prop · GE032 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:2 om ombildning av AMU-center Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Ipropositionen föreslås att AMU-center får en från AMU-gruppenfristående ställning och ombildas till en svensk stiftelse, "Stiftelsen ", som skall påbörja sin verksamhet LStiftelsens huvuduppgift skall vara att anordna och utveckla arbetsmarknadsutbildningför i första hand de nordligaste delarna av , och Norge.Stiftelsens verksamhet skall finansieras genom intäkter från kurs- ochuppdragsverksamheten. i990/9i:2; Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , S. ,, , , G. , , , , ,, Proposition om ombildning av NordkalottensAMU-center är en gemensam , och med syfteatt främja arbetsmarknadsutbildningen särskilt inom de tre ländernas nordligastedelar. Centret, som är beläget i kommun och bedriver verksamhet i Övertoineåoch , inrättades och ingår sedan den 1 januari 1986som egen myndighet i uppdragsorganisationen för arbetsmarknadsutbildning, AMU-gruppen.Till grund för verksamheten vid centret ligger bl. a. en överenskommelse mellande tre länderna. NordkalottensAMU-center får anordna arbetsmarknadsutbildning på uppdrag avarbetsmarknadsmyndigheterna i , och . Centret får dessutom anordnautbildning på uppdrag av arbetsmarknadsmyndigheterna i och Islandliksom åt andra uppdragsgivare samt sälja andra tjänster och produkter somföljer av utbildningsverksamheten. Verksamheten vid AMU-centerfinansieras genom intäkter från försäljningen av utbildning m. m. Möjligheternaatt stärka centrets roll och ställning som gemensam institution mellanSverige, och liksom förutsättningarna för att om-bilda centret nordisk institution under har utretts vid fleratillfällen. Ett grundläggande problem i verksamheten är att de tre ländernainte har ett likvärdigt inflytande i verksamheten. Detta innebär i sin tur enrisk för att utbildningen inte i tillräcklig grad anpassas till behoven i deolika länderna. hörde AMU-center organisatoriskt, liksom övrigarbetsmarknadsutbildning, till i . Syftet medomorganisationen , då centret överfördes till AMU-gruppen, var bl. a.att stärka styrelsens ställning och dess inflytande över framför alltutbildningens omfattning, inriktning och utformning. Ett problem hade varit denstarkt kringskurna beslutanderätten för styrelsen vilket lett till viss kritik frånfrämst finsk sida. I samband med omorganisationen gjordes också ett tillägg tillöverenskommelsen mellan de tre länderna som innebär att Nor- diskaMinisterrådet till centret kan förlägga projekt som syftar till att ut- Prop.1990/91:2 veckla arbetsmarknadsutbildningen inom de nordiska länderna. utredning som genomfördes av det norska arbeidsdirektoratet , "AMU-Nordkalottensom nordisk institution", föreslogs att skulle delas i tvåavdelningar. Den ena avdelningen skulle tillgodose utbildningsbehoven inomnordkalottområdet, den andra skulle ägna sig åt nordiska utvecklingsfrågor. svensk rapport , AMU-konsult1988, presenterades några olika finansieringsmöjligheter för förslaget. Detvå rapporterna behandlades i den nordiska ämbetsmannakommittén förarbetsmarknadsfrågor (NAUT) , varvid framkom att det inte fannsförutsättningar för att ombilda till en institution som alla de femnordiska länderna står bakom. Mot bakgrund av detta träffade representanterför regeringarna i , och en överenskommelse omatt inrätta en arbetsgrupp mellan de tre länderna. Arbetsgruppenfick i uppdrag att utarbeta förslag till hur AMU-center skullekunna organiseras och verka på samma sätt som en nordisk institution ochgrunda sig på en överenskommelse mellan , och . Enslutrapport överlämnades i november 1988.1 rapporten presenterades trealternativa förslag, varav arbetsgruppen förordade alternativet attNordkalottens AMU-center bryts ut ur AMU-gruppen och ges en självständigställning, Arbetsgruppen