prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — 1 Statsbudgeten budgetåren 1990/91 och 1991/92 1.1Beräkningsfömtsättningar () har redovisat en beräkning av stotsbudgetensinkomster. De antoganden som görs om den ekonomiska utvecklingen i samhället ären viktig utgångspunkt i dessa beräkningar. En sammanfettning av beräkningen börbifogas protokollet i dette ärende som bilaga 1.2. De antoganden som RRVgrundat sina beräkningar på framgår av tobell 1. Under slutskedet i arbetet med den preliminäranationalbudgeten har bedömningen av den ekonomiska utvecklingen reviderats. Detgör att jag nu räknar med något förändrade antoganden till grand för inkomstbedömningen.Dessa återfinns i tobell 1. I övrigt finns ingen anledning att avvika från RRVsberäkningsföratsättningar. Antaganden om den ekonomiska utvecklingen 'innefattar effekt av skattereformen 1990-91, vilken höjerKPI 1990 och 1991. 1.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetåret1990/91 RRVssenaste beräkning av budgetutfellet för /91 utgörs av verketsbudgetprognos nr 2/3 från . Beräkningarna av inkomsteraaför /91 redovisas också i verkets inkomstberäkning. 1sin inkomstberäkning har RRV för /91 beräknat inkomstema till440 840 milj.kr. Med anledning av vad jag ovan anfört om lönesummansutveckling räknar jag ned inkomsttiteln inkomstskatt med 119milj.kr., inkomsttiteln med 36 milj.kr., inkomsttitelnBarnomsorgsavgift med 10 milj.kr., inkomsttiteln \gift med 1milj.kr., inkomsttiteln \gifter, netto med 3 milj.kr. samtinkomsttiteln löneavgift med 2 milj.kr. Med anledning av vad jag ovan anfört om lönesummansutveckling och med anledning av beslut (SfU 1990/91:9, rskr. 104) omsjukförsäkringen räknar jag ned inkomsttiteln , netto med177 milj.kr. Ienlighet med vad jag anfört om den privato konsumtionens utveckling i löpandepriser samt regeringens förslag (prop. 1990/91:72) om återbetolning avmervärdeskatt, räknar jag ned inkomstema på inkomsttiteln med 2660 milj. kr. Slutligen räknar jag upp ,netto med 117 milj.kr. Sammantogetmedför mina justeringar en beräknad minskning av inkomstema med 2 891 milj. kr.jämfört med RRVs beräkning. Åndringama framgår av tobell 2. Ändringar i RRVs beräkningar av stotsbudgetens inkomster /91 1111 Fysiska personers inkomstskatt 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto 1251 Övriga socialavgifter, netto - 5 871 000 5211 Ställiga pensionsavgifter, netto -1- 117 000 Summa förändringar enligt föredraganden - 2 891 000 RRVsberäkningar föranleder i övrigt inte någon erinran från min sida. Sammantoget medför justeringama av RRVs beräkningar att jag beräknar inkomsterna /91 till 437 949 milj. kr. 1stotsbudgeten uppgår utgiftema till 425 094 milj.kr. RRV hari sin prognos beräknat de totola utgiftema till 439 951 milj.kr. Verket harbeaktot förslagen till tilläggsbudget I, där utgifteraa uppgick till 2 492milj. RRV har beräknat belastningen på anslaget Räntor påstatsskulden för statsskuldräntor till . En senareberäkning ger vid handen att utgiftema blir något större. Jag beräknar dessautgifter till . Räntor på stotsskulden /91 .. . Miljarderkronor "'' grund för stats- beräkning Räntor pä inhemska län m.m. Räntor pä utländska lånValutaförluster, netto Enligt RRV kommer de totola anslagsbehållningarnapå reservationsanslag under innevarande budgetår att minska med 494 milj. kr.och uppgå till 24 365 milj.kr. koinmer attföreslå regeringen att () försto skallfå disponera medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detto innebär att detotola anslagsbehållningama kan beräknas minska med sammanlagt 2 (XX) milj.kr.I tobell 4 redovisas utvecklingen av anslagsbehållningama mellan budgetåren1989/90 och 1990/91. Anslagsbehållningama vid utgången av budgetåren 1989/90 och 1990/91 Huvudtitel /90 1990/91 KommunikationsdepartementetArbetsmarknadsdepartementet Industridepartementet Övriga huvudtitlar Jag vill också nänrna att RRV för Tillkommandeutgiftsbehov, netto tor upp . Jag beräknar dessa utgiftertill . Sammantoget beräknar jag därmed