prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Medlen bör även kunna användas till insatser mot narkotika.Socialstyrelsen fördelar också bidrag till organisationeraa för deras insatseri samband med rehabilitering av missbrakare. Förbidrag till organisationeraas insatser mom drogområdet m.m. beräk- Prop.1990/91:100 nar jag för nästa budgetar drygt 63 milj.kr. Måletför den svenska narkotikapolitiken är att skapa ett narkotikafritt samhälle.Detta mål har en stark förankring i den svenska medborgaropi-nionen, depolitiska partieraa, ungdomsorganisationeraa och övriga folkrörelser. Densvenska regeringen har därför med kraft vänt sig mot alla tankar på enlegalisering av narkotika eller ett accepterande av narkotikamissbruk som ennormal företeelse i samhället. Narkotikalägeti världen inger stor oro. Produktionen av illegal narkotika ökar dramatiskt.Den illegala handeln av narkotika blir allt mer välorganiserad och svår attbekämpa. Från praktiskt taget hela världen rapporteras dessutom en kraftigökning av narkotikamissbmket, liksom av narkotika-relaterade sjukdomar ochskador. Spmtmissbrakaraa utgör en snabbt växande andel av de aids-sjuka. I takt med att narkotikaproblemet ökar i världentilltar också uppgivenheten. Ett tecken på detta är att allt fler rösterbörjar höjas för en legalisering av narkotika. Sådana krav framförs i denallmänna debatten i bl.a. , liksom i flera europeiska länder. har narkotikamissbmketpressats tillbaka i . Haschmissbruket bland unga har minskat liksomnyrekryteringen av intravenösa missbrukare. Narkotikasituationen är dockfortfarande mycket allvarlig. Narkotikaläget i världen påverkar naturligtvisockså situationen i . Tillgången på narkotika är stor. Nya preparat somkokain har introducerats på den illegala marknaden. Läget är alltjämt så labiltatt kampen mot narkotikamissbruket måste fortsätta att föras med oförminskadstyrka. Hösten1989 inrättade regeringen en aktionsgmpp mot narkotika bestaende av cheferaaför berörda myndigheter, företrädare för ochordförandena för ATHENA-grappen, och regeringenssamordningsorgan för narkotikafrågor (SAMNARK). ,Aktionsgmppen har bl.a. initierat en offensiv över hela landet för att stärkadet drogförebyggande arbetet. I samarbete med skall gmppen under våren 1991engagera kommuner, skolor och frivilliga organisationer för att ytterligarestarka det drogförebyggande arbetet. Gmppen samlar nu också narkomanvård,polis, kriminalvård och andra berörda i landets samtiigalän i syfte att starka de samordnade insatseraa Prop. mot narkotikamissbraket ikommuneraa. Särskilda insatser kommer vidare Bil. att göras motdetaljhandeln med narkotika. Gmppen har också initierat åtgärder riktade motspridningen av kokain liksom insatser för att bekämpa missbmket bland flyktingaroch invandrare. sitt arbete den 1 juli1991. delter mycket aktivt i det interaationellanarkotikasamarbetet. genomfördes ett nordiskt ministermöte omnarkotika i . Vid mötet diskuterades den handlingsplan mot narkotika somnordiska kontaktmannaorganet för narkotikafrågor haft ansvaret att genomföra.Ministermötet faststallde ett åttapunktsprogram för det fortsatta nordiskasamarbetet inom detta område. Inom den s.k. Pompidougmppen, som är en europeiskarbetsgrapp för narkotikafrågor kopplad till , hölls ettministermöte . Mötet beslöt att genomföra ett nytt europeisktåtgärdsprogam mot narkotika. kommer Pompidougmppen att anordna ett nyttministermöte, som helt skall ägnas åt den allvarliga narkotikasituationen iÖsteuropa. Vid generalförsamling i FN föreslogSverige att FN skulle utveckla ett globalt aktionsprogram mot narkotika.Förslaget accepterades och vid FNs särskilda generalförsamling om narkotika ifebmari 1990 faststalldes innehållet i programmet. Efter förslag från Sverigehar vidare FNs generalsekreterare låtit göra en översyn av arbetet i desekretariat inom FN som arbetar med narkotikafrågan. På gmndval av utredningensrekommendationer har generalförsamling beslutat att den 1 januari 1991inrätta ett