föreslog därvid att centret ombildas till enstiftelse. De andra alternativen som gruppen övervägde var ett oförändrat huvydmannaskapsamt att centret skulle ingå i i men ha en egenstyrelse. Dåvarandearbetsmarknadsministern tillkallade genom beslut enarbetsgrupp med uppgift att se över organisationsformen m. m, för NordkalottensAMU-center. I denna arbetsgrupp har ingått företrädare för , Finlandoch . Gruppen fick i uppdrag att lämna förslag till hur centret kanomorganiseras till en svensk stiftelse. Riktlinjerna för gruppens arbetebaserades på överläggningar mellan berörda departement i de tre länderna.Arbetsgruppen avlämnade sitt betänkande (Ds 1990:17)AMU-center- Ombildning till stiftelse. Arbetsgruppen harutarbetat förslag till överenskommelse mellan de tre länderna liksom till ettstiftelseförordnande och stadgar för stiftelsen. Efter remiss har yttrandenöver betänkandet avgetts av (), (), länsarbetsnämnden i , AMU-styrelsen efter hörande av AMU-myndigheteni , AMU-center, statskontoret,, , i i . , kommun,i (LO), , (), och . Synpunkterpå betänkandet har jämnats från i och Arbeids- og administrasjonsdepartementeti . har beretts tillfälle att lämna synpunkter. 1*1990/91. 2Nuvarande verksamhet Prop. En överenskommelse om verksamheten vid AMU-centerundertecknades av de tre ländernas regeringar (NordiskStatutsamling 1974:46) och ändrades (NStat 1975 s. 46). Iprotokoll gjordes ett tillägg till överenskommelsen.För verksamheten gäller förutom överenskommelsen förordningen (1985:1087) medinstruktion för AMU-center liksom i tilllämpliga delarförordningen (1988:1076) med instruktion för AMU-gruppen. Vidare har styrelsenför AMU-center antagit en särskild arbetsordningför verksamheten. Arbetsmarknadsutbildningen vid AMU-centerskall vara uppbyggd enligt svenska kursplaner, men kan avvika från dessa om detär motiverat med hänsyn till arbetsmarknadskraven i och . Kursdeltagarnatas ut av arbetsmarknadsmyndigheterna i resp. land i samråd med centret. Vidcentret skall erforderliga inkvarterings- och förplägnadsmöjlig-heter finnas.Vidare skall elevsocial verksamhet bedrivas. Sedan AMU-centerinrättades och fram t. o. m. /89 har 5 100 personerutbildats vid centret. /89 avslutade nära 650 personerutbildning där. I styrelsen för AMU-center ingår tvåledamöter från vardera , och . Av de svenska ledamöternautses en av AMS och en av AMU-styrelsen. Styrelsens uppgift är främst attavgöra frågor om inriktning och omfattning av verksamheten, budget ochårsredovisning m.m. Direktören för centret tillsätts av regeringen eftersamråd med vederbörande myndigheter i och . Antalet fast anställda vid i ochHedenäset uppgår till ca 100 personer, varav närmare 70utbildare. Till detta kommer ytterligare ett tjugotal tillfälligt anställda.Utbildarna anställs från de tre länderna och flertalet är tvåspråkiga. Centrets verksamhet skall i princip finansieras genomintäkter av uppdrag från arbetsmarknadsmyndigheterna i de tre länderna och avövrig försäljning. /89 uppgick centrets omsättning till totaltca 51 milj. kr. Försäljningen av utbildning till övriga köpare änarbetsmarknadsmyndigheterna utgör en marginell del av kursverksamheten. Förarbetsmarknadsutbildningen betalar och det pris som gäller förmotsvarande eller jämförbar utbildning i resp. land. Samma prissättningsprinciptillämpas beträffande inkvarteringsplatser. 