prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Arbete åt alla är det övergripande målet för denekonomiska politiken. Det är ett högt ställt mål som inte bara innebär så lågarbetslöshet som möjligt utan också att deltagande i arbetslivet skallstimuleras. Inom arbetsmarknadspolitiken har arbetslinjen betonats kraftigt.Den innebär att aktiva åtgärder för att ge den arbetslöse ett arbete, enutbildning eller andra arbetsförberedande åtgärder skall prioriteras förepassiva utbetalningar av arbetslöshetsunderstöd. Ambitionerna är höga, men genomslagskraften harockså varit stor. har lyckats bättre än något annat land när det gälleratt närma sig målet om arbete åt alla. Det beror på att vi bl. a. lyckatskombinera en låg arbetslöshet med en hög och stigande sysselsättning. Desenaste årens överhettade arbetsmarknadsläge har dock lett till enlöneökningstakt som varit betydligt snabbare än i våra konkurrentländer.Därigenom försvåras möjligheterna att undvika en hög arbetslöshet framöver.Sysselsättningsgraden i är högre än i alla andra västliga nationer.Personer, som inte skulle beredas ett arbete av arbetsgivarna i andra länderutan erhålla ett passivt kontantstöd, har här kunnat få avlönat arbete. Det hardock sannolikt medverkat till de höga sjuktalen. Arbetslösheten är bland delägsta inom OECD-området och har pressats tillbaka till samma nivå som i börjanpå . har antalet personer i konjunkturberoendesysselsättningsskapande åtgärder, som beredskapsarbete och ungdomslag/inskolningsplatsminskat från 1,av arbetskraften när andelen var som högst 1984, tilluppskattningsvis 0,. Ungdomsarbetslösheten som skapat misströstanoch bristande framtidstro hos de unga i många andra länder har kunnatnedbringas och är nu på ungefär samma nivå som . Detfinns inget annat land inom OECD-området som kan uppvisa en liknande utvecklingoch svensk arbetsmarknadspolitik framstår som ett internationellt föredöme. Den genomsnittliga anmälningstiden för de ledigaplatserna inom tillverkningsindustrin hos arbetsförmedlingen ligger nu på enlägre nivå än vid motsvarande konjunkturlägen tidigare. Den regionala utvecklingen har också blivit merbalanserad. De regionala skillnaderna vad gäller arbetslöshet ochsysselsättning är nu mindre än vid motsvarande konjunkturläge i början på1980-talet. Denekonomiska politiken syftar till att ge arbete åt alla. Det är den mest ambitiösauppgift en regering kan ha. Den politiken ligger fast. kvantitativamål har getts ett ökat kvalitativt innehåll . Det Prop.1990/91: 100 handlar inte bara om att alla ska få möjligheter till ett arbete,utan också Bil. 12 om att arbetet ska vara meningsfullt och utvecklande samtinte leda till arbetsskador och utslagning. Det handlar om att skapa det godaarbetet åt alla . Målsättningen är att arbetena utvecklas i helaarbetslivet, att ökade satsningar sker på kompetensutveckling ochrehabilitering, att arbetsiViiljön förbättras och arbetstagarnas inflytandeöverarbetet ökar. Internationaliseringen av den svenska ekonomin ökarkontinuerligt. har det blivit allt svårare att kombinera en lågarbetslöshet med låg eller måttlig inflation. Det är i längden inte möjligt attvärna vår välfärd och sysselsättning om prisstegringarna är snabbare än i vårakonkurrentländer. Att bryta den svenska ekonomins pris- och lönespiral samtidigtsom arbetslösheten, speciellt långtidsarbetslösheten, inte tillåts ökapåtagligt är den största utmaningen . Grundproblemen i den svenska ekonomin har desenaste åren, utöver kostnadsutvecklingen, varit låg produktivitet, svagtillväxt och arbetskraftsbrist. Dessa problem motverkas främst med en snabbarestrukturomvandling. Det förutsätter en ekonomisk politik inriktad på att ökakonkurrenskraften genom att få kostnadsutvecklingen under kontroll. En ekonomisk politik som är inriktad på att dämpainflationen och stimulera produktiviteten och tillväxten kräver en välfungerande arbetsmarknad. Arbetsmarknadspolitikens uppgift är att mildramålkonflikten mellan inflation och arbetslöshet. Det sker genom