nytt FN-program i vilket de befintiiga sekretariaten integreras.Härmed kan FN samordna sina insatser effektivare och får ökade möjligheter attstödja ländernas insatser mot produktion, handel och missbmk av narkotika. har också givit aktivt stöd åt WHOs nyadrogprogam. Genom programmet ökar WHO sina insatser för att förebygga alkohol-och narkotikamissbmk. Även åtgärder för att motverka den illegala handeln medoch missbmket av sådana läkemedel som klassas som narkotika inkluderas iprogrammet. Regeringen beslöt att anslå 12 milj.kr. för dettaprogram inom WHO. tillhör de länder som ger de störstafrivilliga bidragen till FNs arbete mot narkotika. beslötregeringen att under innevarande budgetar bidra med 34 milj.kr. lämnar också ett årligt bidrag till narkotikafondensallmänna verksamhet. Under anslaget A 6. beräknas . för detta ändamålsamt för andra interaationella insatser inom alkohol- och narkotikaområdet. Centralförbundetföralkohol-och narkotikaupplysning, Prop- 1990/91:100 CAN »' 7 1989/90 Utgift 8 369 757 Reservation - 713 490 1990/91 Anslag 9 167 000 1991/92 Förslag 10 542 000 Från anslaget utgår bidrag till verksamheten () som fr.o.m. den 1juli 1990 är en fristaende organisation. Centralförbundetför alkohol- och narkotikaupplysning (CAN) CANhemstaller om reservationsanslag på . Som skäl för hemstallanredovisar CAN behov av att öka den verksamhet som anses önskvärd utifrånsamhällets drogpolitiska målsättningar. Därtill redovisar CAN ökade kostnadermed anledning av sin nya ställning som fristaende organisation. FörCANs verksamhet har jag för budgetaret 1991/92 beräknat totalt ,vilket är en uppräkning med . Hänsyn har då tagits till de ökadekostnader som CAN fått i och med den nya organisationen. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till ochnarkotikaupplysning, C/VN, för budgetaret 1991/92 anvisa ett reservationsanslagpå . Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvård 1989/90Utgift 874 956 387 1990/91 Anslag 950 000 000 1991/92 Förslag 950 000000 En överenskommelse om ett nytt statsbidragssystemhar träffats mellan statens förhandlingsnänmd.Landstingsförbundet och . har beslutat bemyndiga regeringen attgodkänna överenskommelsen (prop. 1989/90:25, SoU14, rskr. Bidragssystemetgäller enhgt överenskommelsen t.o.m. . Bil 7 föreslår att bidrag skallutgå i enlighet med överenskommelsen mellan statens förhandlingsnänmd och debåda kommunförbunden. Jagavser att föreslå regeringen att förelägga en propositionom vissa ändringar i statsbidragssystemet. Kostnaderaa för statsbidrag till missbmkarvård ochungdomsvård för budgetaret 1991/92 har jag berälmat till 950 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvårdför /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 54 003 456 Reservation 1 509 636 1990/91 Anslag 59 135 000 1991/92 Förslag 63 501 000 Från anslaget utgår bidrag till organisationerenligt vad som redovisas i sammanfattning nedan. Socialstyrelsenhar en central uppgift när det gäller att stödja och utveckla dendrogförebyggande verksamheten inom organisationslivet och i kommunema. De kamratstödjande insatser som görs inomarbetslivet bör även fortsättningsvis stödjas. Styrelsen föreslår att anslagettill arbetsmarknadens organisationer ökas med . Bidrag till drogförebyggande verksamhet genomorganisationslivet bör ökas till 10 milj.kr. hemstaller omföreskrifter avseende anslaget H 3 så att det framgår att organisationsstöd kanutgå till Föreningen allmänna verksamhet. De frivilliga organisationer och föreningar somarbetar med rehabiliterings- och stödinsatser inom missbmksområdet fyllersedan länge en viktig uppgift. äskar oförändrat anslag förbudgetaret 1991/92. föreslår ett nytt anslag förkommunemas och landstingens drogförebyggande verksamhet på 2 milj.kr. Vidareföreslår styrelsen ett nytt anslag på . för bidrag tillnöjesaktiviteter i alkoholfri miljö. Socialstyrelsenäskar 2 milj.kr. för organisationsstöd för kvinnojourer och andra organisationersom arbetar med kvinnor som utsatts