prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Med beaktande avregeringens krav på effektivitetsförbättringar undertreårsbudgetperioden begär AMS . för /92. Denyrkesinriktade rehabiliteringen som erbjuds vid arbetsmarknadsinstituten är enbetydelsefull resurs för att hjälpa människor till arbete. De institut som harsärskild kompetens på specifika handikappområden för syn-och hörselhandikappade, rörelsehindrade, psykiskt, socialmedicinskt Prop.1990/91: 100 och intellektuellt handikappade - hjälper människor med svårarefunk- Bil. 12 tionsnedsättningar att få eller behålla ett arbete och en egenförsörjning. Fr.o.m. /91 har projektet åtunga handikappade inlemmats i den ordinarie verksamheten vid förmedlingarna ocharbetsmarknadsinstituten. Det har varit inriktat dels på uppsökande verksamhetbland unga förtidspensionerade, dels på handikappade skolungdomar. I fråga omden sistnämnda gruppen har insatserna gällt att utveckla formerna för tidigsamverkan mellan arbetsförmedlingen och skolan och få till stånd en planeringoch förberedelse för ungdomarnas inträde i arbetslivet. Sammantaget har ca 4500 5000 ungdomar berörts av den fyraåriga försöksverksamheten. AMS har redovisat en treårsuppföljningav den uppsökande verksamheten. efter den första kontakten medarbetsförmedlingen befann sig en dryg tredjedel av de förtidspensioneradeungdomarna i någon form av arbete eller utbildning, medan en lika stor gruppsaknade sysselsättning utanför hemmet. Av den återstående tredjedelen hadeflertalet någon form av oavlönad sysselsättning/praktik vid dagcenter ellerute på arbetsplatser. Mot bakgrund av att samtliga i denna grupp knappt 900ungdomar hade förtidspension eller sjukbidrag måste resultaten anses varaövervägande positiva. De slutliga resultaten kan mätas först i ett längretidsperspektiv. Men har AMS visat att antalet nybeviljadeförtidspensioner för personer i åldrarna fortlöpande minskat sedanår 1986, som var projektets startår. Jämfört med hadeförtidspensioneringarna minskat med nästan en fjärdedel . Det tyder påatt en glädjande förändring av inställningen till förtidspensionering av ungamänniskor är på väg att få ett genombrott. Mot bakgrund härav anser jag attarbetsmarknadsverkets insatser för unga handikappade skall fortsätta i minstoförändrad omfattning. AMS har föreslagit att medel till verksamhetskall anvisas under ett ramanslag till förvaltningskostnader, som är gemensamtför hela arbetsmarknadsverket. Jag delar AMS uppfattning att medlen skallanvisas under ett ramanslag men är inte beredd att tillstyrka förslaget iövriga delar. För att ge möjlighet till en förstärkning av denyrkesinriktade rehabiliteringsverksamheten inom arbetsmarknadsverket börverket kunna omfördela resurser från anslaget Bl. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader till den yrkesinriktade rehabiliteringen. I likhet medvad som gäller detta budgetåret bör upp till 50 milj.kr. under det nämndaanslaget få utnyttjas för rehabiliteringsverksamheten. Avsikten är inte attomfördela medel mellan anslagen utan att de resurser som finansieras frånanslaget B 1. skall kunna användas för yrkesinriktad rehabiliteringsverksamhet. AMS har ålagts att redovisa ett budgetförslag sominnebär att förvaltningsanslagen minskas under en treårsperiod.Styrelsen har begärt undantag från detta krav. I min medelsberäkning har jagutgått från att vissa rationaliseringskrav skall ställas på verksamheten. Enframgångsrik rehabilitering förutsätter ofta samverkan mellan olika ' 'O sjukvård, socialtjänst, försäkringskassa, företagshälsovård. Prop.1990/91: 100 har arbetsmarknadsverket på flera håll prövat nyaBil. 