prop · GE036 · 1990-12-31 00:00:00 — Mångaarbetar med planeringen av trafiken och ansvarar för olika delar. Frånmiljösynpunkt saknas dock en huvudman, i såväl som i mångaandra tätorter, för att se till att beslutade miljömål uppnås. Det finns t.ex.ingen i kommunerna med uppdrag att bevaka att den politiskt beslutademinskningen av kväveoxidutsläppen genomförs. krav på avgasrening ochandra tekniska åtgärder finns Skr. 1990/91:6 som huvudman. Påpersontrafiksidan finns många förvaltningar och myn- Bilaga 1 digheter som harkunskaper och delansvar. Möjligheterna att här organisera målinriktade arbetsgrapperär därför goda. För godstrafik är det viktigt att kommunala och statliga organsnabbt skaffar sig kunskaper och överblick för att kunna vidta åtgärder. SJoch andra transportföretag, har arbetat och arbetar här fortfarande utan någonstörre styrning från miljösynpunkt. Göteborgstrafikpolitiska ledningsgrupp bildades . Den har förGöteborgs kommuns räkning beslutat att ta fram en kollektivtrafikplan och börjaarbeta med godstransportfrågorna. För länsstyrelserna planeras särskildakommunikationsnämnder i samband med den samordnade länsförvaltningen 1990. Deger ökade möjligheter att arbeta med ett övergripande synsätt på trafiken därbl. a. miljöaspekter vägs in. Vifinner dock skäl att framhålla för regeringen att vi ser ett klart behov avoperativa projektgrupper i storstadsområden som som kan komplettera deordinarie miljömyndigheterna. Situationen med miljöproblemen är så kompliceradatt det behövs både en beredande och en operativ funktion för att biståpolitikerna. De främsta arbetsuppgifterna för sådana projektgrapper skulle varaatt från en mer samordnande position sammanfatta och tolka all den informationsom tas fram på olika förvaltningar och utifrån detta initiera olika åtgärder.De skulle kunna ha en katalyserande verkan, som vi haft i MiljöprojektGöteborg. Den rollen har ingen . Sådanaprojektgrupper skulle kunna arbeta intensivt för att lösa vissabestämda och avgränsade arbetsuppgifter. Några nya myndigheter ellerinstitutioner behöver inte byggas upp. Sammanställning av remissyttranden över Skr. betänkandet (SOU 1989:32) Miljöprojekt 'a 2 För ett renare 1 Avlämnande av remissvar Remissvarhar avlämnats av följande instanser: ,, trafiksäkerhetsverket, transportforskningsberedningen (TFB), transporträdet,statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling (STU), statensnaturvårdsverk, , kemikalieinspektionen,statens energiverk, i , i ,i , i ,i , , , kommun.Kungälvs kommun, , kommun, , Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut. , lantbruksuniversitet.Skogs- och jordbrukets forskningsråd. Lantbrukarnas riksförbund.Tjänstemännens centralorganisation. Centralorganisationen /SR,i , , . , Miljö- och hälsoskyddsQänstemannaförbundetoch . Vägverketanser att Miljöprojekt ett riktigt angreppssätt genom att ihuvudsak angripa trafikens miljöproblem i ett regionalt perspektiv och närdet gäller förändringar i infrastrukuren med en långsiktig inriktning. Projektetsuppläggning och arbetsformer har inneburit att konkreta åtgärder diskuteratsoch att initiativ tagits till genomförande. Det är mycket positivt attutredande, test av åtgärd och genomförande integreras så att tidsåtgången frånidé till verklighet kan minimeras. Transportforskningsberedningen: Endast någonav de föreslagna åtgärderna kan antas få märkbar effekt inom en tioårsperiod.Utredningen har sålunda ej följt direktiven. Spårburnatransportsystem tar inte att bygga, det tar normalt dessutom tidför ett nytt trafikutbud att mogna (marknadsmäs-sigt). Är man dessutom uteefter positiva effekter till följd av att bostäder, arbetsplatser m. m. omlokaliserasblir tidsperspektivet än längre, kanske 15 . Det är i sammanhangetväsentligt att vidta åtgärder som snabbt ger förbättringar, enligt utredningensdirektiv. I rapporten finns en heldel förslag på åtgärder, däremot saknas som regel försök till effekt- respektive kostnadsbedömningar. Avsaknaden av effektbedömningar gör det