utgiftema /91 till 440 557 milj. kn Stotsbudgetens utgifter /91 Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto Summa 425 094 439 951 440 557 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter underbudgetåret Prop. 1990/91:100 1991/92 Bil. RRVberäknar stotsbudgetens totola inkomster till 434 209 milj. kr. för budgetåret1991/92. De skillnader i antoganden om pris- och löneutveckling som jagtidigare redovisat samt vissa förändringar som förs fram i förslaget tillstotsbudget för nästa budgetår påverkar stotsbudgetens inkomster. I detföljande redovisas de förändringar av RRVs beräkningar som jag därmed funnitnödvändiga. I enlighet med vad jag anfört om lönesummans utvecklingoch beslut (SfU 1990/91:9, rskr. 104) om sjukförsäkringen räknar jagned inkomsttiteln inkomstskatt med 497 milj.kr. Med anledning av vad jag anfört om lönesummansutveckling räknar jag ned inkomsttiteln med 148 milj.kr.,inkomsttiteln med 44 milj.kr., inkomsttitelnWixenutbildningsavgift med 5 milj.kr. samt inkomsttiteln lönea\gift med7 milj.kr. I enlighet med vad jag ovan anfört om lönesummansutveckling samt vad chefen för kommer attanföra räknar jag upp inkomsttiteln , netto med 4 187milj.kr. Jag räknar vidare upp , netto med 4174 milj.kr. med anledning av vad jag anfört om lönesummans utveckling samt deförslag chefen för kommer att redovisaavseende finansieringen av utbildningsbidrag för personer som är berättigadetill ersättning från erkänd arbetslöshetskassa samt arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Med anledning av vad jag anfört beträffende denprivato konsumtionens utveckling samt regeringens förslag (prop. 1990/91:72)om återbetolning av mervärdeskatt och vad jag koinmer att föreslåbeträffende budgetering exkl. mervärdeskatt räknar jag upp inkomsttitelnMervärdeskatt med 9 9(X) milj.kr. I enlighet med de förslag beträffendeskatteutjämningsavgiften somjag avser att lägga fram, räknar jagupp inkomsttiteln med 2 266 milj.kr. Enligt de förslag chefen för jordbraksdepartementetsenare kommer att lägga fram räknar jag upp inkomsttiteln påhandelsgödsel och bekämpningsmedel med 100 milj.kr. Med anledning av förslag som chefen förkommunikationsdepartementet kommer att lägga fram räknar jag nedinkomsttiteln vid registrering av fritidsbåtar med 14 milj.kr. I enlighet med regeringens förslag (prop.1990/91:68) om böter räknar jag upp inkomsttiteln med 48 milj.kr.Vidare räknar jag upp inkomsttiteln av statens verksamhet med500 milj.kr. med anledning av förslag som chefen för senareidag kommer att lägga fram. Slutligen räknar jag upp inkomsttiteln , netto med 260 milj.kr. Sammanlagt innebär avvikelserna från RRVsberäkningar en uppskrivning av inkomstema för /92 med 20 720milj.kr. beräknarsåledes stotsbudgetens inkomster för /92 till 454 928 milj.kr.Förändringarna i förhållande till RRVs beräkningar framgår av tobell 6. Ändringar i RRVs beräkningar av stotsbudgetens inkomster /92 1990/91:100 Bil. Övriga sociaJavgifter, netto - 7 401 000 Avgifter vid registrering av Övriga inkomster av statens verksamhet Statliga pensionsavgifter, netto Summa förändringar enligt föredraganden -1-20 719 600 Avslutningsvisvill jag redovisa förändringama i indelningen av stotsbudgetens inkomster iförslaget till stotsbudget för /92 (tobell 7). Förslag till förändringar i uppställningen avstotsbudgetens inkomster för /92 (nkomsttitel/lnkomsthuvudgrupp/lnkomstgrupp 1123 Särskild skatt på tjänslegrupplivförsäkringar 1431 Särskild skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk 2115 FFVs inlevererade överskott 2215 Överskott av generaltullstyrelsensfastighetsförvaltning 2317 Ränteinkomster pä luftfartslån 2326 Räntor på affärsverket FFVs statslån 2331 Ränteinkomster på egnahemslån 2334 Räntor på övriga bostadslån. 