1 samband med att AMU-centretöverfördes till AMU-gruppen förband sig , och att som försöksverksamhetunder svara för kostnaderna för 200, 100 resp. 150 utbildningsplatser. Inovember 1989 förlängdes, efter överenskommelse mellanarbetsmarknadsministrarna, försöksverksamheten till att gälla . För att täcka det underskott i utbildningsverksamheten somuppstår till följd av gällande prissättningsprincip gentemot och Norgehar /87 anslagit 6 milj. kr. För att täcka det underskott som uppstår i boendet ochcentrets kostnader för elevsocial verksamhet lämnas bidrag från AMS. 3Överväganden och förslag 3.1Verksamhetsform och uppgifter Mitt förslag: AMU-center får en nyverksamhetsform, fristående från AMU-gruppen, som bättre tillgodoser kraven påverksamheten. Den nya organisationen bör vara en svensk stiftelse, "StiftelsenUtbildning ", och påbörja sin verksamhet . Stiftelsens huvuduppgift skall vara att anordna ochutveckla arbetsmarknadsutbildning för i första hand de nordligaste delarna avSverige, och . Den egendom som finns i den av AMU-center bedrivnaverksamheten överlåts till stiftelsen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak medmitt. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positivatill eller har inget att invända mot förslaget. SÖ anser dock att någraegentliga skäl till ombild-ningen inte har redovisats. /?/? K framhåller attdet föreligger oklarheter i förslagen som är förknippade med användandet avstiftelseformen för statlig verksamhet. RRV genomför , påregeringens uppdrag, en översyn av statliga stiftelser vilket enligt RRV: smening talar för att avvakta med att bilda nya statliga stiftelser. TCO liksomLärarnas anser att ikraftträdandet för stiftelsen bör flyttas framtill . Sl(älen för mitt förslag: Enligt min bedömning har dennuvarande verksamhetsformen inneburit en risk för att tillräcklig hänsyn intehar kunnat tas i verksamheten till speciella roll och uppgift attvara en gemensam , och . Jag anser därföratt bör få en annan verksamhetsform, fristående från AMU-gruppen,som bättre tillgodoser syftet med verksamheten. Centret bör ombildas till enstiftelse, "Stiftelsen ". Ett omfattandeutredningsarbete ligger till grund för förslaget. Med hänsyn till behovet av enförändring av verksamhetsformen för AMU-center anser jag att ombildningentill stiftelse bör genomföras så att stiftelsen kan påbörja sin verksamhet den1 . Stiftelseformen skapar bättre förutsättningar för att stärkasamarbetet mellan de tre länderna och till att dessa får ett likvärdigtinflytande i verksamheten. Detta bör leda till en bättre anpassning avutbildningen till behoven i de nordligaste delarna av de tre länderna. Stiftelsens huvuduppgift skall vara att anordna ochutveckla arbetsmarknadsutbildning för i första hand de nordligaste delarna avSverige, och . Stiftelsen skall därigenom verka för ökat nordisktsamarbete. Dessutom bör stiftelsen få anordna utbildning åt andra än de treländernas arbetsmarknadsmyndigheter, liksom sälja andra tjänster och produktersom följer av utbildningsverksamheten. Ombildning till stiftelse innebär intenågon förändring av syftet med verksamheten. Arbetsgruppen har i betänkandet lämnat förslag till nyöverenskommelse mellanSverige, och om verksamheten vid centret, liksom för- Prop.1990/91:2 slag till stiftelseförordnande och stadgar för stiftelsen. a. motbakgrund av de synpunkter som framkommit vid remissbehandlingen av gruppens betänkandeanser jag att vissa ändringar bör göras i förslagen till överenskommelse ochstadgar, vilka dock inte innebär någon förändring av de huvudsakligariktlinjerna som arbetsgruppen har föreslagit för stiftelsens verksamhet. Detbör ankomma på regeringen att träffa överenskommelse med och , attbilda stiftelsen och att fastställa stadgar. I överenskommelsen bör i enlighet med arbetsgruppensförslag anges att en särskild garantiregel skall gälla som innebär att ,och under stiftelsens första tre verksamhetsår förbinder sig attför köpa 140, 60 resp. 100 utbildningsplatser. Detta innebär enminskning av antalet garanterade platser med 150 jämfört med det antal somtidigare gällt som försöksverksamhet vid AMU-center. Vid övergången från myndighet till stiftelse bör denegendom som finns i den av AMU-center bedrivna verksamheten, ochvars värde uppgår till ca 9 milj. kr., överlåtas till stiftelsen. I förslagettill