attarbetsmarknadspolitiken, men även arbetslivspolitiken, påverkar arbetsutbudet,utnyttjandet av arbetskraften och anpassningen på arbetsmarknaden.Arbetsmarknadspolitiken har i ökad utsträckning varit inriktadpå att öka utbudet av arbetskraft, underlätta omställningen på arbetsmarknadenoch förändra de dåliga jobben. Denna inriktning ligger fast även under enkonjunkturavmattning. Ett förbättrat arbetsmarknadsläge riskerar annars attåter leda till en situation med brist på arbetskraft och ett överhettatarbetsmarknadsläge. Den nuvarande konjunkturavmattningen kommer attutnyttjas för kompetenshöjning av arbetskraften och andra åtgärder somunderlättar anpassningen på arbetsmarknaden och påverkar arbetskraftensförutsättningar att klara de krav som framtidens arbetsmarknad ställer.Samtidigt är det viktigt att mer omfattande stödinsatser hårt prioriteras tillsökande med störst behov och som riskerar långvarig arbetslöshet. Vidare bör personer som är i olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder vara betydligt mer aktiva i sitt arbetssökandeän vad som varit fallet under såväl hög- som lågkonjunkturer.Härigenom påverkas det samband som kan finnas mellan lönebildning ocharbetslöshet. För att bidra till att utforma det goda arbetet harregeringen vidtagit en rad åtgärder. Arbetslivspolitikens uppgift är att stödjaförändringar som leder till förbättringar av arbetsförhållanden, färrearbetsskador och minskad utslagning från arbetslivet. Även åtgärder inomsocialförsäkringssektorn är av betydelse för det goda arbetet. Även här gällerarbetslinjen. Regeringen har i tidigare propositioner lagt fram förslag i dennariktning. Regeringen har för avsiktatt återkomma till med Prop. 1990/91: 100 yttertigare förslag som rör arbetsmiljö och rehabilitering. Sammanfattningsvis kommer arbetsmarknads- ocharbetslivspolitiken att ha följande inriktning: Anpassningenpå arbetsmarknaden skall effektiviseras Insatsernaför utsatta grupper skall prioriteras och långtidsarbetslösheten hållas nere Tilldelade resurser skall utnyttjaseffektivare jämfört med motsvarande tidigare konjunkturläge Insatserna för att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden skall intensifieras. Fortsatta bristområden inom industrin och vården skalluppmärksammas verksamhet skall förstärkas ocheffektiviseras Sammanfattningav de viktigaste förslagen Deförslag som läggs i denna budgetproposition innebär en fortsatt förskjutningav politiken mot åtgärder för att öka arbetskraftsutbudet, höja arbetskraftenskompetens, underlätta omställningen på arbetsmarknaden samt förebyggautslagning och arbetsskador. Särskilda insatser görs också för att motverka denstigande arbetslösheten och aktivera de arbetslösa. Inom området arbetsmarknadm. m. föreslås bl. a. följande: För att öka arbetsförmedlingens möjlighet att i varjesituation välja den arbetsmarknadspolitiska åtgärd som är mest effektiv försåväl samhället som den enskilde föreslås att en ny anslagskonstruktion prövas.Den innebär att ett stort antal anslag slås samman till följande sju anslag. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade, Yrkesinrikad rehabilitering. Yrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet och . För att motverka den stigande arbetslösheten ochunderlätta omställningenpå arbetsmarknaden föreslås att arbetsmarknadsverket förstärks med ca 3000 milj. kr. förarbetsmarknadspolitiska åtgärder och särskilda jobb-sökar-akti viteter. Medlen förarbetsmarknadspolitiska åtgärder beräknas tillsammans med kvarvarandereservationer räcka till en förlängningav den ökning av åtgärdsvolymen som byggs upp . Det handlar om yttertigare 15000 personer iarbetsmarknadsutbildning och 4000 personer i företagsutbildning varje månad.Dessutom bör ytterligare 3 500 personer kunna delta ijobb-sökar-aktiviteter per månad.Utgiftsökningen finansieras till stor del genom att medel överförs frånarbetsmarknadsfonden. Tillströmningen av flyktingar och andra invandrare ärfortfarande mycket stor. föreslås därför få behålla detillfälliga personalförstärkningarman tidigare fått för att hjälpa dessa grupper att snabbtfå ett arbete. För att möjliggöra en anskaffning av terminalertill arbetsvägledare . 