prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Enligtde nya reglema utges bampension från folkpensioneringen till bam under 18 årvars far eller mor eller båda föräldrar avlidit. För bam som går i gmndskola,gymnasium eller liknande kan bampension dock utges t.o.m. juni månad det årbamet fyller . Nivån för bampension är högst och lägst avbasbeloppet. Denna nivå gäller för pension efter vardera föräldem om bådaföräldrarna avlidit. 1989/90Utgift 11392 694 740 1990/91 Anslag 14 010 000 000 1991/92 Förslag 17200 000 000 Det allmänna barabidraget höjs den 1 januari 1991med . Dämtöver lämnasflerbamstillägg med belopp som räknat motsvarar ett halvt barabidragför det tredje bamet, av ett helt bambidrag för det Qärde bamet samt av ett helt bambidrag till det femte bamet och varje ytterligare bam. Även16-19-åringar som studerar medräknas vid bedömningen av rätt tillflerbarastillägg. Bambidragshöj ningen svarar för merparten av anslagetsökning. Barabidraget betalas ut fr.o.m. månaden efterbaraets födelse. Motsvarande gäller när rätten till barabidrag inträder avannat skäl än födelse. Bidraget utges t.o.m. kvartalet då baraet fyller . Förlängt barabidrag utgår med samma belopp som detallmänna bambidraget fr.o.m. kvartalet efter det då bamet har fyllt , närbamet studerar vid gmndskolan eller deltar i viss annan motsvarande utbildning. Kostnaderaa tacks helt av medel från statsbudgeten.Administrationen av barabidragen handhas av ochförsäkringskassorna. Bil 7 Verket beräknar medelsbehovet för budgetaret1991/92 till 17405 milj.kr. Beräkningaraagmndas på befolkningsprognos för riket från år 1989men med en uppjustering gmndad på de senaste två årens oväntat höga födelsetal.Med ledning härav beräknas antalet bidrags-berättigade bam vara ca 1 672 000vid utgången av . Antalet familjer med flerbamstillägg beräknas tilllägst 163 000. Antalet mottagare av förlängt bambidrag beräknas till ca 36 000. Vissafrågor om barnbidrag vid utlandsvistelse Socialutskottethar i sitt av godkända utlåtande /90:27 anfört följande: "Utskottet förordar mot bakgmnd av det anfördaen ändrad lydelse av 1 § tredje stycket lagen om allmänna bambidrag. Utskottetsförslag innebär att en ettarsgräns gäller som huvudregel men att undantagsåvitt nu är i fråga görs för viss ideellt inriktad verksamhet. Utskottetföreslår att undantaget avgränsas så att det omfattar bam till personer som äransfållda av , ett svenskt trossamfund eller till ett sådantsamfiind knutet organ eller av en svensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamhet. Utskottet fömtsätterattriksförsäkringsverketisamråd medSIDA till ledning för försäkringskassoma upprättar en förteckning över ideellaorganisationer som har en uppbyggd och fungerande biståndsverksamhet.Utskottet anser alltså att för här nämnda fall bör barnbidrag kunna utgå underutlandsvistelser som inte avses vara längre än . Regeringen bör framlägga förslag i enlighet med vadutskottet nu anfört." Jag framlägger nu förslag i enlighet med vadriksdagen begärt och tar dessutom upp frågan om hur bambidrag inormalfallet skall utgå vid utlandsvistelse. gäller för präster/missionärer och biståndsarbetareatt bambidrag får behållas även om utlandsvistelsen kommer att vara upp . Jag föreslår nu att också bara till andra personer anstallda av , ett svenskt trossamftmd eller ett organ som är knutet till sådantsamfund ges rätt till bambidrag upp till i samband med utlandsvistelse. Till kyrklig verksamhet bedriven i utlandet avsvenska kyrkan eller annat svenskt trossamfund liksom till svenskmissionärsverksamhet finns ofta personal knuten som varken är präster/missionärereller biståndsarbetare. Exempel på sådana personalkategorier är ekonomibiträdenoch administrativ personal. Sådan personal bör nu omfattas avundantagsregleringen i 1 § tredje stycket bambidragslagen och därmed ha rätttill barabidrag när de vistas utomlands, om utlandsvistelsen är avsedd att varalängst . Trossamfund som här avses skall ha sin styrelses säte i i övrigt vara såorganiserat att det har