omöjligt att avgöra i vilken mån man med de separata åtgärder som föreslås kan uppnå miljömålen och vilka samman tagna effekter olika åtgärder kan ge. Statens industriverk:Utredningen har i första hand koncentrerat sina Skr. 1990/91:6 förslag tillolika förändringar i regelverk och skärpta krav vad gäller Bilaga 2 utsläpp.En nödvändig förutsättning för att särskilt mindre och medelstora företag skakunna möta kraven är att miljökompetensen hos företagen höjs. Styrelsenför teknisk utveckling: Målsättningen att ta fram åtgärder och föreslåangreppssätt som leder till en radikal minskning av utsläpp och att samtidigtförankra dessa åtgärder hos myndigheter och andra aktörer är konstruktiv. STUser positivt på den förebyggande inriktningen av de föreslagna åtgärderna. Utredningeninnehåller en stor mängd uppgifter om, eller uppskattningar av, förväntadeffekt av och kostnad för en viss åtgärd. Utredningen skulle ha vunnit på attdessa sammanställts på ett överskådligt sätt. En sådan sammanställning bordeäven innehållit uppskattningar av när i tiden åtgärden kan vidtas, om tekniskahinder föreligger e. d. Dethade varit en fördel om utsläpp från panncentraler och energianläggningardiskuterats trots att introduktion av naturgas pågår som ersättning föreldningsolja. Transporter av farligt gods har inte heller studerats. Med tankepå den omfattande omsättningen av kemikaler och andra miljöfariiga ämnen inomområdet hade det varit intressant att få en överblick över dessa. anser att det inte finns anledning att ta initiativtill några ytteriigare delegationer. I vart fall bör erfarenheterna av intebara delegationernas arbete utan även uppföljningen avvaktas. Naturvårdsverketvill framhålla att resursutvecklingen hos miljömyndigheterna under lång tidhar varit sådan att det har varit svårt att arbeta mer övergripande och samlatmed miljöfrågorna inom ett område. Insatserna har fått koncentreras tillhandläggning av ärenden och de mest akuta tillsynsuppgifterna. Sett ur detperspektivet är det positivt att särskilda resurser avsätts för att initieraåtgärder inom ett så föroreningspåverkat område som . Enförutsättning för att arbetet skall ge konkreta resultat så att blirrenare är dock att åtgärderna blir genomförda. Ansvaretför detta åvilar i stor utsträckning miljömyndigheterna men även olikakommunala organ och näringslivet. Det är därför viktigt att det finns resurserför en genomförandefas efter det att delegationens arbete är avslutat. Motbakgrund av den korta tid som utredningen haft till förfogande bedömernaturvårdsverket att utredningen valt ett riktigt angreppssätt. Resultatet harockså blivit ett stort antal förslag till åtgärder både på kort och lång sikt.Förslagen bör allmänt sett kunna utgöra en utgångspunkt och inspiration för detfortsatta miljöarbetet i . allmänt kan sägas att miljöskyddsarbetet bör bedrivas såväl i ett längresom i ett kortare perspektiv. Med hänsyn till kommittédirektiven fördelegationen borde i delegationens arbete ha utmynnat i mera konkreta förslag tillåtgärder. Det hade varit bättre om utredningen koncentrerat sitt arbete tillett fåtal områden framför allt trafiken och föreslagit sådana åtgärder som bedöms leda Skr.1990/91:6 till positiva resultat . Kemikalieinspektionen:Rapporten belyser väl många av de problem som användningen av kemikalierorsakar samt olika brister i kemikaliekontrollen. De förslag tillförbättringar som läggs fram är i allt väsentligt väl motiverade och angelägna. Länsstyrelseni : Miljödelegationen har valt att i första hand inte bygga sinaförslag på existerande program och ambitioner utan har istället fritt bedömtsituationen och med hjälp av egna konsulter och utredare föreslagit konkretaåtgärder. En alternativ arbetsinriktning hade varit att studera denorganisation, som byggts upp i länen för att klara miljöproblemen; har den demandat och den struktur, sammansättning och kompetens, som krävs för att lösade problem, som börjar blir alltmer angelägna att lösa, särskilt i de utpekaderegionerna. En sådan