prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — Den generella kompensationen skergenom att den vanliga telefonräkningen sätts ner . Dämtöver kanen individuell kompen- Vianser att det är rimligt att i princip tillhandahåller en avgiftsfrinummempplysningstjänst till dem som inte kan utnyttja den avgiftsfriatelefonkatalogen. Med en fortsatt modernisering av telenätet ges också nyamöjligheter att lösa dessa problem. Den tillämpade rabattformenbör ses över eftersom den givna rabatten inte har ett direkt samband medkundens kostnader för nummerupplysningen. subventioneras samtal mellan vanlig telefon och texttelefon i den del deutgörs av lokalsamtal. Förmedlingsverksamheten av texttelefonsamtal ochtillhandahållandet av texttelefoner finansieras genom ett anslag påsocialdepartementets huvudtitel. Vi avser att pröva hur stöd av denna typfortsättningsvis skall finansieras. Vianser att ansvaret för den speciella anpassning av teletjänster som krävs föratt olika grupper av handikappade skall kunna dra nytta av teletjänsterna böråvila , i den del det berör det av verket förvaltade telenätet.Under år 1990 uppgick kostnaderna för forskning inomhandikappområdet till 10,6 milj.kr. bör även framgent belastas meddessa kostnader som ett led i arbetet med en kundanpassning av sina tjänster. Motbakgrund av att det nu finns fler operatörer på teletjänstmarknaden bör fråganställas om även övriga operatörer skall omfattas av förpliktelser angåendehandikappanpassning. Som tidigare nämnts kommer den nya strukturen påteletjänstmarknaden i att kräva en mer utförlig författningsmässigreglering. 1 detta sammanhang faller det sig naturligt att överväga eventuellakrav vad gäller handikappanpassning av tjänster och terminaler. I avvaktan påatt detta översynsarbete avslutas anser vi att samarbetet mellan televerket.Handikappinstitutet och handikapporganisationerna bör utvidgas för att omfattaäven de tillkommande operatörerna och terminalleverantörerna. PTUhar påpekat att del behövs byggnadslov för att bygga telefonkiosker.Utformningen av dem vad avser handikappanpassning bör således prövas enligt deregler som föreligger. Televerketär funktionsansvarig för telekommunikationer inom totalförsvaret. särskilda åtaganden ligger att såväl i fred som krig leverera,sätta i drift och underhålla teleanordningar för totalförsvaret. harangett vilken ekonomisk nivå televerkels insatser för s.k. krigs-skyddsåtgärderskall ha och beslutat all skall bestrida utgifterna med sinarörelsemedel. Vihar tidigare föreslagit att statens ansvar för telekommunikationer skallavgränsas till telefonkommunikationer. Totalförsvaret är dock alltmer beroendeockså av datakommunikationer. Detta behov torde vara möjligt att tillgodoseutan att därför avgränsa ansvaret. Vi anser, att somfunktionsansvarig , uppmärksamt bör följa utvecklingen på teleområdet och vidbehov aktualisera förändringar av statens ansvar som kan krävas fråntotalförsvarssynpunkt. Televerkethar ett särskilt åtagande i tillhandahållandet av SOS-tjänsten genom enandel i kostnaderna för (). SOSABbildades genom ett avtal mellan , Svenska kom- Prop.1990/91:87 munförbundet och . har i skrivelsetill regeringen presenterat ett nytt konsortialavtal för SOSAB. Avtalet harträffats med förbehåll för regeringens godkännande. påtar sig iavtalet ett ökat kostnadsansvar fram jämfört med nu gällandeavtal. skall parterna göra en förnyad prövning av fördelningsgrundenför tiden . Inuvarande konsortialavtal fördelas kostnaderna mellan de olika delägarna på , på berörda kommuner och påberörda landsting. Fördelningen enligt det nya avtalet är påteleverket, på kommunerna och på landstingen. Anledningentill förändringen är framför allt att samarbetet med kommunerna måsteupprätthållas för att säkerställa en fungerande SOS-tjänst. uppgickteleverkets kostnadsandel till ca 88 