2533 Avgifter vid statens planverk 2546 Avgifter vid registrering av fritidsbåtar 3115 FFVs inkomster av försålda 3121 inkomster av försålda 4132 Återbetalning av luftfartslån 4211 Återbetalning av lån till egnahem 4214 Återbetalning av övriga bostadslån, 1mitt förslag till stotsbudget för /92 uppgår utgiftemasammanlagt till 455 526 milj. kr. Utgiftsanslag exkl. stotsskuldräntor svarardå för 390 026 milj. kn Schablonmässigt beräknas anslagsbehållningarna påreservationsanslag minska med I 500 milj. kr. under /92. I syfte att förslaget till stotsbudget så långt sommöjligt skall visa en realistisk budgetbelastning, förs på budgetensutgiftssida . upp på posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov,netto. Vid beräkningen av denna post har en uppskattning gjorts av sådanautgifts- och inkomstförändringar som inte redovisats på något annat ställe ibudgeten. Stotsbudgetens utgifter /92 Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto 1.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1990/91 och1991191 Prop. 1990/91: lOO Medhänvisning till redovisningen i det föregående beräknas utfellet avstotsbudgetens inkomster och utgifter för innevarande budgetår och förslagettill stotsbudget för /92 såsom framgår av tobell 9 och tobell10. Sammanfattningsvis beräknas budgetunderskottettill /91 och till 0,6 miljaider kronor för1991/92. Stotsbudgeten budgetåren 1989/90-1991/92 enligt enligt RRV föredraganden Förslag till ■ statsbudget Inkomster Utgifter exkl. statsskuldräntor Statsskuldräntor -0,7 -2,6 -0,6 Prop.1990/91:100 Bil. r» r- r-- a\ o >o oi o n riri c rrOtr)t--*r)c0s\0\DOOOi H äi -5 ;2 u u Ui 5 " E p t 1) > 3 U. _ 1> c u 2 e/3 "O v u w a> c ui § g a g- = u .S . : 5 5 5 = ■c £ > - E c r " U5 'ÖJD t; E I u a = « u a o 3 n t b -o £ t-S «' - ■O .> 2 : :3 J2 oo Q 'Q O 8r O ■* O m r- o en t oo r r ri oo r- -ren v£» o fN O>c o s\ (T, TT "t: u u- O OJ[j w > u :« w T3 .« E S-S--2 i S -o > - > > Cfj et, ö =!.= ■;;; v- '- = .2 1 !n w E a E E- 2 c o i: Ju: S-- ii ■« c/3 j: j:.< y; 2 Underliggande budgetutveckling Prop. Bil 1 Den imderliggande utvecklingen avstotsbudgetens saldo erhålls när det redovisadesaldot korrigeras för effekter som är av tillfällig art eller hängersamman med ändringar i redovisningsprinciperna. användsde förhållanden som skall gälla för /92. imiebäratt den underliggande budgetutvecklingen i ett budgetförslag inte kanjämföras med den i ett tidigare. Det bör betonas att det ofta är en bedömningsfrågaom en enskild post skall betraktas som en reguljär inkomst/utgift eller som enextraordinär effekt. Trots att avgränsningama i det enskilda fållet inte ärhelt självklara anser jag det ändå angeläget att redovisa en beräkning där deextraordinära effektema uteslutits, så att stotsbudgetens imderliggandeutveckling klargörs. På inkomstsidan har bl. a. följande effekterbetraktots som extraordinära vid framräkning av det underliggandebudgetsaldot: -vissa engångsvisahöjningar/sänkningar av skatter eller avgifter -tillfälliga extra inleveranserfrån affärsverk till stotsbudgeten Påutgiftssidan har bl. a. följande effekter betraktots som extraordinära vidframräkning av det underliggande budgetsaldot: -valutoförluster/vinster somuppstår vid amortering av stotens utlandslån -vissa investeringar somfinansieras genom lån på kieditmarknaden eller direkt i istället för som tidigare över anslag på stotsbudgeten Tabell 11 visar stotsbudgetens underliggandeutveckling /90-1991/92. budgetåren 1989/90-1991/92 Underliggande budgetsaldo Som andel av BNP -0,1 -0, -15,6 1, 3 Statens lånebehov och statsskuldens förändring Detär vid en finansiell analys av intresse att studera hur likviditeten i ekonominpåverkas av stotens inkomster och utgifter. Stotens lånebehov bestäms dels avbudgetutfållet och vissa kassamässiga korrigeringar av detto, dels av vissainkomster och utgifter (utanför budgeten) på stotsverkets ochriksgäldskontorets checkräkningar i . Stotsskuldens förändring bestäms av stotenslånebehov samt av de skulddispositioner som gör. Meddet redovisade budgetsaldot som utgångspunkt krävs således en Prop.1990/91:100 del justeringar för att beräkna statens lånebehov ochstatsskuldens Bil. 1 det följande redovisas kortlåttot hurdessa begrepp är relaterade till varandra. Detredovisade budgetsaldot utgör utgångspunkt för kalkylen. Korrigeringar görs då det förekommer skillnadermellan när transak tioner bokförs i myndighetemas redovisning och när de registreras på stotsverkets checkräkning. Sådana skillnader uppstår dels genom att inkomster och utgifter bokförs än motsvarande betolningar, dels genom att vissa transaktioner inte bokförs mot budgeten. 