översyn med åtföljande försöksverksamhet skulle kunna blien hävstång med vars hjälp stora resultat kunde nås . Länsstyrelseni : Metoden att söka exponera hela miljöproblembilden inom ettgeografiskt område på ett gripbart sätt är en god förebild för kommandeutredningar. Utredningeninnehåller konkreta exempel på hur miljön kan förbättras samtvisioner om hur ett "renare" kan se ut . Länsstyrelseni : Utredarna har haft egna idéer, men de har också påett insiktsfullt sätt tagit del av t.ex. i och Bohuslänsidéer och arbete. Genom de särskilda resurser utredningen haft har dessa idéersedan utvecklats och lanserats inom Miljöprojekt . Miljöprojektethar givit en mängd förslag hur Göteborgsmiljön väsentligt kan förbättras.Länsstyrelsen har tagit fasta på förslagen och anser det angeläget med enuppföljning. påtar sig i detta sammanhang ett samordningsansvar iuppföljningen och vidareutvecklingen av projektets arbete och förslag. Banverketanser att arbetet borde ha koncentrerats till områden som inte behandlas iannan ordning och bättre samordning skett med inom området verksammamyndigheter. Utredningen borde mer målinriktat utvärderat åtgärder ochmöjligheter att inom den närmaste perioden åstadkomma ett renare . Göteborgskommun anser att projektet genomfört ett förQänstfullt och, med tanke på denkorta utredningstiden, omfattande arbetet. är positiv tilldelegationens angreppssätt, och man menar att det förtjänar efterföljd på lokalnivå. serpositivt på att delegationen lade ett helhetspers pektiv på de komplexa miljöproblem som finns i en storstadsregion. : Rapporten är konkret och okonventionell och pre senterar en mängd intressanta fakta och förslag till åtgärder som är gene rellt överförbara till andra geografiska områden som de är lokalt användbara i ett åtgärdsprogram med klart markerad ambitionsnivå. Med sin konkretion och hänvisning till åtgärdsbehov också på nationell nivå 31 bör den kunna utgöra ettbra underiag för den omfattande översyn av hela Skr. 1990/91:6miljölagstiftningen som regeringen aviserat. Rapporten gör dock inte nå- Bilaga 2 gon koppling mellan typ av utsläpp och typ av skada.Naturskyddsföreningen: Med sitt arbetssätt har utredningen kommit att fungerasom en "katalysator" i miljöskyddsarbetet, framför allt vad gäller kemikaliehanteringoch emissioner från fasta anläggningar, och stimulerat andra aktörer att vidtaverkningsfulla åtgärder. anser att den som orsakar miljöstörningar bör betala de kostnadersom är förknippade med denna och instämmer därför med utredningen. Detta underförutsättning att kostnaderna kan kompenseras med höjt pris eller på annatsätt. CentralorganisationenSACO/SR: Rapporten ger en förtjänstfull överblick över de olikaföroreningskällor som påverkar ett storstadsområde av typ ochredovisar flera helt nya mätningar och beräkningar av deras omfattning ochinbördes betydelse. Rapporten visar att sådana framtagna mätdata i flera fallutgjort ett tillräckligt underiag för att konkreta förbättringsåtgärder skullesättas i gång av de närmast ansvariga. Mindreframgångsrik blir delegationen när åtgärder mot diffusa föroreningskällor somtrafiken och hushållsavfallet kommer på tal. Genom den stora mängd aktörer somfinns blir modellen med överiäggningar med de närmast ansvariga inte längremöjlig. Rapporten visar här, enligt förbundets mening, en betänklig förkärlekför förslag byggda på aktörernas fria val som ett alternativ eller komplement tillplaner, diktat och inskräkning-ar i valfriheten. anser att projektets arbetsmetod har medgivit att idéer harkunnat inplanterats och processer startats under arbetets gång. Projektet bordeemellertid ta kontakt med de fackliga organisationerna på ett mer aktivt sättän som skett. : Projektet initierar många nya tankar ocharbetsformer. Gemensamt är dock att det kommer att behövas en avsevärdförstärkning av resurserna både personellt och ekonomiskt för de enskildakommunerna om de föreslagna åtgärderna skall kunna genomföras. tillstyrker att samtliga förslag genomförs med undantag avförslaget att förklara några kommuner i som miljöskyddsområdeenligt § 8 a miljöskyddslagen. 