milj. kr. med en kostnadsfördelningenligtdet gamla konsortialavtalet. En fördelning enligt det nya avtalet skulle förverket innebära ytterligare 22 milj. kr., dvs. en kostnadsandel på totalt 110milj. Vianser det vara rimligt att staten genom , enligt lydelsen i det nyakonsortialavtalet, åtar sig ansvaret för av kostnaderna förgrundtjänsten i . Somvi tidigare redovisat anser vi att skall särredovisa kostnader försärskilda åtaganden som inte kan rymmas inom normala affärsmässiga hänsyn.Lämplig metod för särredovisningen kommer att utvecklas inom regeringskansliet.Vi anser dessutom att skall kompenseras för sådana åtaganden. Dettabör ske genom att inleverans till staten reduceras med ett beloppmotsvarande kostnaderna för dessa åtaganden. Det ovan behandlade ansvaret förtelefonautomater i glesbygd, handikapphänsyn, totalförsvarshänsyn och SOSAButgör sådana särskilda åtaganden som enligt våra beräkningar kommer all uppgåtill ca 360 milj. kr. Metoder för att närmare beräknakostnader för särskilda åtaganden måsle kartläggas och utvecklas. Regeringensbedömningar och förslag: Enväl fungerande postverksamhet är en väsentlig del av infrastmktur. Stmkturkriseni kontorsnätet är ett hot mot statsmakternas önskemål om en vardaglig ochrikstäckande kontors- och kassaservice. Detär nödvändigt att postverket ges möjligheter att agera affärsmässigt medstärkta konkurrensfömtsättningar. Fömtsättningama ochformerna för postverkets verksamhet ses över. Skälen till regeringensbedömningar och förslag: har ett antal utredningar behandlatpostverkets verksamhet. Irapporten granskas postverket utifrån styrmöjligheter ochregeringens styrning och kontroll. revisorer pekar på ett antalbrister i regeringens styrning och uppföljning av postverkets verksamhet.Revisorerna föreslår mot den bakgmnden att den statliga ägarstymingenvidareutvecklas bl. a. i enlighet med verksledningskommitténs riktlinjer.Revisorerna pekar också på att postverkets offentligrättsliga ställning innebärvissa begränsningar i handlingsfriheten jämfört med privata konkurrenter. Regeringen gav år 1989siatens pris- och konkurrensverk (SPK) i uppdrag att analyseramarknadsutvecklingen för postverkets och tjänster. I uppdragetingick att belysa hur konkurrensen fungerar på olika marknader samt hurprinciper för prissättning påverkar effektiviteten i verksamheten. Samma årlämnade SPK rapporten . I rapporten analyseras marknaden ochkonkurrensförhållandena för olika posttjänster. Vidare föreslås prismål försådana verksamheter som enligt SPK saknar förutsättningar för en fungerandekonkurrens. SPKs analys av postverketsmarknadssituation överensstämmer med den beskrivning som ges av riksdagensrevisorer. Konkurrensen består i allt väsentligt av att den tekniskautvecklingen inom informations- och databehandlingsområdet ger fömtsättningarför konkurrerande medel för överförande av information samt av att inhemska ochutländska konkurrenter går in i postverkets lönsamma marknader somde inte är skyldiga att ta ett ansvar för glesbygdsservice. SPKkonstaterar att postverket haft en formell och naturligmonopolställning på normalbrev. Även för andra brevtjänster ekonomibrev,föreningsbrev etc. har postverket haft en naturligt stark marknadsställning.Postverkets ställning är alltjämt stark även om konkurrens numera förekommerfrån t.ex. telefax, elektronisk post etc. för i Denna konkurrens förväntas öka påtagligt Prop. 1990/91:87framöver. För övriga marknader har postverket, enligt SPK, i allmänhet av marknaden, med oftast etl eller två företag som huvudkonkurrenter.Marknadsandelen för utrikes brev och paket, bankprodukter,dagstidningsdistribution och bilbudsverksamhet är dock avsevärt lägre, 10 30procent. Post-och teleutredningen lämnade sitt betänkande "Post & Tele med regionalt och socialt ansvar" (SOU 1990:27). Utredningensuppgift var att föreslå