1990/91: 100 föreslås att arbetsmarknadsverket för detta ändamål får använda en del Bil.12 avde medel som sparas genom rationaliseringskravet på . Arbetarskyddsverketsarbete är av avgörande betydelse för genomförandet av de förändrade krav somställs på det framtida arbetsmiljöarbetet.Verket föreslås därför undantas från rationaliseringskravet. Yrkesinspektionenföreslås få en resursförstärkning motsvarande 50 yrkesinspektörer. Arbetarskyddsstyrelsenföreslås få 2,5 milj. kr. extra för insatser inom informationssystemet omarbetsskador /och för ytterligare ADB-investeringar samt 7 milj. kr. under tre årför investeringar i framför allt olika mätinstrument. Detta kommer att bidra till en fortsatt effektivisering av främstyrkesinspektionens verksamhet. Arbetsmiljöinstitutetföreslås få ytterligare 1,6 milj. kr. för forskning inom sjukvårdens arbetsmiljö,arbetsmiljön för ungdomar och för äldre. Invandring m. m. Antaletasylsökande har gått ned sedan förra budgetåret. Då beslutade regeringen bl. a.om ändrad asylpraxis med den innebörden att asyl endast skall beviljasflyktingar enligt och personer med särskilt starka skyddsbehov.1 jämförelse ligger emellertid antalet asylsökande fortfarandepå en hög nivå. Regeringen avser att lämnariksdagen förslag om principerna för en sammanhållen flykting- ochimmigrationspolitik. 1 anslutning härtill kommer regeringen också att taslutlig ställning till flyktingkvoten för /92. Ambitionen äratt höja kvoten, men detta bör ske först sedan nedgången i antalet asylsökandestabiliserats och mottagningssystemet åter kommit i balans. Den mycket stora mängden asylansökningar underföregående budgetår har inneburit stora påfrestningar för polisorganisationenoch invandrarverket. Genom att polisen fått rejält förstärkta resurser har mandär nu lyckats avarbeta de outredda ärendena. Ärendebalanserna flyttas därföröver till nästa led i asylprocessen invandrarverket. därman fått prioritera asylärendena har det dessutom blivit stora anhopningar av obehandlade medborgarskapsärenden och ansökningar om viseringar, uppehålls- och arbetstillstånd m. m. blir fler och fler personer sittande iförläggningssystemet. var problemet att kommunerna inte kunde ta emot tillräckligt många flyktingar med uppehålls- och arbetstillstånd. har kommunerna ökat sitt mottagande och i stället är det invandrarverkets långa handlägg ningstider som orsakar onödiga och dyra förläggningsvistelser. Regeringen föreslog därför en kraftig förstärkning av verkets kapacitet på höstens tilläggsbudget. Detta skall leda till fyra gånger så stora besparingar i förläggningskostnaderna. har fattat beslut om en så dan förstärkning. .Regeringens budgetförslag för /92 innebären konsolide- Prop.1990/91:100 ring av denna linje. Jämfört med vad som fmns anvisat istatsbudgeten för Bil. 12 innevarande budgetår, föreslår regeringen en höjningav invandrarverkets myndighetsanslag med 127 milj.kr. och en minskning avförläggningsanslaget med . Parallellt härmed förstärks ävenslutledet i ärendeprocessen, nämligen utlänningsenhet. Regeringen vill också ge invandrarverket ökadfrihet att omfördela sina resurser. Avvägningen av vad som skall vara fast ochtillfällig förläggningskapacitet bör därför få avgöras av verket. Vid storaförändringar i ärendetillströmningarna bör invandrarverket utan att behövainvänta föregående beslut från regering och riksdag ha möjlighet att agerainom en medelsram på 25 milj. kr. för att snabbt kunna anpassa utredningskapacitetentill den aktuella situationen. Regeringen föreslår vidare att utredningsansvaret iasylärenden förs över från polisen till invandrarverket . /92 får invandrarverket vissa övergångskostnader för bl.a.rekrytering och utbildning av personal samt investeringar. Kommunerna har tillräcklig kapacitet för att taemot de flyktingar som skall flytta ut från invandrarverkets förläggningar.Fr.o.m. den