3 Stora punktkällor Skr. Bilaga 2 saknar möjlighet att i detalj kommentera de olika åtgärdsförslagen frånteknisk synpunkt. Utredningensarbete med punktkällor visar på svårigheten att effektivt implementera nyteknik med nuvarande tillämpning av miljöskyddslagen. Frågan bör bli föremålför överväganden inom utredningen om översyn av miljölagstiftningen. Kemikalieinspektionen:Det är synnerligen angeläget att få köparna/användarna av kemiska produkteratt ställa ökade krav på sina leverantörer. En förutsättning för attköparna/användarna skall kunna ställa krav på leverantörerna och kunna ordnaen från yttre miljösynpunkt säker kemikaliehantering är att de organiserar sinkemikaliekontroll och knyter nödvändig kompetens till sig. Arbetsmiljöområdetkan ge goda exempel. Företagoch andra kemikalieanvändande verksamheter behöver stöd för att kunna utvecklaoch införa avfallssnål teknik och teknik som använder så ofarliga kemikaliersom möjligt. Det är angeläget att vid forsknings- och utvecklingsverksamhetbeakta kemiska hälso- och miljöproblem i ett tidigt stadium innan problem byggsin i ny teknik eller nya metoder. Det behövs också forskning och utveckling meddirekt inriktning på avfallssnål teknik. i län:Närsaltsfrågorna har inte alls behandlats i rapporten. Således redovisasexempelvis inget åtgärdsförslag för att minska utsläppen från det kommunalaavloppsreningsverket vid . i och län:Raffinaderierna på står för de största utsläppen i Göteborg.Miljöprojekt om raffinaderierna är därför särskilt viktig. 1en av utredningens underlagsrapporter föreligger en del faktafel, bl. a. ärkväveoxidutsläppen från och BP lågt beräknade och felaktiga antagandengörs om svavelåtervinningen. har underhand påtalatfelaktigheterna men nödvändiga korrigeringar har till alla delar ej gjorts. Industrinutvecklar ständigt nya reningssystem och miljövänligare kemikalier m.m. Under1980-talet har industrins punktutsläpp minskat kraftigt för flera ämnen ochmycket tyder på att industrins stora punktutsläpp ytteriigare kommer att kunnaminskas . Om detta fortsätter kommer industrins del av detotala utsläppen att minska. Trafik, avfalls-, hushållnings- ochkemikaliefrågor kommer då att få en alltmer framträdande roll. Det är viktigtatt åstadkomma en ökad lyhördhet för sådana förändringar och att tyngdpunkten imiljöarbetet successivt förskjuts i denna riktning. Partillekommun: De största punktkällorna för utsläpp till luften är oljeraffinaderierna,Volvos personbilsfabrik och oljehamnarna. Projektgruppen har tagit fram åtgärdsprogramoch det är naturligtvis av utomordentlig betydelse att radikala åtgärdervidtages mot de stora punktkällorna som påverkar miljön inom helaGöteborgsregionen. meteorologiskaoch hydrologiska insitut: Vi har svårt att bedöma säkerheten i beräkningarna av de totala kolväteutsläppen från Shells raffi naderi på , därför att Indic (konsultbyrå) inte angivit på vilket ,, 3 1990/91. sätt beräkningarna hargjorts. Man har kommit fram till att utsläppen är Skr. 1990/91:6 2 5gånger så stora som själva uppger. Det är emellertid helt klart Bilaga 2 att resultaten måste vara behäftade med relativt stor osäkerhet pågrund av att man utfört DOAS-mätningarna på endast en höjd över marken. Det betyderatt man fått göra en uppskattning av den vertikala fördelningen av kolvätehalterna. Naturskyddsföreningen:Utredningen har på ett föredömligt sätt gjort överslagsberäkningar rörande hurstora utsläpp till framför allt luft som förekommer från ett antal punktkälloroch verksamheter på . Dessa överslagsberäkningar har gällt även andraämnen eller ämnesgrupper än som traditionellt behandlas imiljöskyddssammanhang. Utredningen har därmed verksamt bidragit till attförfina kunskaperna om föroreningsbilden och också lagt en bättre grund förprioritering av vilka åtgärder som bör sättas in. De åtgärdsförslag somutredningen själv eller i samarbete med berörda företag utarbetat är