12 samverkansformer, bl.a. till följd av ett regeringsuppdrag till AMS ochsocialstyrelsen att utveckla samarbetet mellan och arbetsförmedlingen.Enligt AMS tyder dessa försök på att betydande vinster kan nås genom en samladoch mer effektiv lösning på rehabiliteringsverksamhetens inriktning,organisation och finansiering. En effektiv rehabiliteringsverksamhet har storsamhällsekonomisk betydelse och är framför allt viktig för de enskildamänniskorna, som kan undgå utslagning och isolering. placeringsresultat utskrivning till arbete eller utbildning har legat på en hög nivå under enföljd av år. Enligt min mening bör resultaten kunna bibehållas på minstoförändrad nivå jämfört med innevarande budgetår, bl.a. genom ökad samverkanmed andra rehabiliteringsinstanser. Till anslaget C 4. Yrkesinriktad rehabiliteringberäknarjag för /92 sammantaget . (-H 63028000kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Yrkesinriktad rehabilitering /92 anvisa ett ramanslag på . Yrkesinriktad rehabilitering: Utbildningsbidrag 1989/90 Utgift 368 050 000(1) 1990/91 Anslag 413 313 000(1) 1991/92 Förslag 452230 000 (l)Utgifter och anslag har ingått i det tidigare anslaget Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag. Från anslaget skall betalas utbildningsbidrag tillinskrivna sökande vid (). Jag har föreslagit att utbildningsbidrag tilldeltagare i arbetsmarknadsutbildning och vidgad arbetsprövning skall betalasfrån ett nytt åtgärdsanslag, B 2. Jag angavsom ett skäl till att kostnaderna för arbetsmarknadsutbildningen ochutbildningsbidragen till deltagarna bör betalas av samma anslag att mandärigenom bättre kan överblicka hela utbildningskostnaden. I samma syfte börmedel till kostnaden för utbildningsbidrag till inskrivna sökande vid Amisärskiljas från medel till utbildningsbidrag i övrigt. Ett nytt förslagsanslagbör därför inrättas för utbildningsbidrag till inskrivna vid . Utgifternaunder anslaget ger tillsammans med de kostnader, som belastar anslaget C4.Yrkesinriktad rehabilitering en samlad bild av kostnaderna för denyrkesinriktade rehabiliteringen och en bättre möjlighet att följa kostnadsutvecklingen. Till anslaget C 5. Yrkesinriktad rehabilitering:Utbildningsbidrag beräknarjag för /. 1990/91: 100 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Yrkesinriktad rehabilitering:Utbildningsbidrag för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Yrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet 1990/91 Anslag 1 000 1991/92 Förslag 1 000 Anslaget avser uppdragsverksamhet inom denyrkesinriktade rehabiliteringen, riktad till företag och förvaltningar somvill använda sig av de kunskaper och erfarenheter inom området yrkesinriktadrehabilitering, som finns inom arbetsmarknadsverket. AMSbedömer att försäkringskassorna och företag m. fl. med bidrag frånarbetslivsfonden kommer att köpa rehabiliteringstjänster för 150 milj.kr. Enligt AMS kommer ca 1 200 personer eller ca 400per år att behöva rekryteras till följd av attuppdragsverksamheten inom den yrkesinriktade rehabiliteringen de s.karbetslivstjänsterna byggs ut. Styrelsen bedömer att detta skall kunna skeutan att man ger avkall på kvalitetskraven vid rekrytering och utbildning ellerden anslagsfinansierade verksamheten. Huvuddelen av personalen torde komma atthämtas bland den personal som arbetar i den anslagsfinansierade verksamheten. Kunskapsområden som kommer att få stor betydelse ärbl. a. marknadsföring, resultatuppföljning och ekonomi. Det gäller vidare atti ökad utsträckning analysera problem och behov på arbetsplatserna och erbjudaen kombination av rekryterings-, utbildnings- och rehabiliteringsservice. Detkräver, enligt AMS, i sin tur ett flexibelt resursutnyttjande samt en fortsattkompetensuppbyggnad inom arbetsförmedlingen och . Efterförslag i prop. 1989/90:62 om aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. saml budgetproposition beslutade (SfU1989/90:15, rskr. 185, AU 12, rskr. 243) om att inrätta ett nytt anslag tilluppdragsverksamhet inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. Riksdagsbeslutetinnebär vidare att AMS får disponera en rörlig kredit hos upptill 35 milj. kr. Regeringen har gett AMS i uppdrag att i samråd medRRV lägga fram förslag om ett system för att kostnads- och resursmässigt samtekonomiad-ministrativt särskilja uppdragsverksamheten från myndighetsverksamhetsom betalas över statsbudgeten. Uppdraget skall