avgränsningar och preciseringar av statens (televerketsoch postverkets) regionalpolitiska och sociala ansvar. Utredningens förslagbehandlas under avsnitt 6.3.2. pågår ett utvecklingsarbete för attförbättra kassahållningen i staten. Möjligheten att kunna utnyttja bank-girotsom betalningsförmedlare efterfrågas av många myndigheter. Gällande regelverkoch konstmktion av postgirosystemet innebär att regeringen har mycketbegränsade möjligheter att ge tillstånd till att myndigheter utnyttjar bankgirotsom betalningsförmedlare. behandlades finansplan (prop.1989/90:100, bil. Där framhöll regeringen att det statliga betalningssystemet,med vissa förbehåll, i princip bör vara utformat så att det skapas en valfrihetför allmänheten och myndigheterna att välja betalningsförmedlare. Riksdagenframhöll (1989/90:FiU24, rskr. 197) att inga betalningsomläggningar, som gerbetydande konsekvenser för postgirot och därmed kan återverka på postverketsmöjligheter att upprätthålla en rikstäckande service, bör ske i avvaktan på enöversyn av postverkets ekonomi. I årets finansplan (prop. 1990/91:100, bil. 1)anmäldes att regeringen avser att återkomma med förslag som ökar möjlighetentill valfrihet avseende statliga betalningar i samband medkompletteringspropositionen. Förslagen skall dock vara av sådan natur att dekan genomföras utan att betydande konsekvenser för postverkets ekonomi uppstår. Enfråga som aktualiserats är postverkets roll inom bankområdet.Postverkets aviserade samarbete med Sparbankerna och den därpåföljande konflikten med Nordbanken väckte ett antal frågor av principiell ochjuridisk karaktär avseende bl. a. postverkets möjligheter att ingå avtal medflera banker. I ett beslut angav regeringen vissariktlinjer för postverkets samarbete med banker. har därefter tagitupp förhandlingar med bankerna om samarbete i enlighet med dessa riktlinjer. Enöversyn av förutsättningarna och formerna för postverkets verksamhet ärpåkallad av flera skäl. Strukturkriseni kontorsnätet Prop. Antalettransaktioner på postkontoren har minskat med 30 under 1980-taletpå grund av ökad automation. Denna utveckling väntas fortgå under 1990-talet.Företagspaket går i ökad usträckning dörr-till-dörr i stället för viapostkontorsnätet. Stmkturkrisen i kontorsnätet, där minskade intäkter inte kankompenseras med motsvarande kostnadsminskningar, är ett hot mot statsmakternasönskemål om en vardaglig och rikstäckande kontors- och kassaservice. Kostnadernaför postverkets regionalpolitiska och sociala ansvar är svåra att beräkna bl.a.därför att statsmakternas mål inte är klart definierade. Kostnader för attupprätthålla en vardaglig och rikstäckande kontors-och kassaservice uppskattastill ca brutto inkl. kostnaderna för lantbrevbäringen. Postoch teleutredningen har beräknat särkost-naderna för landsbygdsservice till ca1,och för glesbygdsservice till ca 1,2 miljarder kronor.Härtill kommer kostnader med anledning av hänsyn till äldre, handikappade ochsynskadade om ca 40 milj. kr., kostnader som täcks med anslag överstatsbudgeten. Vi anser att en fördjupad analys av kostnaderna för postverketsregionalpolitiska och sociala åtaganden bör genomföras. pågår ett projekt om det framtida kontorsnätets utformning ochdimensionering (NÄT 92). Inom projektet prövas också alternativ till nuvarandedistribution över kontorsnätet. Arbetet, som skall vara avslutat i september1991, kan utgöra en gmnd för våra fortsatta överväganden om kontorsnätetsutformning och dimensionering. Postgirotfår betydande intäkter genom förmedlingen av statensbetalningar. Genom att förränta den s. k. float som uppkommer genom tekniskafördröjningar av betalningarna, vilka var nödvändiga i det tidigare statligasystemet, kan postverket utöver ersättning för betalningsförmedlingen fåintäkter för att täcka en del av kostnaderna för kontorsnätet. Postgirotsfloatintäkter