbetet, även om förändringama idetta avseende är mer långsamma. Denekonomiska politiken, familjepolitiken och jämställdhetspolitiken har medvetetvarit inriktade på att underlätta dessa förändringar. Särbe-skattning,utbyggnad av samhällets barn- och äldreomsorg, arbetsrättslig lagstiftning samtföräldraförsäkring är exempel på sådana inslag i politiken som kunnat ökautbudet av arbetskraft, bl.a. genom att undanröja olika förvärvshinder förkvinnor och genom att göra det mer ekonomiskt fördelaktigt för kvinnor attförvärvsarbeta. Skillnadeni kvinnors och mäns förvärvsfrekvens har i det närmaste eliminerats. Blandkvinnor med barn ökade andelen som tillhörde arbetskraften från 38%år . Detta innebär dock inte att den faktiska arbetstidenpå marknaden för kvinnor respektive män har utjämnats i samma utsträckning.Kvinnor arbetar betydligt oftare deltid och är mer frånvarande från arbetet,framför allt för vård av bam, vilket hänger samman med att de i allmänhetfortfarande har huvudansvaret för barnen och arbetet i hemmet. Samtidigtsom omfördelningen av kvinnors arbete från hushållssektom till arbetsmarknaden har varit markant, består i huvudsak arbetsfördelningen mellan kvinnor och män inom arbetsmarknaden. Till viss del kan den traditionella arbetsfördelningen sägas ha förts över från hemmen till ar betsmarknaden. Av dem som är anställda inom t. ex. bam- och äldreomsorgen är kvinnor. Det finns således på dagens arbets marknad en påtaglig könsuppdelning, eller könssegregering, som innebär att kvinnor och män återfinns inom olika yrken och att de i stor utsträck ning återfinns inom olika näringsgrenar samt på olika nivåer inom respek tive arbetsorganisation. Denna segregering har betydelse för de löner kvin nor och män erhåller. Arbete och social trygghet Prop. Transfereringarvia den offentliga sektorn och i de allmänna försäkringssystemen, av typbarnbidrag, studiestöd och socialförsäkringar, är viktiga instrument förfördelningspolitiken. De syftar till att uppnå en rättvis fördelning av detillgångar som skapas i olika delar av produktionen. Generellt sett är dessatransfereringar väsentliga för kvinnor i dagens samhälle, både ur en allmän välfardssynvinkeloch rent ekonomiskt. Desociala trygghetssystemen och ersättningarna från dessa bygger väsentligen påinkomstbortfallsprincipen, dvs. ersättningens storlek är beroende av vilkeninkomst man går miste om på grund av sjukdom, föräldraledighet m.m. Eftersomkvinnors förvärvsarbete är mindre i omfattning än mäns erhåller kvinnor enlägre ersättning för t. ex. föräldraledighet, pension i form av ATP m.m.Kvinnornas löneinkomster och därmed deras ersättningar frånsocialförsäkringssystemen, påverkas inte bara av antal arbetade timmar utanockså av den lön per tidsenhet de får på marknaden. Kvinnornasanknytning till arbetsmarknaden har visserligen blivit betydligt fastare,vilket är en förutsättning för att de sociala trygghetssystemen skallfungera i sin nuvarande form. kan emellertid konstateras attpolitikens uppgift att göra det lättare att kombinera familjeansvar och försörjaransvarkvarstår. De problem som många familjer upplever med att både förvärvsarbetaoch ta hand om småbarn, löser många kvinnor med att arbeta deltid med dekonsekvenser det får för dem ekonomiskt. Desociala skillnaderna i mönstren för hur t. ex. det obetalda arbetet fördelasinom familjen är enligt tillgängliga uppgifter ganska stora. I familjer därkvinnan har en god utbildning och ett lönearbete som upplevs som stimulerande,kräver hon i allmänhet att mannen skall ta på sig en större del av ansvaret förarbetet med hem och barn. Detta är inte lika vanligt bland kvinnor som har ensvagare ställning på arbetsmarknaden. Lönespridningen mellan olika gmpper avkvinnor har enligt den officiella lönestatistiken ökat , vilketi sin tur accentuerar betydelsen av dessa sociala skillnader. Kvinnornasökade ekonomiska självständighet har också en annan sida. Deras direktaberoende av arbetsmarknaden och andra marknader har ökat, liksom deras direktaberoende av politiska och fackliga beslutsprocesser. Den fortsatta politikenmåste därför verka på främst tre plan. Den bör för det första aktivt underlättaen jämnare och mindre segregerad arbetsfördelning, såväl på arbetsmarknaden somi fråga om det oavlönade arbetet i hemmet. Den bör för det andra ha en fortsattfördelningspolitisk profil som syftar till en utjämning av kvinnors och mänsekonomiska resurser. För det tredje bör den inriktas på att stärka kvinnornasinflytande på de olika områden som har betydelse för bl.a. fördelningen av de ekonomiskaresurserna. Inte minst gäller detta styrelser och andra beslutande organ därekonomiska resurser hanteras, i de offentliga verksamheterna liksom inomnäringslivet. 