stadgar och revisorer samt avger Prop. 1990/91:1(X)verksamhetsberättelse. skall ha ingåtts i och Bil. 7 den som sänds ut skall ha varit bosatt i sedan minst sexmånader. Samma krav på organisationens uppbyggnad börstallas på biståndsorganisationer som på samfiind och kyrkor. Likaså bör äveni dessa fall krav sfållas på att ansfållningsavtalet ingås i och attden utsände då uppfyller bosättningskravet. har fömtsatt att en lista påorganisationer som uppfyller kraven framsfålls av isamråd med SIDA till ledning för försäkringskassoma. En sådan lista bör upptade organisationer som har bidrag från SIDA, men också andra organisationer somuppfyller kraven bör kunna föras upp på listan. Beslut om barabidrag i deenskilda fallen bör fattas av i vanlig ordning varvidorganisa-tionslistan har vägledande karakfår. Enligt gällande regler kan i normalfalletbarabidrag utgå längst vid utlandsvistelse. Denna regelöverensstammer med motsvarande regel inom den allmänna försäkringen. Inom beskattningen gäller däremot ensexmånadersregel. Det är enligt min mening logiskt att tiden under vilken manär skyldig att betala skatt sammanfaller med tiden under vilken man har rättatt uppbära barabidrag. Jag föreslår därför att tiden under vilken man kanuppbära barabidrag begränsas . En begränsning av rätten tillbarabidrag på detta sätt ger också besparingar för staten vilka behövs för attfinansiera de utvidgningar av rätten till barabidrag som jag beskrivit. Ca100 bam kan beräknas få rätt till bambidrag enligt de nya regleraa för personersom är anställda av eller svenskt trossamfund. Ca 275 bara tillbiståndsarbetare kan också beräknas få rätt till barabidrag. Sammanlagt ökarkostnaderaa på barabidragsanslaget med 3,4 milj.kr. På utrikesdepartementetsanslag bör beräknas en utgiftsminskning motsvarande kostnaderaa för de 275bamen till biståndsarbetare. Jag har samrått med statsrådet idenna fråga. Ca 1 500 bam kan beräknas lämna landetunder sådana förhållanden att utlandsvistelsen är avsedd att vara längst ettår. Kostnadsminskningen sedan den föreslagna sexmånadersregeln trätt i kraftkan beräknas till 6,8 milj.kr. Den totala kostnadsminskningen på anslaget C 1.Allmänna bambidrag kan beräknas till 3,4 milj.kr. för budgetaret 1991/92. Jag föreslår vidare att det allmärma bambidragetoch det förlängda barabidraget höjs fr.o.m. med 1 020 kr.till . per bam och år. Statsrådet kommer senare denna dag attföreslå motsvarande höjning av studiebidraget inom studiehjälpen. Förslagen föranleder ändringar i 1 § lagen(1947:529) om allmänna bambidrag och 1 § lagen (1986:378) om förlängtbambidrag. omändring i nämnda lagar har upprättats inom och Prop.1990/91:100 bör fogas till protokollet som bilagorna 7.1 och 7.2. Medhänsyn tagen till de föreslagna förändringarna av rätten till bambidrag vidutlandsvistelse, den beslutade höjningen av barabidragen ,den föreslagna höjningen av barnbidragen samt till attantalet födda bara beräknas överstiga de antaganden som tidigare gjorts avstatistiska centralbyrån, beräknar jag anslagsbehovet för /92till 17 200 milj.kr. Jag hemsfåller att regeringen föreslår riksdagendels att anta förslagen till 1.lag om ändring i lagen(1947:529) om allmänna bambidrag, 2. lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängtbarabidrag, dels att till Allmänna barnbidrag för budgetaret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 17 . 1989/90Utgift 2 091 892 229 1990/91 Anslag 2 240 000 000 1991/92 Förslag 2 550000 000 Från anslaget bekostas statsbidrag till kostnademaför föräldrapenning, tillfållig föräldrapenning samt havandeskapspenning. Föräldraförsäkringen är en integrerad del avsjukförsäkringssystemet vad gäller såväl finansieringen som administrationen avförsäkringen. Kostnadema för föräldrapenningen, den tillfålligaföräldrapenningen och havandeskapspenningen finansieras således till genomstatsbidrag på utgiftsanslag och till genom socialavgifter frånarbetsgivare och egenföretagare på inkomsttitel. Beräkningaraaav det totala antalet ersatta dagar grundas på