redovisas till regeringen undervåren 1991. Ilikhet med AMS bedömerjag att uppdragsverksamheten kommer att 112 växaväsentligt i omfattning som en följd av att betydande ekonomiska Prop.1990/91: 100 resurser numera finns avsatta för rehabiliterande insatser delshos försäk- Bil. 12 ringskassorna, dels hos arbetslivsfonden.Uppdragsverksamheten kan få stor betydelse både genom de insatser som görs förenskilda människor och genom att kunskap och kompetens inom den yrkesinriktaderehabiliteringen tillförs arbetsplatserna. vill jag understryka vikten av attuppdragsverksamheten inte får medföra kvantitativa eller kvalitativaförsämringar av insatser för arbetshandikappade sökande vid förmedlingen.Regeringen har lämnat AMS föreskrifter bl.a. om att uppdragsverksamheten intefår inkräkta på insatserna för de arbetslösa. Anslaget bör föras upp med endastett formellt belopp på . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Yrkesinriktad rehabilitering:Uppdragsverksamhet för /92 anvisa ett förslagsanslag på 1000kr. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade 1989/90 Utgift 4 814 251 000(1) Reservation 371 607 0001990/91 Anslag 4 900 125 000(1) 1991/92 Förslag5 416 489 000 (1)1 utgifter och anslag ingår medel från de tidigare anslagen B5. Sysselsättningsskapande åtgärder, C6. Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning, C7. Lönebidragför förtidspensionerade samt C8. Statsbidrag till skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare. Anslaget omfattar arbetshjälpmedel åt handikappade,näringshjälp, anställning med lönebidrag, statsbidrag till skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare och strukturstöd för byggarbetsmarknaden. Arbetshjälpmedel åt handikappade omfattar bidragtill arbetshjälpmedel eller anordningar på arbetsplatsen som behövs för attden handikappade skall kunna utföra sitt arbete samt bidrag tillarbetsbiträde. Vidare kan bidrag lämnas i samband med praktiskarbetslivsorientering för handikappade ungdomar. Bidrag till arbetsbiträde skall göra det möjligtför handikappade att med hjälp av biträde kunna utföra i stort sett normalaarbetsinsatser. Näringshjälp i form av bidrag skall ge enhandikappad arbetssökande, för vilken det inte finns någon annan lämplig åtgärdsom arbetsförmedlingen kan vidta, möjlighet att starta ett företag. Anställning med lönebidrag är en stödform, somsyftar till att stimulera arbetsgivare att bereda anställning åt arbetshandikappadeför vilka andra åtgärder inte kan vidtas för att underlätta en arbetsplacering. Statsbidrag till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare avser bidrag till kommuner och i vissa fall andra offentligamyndigheter för att anordna skyddat arbete för personer som har särskilt storasvårigheter att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Statsbidrag utgårmed högst av 8 Rik.sdagen 1990/91. lönekostnaderna inkl. lönebikostnader för arbetstagare som har Prop. 1990/91:100 anvisats till den skyddade sysselsättningen. Strukturstöd för byggarbetsmarknaden beviljas föratt rehabilitera byggnadsarbetare inom . /./ Arbetshjälpmedel ål handikappade Medelsförbrukningenför arbetshjälpmedel åt handikappade har ökat från 62,7 milj. kr. budgetåret1985/86 till 166,6 milj.kr. Av dessa medel gick 17 milj.kr.till bidrag till arbetsbiträde /85 och 24,6 milj.kr. budgetåret1989/90. Antalet beslut om sådana bidrag var 950 båda de nämnda budgetåren. Antalet beslut om bidrag till arbetshjälpmedel var5 633 /86 och 4600 /90. Jämfört med budgetåretinnan lämnades en något större andel av bidragen till arbetshjälpmedel i sambandmed nyanställningar /90 jämfört med 20,. För /90 anvisades 32,5 milj.kr. Därav förbrukades 26,9 milj.kr. AMSbedömer att efterfrågan på arbetshjälpmedel kommer att öka. Förutsatt att verket avlastas så stor del sommöjligt av finansieringen av arbetshjälpmedel för redan anställda bör, enligtAMS, nuvarande budgetram kunna bibehållas. Därigenom kan insatserna för desökande kunna öka, trots kostnadsutvecklingen för datoriserade