är mycket räntekänsliga med följden att inkomsterna från statensbetalningar kan variera kraftigt mellan olika år. Detta innebär dels attpostverket är beroende av en inkomstskälla vars ekonomiska utbyte kan skiftamellan åren, dels att statens bidrag för täckande av postverkets kostnader förglesbygdsservice varierar. Systemet försvårar statsmaktemas styrning ochuppföljning av postverkets åtaganden inom ramen för regionalpolitiken. Postverketsrikstäckande kassaservice är en del av betalningsförmed lingen där enskilda personers betalningar till och från staten utgör basen i verksamheten. Vidare ingår distansbetalningar med hjälp av kontanter till och från företag och mellan privatpersoner. Den praktiska hanteringen är datoriserad. Successivt har en förskjutning skett från kontant betalningar till direktöverföring mellan konton. kommer dock behovet attgöra distansbetalningar med kontanter att kvar- Prop. 1990/91:87 stå. Eftersomkassanätet och postgirot är integrerade delar av ett sammanhängande system förbetalningsförmedling kan frågan om hur de statliga betalningarna skall skötasinte hanteras skiljt från frågan om postverkets tekniska och ekonomiskamöjligheter att ge en rikstäckande kassaservice. Fråganom konkurrens på betalningsområdet har diskuterats i olika sammanhang. Vi görbedömningen att överskottet från förmedlingen av siatens betalningar har enväsentlig betydelse för postverkets ekonomi och därmed för verkets förmåga attupprätthålla en rikstäckande service. finns andra skäl som talar fören valfrihet för myndigheter och allmänheten inom betalningsområdet. Ettensidigt beslut om att låta bankerna konkurrera om statliga betalningar fulltut riskerar dock att få negativa konsekvenser ur såväl ett företagsekonomisktperspektiv för postverket som ur ett samhälleligt perspektiv. Mot denna bakgmndär det angeläget att fördjupa analysen av betydelsen av de statliga betalningamaför postverkets ekonomi samt att klargöra vilka förändrade verksamhetsförutsättningarför postgirot som krävs om bankerna/bankgirot i ökad utsträckning skulletillåtas konkurrera om statens betalningar. Enligtkungörelsen (1947:175) har postverket ensamrätt till brevbefordran. Marknadenför brev förändras snabbt genom framväxten av alternativakommunikationsmetoder. Utvecklingen inom EG går i liberaliseran-de riktning.Där diskuteras också frågan om omfattningen och utformningen av postverkensmonopol. Vi föreslår, i likhet med post- och teleutredningen, att postverketslagreglerade monopol ses över med beaktande av EGs kommande regelverk påpostområdet och att konsekvenserna kartläggs i samband med den här aviseradeöversynen av postverket. Ekonomiskredovisning, associationsformen m. m. Översynenav fömtsättningama och formerna för postverkets verksamhet sker inom ramen förarbetet med att utveckla styrningen av de affärsdrivande verken inomregeringskansliet. Vi har tidigare redovisat våra principiella bedömningarbeträffande inriktningen av det arbetet (6.1). Iett första steg skall postverkets redovisning anpassas till de regler som i daggäller för aktiebolag. En särskild fråga att beakta i det sammanhanget ärpostverkets pensionsförpliktelser, som uppgår till ca 6,5miljarder kronor. Pensionsskulden redovisas inte i postverkets bokslut, vilketkrävs vid en anpassning av redovisningen till aktiebolagslagen. Vidare skallett effektivt avkastningskrav utformas för postverket med beaktande avlönsamhetsmål, kapitalstmktur och krav på effektivitets- ochproduktivitetsutveckling. Isyfte att effektivisera beslutsfattandet kommer vi i samband med behandlingen av postverkets treårsplan (avsnitt 6.3.3) att föreslå att beslut 156 omportot på normalbrev delegeras till postverket fr. o. m. verksamhetsåret Prop. 1990/91:87 1992. Vidareföreslår vi (avsnitt 6.3.3) att Postens Diligenstrafik avskiljs frånaffärsverket