för våld, Prop. 1990/91:100 samt 2milj.kr. till stiftelsen vars verksamhet syftar till att Bil. 7synliggöra kvinnoraa i missbrakarvården. Vissa ideella organisationer bedriver verksamhetsom inriktar sig på utsatta bara och familjer. Bidrag har under budgetaret1989/90 utbetalats till Baraens rätt i samhället (), familjehemmensorganisationer och solidaritet. Styrelsen föreslår att vissa andraorganisationer skall kunna ges stöd och att anslaget höjs till 3 milj.kr. Vidare föreslår styrelsen att bidraget till dehomosexuellas organisationer för deras arbete på riksplanet skall räknas upptill 1,5 milj.kr. Föratt kompensera det senaste årets kostnadsökning föreslår rådet att bidragethöjs med . Samarbetsnämndenför fördelning av statsbidrag till vissa nykterhetsorganisationer m.fl. Samarbetsnämndenäskar anslag med 26 milj.kr. Organisationeraaanhåller om att bidraget ökas till 6,6 milj.kr. 1990/91:100 Bil. 19<»0/91 Beräknad ändring 1991/92 Bidrag för insatser inom området alkohol, narkotika och arbetsliv 2.Bidrag tilldrogförebyggande verksamhet genom organisationslivet 4.Bidrag tillsammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare, sammanslutningar för stöd ochhjälp åt narkotikamissbrukare samt organisationer som bedriverrehabiliteringsarbete 5.Organisationsstödtill vissa nykterhetsorganisationer m.fl. - delning av statsbidrag till vissa nykterhetsorganisationer 6.Bidrag tillKALV-organisationerna (, Alkoholproblematikers riksorganisation.Länkarnas riksförbund och ) 7.Bidrag tillorganisationer som arbetar för utsatta barn och familjer 8.Bidrag till dehomosexuellas organisationer 9.Bidrag tillkvinnojourernas riksorganisation m.m. 4 584 000 -t- 183 000-1- 183 000 8 212 000 -t- 1 788 000 - O 5 125 000 + 205 000-1- 205 000 18 092 000 - O -(- 724 000 16 155 000 -1-9 845 000-1- 974 000 398 000 H- 52 000 -I- 16 000 3 489 000 -t- 6 600 000 -I- 140 000 2 040 000 -I- 960 000-1- 82 000 1 040 000 -I- 460 000 -I- 42 000 + 2000000 -I- 2000000 5SI 135 000 + 22 093 000 + 4 366 000 *Punkterna 1-2,4 och 7-9 , punkt 3 , punkt statsbidrag till vissanykterhetsorganisationer m.fl., punkt 6 KALV-organisationerna. Defrivilliga organisationeraa utgör en viktig resurs i samhällets drogförebyggandearbete. Somtidigare nämnts har regeiingen beslutat att förlänga ATHENA-gmppens mandat föratt i samarbete med aktionsgmppen mot narkotika intensifiera och förstarka detlokala drogförebyggande arbetet. Genomen prioritering av de bidrag som fördelas av och statensungdomsråd till verksamheter som främst är inriktade på ungdomar skapasfömtsättningar för en bättre samordning och kraftsamling av Prop.1990/91:100 resurseraa. Deområden som särskiU bör uppmärksammas är: * Arbetslivet, genom bl. a. arbetsmarknadensorganisationer och företags hälsovården. * Skolområdet, såväl vid högstadier, gynmasier ochfolkhögskolor som vid universitet och högskolor. för att informera om droger, lagstiftning och hjälpmöjligheter, att bidra till att utveckla drogfrianöjesaktiviteter och metoder för att nå och stödja ungdomar som är på väg in iett missbrak. *Fritidssektorn, genom bl.a.utveckling av drogfria nöjesalteraativ för ungdomar , aktiviteter sombidrar till gemenskap i bostadsområden och andra fritidsaktiviteter. Statsrådet kommer senare denna dag attföreslå ett särskilt bidrag till folkrörelser som bedriver bam- ochungdomsverksamhet av olika slag, som kompensation för deras ökade kostnadertill följd av skattereformen. fördelar medel tillarbetsmarknadens organisationer som bedriver ett viktigt drogförebyggandearbete inom arbetslivet. Jag beräknar för den verksamheten . Vidare fördelar medel till förebyggandeprojekt till övriga riksorganisationer och till kommuner som genomför lokalaprojekt. Jag beräknar för den verksamheten . fördelar medel fördrogförebyggande insatser genom ungdomsorganisationeraa. Jag beräknar för denverksamheten . För bidrag till sammanslutningar av f.d.alkoholmissbmkare, sammanslutningar för stöd och hjälp åt narkotikamissbrakaresamt vissa