genomgåendevälmotiverade och bör genomföras. Det är angeläget att berördatillsynsmyndigheter känner ansvar för att driva igenom förslagen. Det är också angleägetatt kartläggningen av utsläppen fortsätter och att även medelstora och mindre företagdärvid kommer att granskas. Landsorganisationeni : Introduktion av naturgas i området har inneburit attenergianläggningar och panncentraler inte har studerats. Oroande förutredningens ståndpunkter inom olika områden är avsaknaden av arbete medekonomiska styrmedel, med hänvisning till storstadstrafikkommittén ochmiljöavgiftskommittén. MiljöprojektetGöteborg har i utredningsarbetet valt att nytQa goda exempel, flera medutländska förebilder, för att snabbt få igång åtgärder och när det gäller destörsta punktkällorna, raffinaderierna, oljehamnarna och Volvospersonbilstrafik, kan ett kraftfullt åtgärdsprogram åstadkommas. Förraffinaderierna har det nya övervakningssystemet visat att utsläppen avkolväten är väsentligt större än vad företagen beräknat, beroende på diffusautsläpp. Dessa läckor innebär en ren förlust för företagen tillika med bidragittill ökad luftförorening. LO anser att de föreslagna åtgärderna förraffinaderierna är ett bra exempel på hur en förbättrad miljöövervakning kanleda till både ekonomiska och miljövinster. Volvosutsläpp till luft har behandlats ingående i samband med ett koncessionsnärendeunder 1988. De åtgärder som vidtas kommer att leda till en halvering avlösningsmedelsutsläppen till mitten av nittiotalet. Kommittén har sett detnödvändigt att initiera ytterligare åtgärder för att minska utsläppen från deolika hjälpkemikalier och övrigt material som använder i produktionen.Genom ett långsiktigt arbete på en avfallssnål produktion och en förbättradarbetsmiljö kan kostnaderna för rening, kontroll och hantering minska. LO anser att detåtgärdspaket som föreslagits för reducering av lösnings medelsutsläppen till luft enbart är ett steg på vägen till bättre miljö som helhet på och på Torslandaverken. Genom krav på underleve ranser styr också industriprocesser i andra områden, och arbetet på Torslandaverken kan bli vägledande för många industrier. anställdasengagemang är avhängigt de åtgärder i arbetsmiljön som kan Skr. 1990/91:6genomföras i form av ändrad arbetsordning, liksom en förbättrad dialog Bilaga 2 mellan företagsledning och anställda. Åtgärder i arbetsmiljön kommeratt få en omedelbar positiv verkan på den yttre miljön. Transportforskningsberedningen:Trots att eldrift bl. a. införts vid i på grund avden akuta avgas- och bullerstituation som där råder för närbebyggelsen och vidStena i är konsekvenserna och kostnaderna för en generellttillämpning av denna åtgärd detta ej klarlagda. Landanslutningsförfarandet ochdärtill hörande kostnader jämfört med avgasrening med selektiv teknik tordeendast i speciella fall (typ i ) vara försvarbar. Närmarekontakter med och i dessa frågor börövervägas. TFBvill här informera om att ett stort TFB-projekt, sjöfartens avgaser, med entotalkostnad på 4 milj. kr. som samfinansieras mellan TFB, STU, ,och pågår och väntas vara avslutatvåren . Sjöfartsverket:Åtgärder av typen landanslutning av fartyg vid kaj bör väljas endast i sambandmed mycket speciella förhållanden, se t.ex. Vikinglinjen , och ger ijämförelse med generella åtgärder, som avgasrening, små och endast lokalaeffekter till en mycket hög kostnad. Landanslutningsom generell åtgärd motverkar strävanden att internationelltuppnå lägre emissionsvärden från sjöfarten. Dessa måste nämligen nås med teknikombord. 1sjöfartsverkets utredningsuppdrag från regeringen av sjöfartens miljöpåverkan,ligger även att presentera ett material för åtgärder i s. k. "urban areas".Inom det projekt regeringsuppdraget resulterat i ingår kartläggning ochberäkning av sjöfartens miljöpåverkan. Kartläggningen av sjöfartensmiljöeffekter avses presenteras , samt en total sammanställning avtillgänglig teknik . Denföreliggande rapportens slutsats under "Exempel på föreskrifter" sidan80 punkt 3 är enligt verkets uppfattning alltför onyanserad vad gäller landsanslutning.