3.2Kvinnors och mäns löner Regeringensbedömning: Löneskillnader mellan kvinnor och män och deras orsaker behöverbelysas mer än . En särskild utredare kommer att tillkallas för dettasyfte. Skälenför regeringens bedömning: Under 1960-och 1970-talen minskade de allmännalöneskillnaderna mellan kvinnor och män. Låglönesatsningar och solidarisklönepolitik är faktorer som starkt torde ha bidragit till denna utveckling.Gapet mellan kvinnors och mäns löner minskade med variation för avtalsområde,från intervallet 63 till 74 . harlöneskillnaderna upphört att minska. Enligt den officiella lönestatistiken harsedan mitten av de genomsnittliga löneskillnaderna, utgående från heltidsarbetande,i stället ökat något för flera avtalsområden. Kvinnornas arbetsinkomst uppgickår av männens, beräknat för samtliga heltidsanställda på arbetsmarknadeni åldern . Statistiskacentralbyråns (SCB) officiella lönestatistik bygger i huvudsak på de uppgifterarbetsgivarorganisationerna tillhandahåller. Att utvecklingen avlöneskillnaderna varit något olika för olika sektorer och yrken på arbetsmarknadengår att utläsa ur den tillgängliga statistiken. Jämförelser överavtalsområdesgränserna är dock svåra att göra. Det underlag för lönestatistiksom lämnas till SCB medger inte att goda jämförelser kan göras av lön i bl.a.enskilda yrken. lönekommittéhar i sitt betänkande Svensk lönestatistik (SOU 1990:63) bl.a. pekat på att denofficiella lönestatistiken bör ge en god information om löner till allmänhetensamt angett att all lönestatistik bör vara könsuppdelad. På grundval avutredningens förslag har en lönestatistiknämnd inrättats vid SCB med uppgiftatt genom ett utökat samarbete mellan berörda organisationer och myndigheteråstadkomma en förbättrad lönestatistik. Enligt vår mening är det i detfortsatta arbetet väsentligt att statistiken utvecklas, bl.a. genom statistiskaspecialbearbetningar, så att den ger en bra information om kvinnors resp. mänslöner. Lönestatistikenhar sina begränsningar när det gäller att ge svar på vilka orsaker som liggerbakom förändringarna i löneskillnader mellan kvinnor och män. Det kankonstateras att kvinnors benägenhet att utbilda sig stadigt fortsatt att ökaoch att några större genomsnittliga skillnader i utbildningsnivå bland kvinnoroch män inte finns . Det kan vidare konstateras att kvinnornasförvärvsfrekvens och genomsnittliga veckoarbetstid fortsatt att öka under hela1980-talet. Ingenting tyder vidare på att könssegregeringen på arbetsmarknadenunder skulle ha tilltagit, dvs. att en allt större andel kvinnorskulle ha övergått till arbete i traditionella, mer lågavlönade yrken.Könssegregeringen på arbetsmarknaden inverkar på lönesättningen på flera olika sätt. Kvinnorarbetar i lågavlönade yrken och på lägre befall- Prop. 1990/91:113 ningaroch nivåer i större utsträckning än män. Könssegregeringen å ena sidan ochlöneskillnader mellan kvinnor och män å den andra torde därmed ha ett visst, omdock inte enkelt, samband. Forskningenom löneskillnader har främst varit inriktad på att ge teoretiskaförklaringsmodeller till löneskillnader i allmänhet. De få forskningsmässigaanalyser som gjorts ifråga om löneskillnader mellan kvinnor och män, har visatatt en del av skillnaden inte kan förklaras av synbara skillnader i utbildning,befattning, anställningstid, ålder, familjesituation m. fl. tidigare nämnda handlingsplanen för regeringens arbete med jämställdhetsätts som ett mål att inkomstskillnader som beror på att kvinnors arbetevärderas lägre än mäns skall försvinna. Bortsett från de svårigheter som finnsnär det gäller att värdera traditionellt kvinnliga resp. manliga yrken, är detenligt vår mening oroväckande att löneskillnaderna mellan kvinnor och män nutycks öka i stället för att minska. Det är också otillfredsställande attkunskaperna om och analysen av bakgrunden till dessa