prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — För egen och för förlikningsmannaorganisationens delförutser förlikningsmannaexpeditionen inga större förändringar uranslagssynpunkt under /92. Förvaltningskostnaderhar reducerats betydligt genom minskning av antalet tjänstervid expeditionen från fem till tre. av regeringen tillsatt utredning (A 1990:3) om förhandlingsformerna ochspelreglerna på den svenska arbetsmarknaden ligger även uppdraget att övervägaytterligare åtgärder för att stärka förlikningsmannaexpeditionens ställning. Förlikningsmannaexpeditionen är fr.o.m. den 1oktober 1987 samlokaliserad med i . För nästa årberäknar jag medelsbehovet för förlikningsmannaexpeditionen till 1 490000 kr.En tillämpning av effektivitets- och produktivitetskravet på förlikningsmannaexpeditionenunder nästa budgetår skulle innebära en minskning av förvaltningskostnadernamed . Genom den tidigare kraftiga neddragningen av medlen tillmyndigheten till följd av minskade lönekostnader m. m. har effektivitets- ochproduktivitetskravet tillgodosetts. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /92 anvisa ettförslagsanslag på . 1989/90 Utgift 72 000 1990/91 Anslag 73 000 1991/92 Förslag 74 000 uppfinningar avger utlåtanden i frågor som avsertillämpningen av lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar.Nämnden består av ordförande och sex ledamöter. Nämnden har en sekreterare somåtnjuter fast arvode. 1 övrigt har nämnden inte någon personal. Anslaget börför /92 föras upp med . Jag hemställer att regeringenföreslår att till for arbetstagares uppfinningarför /92 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till vissa afTärsverksinvesteringar Prop. 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag Anslagethar inrättats fr.o.m. /85 (prop. 1983/84: 150 bil. 4, AU24,rskr. Från anslaget skall betalas tidigareläggningsbidrag tillaffärsinvesteringar utanför statsbudgeten. Anslaget disponeras av regeringen. Anslaget har hittillsunder innevarande budgetår inte utnyttjats. Anslaget bör foras upp med endastett formellt belopp på I . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag till vi.s.saafjärsverksinve.steringar för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Nytt anslag (förslag)1991/92 6 500 000 Enligtriksdagens beslut (prop. 1990/91:2, AU 14, rskr. 28) alt fr.o.m. den 1januari1991 ombilda AMU-center till en svensk stiftelse skall stiftelsen under de tre förstaverksamhetsåren erhålla bidrag för att finansiera personalutvecklings- ochmarknadsföringsinsatser samt elevsocial verksamhet. Detta bidrag skallår 1991 uppgå till 7 milj.kr. och till 6 milj.kr. För /92 bör därför anslås 6,5milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till Stijtel.sen UtbildningNordkalotten för /92 anvisa ett reservationsanslag på 6 500000kr. c. Arbetslivsfrågor Prop. 1990/91: lOO 12 c 1.Arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen 1989/90 Utgift 332 421 000 1990/91 Anslag 318 703 0001991/92 Förslag 362 443 000 Från anslaget betalas arbetarskyddsstyrelsens ochyrkesinspektionens verksamhet. Styrelsens och inspektionens uppgifter framgårav förordningen (1988:730) med instruktion för arbetarskyddsverket. 1990/91 Beräknadändring 1991/92 Sra kostnader 347 853 000 + 52 840 000 verksamhet 29 150 000 + 9 100 000 anslag 318 703 000(1) + 43 740 000(2) (l)Varav5 . utgör engångsbelopp för förstärkning av arbetet med anmälningar i , kostnader för vissa ADB-investeringar och medel för yrkesinspektionens 100-årsjubileum. (2)Varav . Statsmakternassträvan att motverka utslagning från arbetsmarknaden och skapa "det godaarbetet" förutsätter en ökad satsning på arbetsmiljön och därmed på denförebyggande arbetarskyddsverksamheten. 