får kommunerna ersättning för sina kostnader för flyktingmottagandetenligt en ny statsbidragsmodell som ger större frihet i medelsanvändningen ochökade möjligheter till lokala lösningar med flyktingens individuella behov icentrum. Övergångsvis kommer vissa utbetalningar av ersättningar att ske enligtden gamla ordningen. Sammantaget behövs 4464 milj.kr., varav 3489 milj.kr. fördet nya ersättningssystemet. Ett nytt system för lån till hemutrustning förflyktingar skall också införas . Anslaget för detta ändamålberäknas för /92 till 52,5 milj. kr. Statsbidragen till invandrarnas riksorganisationerförstärks betydligt, delvis genom omprioriteringar. Därigenom kaninvandrarverket, väsentligt bättre än under innevarande budgetår, georganisationerna möjlighet att fylla sin roll som samlingspunkt ochkontaktorgan för invandrarna och som företrädare för invandrarintressena. Anslagsförändringarnainom verksamhetsområde i förhållande tillmotsvarande anslag på statsbudgeten för /91 framgår av följandesammanställning (milj. statsbudget Förslag Förändring 1990/91 1991/92 Totalt 28 401,3 32 511,6 +4 511,3 "'fP-' ' ' Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . såvitt avser frågor rörande m.m.(littera A), Arbetsmarknad m.m. (littera B) och Arbetslivsfrågor (littera C);statsrådet såvitt avser frågor rörande Invandring m. m. (littera D). Anmälan till budgetpropositionen 1991 1 Arbetsmarknad Den aktuella utvecklingen Deninternationella konjunkturen är på väg in i en betydligt lugnare utveckling.Den ekonomiska tillväxttakten inom OECD-området har dämpats successivt underåren 1989 och 1990. blev tillväxten 3,och för bedöms denenligt beräkningar publicerade bli ca 2,. Prognosen för år 1991pekar mot . Orsaken till den dämpade tillväxten är bl.a. densvaga utvecklingen i . En dämpning av den höga tillväxttakten har ocksåskett i flera västeuropeiska länder. Detta är mest markerat i . INorden fortsätter den svaga utvecklingen, med undantag för . Den starkatillväxten i och f d. fortsätter. Krisen i har påtagligt ökatosäkerheten i bedömningen av den internationella konjunkturutvecklingen. Denrådande situationen med högt oljepris dämpar tillväxten något. Skullesituationen i förändras kan detta givetvis påverkakonjunkturutvecklingen radikalt. Sysselsättningstillväxten i , somökade starkt med , minskar . För år 1990ökar sysselsättningen med . De senaste årens nedgång i arbetslöshetenupphör och för räknar de flesta prognoser med en viss ökningav arbetslösheten. bedöms arbetslösheten komma att ligga på ca 6%för totalt och på i genomsnitt för i . arbetslöshet är bland de lägsta inom OECDoch har pressats tillbaka till samma nivå som . Ävenungdomsarbetslösheten har nedbringats till i stort sett samma nivå som ibörjan av . uppvisar därmed en närmast unik utveckling ochhar nu ett betydligt bättre utgångsläge inför konjunkturavmattningen än andraländer i motsvarande situation. Relativ arbetslöshet (%) i några 2.22,1 5,6 5,2 9.4 8,9 10,9 9,9 1990/91:100 Bil. Tecknenpå att industrikonjunkluren i började vika visade sig tydligt 1989. har tillväxttakten fortsatt att avta. Pris- ochlönekostnadsutvecklingen har lett till en försvagning av den svenska exporten.Exporten påverkas också av den svagare tillväxten i viktiga handelsländer såsomUSA, och övriga . har investeringstillväxtenavtagit väsentligt. Kapacitetsutnyttjandet som var rekordhögt första kvartalet1990, har successivt minskat . Om räntenivån inte kan bringas nerkommer investeringsviljan att yttertigare dämpas. Mycket stor betydelse harhärvid vad som händer när det gäller lönebildningensutveckling. Kapacitetsutnyttjande inom totala tillverkningsindustrin iprocent 7576 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 Konjunkturavmattningen resulterade inte i någonökning av arbetslösheten förrrän . Under hösten 1990började arbetslösheten stiga mer påtagligt. Länsarbetsnämndernasseptemberprognoser pekar på en tydlig försvagning av arbetsmarknaden underåren 1990 och 1991. Vissertigen pekar flertalet nämnder