stiftelseförordnande anges att anslår "i bilaga förtecknadoch värderad egendom". Det bör ankomma på den nuvarande huvudmannen,. center, att upprätta förteckningen och även ange värdet påden förtecknade egendomen. Arbetsgruppen har också föreslagit att underde tre första verksamhetsåren skall lämna bidrag till personalutvecklings- och marknadsföringsinsatser samt elevsocialverksamhet inom stiftelsen, vilket jag strax återkommer till. Så som anges i förslaget till överenskommelse bör ministrarnamed ansvar , , förarbetsmarknadsfrågor följa upp och ta initiativ till eventuella ändringar ... av överenskommelsen efter stiftelsens första tvåverksamhetsår. I detta sammanhang bör även frågan om ett eventuellt fortsattbidrag till stiftelsen diskuteras. Med hänsyn till att den nybildade stiftelsen kommer att haav regeringen , fastställda stadgar och genom sin anknytning till staten kananses bli förvaltad på ett betryggande sätt, bör stiftelsen inte stå undertillsyn enligt lagen (1929: 116) om tillsyn över stiftelser. Jag avser att föreslå regeringen att enorganisationskommitté tillsätts med uppgift att vidta nödvändiga förberedelserinför ombildningen av till stiftelse. Omorganisationen innebär att förordningen (1985:1087) medinstruktion för AMU-center skall upphöra att gälla och attändringar behöver göras i förordningen (1988:1076) med instruktion för AMU-gruppen.Jag återkommer senare till regeringen med förslag i dessa avseenden. 3.2Styrelse och ledning m. Mitt förslag: Stiftelsen skall ledas av en styrelse medtvå ledamöter från vardera , och ! De svenska ledamöternautses av regeringen. Styrelsen skall ha det övergripande ansvaret för utveckling,planering och uppföljning av stiftelsens ekonomi och verksamhet. skall vara en direktör. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: De remissinstanser som behandlatförslagen i denna del har främst berört konsekvenserna för bl. a. personalenvid AMU-center av ombildningen till stiftelse. AMU-styrelsenförutsätter att stiftelsen i alla delar tar personalansvar för samtlig personalvid AMU-center. anser att någrasärskilda problem inte bör uppkomma vid en ombildning till stiftelse när detgäller frågan om ' de anställdas anställnings- och arbetsvillkor. Övertorneåkommun beräknar att en ombildning till stiftelse med en minskning av personalenfår ett flertal negativa effekter för kommunens ekonomi och utveckling. och framhåller ätt det'i betänkandetsaknas en redovisning av de personalpolitiska konsekvenserna av den föreslagnaminskningen av antalet garanterade utbildningsplatser. De båda förbunden anserockså att personalen bör vara representerad i stiftelsens styrelse. Skälen för mitt förslag: Stiftelsen bör liksomNordkalottens AMU-center ledas av en styrelse med två ledamöter från varderaSverige, och . Några skäl för att ändra styrelsens sammansättninghar inte framkommit. Så som arbetsgruppen föreslagit bör även fortsättningsvisen representant för vardera stiftelsens anställda och elever beredas möjlighetatt delta vid de överläggningar som föregår styrelsens beslut. Ledamöterna i styrelsen utses av resp. länd.Mandatperioden bör vara . För varje ledamot bör en suppleant utses.Styrelsen tillsätter inom sig styrelseordförande. Styrelsen bör ha detövergripande ansvaret för utveckling, planering och uppföljning av stiftelsensekonomi och verksamhet. Stiftelseformen innebär att styrelseledamöterna därvidhar ett personligt ansvar. Styrelsens sammansättning och uppgifter skaparförutsättningar för ett lik värdigt inflytande för de tre länderna,över stiftelsens verksamhet. Chef för stiftelsen bör vara en direktör. I likhet med arbetsgruppen anser jag att di rektören bör tillsättas av styrelsen. Det innebär en ytterligare markering av stiftelsens självständiga ställning. Direktörens uppgift skall vara att svaraför stiftelsens löpande verksamhet. . . Den