löneskillnader är bristfällig. Isamband med remissbehandlingen av betänkandet (SOU 1990:41) medjämställdhetslagen som vi senare återkommer till har några instanser, bl. a.Tjänstemännens , framhållit behovet av bättre kunskaper omlöneskillnader mellan kvinnor och män. Vidare har denna fråga uppmärksammats iett flertal motioner under senare års riksmöten. Regeringenkommer senare i vår att tillkalla en särskild utredare för att få frågan omlöneskillnader mellan kvinnor och män ordentligt belyst. Utredaren börklarlägga utvecklingen av löneskillnaderna inom olika områden samt orsakematill dessa skillnader. Utredaren bör också göra en analys av möjligheterna attanvända arbetsvärdering som ett instrument för jämförelser av arbeten som ärolika men som ändå kan betraktas som likvärdiga och på gmndval av denna analysföreslå de åtgärder som kan utgöra ett stöd för parterna i ett fortsatt arbetemed att förhindra sådana löneskillnader mellan kvinnor och män som inte harnågra sakliga gmn-der. Huvudansvaret för förhandlingar och avtal om lönerligger och skall även framgent ligga på arbetsmarknadens parter. Utredningenbör därför ske i nära samarbete med bl. a. huvudorganisationerna påarbetsmarknaden. Viåterkommer till frågorna om löneskillnader mellan kvinnor och män underavsnittet om en ny jämställdhetslag. Regeringensbedömning: r)et är angeläget att ekonomisk-politiska reformer övervägs ochutvärderas ur ett jämställdhetsperspektiv. Kommittéer m. m. som tillsätts föratt belysa sådana frågor som kan vara av betydelse för samhälletsjämställdhetsmål, kommer fortsättningsvis att få i uppgift att analysera berördafrågor ur ett jämställdhetsperspektiv. Dekunskaper om kvinnors roll i ekonomin och om konsekvenserna av fördelningen avdet obetalda arbetet som tagits fram inom ramen långtidsutredning,kommer att följas upp i det ekonomiska analysarbete som ligger till grund förregeringens ekonomiska politik. Skälenför regeringens bedömning: Viktiga mål för den ekonomiska politiken är en välfungerande ekonomi (effektivitets- och tillväxtmålet) och en rättvis fördelningav välfärden. Enligt vår uppfattning är också jämställdhet mellan kvinnor ochmän ett viktigt politiskt mål i detta sammanhang. 1990 årslångtidsutredning(LV 90) har i bilaga 23 analyserat kvinnornas roll i ekonomin.I bilagan poängteras att ekonomisk jämställdhet bör ses som ett begrepp medflera dimensioner. Det handlar dels om hur arbetad tid och ekonomiska resurserfördelas mellan kvinnor och män, dels om i vilken mån dessa resurser erhållsfrån eget lönearbete, från transfereringar i den offentliga sektom eller genomandra omfördelningar. En annan viktig dimension som tas upp av utredningen rörfrågan om vilket inflytande kvinnor faktiskt har jämfört med män över de beslutsom på olika nivåer fattas om bl.a. fördelning av ekonomiska resurser. 1LU 90 redovisas att den faktiska tid kvinnor ägnar åt arbete på marknaden harökat kraftigt. har deras genomsnittliga veckoarbetstidökat . Männen har, på grund av främst de allmännaarbetstidsförkortningarna, minskat sitt arbete på marknadenmed i genomsnitt . Det rör sig alltså om tämligen storaförskjutningar i hur kvinnor och män fördelar sin tid. Några ingående data om hurtidsanvändningen utanför marknadsarbetet ser ut och framför allt om hur dennaförändrats över åren, finns inte. Vid SCB pågår en omfattandetidsanvändningsundersökning som beräknas kunna publicera resultat tidigastunder . De studier som gjorts tyder på att hushållsarbetetfördelas något jämnare mellan könen jämfört med tidigare men att storaskillnader fortfarande föreligger. För omfattningen av kvinnors förvärvsarbeteframöver spelar naturligtvis fördelningen av föräldraledighet inom familjen enroll. Vi återkommer till den frågan under avsnitten 5 och 9. 