Åtgärden ger i vissa tillämpningar en högre emission främst vad gäller stoftvid kortare upphållstider. En ingående analys av detta förhållande kommer attpresenteras i samband med redovisningen av det projekt som omnämnts ovan. Göteborgskommun har uppfattningen att åtgärder för att begränsa svavelutsläppen från larjetrafikenredan har inletts. Internationella insatser krävs inom sjöfarten. delardelegationens uppfattning om förslag till före skrifter för hamnverksamhet. Exempel på föreskrifter som skulle kunna utfärdas för hamnverksamheten i : Elanslutning av fartyg vid kaj, användande av lågsvavligt bränsle samt att en kvalitetskontroll av bunkeroljor utförs 35 Installering av rökgasrening påfartyg kan diskuteras som alternativ till Skr. 1990/91:6 elanslutning avfartygen. Rening av dagvatten från oljeförorenadeytor i oljehamnen i : Åtgärder har vidtagits mot läckagei sambad med påfyllning av tankbilar, men åtgärder saknas för att kolväteutsläppi samband med utlastning till fartyg ska upphöra. Medelstora och stora fartygär förberedda för ett återvinningssystem, men de minsta, exempelvis för Vänersjöfart,saknar sådant rörsystem. Utsläpp från cisternerna behöver undersökasytterligare, och om det visar sig att utsläppen är större än beräknat bör detligga i de enskilda företagens ekonomiska egenintresse att förhindra dessautsläpp. LOanser att de åtgärder som föreslås för medelstora och stora fartyg kan kommaatt ge stora miljövinster, liksom åtgärderna inom vattenområdet. Diffusautsläpp från och lufting av cisterner bör komma att prioriteras högst avföretagen ur kostnadssynpunkt, varför åtgärder snabbt kan komma att sättas in.När en helhetsbild av totalreduktionen av utsläpp från oljehamnarna blivitverklighet bör eventuella åtgärder mot de mindre fartygen diskuteras. LO anservidare att minskningen av svavelutsläpp från färjetrafiken överensstämmer medde långsiktigt, politiskt satta, målen in . Vägverkethar ingen invändning mot förslagen om bättre kollektivtrafik och funktionellstadsstruktur. Förändringar i dessa avseenden kräver emellertid omfattandeinvesteringar i infrastrukturen och en mycket lång genomförandetid. En kraftigtutökad ram för investeringar är därför nödvändig. är dock tveksamt tillden föreslagna finansieringsmodellen som föratsätter ett speciellt undantagför i skatteuQäm-ningssystemet. Motsvarande behov och problem finnsockså i de andra storstadsområdena. En gemensam modell bör därför eftersträvas. Utöverde investeringar som projektet tar upp krävs omfattande investeringar i vägarför att begränsa miljöstörningarna från den omfattande biltrafik som trots allasatsningar kommer att finnas kvar, därför att alternativ saknas. Detär viktigt att vidta både de typer av åtgärder som projektet föreslår och mergenerella åtgärder för att minska emissionerna från fordonen. Projektetanvänder en beräkningsmodell för att skatta vilka reduktioner av biltrafikensom, under vissa förutsättningar, krävs för att nå olika miljömål.Beräkningarna är svåra att värdera med de uppgifter som lämnas i rapporten. Deåtgärder som projektet föreslår, exempelvis alternativa bränslen för fordon ochen utredning om lokalisering av lastbilsterminaler, är nödvändiga men ytteriigareåtgärder erfordras. Pålokal och regional nivå erfordras bättre kunskaper om godsflödena. Samordningav transporter är en åtgärd som sannolikt kräver måttliga investeringar men somkan ge snabba effekter. Pånationell och internationell nivå måste krav ställas på rena fordon. Deflesta större städer i industri väriden haren uppbyggnad som förutsätter Skr. 1990/91:6 omfattande väg- och gatutrafik även om spårbunden trafik byggsut maxi- Bilaga 2 malt. Renare fordon måste därför vara det primära långsiktigamålet för miljöarbetet. Detförtjänstfulla i arbetet ligger i att det visar på nödvändigheten av att allanu vidtar de åtgärder som är kända och möjliga. En bred spridning av dennakunskap bör vara ett medel för att nå snabbare resultat.