nya verksamhetsformen kommer att kräva en omorganisationockså när det gäller personalen. Minskningen av den garanterade utbildningsvolymenberäknas innebära en reducering av personalbehovet med cirka en tredjedel. Föratt verksamheten i stiftelsen skall kunna bedrivas effektivt och rationellthör stiftelsen redan från början ha den önskvärda personalsammansättningen. Frågor med anledning avförändringar i personalstyrkan får lösas på sed- Prop. 1990/91:2 vanligt sättoch efter förhandling med de fackliga organisationerna. För den personal sominte kan erhålla anställning i den nybildade stiftelsen gäller avtalet omtrygghetsfrågor som trätt i kraft . Målsättningen medtrygghetssystemet är att så långt möjligt genom stöd i olika former skapa förutsättningarför att ingen skall bli arbetslös till följd av uppsägning på grund avarbetsbrist. Enligt avtalet skall arbetsgivaren, för att effektiva insatserskall kunna göras, kontakta trygghetsstiftelsen så snart klarhet råder omarbetsbristsituationens omfattning och karaktär. Senast när uppsägning skerskall trygghetsstiftelsen kontaktas. Förden personal som inte kan beredas nytt arbete har arbetsgivaren ett ansvar ävenför tiden efter avvecklingen av myndigheten. Möjligen kan en övertalighetsorganisationaktualiseras. Arbetstagare som inte kan beredas arbete under uppsägningstidenhar givetvis rätt till sedvanlig lön . Balanseradeöverskottsmedel som finns i AMU-center bör få disponeras för attklara övertalighetsproblemen. Vid utgången av /89 uppgickbalanserade överskottsmedel i myndigheten till totalt 2,8 milj. kr. Vidanställning av utbildare vid stiftelsen bör eftersträvas en fördelning mellanSverige, och som motsvarar fördelningen av kursdeltagare. För deanställda vid stiftelsen bör samma löne- och anställningsvillkor gälla sominom . Anställnings- och arbetsvillkoren bör dock anpassas så attrekrytering av personal från samtliga berörda länder underlättas. Som arbetsgruppenföreslagit bör det således ankomma på styrelsen att utarbeta förslag till ochträffa avtal om olika typer av tillägg såsom utlandstillägg,rekryteringstillägg, flyttningsgottgörelse m. m. enligt de regler som gällerför personal vid nordiska institutioner. Vidare bör bestämmelser utarbetas förtjänstledighet. bör bistå stiftelsen med utarbetande avavtal som reglerar dessa frågor. Jagavser därför att föreslå regeringen att uppdra åt attbistå styrelsen med att förhandla och sluta avtal om anställningsvillkor m. m. Mittförslag: Stiftelsens verksamhet skall finansieras genom intäkter från kurs- ochuppdragsverksamheten. Varje land skall betala den faktiska kurskostnaden för sinakursdeltagare. Under stiftelsens första tre verksamhetsår bör lämna ettårligt bidrag för personalutveckling, marknadsföring och elevsocialverksamhet. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:De remissinstanser som behandlat finansieringsfrågan framför olika synpunkterpå främst förslaget till bidrag till stiftelsen. AMU-styrelsen vill framhållavikten av konkurrens på lika villkor gentemot AMU-gruppen och anser attbidraget till stiftelsen enbart skall kunna användas till elevsocial verksamhet ochtidsbegränsade omställningskostnader. toret påpekar att AMU-gruppenhar erhållit en form av introduktionsstöd vilket även har kommitNordkalottens AMU-center till del. Om stödet är av regionalpolitisk karaktärbör finansieringen ske av regionalpolitiska medel. RRV anser att någraytterligare garantier eller bidrag utöver det föreslagna antalet garanteradeutbildningsplatser inte bör lämnas. Skälenför mitt förslag: Enligt nuvarande överenskommelse mellan länderna betalarFinland och det pris som gäller för motsvarande eller jämförbarutbildning i resp. land. Enligt min mening är det rimligt att utbildningsverksamhetenblir självfinansierande. Jag föreslår därför i likhet med arbetsgruppen attvarje