1 detta ligger stora krav påarbetarskyddsverkets insatser. avlämnade förslaginnebär en närmare koppling mellan arbetsmarknads-, socialförsäkrings- ocharbetslivsfrågor, där både arbetarskyddsstyrelsen och speciellt yrkesinspektionenkommer att få en ny och betydande roll. En annan faktor som skärper kraven på verket är defortgående västeii-ropeiska harmoniseringssträvandena. Verketstillsynsprogram för den treårsperiod som avslutas med /92bygger till stor del på behovet av insatser inom etablerade, tunga områden,t.ex. arbetsolyckor, kemiska hälsorisker samt fysikaliska förhållanden såsombuller och vibrationer. behövs ökade insatser inom områden som fårallt större betydelse. Det gäller t.ex. biologiska risker till följd avbioteknikutveckling och smittspridning, den mycket oroande utvecklingen i frågaom belastningsskador och skador som hänger samman med organisatoriska, socialaoch psykologiska faktorer samt jämställdhetsaspekter på dessa områden. Denväxande tjänstesektorn, övergången till alltmer automatiserad produktion samtutbyggnaden av sjukvården och äldreomsorgen i hemmen är exempel på förändringari samhället som medfört delvis nya arbetsmiljöproblem. Detobligatoriska besparingskravet som medför en resurstilldelning som Prop.1990/91: 100 realt motsvarar 98,av föregående års anslag slår motyrkesinspektio- Bil. Verket har fått kompensation för motsvarandebesparingskrav för innevarande budgetår. Även för /92 är enkompensation nödvändig. Det är emellertid inte möjligt att upprätthållayrkesinspektionens arbete på en oförändrad ambitionsnivå om inte anslagetdessutom tillförs medel för att bl.a. avsluta finansieringen avISA/SARA-reformen. Totalt innebär besparingskravet därför en neddragning avyrkesinspektionen med ca 40 årsarbetskrafter. Andra angelägna ändamål kan inteheller tillgodoses inom nuvarande anslagsram. Dit hör behovet av att möta enökad efterfrågan på information och att behålla aktualiteten i arbetsskaderegistreringentrots att arbetsvolymen ökat på grund av det kraftigt ökade antalet anmäldaarbetssjukdomar. Sammanlagt för styrelsen fram ettförändringsalternativ som innebär att anslaget inte blir föremål för någonprocentuell nedskärning. Förändringsalternativet innebär i stället en ökning iförhållande till anslaget för innevarande budgetår med drygt 13 milj.kr.enligt följande: ökadinformationsverksamhet, 3,1 milj.kr. permanentförstärkning av ISA-enheten på grund av det ökade antalet arbetssjukdomar, 3milj.kr. återstående finansiering av /SARA-reformen m. m., 4,4milj. ökade avskrivnings- och underhållskostnader för befintligADB-utrustning vid sidan av /,,7 milj. kr. driftav mätinstrument, I milj.kr. Arbetarskyddsstyrelsen begär i en särskildframställning medel för att tillgodose ett ackumuleratinvesteringsbehov. I samband med kommande treårsbudgetering kommer styrelsenatt ta upp behovet av resurser för löpande investeringsbehov i ett läge därden tekniska utvecklingen ställer helt andra krav än tidigare på olikahjälpmedel. Arbetarskyddsverketsarbete är av avgörande betydelse för att intentionerna på arbetsmiljöområdetskall kunna förverkligas. Jag har tidigare aviserat att förslag kommer attlämnas senare i vår med anledning av bl.a. arbetsmiljökommissionens arbeie ochsom en fortsättning på offensiven för att påskynda förnyelsen av arbetslivetoch förbättra arbetsmiljön. Arbetarskyddsstyrelsen skall, som myndighet ibudgetcykel 2, omfattas av den nya budgetprocessen med fördjupad prövning avverksamheten fr.o. m. /93. Riktlinjer för omläggningen av budgetprocessen ochövergången till en mer långsiktig styrning av den statliga verksamheten gavs i propositionen om ledningen av den statliga förvaltningen (prop. 1986/87:99) och kompletteringsproposition (prop. 1987/88: 150). Regeringen beslutade om myndighetsspecifika direktiv för arbetarskyddsstyrel sens anslagsframställning för budgetåren 1992/93- 1994/95. I direktiven ställs närmare krav på analys och redovisning av verksamheten i den fördjupade anslagsframställning som skall lämnas Den närmareuppläggningen samt utformningen av redovisningen Prop. 1990/91: 100 skallgöras i fortlöpande samarbete med . 