statistiskacentralbyråns prognos över antalet levande födda bara med en uppjusteringgrundad på de senaste två årens oväntat höga födelsetal. Med hänsyn härtill och med beaktande av kändalöneökningar beräknar de totala kostnadema förföräldraförsäkringen till 16 711 milj.kr. respektive 16 373 milj.kr. för åren1991 och 1992. Anslagsbehovet för /92 beräknas därmed till ca2 482 milj .kr. 7 I samband med genomförandet av den förstaetappen av utbyggnaden av föräldraförsäkringen avsattes särskilda medel förinformationsinsatser i syfte att öka papporaas uttag av föräldrapenning. Sådanainsatser avser i första hand attitydpåverkan och behöver därför ske under enlängre tidsperiod för att ge erforderlig effekt. I den avsikten avsattes därförsärskilda medel även för innevarande budgetar. Jag föreslår mot denna bakgrandatt 1,5 milj.kr. avsätts för informationsinsatser i detta syfte underbudgetaret 1991/92. Regeringen avser att senare i vår återkomma till frågan ompappaledighet i en särskild jämsfålldhetsproposition. Föräldraförsäkringens regler möjliggör förföräldrarna att ta ut ersättning i hela, halva eller fjärdedels dagar. Dennamöjlighet ska finnas även . I vissa fall har emellertidflexibiliteten utnyttjats på ett sätt som förorsakat en icke obetydlig administrativbelastning hos försäkrings-kassoraa. Till detta kommer att uttagsregleraa ivissa fall ter sig svåröverskådliga. Jag avser därför att geriksförsäkringsverket i uppdrag att göra en översyn av de administrativakonsekvensema av det nuvarande regelsystemet och komma med de förslag tillförändringar i systemet som behövs för att underlätta handläggningen avförsäkringen. Inriktningen bör vara att uppdraget skall redovisas så att vissaförändringar beträffande förmånema skall kunna träda i kraft redan den 1 juli1991. På grundval av beräkningar,beslut angående ändrade kompensationsnivåer inom den tillfålligaföräldrapenningen och vad jag redovisat i övrigt beräknar jag med beaktande avlöneutvecklingens inverkan på de olika föräldraförsäkringsförmånema de totalakostnadema för föräldraförsäkringen under nästa budgetar till 16 990 milj.kr.Statsbidragskostnadema uppgår därmed till 2 550 milj.kr. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Bidrag till föräldraförsäkringen förbudgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 2 . Vårdbidrag för handikappade bam 1989/90Utgift 695 130 424 1990/91 Anslag 790 000 000 1991/92 Förslag 870 000000 Från anslaget bekostas vårdbidrag till förälder somvårdar bam som behöver särskild tillsyn och vård på gmnd avsjukdom eller handikapp. 7 beräknaranslagsbehovet för vårdbidrag under /92 till 838 milj.kr.utgående från ett antaget basbelopp om . Antalet vårdbidrag beräknasuppgå till 16 200 varav 7 300 hela, 6 200 halva och 2 700 Qärdedels bidrag igenomsnitt under budgetåret. Vidare har en uppräkning gjorts till följd avretroaktiva utbetalningar och ferievårdbidrag. Motbakgmnd av beräkningar och med hänsyn till * utvecklingenav basbeloppet beräknar jag de totala kostnadema för vårdbidrag förhandikappade bam under nästa budgetår till 870 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Vårdbidrag för handikappade barn förbudgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . 2 055 000 000 2 445 000 000 Bidragsförskott lämnas för bam som endast en avföräldrarna har vårdnaden om eller som står under vårdnad av annan änföräldrarna. Bidragsförskott kan också lämnas när föräldraraa har gemensamvårdnad men bor åtskilda. Den allmänna åldersgränsen för bidragsförskott är . Bidragsförskott lämnas emellertid också för bam som studerar i åldem 18-20år. De bidragsberätligade bamen garanteras ett generellt ekonomiskt bidrag, somi regel motsvarar av basbeloppet. Riksförsäkringsverketberäknar vid ett antaget basbelopp om . kostnaderna förbidragsförskott under budgetaret 1991/92 till 2 355 milj.kr. Antaletbam för vilka bidragsförskott utgår kan för /92 beräknas till ca278 000. Bidragsförskottet uppgår vid basbeloppet . till 12 864 kr.per bam och år. Pågrundval av beräkningar