land skall betala den faktiska kurskostnaden för sina kursdeltagare.Prissättningen skall således grundas på en beräkning av såväl direkta somindirekta kostnader för att anordna utbildning. Förslaget innebär att det intelängre finns behov av underskottsbidrag till verksamheten. Ländernaskall inför varje verksamhetsår sluta avtal med stiftelsen om att köpa ettbestämt antal utbildningsplatser. I förslaget till ny överenskommelse angesatt , och skall köpaett bestämt minsta antal platser, totalt 300 utbildningsplatser. Arbetsgruppenföreslår att ett svenskt bidrag bör lämnas under stiftelsens första treverksamhetsår. Detta bör användas till att finansiera personalutvecklings- ochmarknadsföringsinsatser samt till elevsocial verksamhet inom stiftelsen.Arbetsgruppen framhåller att det för stiftelsens framtida utveckling ärviktigt att dels öka marknadsföringsinsatserna, dels ytterligare höja kompetensenhos personalen. Vidare bör bidraget omfatta elevsociala insatser, bl. a. föratt främja det nordiska samarbetet mellan kursdeltagarna. Jag delararbetsgruppens uppfattning att bidrag bör lämnas för dessa ändamål under enövergångsperiod av och jag anser att bör svara för detta bidrag.Bidraget bör för uppgå till 7, 6 resp. 5 milj. kr. Idet under tionde huvudtiteln upptagna anslaget AMU-gruppen: Bidrag till vissadriftutgifter ingår medel för att täcka underskott för AMU-centertill följd av gällande prissättningsprincip i utbildningsverksamheten gentemotFinland och . Medlen disponeras av AMU-styrelsen. För /91har 6 milj. kr. anslagits för detta syfte. bör påbörja sinverksamhet bör endast hälften av de anslagna medlenutnyttjas av AMU-center. Jag har i det föregående föreslagit attden nya stiftelsen för skall erhålla 7 milj. kr. Dettainnebär att stiftelsen bör tillföras 3,5 milj.kr. Utöver de 3 milj. kr. som kvarstår på anslaget bör därför ytterligare 0,5milj. Medlen skall av AMU-styrelsen föras över till stiftelsen.Fr. o. m. nästa budgetår bör ett särskilt anslag inrättas för bidraget tillstiftelsen. Ianslaget Arbetsmarknadsutbildning, som disponeras av AMS, ingår medel för denelevsociala verksamheten inom arbetsmarknadsutbildningen, vil- kenutgörs av dels hälsovårdande och kurativ verksamhet, dels boendeser- Prop.1990/91:2 vice till kursdeltagarna. I detta ingår bidrag till AMU-centerför bedriven elevsocial verksamhet. Från anslaget lämnas också bidrag för atttäcka underskott i boendet vid AMU-center till följd av gällandeprissättningsprincip gentemot och . Medlen förs över tillNordkalottens AMU-center i form av bidrag från AMS. För /91 harbidraget beräknats till 1,5 milj. kr. för den elevsociala verksamheten resp. 3milj. för att täcka underskottet i boendet. Med den finansie-ringsform somjag nu har föreslagit för stiftelsen skall bidrag till elevsocial verksamhetingå i de medel som jag har föreslagit under anslaget AMU- ■ gruppen:Bidrag till vissa driftutgifter. Fr. o. m. skall därföringa bidrag lämnas från anslaget Arbetsmarknadsutbildning. Jag avser att senareföreslå regeringen att 2,25 milj. kr. förs bort från det anslaget. Med hänvisning till vad-jag'nu har anfört hemställer jagatt regeringen före slår att ■ ■ 1.utifrånde allmänna riktlinjer jag här har angett godkänna att AMU-centerfår en från AMU-gruppen fristående ställning och ombildas till en' svenskstiftelse som skall påbörja sin verksamhet , ■■■■■' 2.godkänna attden egendom som finns i den av AMU-center bedrivna verksamheten överlåtstill den föreslagna stiftelsen, . 3.bemyndigaregeringen att fastställa stadgar för den föreslagna stiftelsen och att träffaerforderlig överenskommelse med och , 4.till AMU-gruppen:Bidrag till vissa driftutgifter på tilläggsbudget för statsbudgeten /91 under tionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på500000 kr. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagt fram.