hjälpmedel. I fråga om bidraget till arbetsbiträde förordar AMSett upphävande av den nuvarande begränsningen när det gäller möjligheten att gebidrag till arbetsbiträde för en anställd med lönebidrag. Med ökade möjligheteratt anpassa bidragen vid subventionerade anställningar till såväl arbetsgivarenssom den sökandes situation bedömer AMS att även ett generösare stöd tillarbetsbiträde kan finansieras inom realt oförändrade resurser. Näringshjälpkan lämnas till handikappade för start av verksamhet som egen företagare.Medelsförbrukningen till näringshjälp har minskat under perioden1985/86-1989/90, från 18,5 milj.kr. till 16 milj.kr. Antalet etableringar medstöd av näringshjälp uppgår under ett budgetår till knappt 1 000. Ett skäl tillatt etableringarna minskat kan vara ökade krav på objektens förutsättningar. AMS bedömer att det blir allt viktigare attingående ekonomiska bedömningar görs innan näringshjälp beviljas, för attminimera misslyckandena för enskilda sökande. /86 har antalet personer i anställning med lönebidrag ökat frånca 43000 till 55000 /90. avsersamtliga som under resp. tidsperiod haft anställning med lönebidrag. Prop.1990/91: 100 Denreala kostnadsökningen har uppgått till . genomsnittligakostnaden per person har sjunkit från räknat i 1989/priser. enskildaarbetsgivare har genomsnittskostnaden minskat medan denökat hos allmännyttiga organisationer. särskiltlönebidrag har kostnaden ökat . Inom försöksverksamheten med flexibelt lönebidraghar bidragsnivån kunnat sänkas så att fler kunnat anställas, jämfört med omordinarie regler hade gällt. Andelen avgångar från lönebidrag har ökat. Enstigande andel resulterar i arbete utan lönebidrag, främst tack vare det godaarbetsmarknadsläge som rått. AMS bedömer att behovet av subventioneradeanställningar kommer att öka. Statsmakternas ambition att hävda arbetslinjen isocialförsäkringen och minska antalet långtidssjuka och förtidspensioneradebedöms leda till att antalet sökande med arbetshandikapp vid arbetsförmedlingenoch kommer att öka. En ändrad resursfördelning så att antalsramarersätts med medelsramar kan enligt AMS göra att arbetsförmedlingen och fårett större kostnadsmedvetande i hanteringen av lönebidragen. En kombination avolika insatser bör kunna leda till en tioprocentig sänkning av bidragsnivån.Vidare bedömer AMS att avgångarna från lönebidrag skall kunna öka frånnuvarande 7 500 till ca 10000 mot slutet av treårsbudgetperioden. Åriigaomprövningsbeslut bör leda till en sänkt genomsnittlig bidragsnivå. Genomavtrappning av bidrag på en hög subventionsnivå och ökning av nya bidrag pålägre nivå bör kostnaden för dagens omfattning med 44000 lönebidragsplatserkunna minska från . och därmed geutrymme för fler lönebidragsanställda inom samma totalkostnad. 1.4Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare Stödformenskyddat arbete hos offentliga arbetsgivare infördes den och ersatteberedskapsarbeten i regi för personer med socialmedicinskaarbetshandikapp (s.k. T: 1-arbeten). Fördelningen av medel mellan länen följdeursprungligen i huvudsak den upparbetade volymen av T: 1-arbeten. I förhållandetill behoven uppkom därigenom en snedfördelning av resurserna, som i huvudsakfortfarande består. Genom att medelsramen varit nominellt oförändrad undersenare år har endast mycket marginella justeringar kunnat göras. Ett återställande av realvärdet på anslaget skulle,förutom att tillgodose en stor efterfrågan, underiätta för AMS att utjämnafördelningen mellan länen av skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare. Antalet sysselsatta har ökat från 4 130 budgetåret1985/86 till ca 6000 /90. Kostnaderna har ökat från 98,5 milj.kr. till 410 milj.kr. Kostnaden per sysselsatt ökade från /år till /år. Också andelen avgångar från denna form av skyddat arbete har ökat och var 52,av antalet sysselsatta /90. Enligt AMS efterlyser de flesta länsarbetsnämnderytterligare resurser Prop. 1990/91: 100 för socialmedicinskt handikappade. Nivånoch inriktningen på insatserna Bil. 12 för dessa sökande