12 Ettsådant har inletts och avses leda till en konstruktiv dialog om bl. a. denuppföljning och utvärdering av verksamheten som behövs i den nya mål-ochresultatstyrningen. Det arbete .som har inletts inom ramen för den nyabudgetprocessen ansluter till det arbete som redan pågår inomarbetarskyddsverket för att förändra arbetsformerna och förbättra kvalitetenoch effektiviteten i tillsynsarbetet. De effektivitetskrav för verket somaviserades i förra årets budgetproposition har fastställts som riktlinjer iregleringsbrevet för innevarande budgetår. De gäller bl. a. moderniseringen avtillsynsverksamheten och införandet av den s. k. systemtillsynen, bättredokumenterade krav vid inspektionsbesök och en mer effektiv och bestämduppföljning av sådana krav. Av de 16 milj.kr. som skall användas avarbetarskyddsstyrelsen , för att utveckla och moderniseratillsynsverksamheten, har 8 milj.kr. betalats ut /90. Underbudgetåret skall 4,8 milj. kr. Medlen betalas från fonden förarbetsmiljöförbättringar. Medel för /92 avses betalas ut efterframställning från arbetarskyddsstyrelsen i enlighet med den plan som tidigarefastställts. Det västeuropeiska integrationsarbetet ställersärskilda krav på föreskriftsarbetet och ett deltagande bl.a. i det europeiskastandardiseringsarbetet. Arbetarskyddsstyrelsen får särskilda medel frånfonden för arbetsmiljöförbättringar för att kunna delta i detta arbete (prop.1989/90:150 bil. 5 s. 19). För innevarande budgetår har 4 milj.kr. betalats utför detta ändamål. måste fortsätta att utvecklaoch förnya verksamheten så att resurserna blir utnyttjade så effektivt sommöjligt. De effektivitetskrav som gäller för innevarande budgetår och de kravsom kommer att ställas i den nya budgetprocessen avses ge förutsättningar förverket att fylla sin viktiga uppgift i det framtida arbetsmiljöarbetet. Arbetarskyddsstyrelsenredovisar ett obligatoriskt huvudförslag för /92 i enlighet medregeringens direktiv. Styrelsen förordar emellertid ett forändringsalternativdär anslaget istället föreslås öka med drygt 13 milj.kr. Arbetarskyddsstyrelsen har i anslutning tillanslagsframställningen även kommit in med en särskild framställning om medelför investeringar för en treårsperiod. Framställningen gäller medel föranskaffning av datorer för kontorsautomation, inredning avbildskärmsarbetsplatser, anskaffning av mätinstrument, kommunikationsutrustningoch andra inventarier. Jag föreslår för egen del inga besparingar påanslaget /92 med hänsyn till de effektivitetskrav som gäller förverksamheten. Som jag har redovisat föreligger förslagfrån arbetsmiljökom missionen och arbetsgruppen för översyn av vissa bestämmelser i arbets miljölagen. Vissa av gruppens förslag har redan lett till lagstiftning. debestämmelser om anlitande av minderåriga i arbete trädde i kraft den 1 Prop.1990/91: . Arbetsgruppen för en översyn av 1986 årsföretagshäl- Bil. 12 sovårdsreform har lämnat förslag bl. a. om ändradebidragsregler för företagshälsovården. Till Övervägande ligger också förslagenfrån arbetsolycks-utredningen om bl.a. en särskild straffreglering avarbetsmiljöbrott. Dessa förslag avser jag att behandla i enproposition som kommer att presenteras för . Om de olikaförslagen genomförs kommer arbetarskyddsstyrelsen och framför alltyrkesinspektionen att ställas inför utvidgade och förändrade uppgifter.Tillsynsarbetet kommer att omfatta nya ansvarsgrupper och ett utvidgatarbetsgivaransvar. Krav kommer att ställas på föreskriftsarbetet. En ökadsamverkan med andra myndigheter kommer att bli nödvändig. har avlämnat en rapportom yrkesinspektionens verksamhet. har föreslagit attyrkesinspektionen tillförs totalt 350 nyayrkesinspektörstjänster. Enligt kommissionen bör resurser för att finansieraden föreslagna utbyggnaden kunna tillskjutas ur fonden förarbetsmiljöförbättringar, genom avgiftsbeläggning av förhandsbedömningar samtgenom omdisponering av de medel som flyter in från arbetarskyddsavgiften. Jag föreslår att en resursförstärkning sker hosyrkesinspektionen genom att anslaget tillförs medel motsvarande kostnaderna för50 yrkesinspektörer jämte vissa kringkostnader. Anslagsökningen bör ske genomen omfördelning av arbetarskyddsavgiften, som bl. a. förs till staten sombidrag för arbetarsskyddstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet. Resursbehovetberäknar jag till 21 milj.kr. Mitt förslag förutsätter ändringar i 4 kap. 8§ lagen(1981:691) om socialavgifter. Frågorna om en eventuell avgiftsfinansiering avarbetarskyddsverkets verksamhet bör övervägas ytterligare. Jag har för avsiktatt senare föreslå regeringen att arbetarskyddsstyrelsen får ett uppdrag att isamråd med utreda bl.a. förutsättningarna attavgiftsbelägga ärenden om förhandsbedömningar. Arbetarskyddsstyrelsen har begärt medel förkostnader för ADB-investeringar som avser /SARA-systemet, ett datoriseratdiariesystem, ett nytt ekonomi-administrativt system och detpersonaladministrativa systemet. Styrelsen har genom den särskildaframställningen även begärt medel för investeringar i persondatorer inom ramenför en kontorsautomation. Det är somjag tidigare framhållit viktigt attutveckla de administrativa hjälpmedlen i förnyelsen och effektiviseringen avtillsynsarbetet. Under anslaget B 3. Anskaffning av ADB-utrustning, undertrettonde huvudtiteln, har beräknats investeringsmedel för de ADB-systemarbetarskyddsstyrelsen har tagit upp i sitt medelsyrkande med 8,5 milj. kr. Jag föreslår att arbetarskyddsstyrelsen tillförstotalt 2,5 milj.kr. för kostnaderna för dessa investeringar /92. Denna medelstill delning bör finansieras genom överföring av medel från fonden för arbets miljöförbättringar till statsbudgetens inkomsttitel. Det bör ankomma på regeringen att besluta om denna överföring. När det gäller yrkandet om medel för investeringari persondatorer och Prop. 1990/91: 100 de övriga yrkandena i den särskildaframställningen har jag för avsikt att Bil. 12 senare återkomma tillregeringen med förslag om att styrelsen under vartdera av de tre följandebudgetåren tillförs 7 milj. kr. jämte viss prisomräkning härför för de tvåsista budgetåren. Medlen bör tas ur fonden för arbetsmiljöförbättringar ochföras direkt till arbetarskyddsstyrelsen. Det sammanlagda resursbehovet förarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen under /92 har jagberäknat till , varav . utgör pris- ochlöneomräkning. Mina förslag i fråga om finansieringen avutbildningsbidrag för medlemmar i arbetslöshetskassa och av KAS, underanslaget B 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, föranleder ändringar i 4 kap.7 § lagen om socialavgifter. Jag har redovisat förslag som föranlederändringar i 4 kap. 8§ samma lag. 1 enlighet härmed har inomarbetsmarknadsdepartementet ett förslag till lag om ändring i lagen (1981:691)om socialavgifter upprättats. Förslaget bör fogas till protokollet i dettaärende som underbilaga 12:1. Lagändringen bör träda i kraft den 1 juli 1991.Jag har i denna fråga samrått med chefen för . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. anta förslaget till lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter, 2. godkänna den av migföreslagna överföringen från fonden för arbetsmiljöförbättringar tillstatsbudgetens inkomsttitel, 3. till Arbetarskyddsstyrelsenoch yrkesinspektionen för /92anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 89 270 000 1990/91 Anslag 85 539 0001991/92 Förslag 94 192 000 inrättades som ettsjälvständigt forskningsorgan genom att forskningsavdelningen samtbiblioteks- och dokumentationssektionen vid arbetarskyddsstyrelsen bröts ut urstyrelsen och blev en egen myndighet. Institutets uppgifter är att bedriva ochfrämja forskning, utbildning och dokumentation inom arbetsmiljöområdet i syfteatt förbättra arbetsmiljön. Ca en tredjedel av institutets forskningfinansieras med medel från arbetsmiljöfonden. Institutetverkar genom forskning, utbildning och information och har ett särskilt ansvar för den långsikliga kunskaps- och kompetensuppbyggnaden inom arbetsmiljöns olika delområden. Forskningsverksamheten tar i anspråk avinstitutets samlade Prop. 1990/91: 100 resurser och en minskning avstatsbudgetmedlen skulle, enligt institutet. 