och överförs till inom . Försäljningen avPostens Diligenstrafik är en del av en större affär i vilken även ingår att SJpå entreprenad kommer att svara för en stor del av transporterna inom ramen förpostverkets expressgodssystem. Härigenom skapas förutsättningar för postverketatt vidareutveckla sin lättgodsrörelse på den hårt konkurrensutsattaexpressgodsmarknaden. Konkurrenssituationenför postverkets olika verksamhetsområden förändras i en allt snabbare takt.Den högteknologiska utvecklingen inom EG kommer att skärpa konkurrensenframöver såväl nationellt som internationellt. Detta innebär att postverketmåste ges möjligheter att agera affärsmässigt med stärktakonkurrensförutsättningar. Flera postförvaltningar i har bolagiseratverksamheten eller är på väg mot en sådan utveckling. Mot den bakgmnden börfömtsättningarna för och konsekvenserna av en bolagisering av postverketklarläggas inom ramen för ett regelverk som lämnar utrymme församhällspolitiska åtaganden. Resultatetav översynen beräknas kunna redovisas . Post-och teleutredningen (PTU), som tillsattes , lämnade i mars 1990sitt betänkande "Post & Tele med regionalt och socialtansvar" (SOU 1990:27). Betänkandet har remissbehandlats. En betydandemajoritet av remissinstanserna ställer sig bakom utredningens förslag. PTUsuppgift var att föreslå avgränsningar och preciseringar av ochpostverkets regionalpolitiska och sociala ansvar. PTUsförslag beträffande postverkets tidningsrörelse har behandlats i åretsbudgetproposition (prop. 1990/91; 100, bil.8). Vi har i närmast föregåendeavsnitt (6.3.1) berört PTUs förslag beträffande en översyn av postverketslagreglerade monopol på brevbefordran. PTUsförslag till vilka regionalpolitiska och sociala krav som bör åläggaspostverket innebär inte några avgörande förändringar jämfört med nuvarandeförhållanden. PTU har förutsatt att finansieringen av postverketsregionalpolitiska och sociala åtaganden kan ske inom ramen för postverketsekonomi och verksamhet givet nuvarande regelverk inklusive statensbetalningssystem, åtminstone . Utvecklingeninom postverkets olika verksamhetsområden går snabbt. Till skillnad från PTU gör vi bedömningen att postverket, utan ändrade verksamhetsförutsättningar, kommer att få svårigheter att inom ramen för den egna verksamheten upprätthålla den nuvarande servicenivån. Vi anser att statsmakternas krav på en vardaglig och rikstäckande kontors- och kassaservicc skall ligga fast. Vi anser dock att nuvarande mål behöver defi nieras på ett tydligare sätt och att formerna för hur målen skall uppfyllas och finansieras behöver omprövas. Av dessa skäl anser vi att regeringens bered ning av PTUs betänkande är avslutad. 6.3.3 Postverketstreårsplan m. m. Deekonomiska mål som regering och riksdag har lagt fast för postverket bör bestå i avvaktan på resultatet av översynen av förutsättningarna och formerna för postverkets verksamhet. Investeringsnivånbör anpassas till gällande ekonomiska mål. Beslutom portot på normalbrev under 500 gr delegeras till postverket fr. o. . införsett prismål för postverketsgenomsnittliga priser på normalbrev under och ett mål förtotalproduktivitet. Postverketsnästa treårsplan bör avse åren 1992 1994. PostensDiligenstrafik avskiljs från affärsverket och överförs till inom . Skälenför regeringens förslag: har itreårsplanen för åren 1992 1994 redovisat syftet, strategier och mål förverksamheten saml inriktningen . Planen har redovisatsutförligt i budgetpropositionen (prop. 1990/91:100, bil. I anslutning tillden redovisningen anmäldes att vi avsåg att återkomma till frågor ompostverkets ekonomiska mål och verksamhetsinriktning under perioden 19921994i samband med propositionen om näringspolitik för tillväxt. Ekonomiska mål ochverksamhetens inriktning Postverkethar bl.a. angett att ett av syftena med verksamheien är att, förutom attförmedla betalningar, också kunna erbjuda andra finansiella tjänster. I planenanges att bankverksamheten skall utvecklas. Regeringen har i beslutden angivit riktlinjer för postverkets samarbete med banker.Riktlinjerna skall utgöra en ram inom vilken posten utvecklar bankaffären iposten. 