2 1990/91. I .saml Nr 113 Även om något helt säkertmått på det obetalda arbetets omfattning inte Prop. 1990/91:113 finns kan ändådess storlek uppskattas. Beräkningar som har gjorts pekar mot att det mätt iarbetstimmar skulle utgöra av bruttonationalprodukten (LU 90, bil.23, s.15). Någon beräkning av värdet av det arbete som utförs i hemmen görs inte isamband med att värdet av den totala produktionen i samhället bestäms. Även omsådana beräkningar torde vara svåra att göra och riskerar att bli behäftade medmetodiska och statistiska fel, är således icke-marknadsproduktionen i samhälleten väsentlig del av folkhushållets resurser. Såväl det obetalda arbetetsomfattning som dess fördelning mellan kvinnor och män kommer därför framöveratt ges ett större utrymme i ekonomisk analys, t. ex. i kommande långtidsutredningar,och i värdering av framtida ekonomisk-politiska åtgärder. Ipropositionen om jämställdhetspolitiken inför 90-talet redovisades vissauppgifter om fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män.Motsvarande redovisning har i särskild underbilaga lämnats i 1989 och 1990 årsbudgetpropositioner. Nyckeltal för arbetstider, sammanräknad inkomst ochpensioner har därvid redovisats. I bilaga I till denna proposition redovisasmotsvarande uppgifter samt uppgifter om löner och arbetsinkomster för kvinnorresp. Enav de allra viktigaste reformerna inom det ekonomiska området under senare tidär den skattereform beslutat om och som gäller fullt ut från år 1991.Skattereformens övergripande syfte är att ge en samhällsekonomiskt meraeffektiv beskattning som de fördelningspolitiska målen uppfylls. a. att marginalskatterna sänks. En väsentlig effekt som förväntasav reformen är att den bl. a. härigenom skall stimulera ett ökat utbud avarbetskraft. Regeringen har tillsatt en kommitté (dir. 1990:44) meduppgift att följa och rapportera om de olika effekter som den nu aktuellaskattereformen kan föra med sig. I direktiven framhålls att reformens effekterpå jämställdhet mellan könen hör till de områden som är viktigast att belysa. Detär även framgent väsentligt att förslag om reformer m. m. som rör denekonomiska politiken granskas ur jämställdhetssynpunkt, både i det utredningsarbeteoch annat beredningsarbete som föregår regeringens förslag och i den uppföljningoch utvärdering av reformer och användning av offentliga resurser som kommeratt bli ett alltmer väsentligt inslag i statsmakternas uppgift. Kommittéer m. m.som tillsätts för att belysa frågor av betydelse för samhälletsjämställdhetsmål, kommer fortsättningsvis att få i uppgift att analyseraberörda frågor ur ett jämställdhetsperspektiv. Detfinns på flera områden behov av förbättrad kunskap om hur ekono misk-politiska åtgärder återverkar på olika gmpper av kvinnor och män. Utökadforskning behövs om fördelningen av obetalt och betalt arbete i Prop.1990/91:113 samhället och dess konsekvenser. Det gäller såväl inflytande,arbetskraftsförsörjning och arbetsdelning på arbetsmarknaden, som fördelningav ansvar och ekonomiska resurser inom familjen. Förbättrade kunskaper krävsockså ifråga om hur de fördelningssystem som finns eller som är underövervägande återverkar på kvinnor resp. på män. Regeringenlämnade forskningspolitiska proposition (prop. 1989/90:90, UbU25, rskr.328)förslag om nya professurer för kvinno- och jämställdhetsforskning, varav enavsåg ekonomisk forskning med inriktning på bl. a. kvinnors och mäns inkomsteroch löner. 1 årets budgetproposition (prop. 1990/91:100, bil.lO, s. 182 Oföreslås att denna professur benämns nationalekonomi, särskilt kvinnoforskningoch placeras vid i . De aktuella professurerna hartillkommit med det uttalade syftet att ge kvinno- och jämställdhetsforskningenen fastare bas inom högskolan. I den nämnda forskningspolitiska propositionen (s.53) påpekas också det angelägna i att forskning med kvinno- ochjämställdhetsperspektiv uppmärksammas och stöds av samtliga råd ochsektorsorgan för forskning. 4 Kvinnors villkor i arbetslivet Denstörsta förändringen i arbetskraftsutbudet under harvarit den stora ökningen av andelen kvinnor. Av den totala arbetskraften på nästan 4,6 miljoner personer är kvinnor. Utvecklingen har inneburit enstärkt ställning för kvinnorna, inte bara på arbetsmarknaden utan ocksåekonomiskt och individuellt. Somtidigare framhållits skiljer sig dock fortfarande kvinnors och mäns villkor åtbetydligt på en arbetsmarknad som alltjämt i stor utsträckning är könssegregerad.Detta innebär bland annat en allvarlig begränsning av arbetsmarknadens sätt attfungera. Möjligheterna att nå överensstämmelse mellan arbetssökande och ledigaplatser skulle öka avsevärt redan vid en måttlig minskning av könsuppdelningen.Det skulle innebära att kvinnors och mäns förutsättningar, intressen ochkompetens bättre skulle komma till användning, vilket