organisationer sombedriver rehabiliteringsarbete inommissbraksområdetberäknar jag för nästa budgetar . Organisationsstöd utgår till vissanykterhetsorganisationer för deras centrala verksamhet. Genom riksdagsbeslut år1977 (prop. 1976/77:108, KrU40, rskr. 232) uppdrogs åt en särskild nämnd attpröva frågor rörande statsbidrag till sådana organisationer. Denna nämnd -samarbetsnämnden - bestar av fem ledamöter samt personliga ersättare. Nämndenutses av regeringen i sänder, efter förslag från debidragsberättigade organisationeraa. utser inom sig ordförandeoch vice ordförande. Jag har för avsikt att föreslå regeringen att vidtaändringar i förordningen (1977:486, omtryckt 1984:369 och ändrad senast1986:883)omstatsbidrag till organisationer som bedriver nykterhetsarbete, medinnebörden att regeringen skall utse ordförande i samarbetsnämnden och attövriga ledamöter utses av de bidragsberättigade organisationeraa. Organisationsstödet till nykterhetsorganisationeraabör för nästa budgetar räknas upp med sammanlagt . fördelning av statsbidrag till vissanykterhetsorganisationer har jag beräknat 12 1990/91. 1990/91:100 Bidrag somfördelas av samarbetsnämnden bör i fortsättningen även kunna Bil. 7 utgåtill Föreningen . För KALV-organisationerna bör beräknas . Jag delar uppfattning attorganisationer som inriktar sitt arbete på utsatta bara och familjer görbetydelsefulla insatser för dessa bam. Föreningar som Bamens rätt i samhället(), solidaritet och familjehemmens organisationer svarar föropinionsbildning, egna insatser och en metodutveckling inom sina områden. Jagberäknar drygt 2 milj.kr. för organisationsstöd till dessa organisationer. De homosexuellas organisationer bedriver enomfattande informations-och rådgivningsverksamhet. För stöd till dessaorganisationers arbete på riksplanet beräknarjag drygt 1 milj.kr. Kvinnojourema och deras riksorganisation driver enomfattande och värdefull verksamhet. Som stöd till deras verksamhet bör ettsärskilt organisationsanslag länmas till riksorganisationen. Från anslaget böräven stöd kunna länmas till invandrarorganisationer som stöder misshandladekvinnor. Jag har för detta ändamål beräknat 2 milj.kr. Jaghemstaller att regeringen föreslår att godkänna de av mig föreslagna förändringamaangående rikflinjema för fördelning av anslaget Bidrag till organisationer samt att till Bidrag till organisationer för budgetaret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . 1989/90 Utgift 33 038 801 Reservation 9 781 551 1990/91 Anslag 26 167 000 1991/92 Förslag 27 214 000 För innevarande budgetar disponerar socialstyrelsen18 . för utvecklings- och försöksverksamhet inom den öppnamissbrukarvården, socialbyråeraas arbete med bara och ungdomar ochsocialtjänsten i övrigt, inklusive kurs- och konferensverksamhet, utbildning avhandläggare av alkoholärenden hos länsstyrelseraa, kvinnojourer, mansjourersamt socialt arbete bland zigenare. Av medlen skall minst 4 milj.kr. användas förutvecklingsarbete för flyktingbara och -ungdomar. Vidare skall minst 2 milj.kr.användas för att stimulera utvecklingsarbete i kommuner och organisationerrörande bara som utsatts för sexuella övergrepp. Styrelsen disponerar även 5,7 milj.kr. tillutvecklingsinsatser inom narkomanvårdsområdet. Socialdepartementetdisponerar 2 milj.kr. för utvecklingsarbete inom Prop. 1990/91:1(X) individ- och familjeomsorgsarbete m.m. Bil.7 Socialstyrelsenkonstaterar att försöks- och utvecklingsverksamheten inom socialtbehandlingsarbete på det hela taget varit framgångsrik och avsatt goda spår.Utvärderingar visar att verksamheter med stor livskraft har kommit igång ochkunnat utvecklas kvalitativt tack vare det stetliga stödet. Styrelsen föreslårett delvis förändrat utvecklingsarbete där bl.a. en satsning på utveckling avsocialbyråeraas arbete med bara ingår. Somjaganförde i inledningen till dette avsnitt är en utvecklad barnkompe-tens och enökad observans på baraens situation en fömtsättning för att itid skall upptacka vilka bara och föräldrar