12 innebära att vissa delarav forskningsverksamheten måste läggas ner eller att institutets satsning pånya områden blir fördröjd eller upphör. Inte heller ser institutet attneddragning på utbildnings-, informations- eller administrationsverksamheten ärmöjlig utan att det blir allvariiga följder som återverkar på målet för verksamhetenatt bidra till en bättre arbetsmiljö. Institutets prioriterade forskningsområden är enfortsättning av arbetet inom de tidigare fastlagda områdena: belastningsskador,datorn som hjälpmedel, lungsjukdomar, cancer och genetiska skador, hudsjukdomar,olycksfall och elektromagnetiska riskfaktorer. Inom tre nya områden harforskning påbörjats under /90. Vårdsektornkännetecknas av personalbrist och hög frånvaro. För en positiv utveckling inomvårdsektorn måste inte bara arbetsmiljörisker identifieras utan ocksåförebyggas. 1.2 Dengoda arbetsmiljön ungdomars villkor nu och Utfördaundersökningar visar att industrin och dess arbetsmiljö har ett dåligt anseendehos ungdomar. har därför startat ett forskningsprograminriktat på att studera hur den framtida arbetsmiljön bör vara beskaffad urfysiologisk och psykologisk synvinkel för att motsvara särskilt ungdomarskrav. Åldersprofileni den svenska befolkningen skjuts uppåt och ökar såväl förtids- ochsjukpensioner som långtidssjukskrivning i de högre åldrarna. Institutetförbereder ett projekt vars målsättning är att genom förbättringar iarbetsutformning skapa förutsättningar och motivation hos äldre arbetskraft.Detta skulle kunna få dem att stanna kvar i arbete till normal pensionsåldermed bibehållen hälsa. För arbetet kring dessa tre nya forskningsområdenbegär institutet ytterligare 1,6 milj. kr. under /92. Institutet svarar förföretagshälsovårdsutbildningen. driver institutetvidareutbildningskurser för företagsläkare, företagssköterskor, företagssjukgymnaster,skyddsingenjörer och beteendevetare. Behovet av tidig introduktion inomföretagshälsovården är stort och institutet har permanentat enförsöksverksamhet med introduktionsutbildning. Institutet har etablerat samarbete med vissahögskoleinstitutioner som på institutets uppdrag anordnat utbildning inomföretagshälsovården för att behovet av utbildning på området skall kunnatillgodoses. Institutet planerar att återuppta utbildningen iergonomi för bl.a. tek niska planerare . ' För genomförande av introduktionsutbildningen,utbildningen i ergono- Prop. 1990/91: 100 mi samt ökade kostnader föruppdragsutbildningen begär institutet ett Bil. 12 nytillskoU om I milj.kr.för /92. Institutet avser att bygga upp en särskildkonsultfunktion för företagshälsovården inom institutet med sikte pårådgivning och handledning. Funktionen avses bestå av en programansvarig medsekretariatsresurser. För detta begär institutet medel för med750000 kr. Institutet anser att forskningsresultaten måsteföras ut i praktisk tiUlämpning. För att under /92 kunna fortsättamed dagens informationsverksamhet krävs ytterligare resurser bl.a. beroende påatt samarbetet med arbetarskyddsstyrelsen beträffande tidningen upphört. Institutet begär ytterligare . Hybrid-DNA-delegationens verksamhet belastararbetsmiljöinstitutets budget. För denna verksamhet behövs en ökning med 1,3milj.kr. Sammantaget begär institutet följande resurstillskott: har hemställt om yttertigare medelför de tre forskningsområden som tog ställning för i åretsforskningsproposition, nämligen sjukvårdens arbetsmiljö och arbetsmiljön förungdomar och för äldre. Jag anser att dessaforskningsområden är väl motiverade och även bör prioriteras under nästabudgetår. Mot denna bakgrund tillstyrkerjagatt institutet för /92 tillförs ytterligare 1,6 milj. kr. Regeringen tillsatte en parlamentariskberedning om genteknikens användning. Beredningen skall behandlalagstiftningsfrågor m.m. och också ta ställning till hybrid-DNA-delegationensarbetsuppgifter och organisatoriska ställning. Delegationen har begärt ytterligaremedel för nästa budgetår. Jag föreslår att delegationen tilldelas ytterligare 200000kr. för framför allt administrativ hjälp. Den ökade medelstilldelningen somjag nu har föreslagit, totalt 1,8 