3.En del av stotens kreditgivninggår via och redovisas inte på stotsbudgeten. Exempel på dettoär vissa krediter till de stolliga affärsverken. Dessa krediter måste dockfinansieras via stotlig upplåning. 4.Den tillfälligaarbetsmiljöavgift som infördes fördes, via en inkomsttitel påstotsbudgeten, till . Detto innebär att skatteninte påverkar budgetutfellet. Den medför däremot en tillfällig minskning avstotens upplåning på marknaden. Motsvarande gäller för det tillfälligaobligatoriska sparande som infördes . 5.Avskattningen av företogensreserver minskar stotens lånebehov . 6.Genom en summering av postema1-5 erhålls stotens marknads-upplåningsbehov. Stotsskuldensförändring påverkas förutom av stotens marknadsupp-låningsbehov avtransaktioner av dispositiv karaktär som gön 7.Skulddispositioner utgörs t.ex. av uppköp av stotsobligationer, utbetolningar av förskott för inlösen avobligationer och premieobligationsvinster m.m., valutoomvärderingar samt tillfälligabokföringstransaktioner som påverkar stotsskuldens storlek. 8.Det tillfälliga obligatoriskasparandet, den tillfälliga arbetsmiljö-avgiften och den extra höjningen avskatteutjämningsavgiften minskar stotens behov av att låna på kreditmarknadenmen påverkar ej stots-skulden. 9.Genom att skulddispositionemaläggs till stotens lånebehov erhålls ett rättvisande uttryck för stotsskuldensförändring. Stotenslånebehov (netto), budgetåren 1989/90-1991/92 1990/91:100 Bil. till vissa affärsverk m.m. Tillfällig arbetsmiljöavgift och tillfålligt obligatoriskt Överskott/underskott (underskott att täcka genom -10,9 Särskild skuld lill hushåll och -12,0 -1-1,3 -1-3,3 -13,4 'Negativatal anger ökande statsskuld. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att disponera en rörlig kredit i riksgäldskontoretuppgående till 400 milj.kr., avsedd att ställas till regeringens förfogande förmyndigheter som bedriver uppdragsverksamhet (prop. 1989/90:100, FiU20, rskr.204). För vissa av de myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet fmns ettbehov av ökat rörelsekapitol. Jag anser att dessa medelsbehov bör tillgodosesgenom att rörliga krediter ställs till resp. myndighets förfogande från denrörliga kredit som regeringen får disponera för ändamålet. För att så ska kurmaske föreslår jag att den rörliga krediten utökas till 450 milj.kr. 5 Budgetering exkl. mervärdeskatt /92 Regeringenföreslog i proposition 1989/90:111 om reformerad mervärdeskatt m.m. ändringarav stolliga myndigheters ställning inom mervärde-skattesystemet /92. Förslaget föranledde inte någon erinran från (SkU1989/90:31, rskr. Myndighetemas ställning inom mervärdeskattesystemetföreslogs ändrad främst för att uppnå konkurrensneutralitet mellan verksamheti egen regi och entreprenadverksamhet. Detto är viktigt bl.a. för att stimulera tilllösningar som ger ökad produktivitet och effektivitet i myndighetemas Prop.1990/91:100 verksamhet. Myndighetemas anslag är budgeterade medhänsyn till att vissa utgifter irmehåller påslag för mervärdeskatt. Ipropositionen föreslogs att myndighetemas anslag fr.o.m. /92skall budgeteras exkl. mervärdeskatt. Myndighetema skall kompenseras för ingåendemervärdeskatt genom avräkning mot inkomsttitel istället för mot myndighetensanslag. Myndighetemas anslag ger härigenom en mer rättvisande bild avverksamhetens utgiftsnivå. Även sådan ingående mervärdeskatt som hänför sigtill skattepliktig verksamhet skall behandlas på detto sätt. Avdrag föringående mervärdeskatt kommer således inte att kunna göras i samband med enskattskyldig myndighets redovisning av utgående skatt till skattemyndigheten. Myndighetema fick med anledning av omläggningenkompletterande