som är i behov av särskilt stöd.Olika rapporter har visat på brister i arbetemed utsatta bam. Ett stort behov föreligger av utbildning, fortbildning,uppföljning och metodutveckling för att öka kompetensen i det sociala arbetetmed de utsatta baraen. bör ta ett samlat grepp för att initieraen sådan utveckling och jag föreslår att av anslaget för utvecklings- ochförsöksverksamhet skall minst 8 milj.kr. avsättas för detta ändamål. Dettainkluderar och hälso- och sjukvårdens arbete med bara somutsatts för sexuella övergrepp samt flykting- och invandrarbara. För att stimulera utvecklingsarbetet inomnarkomanvården beräknarjag 6 milj.kr. Särskilt bör olika insatser som syftartill ett närmare samarbete mellan socialtjänst och polis prioriteras liksomandra insatser som syftar till en uppföljning av arbetet inom regeringensaktionsgmpp mot narkotika. För att utveckla och utvärdera nyabehandlingsmetoder och förbättra utbildningen inom missbmkarvården, socialtarbete bland zigenare, utveckling och utvärdering inom områdena vårdnad ochumgänge, ekonomiskt bistånd, familjehem och institutioner samtorganisationsutveckling och utvärdering med anledning av decentraliseringarinom har jag beräknat ca 11,2 milj.kr. I detta ingår även kurs-och konferensverksamhet bl.a. för handläggare av alkoholärenden vidlänsstyrelsema. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Utvecklings-ochförsöksverksamhet förbudgetaret 1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . Lag omändring i lagen (1947:529) om allmänna bambidrag Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1947:529) omallmänna bambidrag' skall ha följande lydelse. 1990/91:100 Bil.7 Bilaga 7.1 Förbara, som är svensk medborgare och bosatt i riket, skall av allmänna medelsåsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran utgå allmänt bambidrag med9 i enlighet med vad nedan närmare stadgas. Förbam, som är svensk medborgare och bosatt i riket, skall av allmänna medelsåsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran utgå allmänt barabidrag med10 i enlighet med vad nedan närmare stadgas. Allmäntbarabidrag skall utgå jämväl för här i riket bosatt bam, som icke är svenskmedborgare, såframt bamet fostras av någon som är bosatt och mantalsskriven iriket eller ock bamet eller endera av dess föräldrar sedan minst sex månadervistas i riket. Ettbam som lämnar skall fortfarande anses vara bosatt här, omutlandsvistelsen är avsedd att vara längst e« dr. Medföljande bam till densomav en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete förarbetsgivarens räkning, skall anses bosatta i bam till en svensk missionär eller präst, som i annat fall äranstalld i utlandet, skall fortfarande anses bosatta här, om utlandsvistelsenär avsedd att vara längst tre är. Ettbam som lämnar skall fortfarande anses vara bosatt här, omutlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Medföljande bam tillden som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete förarbetsgivarens räkning, skall anses bosatta i bara till en person, som i annat fall är anstalld i utlandet avsvenska kyrkan, ett svenskt trossamfund, ett organ som är knutet till ettsådant samfundeller en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverk- Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1990/91:100 7 samhet, skall fortfarande ansesbosatta här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . 1.Denna lag träder i kraft såvittavser 1 § första stycket och i övrigt . Äldre föreskrifter i 1 § tredje stycket om varbamet skall anses vara bosatt gällerfortfarande för bara som lämnat före ikraftträdandet. 'Lagen omtryckt 1973:449. Senaste lydelse 1990:491. Lag omändring i lagen (1986:378) om förlängt bambidrag Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1986:378) omförlängt bambidrag skall ha följande lydelse. 