och prisutvecklingen Prop.1990/91:100 beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetar till 2 445 milj.kr. Jaghemsfåller att regeringen föreslår att till Bidragsförskott för budgetaret 1991 /92anvisa ett förslagsanslag på 2 445 000 000 ler. 1989/90Utgift 225 426 420 1990/91 Anslag 250 000 (X)0 1991/92 Förslag 272 000000 Från detta anslag bekostas bampension frånfolkpensioneringen. Bampension utges till bam som är ochvars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. Bampension kan utges ävenefter om baraet bedriver gymnasiestudier eller annangrundutbildning. Pension kan dock utges längst t.o.m. det år dåbamet fyller . Barapension från tilläggspensioneringen, som ärknuten till den avlidne förälderas arbetsinkomst, finansieras direkt genomATP-avgiften och utgiften redovisas inte över statsbudgeten. Antaletbarnpensioner från folkpensioneringen beräknas uppgå till 30400. Barapensionens medelbelopp beräknas uppgå till 26,3 %av basbeloppet. beräknar kostnaderaa förbarnpensionen från folkpensioneringen under budgetaret 1991/92 till 262milj.kr. utgående från ett basbelopp av . Pågmndval av beräkningar och med beaktande av basbeloppetsutveckling beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetar till 272 milj.kr. Jaghemsfåller att regeringen föreslår att till Barnpensioner för hudgetkret 1991/92anvisa ett förslagsanslag på . Särskilt bidrag för vissa adoptivbam Prop. 7 1989/90 Utgift 6 505 412 1990/91 Anslag 8 200 000 1991/92 Förslag 8 200 000 Ett särskilt bidrag länmas till sådana bara som äradopterade av endast en person. Regleraa för bidraget motsvarar i huvudsak demsom gäller för bidragsförskott. Bidraget länmas således i normalfallet med 40 %av basbeloppet för bam under och för bam som studerar i åldera18-20 år. Antaletbidragsberätligade bara beräknas till 620 under budgetaret 1991/92. Riksförsäkringsverketberäknar kostnaderaa till . frånett basbelopp av . Medhänsyn till utvecklingen av basbeloppet beräknar jag kostnaderaa för bidragettill 8,2 milj.kr. för budgetaret 1991/92. Jaghemsfåller att regeringen föreslår att till Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn förbudgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till kostnader för internationellaadoptioner Reservation 36 731 792 Från lämnas under vissa fömtsättningarett bidrag till föräldrar som adopterar bara från utlandet. Bidrag lämnas med50 % av kostnadema enligt schabloner för olika länder, dock högst 20 000 kr.per bara. Bidraget administreras av ochförsäkrings-kassoraa. RFVhar mot bakgmnd av reservationen beräknat anslagsbehovet till ett formelltbelopp på . Detmaximala bidraget vid interaationella adoptioner har, sedan det infördes, varit20 . Med hänsyn till den inflationsutveckling som varit sedan dessföreslår jag att maximibidraget höjs till fr.o.m. den 1 juli 1991.Förslaget föranleder en ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption avutländska bara. Ett inom upprättat förslag till lag omändring i nämnda lag bör fogas till protokollet som bilaga 7.3. Antaletadoptioner av bara från utlandet har blivit väsentligt lägre än vad somberäknades när bidraget infördes. för interaationellaadoptionsfrågor räknar med att ca 1 000 bara skall komma till Sverigenästkommande budgetar. Anslaget är ett reservationsanslag och RFV beräknar attdet vid slutet av budgetaret 1990/91 skall finnas en reservation på 24,4milj.kr. Det innebär att kostnaderaa för bidraget, inkl. den höjning somjagtidigare föreslagit, under budgetaret 1991/92 tacks av reservationen. Anslagetbör därför föras upp med ett formellt belopp på . Jaghemstaller att regeringen föreslår att 1. anta förslaget till lag om ändring i lagen(1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska bara, 2. till Bidrag tillkostnaderför internationellaadoptionerförhud-getaret 1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . Försäkring vid sjukdom, handikapp och p- i990/9i:ioo Försäkring vid sjukdom och handikapp Underdetta avsnitt redovisas de delar av den allmänna försäkringen