blir i hög gradberoende av i vilken utsträckning subventionerade anställningar som skyddatarbete hos offentliga arbetsgivare kan erbjudas. Stödetbeviljas för att rehabilitera byggnadsarbetare inom . Tabell:Anvisade och förbrukade medel till strukturstöd (milj. samt sysselsatta1986/87-1989/90 86/87 87/88 88/89 89/90 /91 är det sista försöksåret förstrukturstöd på byggarbetsmarknaden inom ramen för . Enligt AMS ärdet rimligt att verksamheten får fortsätta eftersom den behövs och visar brarehabiliteringsresultat. AMS bedömer att ca 1 200 personer skall kunnasysselsättas inom . Denna omfattning kan med realt oförändraderesurser. Lönebidragför förtidspensionerade infördes /90. AMS målsättning är attminst 2 000 personer skall placeras i sådant subventionerat arbete budgetåret1991/92. AMS har haft överiäggningar med arbetsmarknadens parter,handikapprörelsen och i syfte att finna former för att nåut med information till förtidspensionerade och arbetsgivare om möjligheternatill lönebidrag vid anställning av förtidspensionärer. AMS har begärt attparterna skall medverka med information till enskilda om de ekonomiska konsekvensernaav att en förtidspensionerad återgår i arbete. AMS kommer i samverkan med defackliga organisationerna att pröva uppsökande verksamhet blandförtidspensionerade. AMS bedömer dock att en hel del av de förtidspensioneradebehöver en inledande period i skyddat arbete. Totalt begär AMS 4900 milj. kr. (exkl. pris- ochlöneomräkning) för de olika stödformer, som behandlas under förevarande anslag. 2.1Nytt anslag lill handikappåtgärder Jaghar i det föregående lagt fram förslag om ett nytt anslag till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. I detta ingår dock inte de åtgärder, som är förbehållnaarbetshandikappade. I ett läge när arbetsmarknadssituationen ten- derar att försämras ärdet, enligt min mening särskilt viktigt att åtgärder Prop. 1990/91: 100 förarbetshandikappade förbehålls dessa sökande och därför skiljs från de Bil. 12åtgärder, som kan komma i fråga också för icke handikappade. Åtgärder somenbart har arbetshandikappade som målgrupp bör inte kunna ersättas med åtgärderför andra målgrupper, så att resurserna omfördelas till andra änarbetshandikappade. Beslut om olika slag av lönebidrag innebär som regellångsiktiga åtaganden, medan övriga åtgärder oftast är mer begränsade i tiden.Också detta förhållande innebär att utbytbarheten mellan åtgärder förhandikappade och mer generella åtgärder blir begränsad. Det nuvarande lönebidraget har sitt ursprung i1930-talets sysselsättningsåtgärder för arbetslösa tjänstemän. harutformning och villkor förändrats kraftigt. Nya stödformer har inrättats föratt tillgodose särskilda syften och behov. Detta har lett till att vi nu har enrad olika former av lönesubventioner som betalas från olika anslag. Dessa börnu föras samman under ett gemensamt anslag. Därigenom får arbetsförmedlingarnaoch ökade möjligheter att välja mellan de olika formerna av lönebidrag.Mitt förslag om att lönebidraget skall göras mer flexibelt vilket jag snartåterkommer till kommer att ytterligare underlätta möjligheterna att få tillstånd lämpliga arbetsplaceringar som också bättre överensstämmer med desökandes önskemål. Jagövergår nu till att behandla de olika ändamålen som anslaget avser. Ienlighet med beslut (AU 1989/90:12, rskr. 243) med anledning av1990 års budgetproposition har arbetsgivare getts ett större kostnadsansvarför arbetsplatsanpassningar och arbetshjälpmedel åt anställda medarbetshandikapp. Regeringen avser att återkomma med förslag tillriksdagen som bl. a. gäller ersättningar för hjälpmedel och andraanpassningsåtgärder som kan ge möjlighet för sjukskrivna anställda att gåtillbaka till arbetet. Jag förordar med hänsyn härtill att AMS inte i fortsättningenskall kunna lämna bidrag till arbetshjälpmedel för åtgärder som avser redananställda. I min medelsberäkning har jag tagit hänsyn till detta. I fråga ombidrag till arbetsbiträde föreslårjag ingen ändring. Mot bakgrund av vad jag nu har