skullestimulera den ekonomiska tillväxten. Under1980-talet har förhållandevis kraftfulla insatser gjorts för att intresseraflickor och kvinnoratt välja utbildning och arbete inom traditionellt mansdomineradeyrken. Detta har skett bl. a. genom olika kampanjer och projekt på såväl svensksom nordisk basis. års erfarenheter från dessa verksamheter hartillsammans med forskning inom arbetslivsområdet ytterligare belyst såvälkönsuppdelningens process som dess funktion. Ikorthet visar dessa erfarenheter att könsuppdelningen på arbetsplatser na ofta anses bero på externa faktorer såsom en sned arbetsfördelning i hemmet, olikheter i utbildning, utbud och efterfrågan på den lokala arbets marknaden samt skillnader i kvinnors och mäns preferenser och val. Huvudproblemet ligger dockenligt de gjorda studierna inte i dessa fakto- Prop. 1990/91: 113 rer, utan snarare iexistensen av två skilda delarbetsmarknader en för kvinnor och en för män.Den könsuppdelning som finns på andra håll i samhället skärps inomarbetslivets område genom rekryteringspolitiken och genom det enskildaföretagets eller förvaltningens arbetsorganisation. Vid sidan av denhistoriskt betingade uppdelningen i kvinnligt och manligt arbete kan en ständigtverkande kraft påvisas som medför att också nya verksamheter, t. ex. ADB,delas upp i olika arbetsuppgifter för kvinnor Föreställningarhos den som anställer om vad som bäst passar det ena eller det andra könetriskerar härvid att leda till att personer av "fel" kön ■ intebedöms efter sina individuella fömtsättningar. I stället föredrar arbetsgivareatt anställa kvinnor på den kvinnliga delarbetsmarknaden och män på denmanliga. Kvinnor anställs på mansdominerade områden i regel först när antaletmän inte räcker till. Kvinnor tilldelas genomgående i högre grad än männenrutinartat arbete, de avancerar i mindre utsträckning och får i genomsnittlägre lön. Oavsett utbildningsnivå har kvinnor genomsnittligt sett mindrekvalificerade arbetsuppgifter än män och får mindre del av kompetensutvecklingpå arbetsplatsen. Erfarenheternafrån det nu redovisade projekt- och forskningsarbetet visar attkönstillhörigheten i sig utgör ett subtilt, men till sina effekter ändå tydligtsorteringsbegrepp. De visar också på behovet av att parallellt med insatser föratt påverka utbudet av arbetskraft inom otraditionella områden, mer äntidigare uppmärksamma övergången från utbildning till arbete samt att motverkakönsuppdelningen på arbetsplatserna i en rad olika avseenden. Rekryterings- ochpersonalutbildningsmodeller behöver därför utvecklas så att kvinnor och mänreellt kan uppnå likvärdiga villkor med hänsyn till anställning, upplärningsmöjligheter,lön, arbetsmiljö och hälsa, inflytande på arbetets uppläggning m. m. Detförslag till ny jämställdhetslag som läggs fram i denna proposition, liksominriktningen av de åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken och på arbetsmiljöområdetsom vi redovisar i det följande, syftar till att främja en sådan utveckling.Arbetsplatser som visar att kvinnor med en otraditionell utbildning inte barafår anställning inom sina respektive yrkesområden, utan också ges godaarbetsförhållanden och möjligheter till utveckling, utgör de bästa fömtsättningamaför att fler flickor och kvinnor skall välja sådana arbeten. Regeringensbedömning: Stödet för de personer som genomgått en för sitt kön otraditionellutbildning bör förstärkas inför övergången till arbete. Metoder för detta bör bl.a.utvecklas genom regionala projekt. De medel som länsarbetsnämnderna disponerar tillstöd för kursdeltagare i otraditionell arbetsmarknadsutbildning bör komma tillökad användning. Skälen förregeringens bedömning: En aktiv vägledning, arbetsmarknadsutbildning samtökade insatser vid övergången från utbildning till arbete krävs för att få enjämnare könsfördelning i yrken där fördelningen är ojämn. I detta arbete ärsjälvfallet arbetsmarknadsverkets egen personal och dess kompetens en av deviktigaste tillgångarna. finns erfarenheter från många års arbete med attintroducera och underlätta för kvinnor att få arbete inom mansdomineradeområden. Program för intresseinventering, pröva-på-möjligheter och arbetsmarknadsutbildninggenomförs t. ex. för arbetslösa kvinnor med erfarenhet från kontor, handel,vård och omsorg m. m.