som behandlarersättning vid nedsatt arbetsförmåga till följd av sjukdom eller handikapp.Ersättningssystemet syftar till att ge ett skydd mot inkomstbortfall för densom drabbas av sjukdom eller handikapp. Ersättningen är därför relaterad tillden försäkrades aktuella eller tidigare förvärvsinkomster. Ett annat syfte medsjukförsäkringen är att ge de försäkrade tillgång till olika sjukvårdsförmånerinkl. läkemedel och tandvård till en rimlig kostnad. Utgifteraa för de socialförsäkringsförmåner som harsin gmnd i nedsatt arbetsförmåga på gmnd av sjukdom eller handikapp har ökatkraftigt . Det s.k. ohälsotalet, som utgör ett mått på frånvarofrån arbetsmarknaden till följd av sjukdom, arbetsskada eller förtidspension,har stigit med , vilket i sin turresulterat i en kraftig ökning av försäkringens kostnader. Dessa kostnadsökningarhar inneburit en kraftig påfrestning på samhällsekonomin. Ökningen av ohälsotalet har i stort sett avstannatunder . Regeringen har i regleringsbrevet för budgetaret 1990/91 angettsom mål en minskning av ohälsotalet . För att samhället även fortsättningsvis skall kunnagarantera inkomsttryggheten för personer som drabbas av sjukdom ellerhandikapp har efter förslag från regeringen (prop. 1990/91:59, SfU9,rskr. 104) beslutat om vissa förändringar av kompensationsgraden inomsjukperjiingförsäkringen m.m. Vidare har regeringen i en skrivelse tillriksdagen (skr. 1990/91:50) aviserat att en mera fullständig samordning avsjuk- och arbetsskadesjukpenningen bör ske. Avsikten är att förslaget skallträda i kraft . Vidare bör ett system införas med obligatoriskrehabiliteringsutredning och krav på rehabiliteringsplan. Syftet är attpåskynda rehabilitering och återgång till arbete, vilket förväntas minskakostnadema för den allmänna försäkringen. Regeringen avser att föreläggariksdagen förslag om en förbättrad rehabilitering med utgångspunkt frånförslag i rehabiliteringsberedningens betankande (SOU 1988:41) Tidig och samordnadrehabilitering. På rehabiliteringsområdet kan också nämnas att denöverenskommelse som staten träffat med företrädare försjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar från sjukförsäkringen m.m. för år1991 och som finns redovisad i en proposition (1990/91:51) till riksdageninnehåller införandet av en ny särskild ersättning på 400 milj.kr. för atttillsammans med en anpassning av landstingens resurser och verksamhet minskaväntetiderna för den medicinska rehabiliteringen. Även försäkringens utgifter för sjukvårdsförmånerhar ökat påtagligt . För att motverka dessa utgiftsökningar ärdet bl.a. nödvändigtatt kontinuerligt anpassa avgiftsnivåeraa på de olika delom- Prop. 1990/91:100rådena till den allmänna kostnadsutvecklingen. Detta har medfört olika Bil. 7förslag om höjda avgiftsnivåer för budgetaret 1991/92. Inom flera av dessaområden pågår ett förändringsarbete för att åstadkomma ett effektivareutnyttjande av resursema. Regeringen har träffat en överenskommelsemed sjukvårdshuvudmännen om ett överförande av huvudmannaskapet försjukresoma,både administrativt och ekonomiskt, från försäkrings-kassoraa till huvudmännenfr.o.m. Regeringen avser att förelägga enproposition om detta. lades den första propositionen medanledning av rehabiliteringsberedningens nänmda betänkande. I regeringensproposition (1989/90:62) om insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. lämnades även förslag till riktlinjer för hur de medel böranvändas som enligt lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift tillförs den genomlagen tillskapade arbetslivsfonden samt förslag till en organisation förbidragsprövning och utbetalning av fondens medel. Propositionen antogs av , vilket innebäratt har fått förbättrade möjligheter att aktivt arbeta medlånga sjukfall och rehabilitering. Försäkringskasssm har fr.o.m. den 1 juli1990 möjlighet att köpa yrkesinriktade rehabiliteringstjänster till ett beloppmotsvarande 500 milj. kronor. har det i första hand gällt platser förarbetsträning m.m. hos och väglednings-och rehabiliteringsinsatserfrån