1990/91:100 Bil.7 Bilaga 7.2 En elev i gmndskolan harrätt till förlängt bambidrag av allmänna medel med frånoch med kvartalet efter det under vilket eleven fyllt . Detsamma gällerelever som deltsir i motsvarande utbildning i sameskolan, en riksintematskolaeller en sådan fristående skola som avses i 9 kap. 1 eller 2 § skollagen(1985:1100). Enelev i gmndskolan har rätt till förlängt bambidrag av allmänna medel med 835kronor från och med kvartalet efter det under vilket eleven fyllt 16år. Detsamma gäller elever som deltar i motsvarande utbildning i sameskolan,en riksintematskola eller en sådan fristaende skola som avses i 9 kap. 1 eller2 § skollagen (1985:1100). Denna lag träder i kraftden . Lag omändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1988:1463) ombidrag vid adoption av utländska bara skall ha följande lydelse. 1990/91:100 Bil.7 Bilaga 7.3 Förvarje bara lämnas bidrag med hälften av genomsnittskostnaden för en adoptionfrån bamets ursprangsland, dock högst med . Förvarje bam lämnas bidrag med hälften av genomsnittskostnaden för en adoptionfrån bamets ursprangsland, dock högst med 24 000 kro- Denna lag träder i kraftden . Äldre föreskrift gäller fortfarande i fråga om bara somkommit i adoptivföräldraraas vård här i landet före ikraftträdandet. Lag omändring i lagen (1990:1467) om ändring i lagen (1981:49)om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader, m.m. att 3 § i dess lydelse enligt lagen(1990:000) om ändring i nänmda lag samt ikraftträdande- ochövergångsbestammelser-na till lagen (1990:000) skall ha följande lydelse. 1990/91:100 Bil.7 Bilaga 7.4 Iandra fall än som avses i 2 och 2 a §§ skall det faststallda priset församtidigt på grand av sjukdom förskrivna och inköpta läkemedel sättas ned medhela det belopp som överstiger . Om en förskrivning är avsedd attexpedieras mer än en gång, gäller nedsättningen köpesumman vid varje avsett expeditionstillfälle.Vid beräkning av prisnedsättningen beaktas inte den avgift som kan ha uttagitsför expedition av telefonförskrivna läkemedel. Iandra fall än som avses i 2 och 2 a §§ skall det faststallda priset församtidigt på grand av sjukdom förskrivna och inköpta läkemedel sättas ned medhela det belopp som överstiger . Om en förskrivning är avsedd attexpedieras mer än en gång, gäller nedsättningen köpesumman vid varje avsett expeditionstillfälle.Vid beräkning av prisnedsättningen beaktas inte den avgift som kan ha uttagitsför expedition av telefonförskrivna läkemedel. Bestämmelseraa i första stycket tillämpas även närskyddsläkemedel i annat fall än som avses i 2 § imdra stycket förskrivs tillhavande eller ammande kvinna eller till bara. Frånprisnedsättning enligt denna paragraf kan regeringen undanta ett visstläkemedel eller en viss gmpp av läkemedel som avses i första stycket. Dennalag träder i kraft . Har en kommun och en landstingskommunmed stöd av övergångsbestammelseraa till lagen (1990:1402) om övertagande avvissa sjukhem och andra vårdinrättningar kommit överens om att under år 1991föra över en vårdinrättning till kommunen tillämpas de nya bestämmelseraa frånoch med den Dennalag träder i kraft ifråga om beloppet av prisnedsättning och iövrigt . Har en kommun och en landstingskommun med stöd avövergångsbestammelseraa till lagen (1990:1402) om övertagande av vissa sjukhemoch andra vårdinrättningar kommit överens om att föra över envårdinrättning till kommunen tillämpas de nya Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. övertagandet skedde för dem bestammelseraa från och med den som vistas vid vårdinrättningen. dagövertagandet skedde för dem somvistas vid vårdinrättningen. Lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 2 kap. 12 § och 3 kap. 4 §lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall ha följande lydelse. 1990/91:100 Bil. För då enpensionsberättigad, som är bosatt här i landet, får sjukhusvård på grand avsjukdom skall ta ut en avgift enligt vad som anges i dennaparagraf. Avgift tas ut från den som uppbär helålderspension. Avgift tas även ut från den som uppbärhéi förtidspension ochsom under tid med sådan pension erhållit sjukhusvård på grund av sjukdom under365 dagar.