på att utgångsläget ärgott. Arbetslösheten är låg och sysselsättningen hög, men varnarnämnderna för att utvecklingen kommer att försämras. () räknar i sin prognos med att arbetslösheten kan komma att stiga tillöver om inte ytterligare arbetsmarknadspolitiskaåtgärder sätts in. Efterfrågan väntas ytterligare försvagas. Antalet varsel omuppsägningar accelererar och utmynnar i ökad arbetslöshet och förloradearbetstillfällen. Arbetslöshetens sammansättning forväntas avvika från tidigarekonjunkturavmattningar. Skillnaden består i att varsel nu genomförs även inomden offentliga sektorn. Många kvinnor med administrativa tjänster och kortskolutbildning väntas förtora sina arbeten. Arbetslösheten kommer även att slåmot många äldre arbetare och tjänstemän inom både offentlig och privat sektor.AMS varnar för att detta kommer att leda till en markant ökning avlångtidsarbetslösheten. 1990/91:100 Bil. Arbetsmarknaden,som har varit kraftigt överhettad , har kommit in iett mer balanserat läge och tenderar nu att gå in i en fas med lägreefterfrågan. Nyanmäldalediga platser med mer än 10 dagars varaktighet T.o.m. 3:e kv 1990 *brott p.g.a. nytt säsongrensningssyslem Kommentar:Nya säsongrensningskomponenter fr.om. 1/1 -79 Arbetskraftsefterfrågan dämpades redan under fjärdekvartalet 1989. Efterfrågedämpningen har sedan accentuerats under år 1990.Första halvåret 1990 minskade antalet nyanmälda lediga platser tillarbetsförmedlingarna eller 15 900 jämfört med samma tid föregående år.Tredje kvartalet 1990 minskade antalet nyanmälda lediga platser eller10100. skärptes kraven på erfarenhet och/eller utbildning för delediga platserna. Minskningen av nyanmälda lediga platser inom tillverkningsindustrinvar än mer markant. Tredje kvartalet 1990 minskade de nyanmälda ledigaplatserna inom industrin . Sammantaget bedöms antalet nyanmälda ledigaplatser uppgå till ca 655 000 vilket är 270000 färre än under år1989. Inströmningen av nyanmälda lediga platser frånindustrin minskade . Inom den privata tjänstesektornhar nedgången pågått 1990. minskadeäven efterfrågan inom den offentliga tjänstesektorn betydligt. Även antalet kvarstående lediganmälda platserminskade kraftigt . Detta visade sig också i en nedgång ivakanstiderna för platserna fr. o. m. . (Kl) mätningar visar attbristen på arbetskraft snabbt har dämpats med undantag för . 1september 1990 uppgav, enligt Kl, av industriföretagen att de hade brist påyrkesarbetare. Detta skall jämföras med då 47%resp. av företagen angav brist på yrkesarbetare. Även bristen på teknikerhar minskat märkbart. Under en stor del av har bristen på teknikerpendlat i intervallet . angav av industriföretagenatt de hade brist på tekniker. 1990/91:100 Bil. som anger brist på arbetskraftt.o.m. 7060 50 40 30 20 10 O 73 75 77 79 81 83 85 87 89 74 76 78 80 82 84 86 88 90 Antalet varsel accelererade . Förstahalvåret ökade varslen Prop. 1990/91: 100 med 5 800 personer jämfört medmotsvarande period . 12 kvartalet uppgick ökningen till 6000personer. Merparten av varslen berörde industrin, men börjadeäven sektorer som offentliga och privata tjänster att beröras i störreutsträckning. Antalet varsel under de tre första kvartalen 1990 låg i nivå medvarslen . ökade varslendramatiskt till över 7000 resp. 10000 personer . Arbetskraftsutbudethar fortsatt att öka , men ökningstakten har successivtavtagit. beräknas i medeltal ungefär 50000 fler personer ingåi arbetskraften. Knappt halva ökningen förklaras av ökatarbetskraftsdeltagande, medan återstoden är en följd av förändringar avbefolkningen. Arbetskraftsdeltagandet har minskat något för ungdomar i åldern16 medan arbetskraftsdeltagandet för äldre har fortsatt att öka svagt.Arbetkraftsdeltagandet ökar något för såväl män som kvinnor. Arbetskraftsutbudet mätt i antalet arbetade timmarhar ökat starkt . Timutbudet har fortsatt att öka under år1990 men i avtagande takt. Ett viktigt undantag finns dock. Inom industrin harantalet arbetade timmar minskat . Sysselsättningen,som ökat med nära 450000 personer , upphörde