arbetsmarknadsinstituten (). anslogs medel till försöksverksamhetvid två försäkringskassor. Syftet med försöken är att utveckla arbetsmetoderoch samarbetsfonner som främjar en effektiv rehabilitering. För att finansieraåtgärder som bedöms nödvändiga, men där ingen betalningsansvarig kan hittasfår försökskassoraa disponera 10 milj. kronor. Till försökskassor utsågsMalmöhus läns allmänna försäkringskassa och läns allmännaförsäkringskassa. Fyra sjukpenningnivåer har införts fr.o.m. den 1 juli 1990.Samtidigt lagfåstes möjligheten att få ersättning för resekostnad i stallet försjukpenning. Chefen för koinmersenare att föreslå regeringen att förelägga ett förslag till enlag om tillfållig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift. Det börankomma på regeringen att med stöd av lagen besluta om överföring av 500milj.kr. från arbetslivsfonden till statens inkomsttitel. Medlen skall användasav försäkringskassoraa förköp av yrkesinriktade rehabiliteringstjänster underbudgetaret 1991/92. Arbetsmarknadsministera har i denna fråga samrått med mig. Regeringen avser att föreläggariksdagen en andra proposition om rehabilitering m.m. Utöverrehabiliteringsberedningens betänkande utgör arbetsmiljökommissionensbetankande (SOU 1990:49) Arbete och hälsa ett viktigt underlag för arbetet medden kommande propositionen. Jag avser att i det sammanhanget återkomma medförslag bl.a. omen rehabiliteringspenning, som ger fiill fåckning för denförsäkrades inkomstbortfall under rehabilitering. Utgiften för rehabiliteringspenningenunder budgetaret 1991/92 har beräknats till 650 milj.kr. Vidare kommer jag i den nämnda propositionen attbehandla vissa frågor Prop. 1990/91:100 om arbetshjälpmedel som enrehabiliteringsåtgärd. Mina förslag i denna Bil. 7 del kommer att medföraminskade utgifter för arbetsmarknadsmyndig-heteraas bidrag tillarbetshjälpmedel åt handikappade. Efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet har jag därför beräknat att anslaget skalltillföras . som omfördelats från tolfte huvudtitelns anslagSärskilda åtgärder för arbetshandikappade. Om satsningen på tidig och effektiv rehabiliteringskall få den avsedda effekten måste attityder och arbetssätt förändras. Detgäller att förändra förhållningssättet både hos de berörda - långtidssjuka,arbetsgivare, fackliga företrädare, försäkringskassor, arbetsförmedlingar,företagshälsovård m.fl. - och i samhället som helhet. För att informera om nyaregler och om försäkringskassoraas nya arbetssätt har 8 milj .kr. avsatts för sådaninformation från RFV och försäkringskassoraa. Ersättningama från den allmänna försäkringen ärvärdesäkrade genom anknytning till basbeloppet som fastsfålls pågmndval av den allmänna prisutvecklingen. Basbeloppet har för fästsfålltstill . Vid beräkning av basbeloppet för har enligt beslut avriksdagen bortsetts från de prisförändringar som blivit en följd av attindirekta skatter höjts för att finansiera den sänkning av den statligainkomstskatten som genomförs . Sjukförsäkringssystemetomfattar hela befolkningen. Försäkringen ger rätt till sjukpenning vid sjukdom,i regel av arbetsinkomster upp till 7,5 gånger basbeloppet(. Sjukförsäkringen svarar vidare för kostnader isamband med läkarvård och annan sjukvårdande behandling, läkemedelsinköp,tandvård, sjukhusvård samt sjukresor. Vid vissa sjukdomar har den sjuke rätttill kostnadsfria läkemedel och förbmkningsartiklar. Riksdagenhar, som jag tidigare nämnt, beslutat om nya regler inomsjukpenningförsäkringen i syfte att dämpa kostnadsutvecklingen förförsäkringen. De nya reglema träder i kraft och innebär attkompensationsgraden sänks från till för de första tre dagama medsjukpenning i varje sjukperiod och till för tid därefter t.o.m. den 90:edagen. Fr.o.m. den 91:a dagen utgör ersättningen . Regleraa innehållerockså särskilda bestammelser för bl.a. den som genomgår rehabilitering samt förhälsosvaga personer med återkommande sjukdomsfall. I följande tabell belyses utvecklingen av antaletsjukdagar, sjukfalls-frekvens m.m. 1990/91:100 Bil.