direktiv för sina anslagsframställningar för /92.Då myndighetemas redovisning inte innehåller uppgifter om erlagd mervärdeskattfick i uppdrag att to fram schablonmässiga beräkningar avandelen mervärdeskatt som belastor resp. anslag. Genomförandetav budgetering exkl. mervärdeskatt Detberedningsarbete som skett i visar på behov av ytterligareunderlag och klargörande av vissa beräkningsfömtsättningar innanmervärdeskattebeloppen för resp. anslag kan festställas. Utgångspunkten för reformen är att den skall varasaldomässigt neutral, dvs. inte medföra någon belastning på stotsbudgeten.Förändringen innebär, vad gäller anslagsfmansierad verksamhet, en minskning avstotsbudgetens utgiftssida som nettoinkomstema från mervärdeskattminskar i motsvarande mån. För att syftet med reformen, att uppnåkonkurrensneutralitet i den stolliga verksamheten, inte skall förfelas börberäkningama göras utifrån ett så säkert underlag som möjligt. Risken är aimarsatt i det enskilda fellet uppstår icke avsedda verksamhetskonsekvenser där enmyndighet kan gynnas eller missgynnas resursmässigt av omläggningen. Vissa schabloniseringarmåste dock med nödvändighet göras vid beräkningama. Några frågeställningar av teknisk och principiellnatur återstår att lösa innan ett komplett underlag för omläggningenföreligger. har därför fått i uppdrag att biträdaregeringen även i det fortsätto arbetet. Mot detma bakgmnd förordar jag att regeringensenare i vår i samband med att regeringen utfärdar regleringsbreven förmyndighetemas anslag för /92, beslutor att medel motsvarandemervärdeskatten under resp. anslag inte får disponeras av myndighetema. Ensådan lösning ger ytterligare tid för att to fram ett säkertberäkningsunderlag som den önskvärda konkurrensneutraliteten kanuppnås - så som har avsetts - redan fr.o.m. /92. Regeringen börvidare inhämto samtycke till att myndighetema bereds kompensationfrån stotsbudgetens inkomsttitel Mervärdeskatt. Etthelt exakt underlag kan aldrig erhållas då uppgifter om mervärde- Prop.1990/91:100 skatt saknas i myndighetemas redovisning. Detto problem koinmerdock Bil. 1 att försvinna. Då det nya systemet är i funktion kan enuppföljning göras av resp. myndighets belastning på inkomsttiteln. På så vis kan det i efterhand bli möjligt attbedöma om behov av korrigering fiims av den budgetering som gjordes vidomläggningen. 6 Utvidgad försöksverksamhet med lån i riksgäldskontoretför ADB- och kommunikationsutrustning Enförsöksverksamhet med lån i för fmansiering av ADB- ochkommunikationsutmstning har inletts under /91. Motiven för deimaförsöksverksamhet anmäldes i förra årets finansplan (prop. 1989/90:100 bil. 1).Riksdagen beslutode i enlighet med regeringens förslag (FiU 25, rskr. De myndigheter som ingår i försöksverksamheten ärriksgäldskontoret, stotistiska centralbyrån, flygtekniska försöksanstolten,lantmäteriverket och . För dessa fem myndigheter har regeringenunder /91 ett bemyndigande från att medge lån iriksgäldskontoret intill ett sammanlagt belopp av 90 milj.kr. Även vägverketingår i försöket. ADB-investeringar fmansieras dock inom den totolalåneram som har i . lånebehov behandlassenare av chefen för (bilaga 8). Flygtekniskaförsöksanstoltens lånebehov behandlas i en kommande särproposition förtotolförsvaret. Det sammanlagda lånebehovet för de fyra övriga myndighetemastillkommande investeringar för /92 uppgår till 48 816 000 knHur investeringsbehovet är fördelat mellan myndighetema framgår av resp.huvudtitelsbilaga. För /92 föreslår jag att ytterligaretvå myndigheter, och , får to upplån för sina investeringar i ADB-och konununikationsutrustning. De sammanlagdalånebehoven för dessa tillkommande myndigheters investeringar uppgår till . för /92. Totolt uppgår således lånebehovet /92 till137 . Jag anser dock att det bemyndigande som regeringen bör begäraför /92 bör uppgå till 152 milj.kr. för att en vissflexibilitet skall finnas i systemet och för att ofömtsedda förändringar imyndighetemas verksamhet skall kunna mötos. Jag föreslår därför att regerigenbegär bemyndigande att för /92 to upp lån förinvesteringar i ADB- och kommunikationsutmstning intill ett sammanlagt beloppav 152 milj.kr. Om lämnar det begärda bemyndigandet kommer jag attåterkomma till regeringen med förslag om att får i uppdragatt ombesörja upplåningen. och har påregeringens uppdrag Prop. 1990/91:100 utvecklat den lånemodell som tillämpasimder försöksverksamheten. 