förordat beräknarjag för /92 till arbetshjälpmedel åt handikappade ochnäringshjälp . Undersenare år har tanken på en ökad flexibilitet i lönebidragssystemet vunnit ökat stöd. Den nuvarande utformningen med olika bidragsnivåer till olika kategorier arbetsgivare har historiska skäl. De höga bidragen till statliga myndigheter och allmännyttiga organisationer beror på att dessa arbetsgivare tidigare kunde anordna statligt arkivarbete där AMS stod för hela lönekostnaden. De lägre bidragsnivåerna till andra arbetsgivare har sin grund i att dessa i stället kunde anställa arbetshandikappade i halv- skyddad sysselsättning, där bidragsnivån satts väsentligt lägre. När de '' skilda stödformerna slogssamman utan att bidragsnivåerna förändrades Prop. 1990/91: 100 nämnvärtuppstod dessa olika villkor för olika arbetsgivare. I fråga om de Bil. 12statliga arbetsgivarna har dessutom hävdats att det skulle innebära onödigtkrångel om bidraget till dem bara täckte en del av lönekostnaden för denhandikappade och resten fick betalas från ett myndighetsanslag. 1 den utvärdering av lönebidraget, som gjorts avuniversitetslektorn (Ds 1989:19) Lönebidrag förarbetshandikappade, har det kommit fram att skillnaderna i bidragsnivå knappastsvarar mot skillnader hos de arbetshandikappade i fråga om arbetsförmåga,handikappets svårighetsgrad och liknande. Vlachos menar att "..syftet meddifferentieringen av bidraget, nämligen att de höga bidragen skall reserverasför sökande med gravt arbetshandikapp inte (har) uppfyllts i någon störreutsträckning." Vlachos har också pekat på de inlåsningseffekter som en högbidragsnivå ger och de bristande incitamenten i bidragssystemet att verka fören övergång till reguljära anställningar utan bidrag från AMS. I utvärderingenförordas bl.a. av dessa skäl regeländringar så att samma regler gäller för allaarbetsgivarkategorier. AMS rapport inför treårsbudgeten innehåller bl.a.en redovisning av avgångar från lönebidragsanställning och avgångsorsaker. Detlägsta antalet avgångar finner man inom den statliga sektorn, där denvanligaste avgångsorsaken är pension (), men så mycket som nästan enfemtedel beror på uppsägning. (Avser uppsägningar såväl från arbetstagarens somfrån arbetsgivarens sida). av avgångarna berodde på övergång till arbeteutan bidrag. Högst andel avgångar har enskilda företag, . 1 mer än entredjedel av fallen var orsaken övergång till arbete utan lönebidrag och i merän en fjärdedel uppsägning. Ett system med flexibla lönebidrag bör kunnainnebära att fler lönebidragsanställda får möjlighet att gå över tillicke-subventionerade arbeten, bl.a. genom att fler placeringar kan ske hosarbetsgivare, som kan ta ett kostnadsansvar och betala lönen för den som harrehabiliterats och kan hävda sig utan bidraget. Det innebär också att den sökandes egna önskemål omarbete kan tillgodoses bättre. Den som behöver en högre lönesubvention behöverför den skull inte vara hänvisad till anställningar hos statliga myndighetereller inom organisationerna utan kan söka sig också till en annan arbetsplatssom är lämplig med hänsyn till hans eller hennes utbildning, intressen etc. Erfarenheterna från AMS försök med flexibla bidragvisar dessutom att det går att få "fler jobb för pengarna" med ettflexibelt system, genom att det genomsnittliga bidraget har blivit lägre. Jag vill understryka att ett flexibelt bidrag intefår tillämpas så att flexibiliteten innebär en höjning av det genomsnittligabidraget. Tvärtom är avsikten att skapa utrymme för att antalet sysselsatta medlönebidrag skall kunna öka. Jag avser att längre fram föreslå regeringen attAMS åläggs att uppnå vissa resultatmål, som slår fast att fler skallsysselsättas inom ramen för anvisade medel. Jag förordar således att nuvarande bestämmelser omvilka bidragsnivåer som skall tillämpas för skilda kategorier arbetsgivare upphävs. I stället bör 1' ° bidragsnivånfastställas med hänsyn till den sökandes behov och förutsätt- Prop. 1990/91:100 ningar beträffande arbetsförmåga och graden av funktionsnedsättning.