milj. kr., bör finansieras från fonden förarbetsmiljöförbättringar. Det bör ankomma på regeringen att besluta om enomföring av medlen från fonden för arbetsmiljöförbättringar tili statsbudgetensinkomsttitel. Det sammanlagda resursbehovet förarbetsmiljöinstitutet beräknarjag till . Av detta belopp utgör . pris- och löneomräk- Q-J 3 Hemställan Prop. 1990/91: 100 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna den föreslagna överföringen frånfonden för arbets miljöförbättringar till statsbudgetens inkomsttitel, 2. till /92 anvisa ett för slagsanslag på . : Anskaffning av vetenskapligapparatur 1989/90 Utgift 3 196 000 Reservation 1 253 000 1990/91 Anslag 4 282 000 1991/92 Förslag 4 637000 Från anslaget betalas arbetsmiljöinstitutetsutgifter för anskaffning av vetenskaplig apparatur, vars anskaffningsvärdeöverstiger . Annan utrustning som anskaffas skall betalas fråninstitutets myndighetsanslag. Institutetbegär ytterligare medel för vetenskaplig utrustning med , framförallt på grund av kostnadsökningar för dessa investeringar men även på grund avatt tre nya professurer har tillsatts som har behov av nya vetenskapligainstrument. Arbetsmiljöinstitutethar begärt yttertigare medel för vetenskaplig utrustning. För egen delförordar jag att anslaget räknas upp med med hänsyn tillprisutvecklingen. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Arbelsmlljöinslitutet: Anskaffning avvetenskaplig apparatur för /92 anvisa ett reservationsanslag på4 . 1989/90 Utgift 627 838 000 Reservation 60 667 0001990/91 Anslag 690 125 000 1991/92 Förslag753 153 000 Från anslaget betalas anordnande och drift avarbetsmarknadsinstitut () samt metodutveckling, forskning ochpersonalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. Budgetramen för budgetåren 1991/92-1993/94 harberäknats till 2 . Alltfler arbetssökande skrivs in vid . Det genomsnittliga antalet inskrivnaökade från 5 370 /86 till 5 760 /90. Antaletsökande som blev föremål för insatser från utan att vara inskrivna ökadeännu kraftigare. Andelen arbetshandikappade bland de inskrivna har fortlöpandeblivit allt större. Dessutom har, enligt AMS, en ökande andel svårareproblematik. Trots den ökande andelen arbetshandikappade harkostnaderna för att placera en inskriven sökande i arbete sjunkit från 85000kr. /86 till . /89 (1989/priser).Antalet arbetsplacerade har ökat med ca 400 personer till ca 8 500, dels tillföljd av ett gynnsamt arbetsmarknadsläge, dels på grund av en mer effektiv metodikvid . En viss ökning av inskrivningstidema kankonstateras, /86 budgetåret1989/90. Projektet åt unga handikappade har bedrivitssedan budgetåret 1986/87. AMS har redovisat erfarenheterna av projektet i ettantal rapporter. Enligt en delrapport hade andelen i arbete (inkl.ungdomslag och beredskapsarbete) av dem som varit med från starten ökat från8% tiU . Andelen som utbildar sig ökade från till7%. Ungdomar med psykiska störningar/sjukdomar har haft störst svårigheter attfå arbete, medan de med enbart kroppsliga eller intellektuella handikapp haftmindre problem. AMS bedömer att behovet av vägledningsinsatser frånarbetsförmedling och kommer att öka, bl.a. som följd av ökade ambitioner pårehabiliteringsområdet, fler flyktingar med komplicerad bakgrund, avvecklingenav institutioner för psykiskt sjuka och utvecklingsstörda m.m. De godaresultaten av arbetet med projektet åt unga handikappade kommer troligenatt medföra att fler handikappade ungdomar vänder sig till förmedlingarna. Nyteknik och nya möjligheter att erbjuda arbete som är lämpligt utformat kommerockså att undertätta för fler handikappade att komma ut i arbetslivet. Vid oförändrad budget kommer att undertreårsbudgetperioden behöva rekrytera ungefar 350 arbetskonsulenter och 120konsulenter för att ersätta bortfall. Ersättningsrekryteringen motsvarar ca 26%av nuvarande personalstyrka i dessa kategorier. AMS föreslår en förändrad anslagsstruktur och attmedel till Ami-verksamheten skall ingå i ett ramanslag tillförvaltningskostnader, som är gemensamt för hela verket.