1 villkor som regeringen ställt påmodellen är följande: -lånen skall ges påmarknadsmässiga villkor -lånen får ej ges på längre tidän som svarar mot investeringens ekonomiska livslängd -lånen skall amorteras i minstden takt som investeringsobjekten skrivs av -lånevillkoren skall utformasutifrån att risktegandet skall begränsas för myndighetema och att myndighetemaplaneringsfömtsättningar skall vara så goda som möjligt under lånets löptid. Den länemodell som erbjudermyndighetema under försöksverksamheten består av två altemativ; ett med rörligoch ett med läst ränto. har i uppdrag att följa försöksverksamheten. Min uppfettning är att det ännu inte finnsförutsättningar att övergå till en mer generell modell som iimebär att samtligamyndigheter medges att to upp denna typ av lån. Bland de frågor som måste övervägas ytterligare kannämnas bemyndi-gandestruktur riksdag-regering och regering-myndighet,uppföljningssystem samt vissa redovisningsfrågor En utgångspunkt bör vara attmyndighetema bör tillämpa en fiillständig tillgångsredovisning. Vid prövningen i budgetorbetet av dessainvesteringar är inte den räntekostnad som kommer att belasto myndigheten känd.Lånen kan alltså beroende på ränteförändringar bli "dyrare" än vadmyndigheten räknat med. Detto kan också bli fellet vid en förändring iränteläget under lånets löptid. En sådan situation bör dock kunna mötos avmyndigheten genom en omfördelning av resurser eller ett utnyttjande avramanslagets anslagskredit. Det omvända förhållandet kan naturligtvis ocksåuppstå nämligen att lånen blir "billigare" än vad som kunnatförutses. Detto bör dock inte innebära någon överbudgetering avmyndighetsanslagen eftersom utgångspunkten vid prövningen av myndighetemasbegäran om lån skall vara att inga resurser skall tillskjutos myndighetemasanslag för att finansiera räntekostnader eller amorteringar. Höga krav kommeratt ställas på att myndighetema kan redovisa investeringskalkyler ochlönsamhetsbedömningar. Sett på bör denna modell förfinansiering av investeringar kunna tillämpas mer generellt. En inventeringkommer därför att göras av vilka typer av investeringar som kan komma attomfettos av en sådan omläggning. Jag kommer i det följande (avsnitt 7) framhålla attmyndighetema i ett mer utvecklat finansiellt system bör kunna ges en generellrätt att inom givna bemyndiganden fetto beslut om investeringar uton attinhämto regeringens medgivande i varje särskilt fell. Jag vill emellertid äveni detto sammanhang understryka att det inte skall vara tillåtet för myndighetemaatt på detto sätt låna medel för att finansiera konsumtions- ellerdriftsutgifter. 4 Riksilugcn 1990/91. 7Finansiell styrning av statsförvaltningen Prop.1990/91 :ioo form av styming är under införande i stotsförvaltningen. En de-toljeradbudgetstyrning ersätts av mål- och resultotstyming. Ansvar och befogenheterdelegeras till myndighetema. Frågor om effektivitet och produktivitet ställs iförgmnden och kraven på uppföljning och utvärdering skärps; det väsentligablir analys och bedömning av uppnådda resultot. Den nya stymingen ställer nya krav på såvälmyndigheter som regering och riksdag. Analysmetoder krävs för att kunna avgörahur resursema kan användas på mest effektiva sätt. som kraven attredovisa uppnådda resultot ökar så ges myndighetema större frihet att själva beslutoom hur resultoten skall uppnås. Det kommer alltid att finnas restriktioner i frågaom dispositionen av stolliga medel. Dessa restriktioner kan emellertidöverföras till myndighetema i form av operativt handlingsutrymme. Styr- ochuppföljnings-instmment måste mot den bakgmnden utvecklas.