att öka isäsongsrensade tal och har därefter förblivit oförändrad.Totalt bedöms sysselsättningen trots detta öka med 43000 personer mellan åren1989 och 1990. Hela ökningen utgörs av fast anställda som heltidsarbetar.Antalet deltidssysselsatta har fortsatt att minska. har antaletpersoner som uppger att de är undersysselsatta av arbetsmarknadsskäl ökat. Inom industrin har sysselsättningen under hela år1990 legat års nivå. Totalt bedöms industrisysselsättningen minskamed drygt 20000 personer . Däremot har sysselsättningen inombyggnadsverksamheten fortsatt att öka även , om än i långsammaretakt än . Bostadsinvesteringarna är omfattande. hardock industrins och övriga näringslivets byggnadsinvesteringar dämpats. En vissökning av arbetslösheten bland byggnadsarbetare har noterats under hösten 1990.Byggnadsverksamheten bedöms komma att ytterligare minska , vilketleder till en minskad sysselsättning inom branschen. Den kraftiga expansionen inom den privatatjänstesektorn är i avtagande. Kommunerna har haft ett stort rekryteringsbehov,men sysselsättnings ökningen har tidigare hämmats av bristen på arbetskraft. har möjligheten att rekrytera personal väsentligt förbättrats till följd 13 avminskad överhettning på arbetsmarknaden. dämpar kommu- Prop.1990/91: 100 nernas svaga ekonomi nu expansionen. En ökning av sysselsättningenhar Bil. 12 trots detta skett . Sysselsattapersoner i åldern 16 (tusental) Nivå Förändring från föregående 1988 1989 1990 Jord- 0 skogsbr. Arbetslöshetenlåg på en mycket låg nivå. I genomsnitt var avarbetskraften arbetslös. Arbetskraftsbristen var ett påtagligt problem.Överhettningen på arbetsmarknaden bidrog till den svenska ekonominsproblem som visade sig i fallande produktivitet, explosiva löneökningar samtsvårigheter för den utlandskonkurreran-de sektorn att hävda sig såväl externtsom internt. har arbetslösheten ökat.För helåret 1990 beräknas i genomsnitt 68 000 personer eller 1,avarbetskraften ha varit arbetslös. Detta innebär en uppgång med 7000 personerjämfört med då 61 000 personer eller av arbetskraften vararbetslös. Antalet långtidsarbetslösa fortsatte att minska men ökar sedan svagt igen . Som årsgenomsnittinnebär detta en oförändrad långtidsarbetslöshet jämfört med . Prognosenpekar mot att långtidsarbetslösheten stiger . Nedgången i industrikonjunkturen i slutet av år1989 gav inte något genomslag i den totala arbetslösheten förrän under senvåren1990. ledde den försvagade arbetsmarknadssituationen till attdet blev svårare för de yngsta ungdomarna, invandrare och arbetshandikappadeatt få arbete. Den regionala utvecklingen har under de senasteåren blivit mer balanserad. De regionia skillnaderna vad gäller sysselsättningoch arbetslöshet är nu mindre än vid motsvarande konjunkturläge i början av1980-talet. Föratt möta det stora behovet av utbildad arbetskraft har arbetsmarknadsutbildningenlegat på en hög nivå . Genom detta har arbetslösa givitsmöjlighet till utbildning mot bristområdena på arbetsmarknaden. Flaskhalsarsom ytterligare hade kunnat späda på inflationen har därmed begränsats ochproduktionsmöjligheterna har förbättrats. Antalet personer i konjukturberoendesysselsättningsskapande åtgärder, som beredskapsarbete och ungdomslag/inskolningsplats har minskat kraf tigt, från 1,av arbetskraften när andelen var som högst till 14 uppskattningsvis0,, och ligger nu på en mycket låg nivå. 1990/91:100Beredskapsarbetena har alltmer kommit att inriktas mot sökandegrupper Bil.12 som har svårt att få ett ordinarie arbete. De särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärderna försökande med ar-betshandikapp har fortsatt att växa i omfattning under desenaste åren. Vid utgången av /90 sysselsattes drygt 81000personer inom , i skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () elleri anställning med lönebidrag. Andelen arbetshandikappade bland de inskrivnavid arbetsmarknadsinstituten () har ökat under den senare delen av1980-talet och var /90. Andelen arbetshandikappadedeltagare i arbetsmarknadsutbildning var .