1 beslutet anges bl.a. följande: "har rättatt sluta avtal om samarbete med olika banker. När sådana avtal sluts får detemellertid inte råda något tvivel om att avtalen bygger på icke-exklusivitet.Avtal med banker måste bygga på förutsättningen att postverket inte helt ellerdelvis äger någon bank. kan ha ett samarbete med olika banker, menen parts tillträde till konlorsnätet får inte försvåra för andra banker attteckna avtal av samma omfattning. engagemang ibanksektorn skall bygga på transaktioner och förmedling av affärer på ettsådant sätt att banklagens regler om rätt att delegera inte bryts. Postverketskall också kunna marknadsföra de tjänster samarbetet omfattar. Postverketskall däremot inte bevilja krediter och inte ha del i de kreditrisker somuppkommer till följd av förmedlade affärer." Postverketavser att 1994 höja investeringsnivån med anledning av densnabba tekniska utvecklingen inom meddelande- Prop. 1990/91:87hanteringsområdet, rationaliseringen inom lättgodsområdet, datoriseringen avkontorsnätet och affärsutvecklingen med de nationella postverken.Investeringarna beräknas öka med ca till ca 7 miljarderkronor. För att kunna självfinansiera den högre investeringsnivån anserpostverket att resultatnivån behöver uppgå till avrörelseintäkterna. Post verket föreslår dock ingen förändring a v statsmakternaskrav på ett genomsnitOigt överskott över åren om av rörelseintäkterna. Iavvaktan på resultatet av översynen av förutsättningarna och formerna förpostverkets verksamhei bör statsmakternas nuvarande ekonomiska mål förpostverket ligga fast. Investeringsnivån bör anpassas till det gällandeekonomiska målet. Satsningar på modern kommunikationsteknologi bör genomföras isådana former att de inte äventyrar postverkets möjligheter att bära deekonomiska konsekvenser som kan uppstå i samband med en övergång till merbolagsliknande förhållanden och vid en eventuell bolagisering. I övrigttillstyrks den av postverket föreslagna inriktningen av verksamheten. Beslutsordningenför portot på normalbrev beslutar regeringen om portot för normalbrev medan övriga porton beslutasav postverket. har föreslagit att beslut om portot för normalbrevdelegeras till postverket. Viställer oss bakom postverkets förslag, som ligger i linje med principen ommålstyrning av affärsverken. Detta innebär dock ingen förändring avenhetsportoprincipen när det gäller enstaka försändelser och därmed berörs inteheller privatkunder. Vi föreslår att beslut om portot för normalbrev delegerastill postverket fr. o. m enligt följande: Postverketsgenomsnittliga priser på normalbrev under får höjas med högst 80procent av förändringen av faktorprisindex. Prismålet kombineras med ett målför totalproduktivitetsutvecklingen. Ett sådant mål skall utformas i sambandmed den aviserade översynen av postverket. Beslutsmodellen bör vidareutvecklassuccessivt. Det bör åligga revisorer att i samband med granskningenav postverkets årsbokslut följa upp prismålet. Vianser, i enlighet med postverkets förslag, det befogat att statsmakternasställningstaganden till treårsplanen fattas i så nära anslutning som möjligttill den aktuella perioden. nästa treårsplan bör därför avse åren1992-1994. skrivelse till regeringen har postverket hemställt att regeringen medger attPostens Diligenstrafik avskiljs från affärsverket 159 och överförs till SwebusAB, ett dotterbolag inom SJ-koncemen. ABs övertagande av PostensDiligenstrafik fömtsätter godkännande eftersom verksamhetenöverförs från affärsverk till bolag. Överenskommelse om SJs övertagande avPostens Diligenstrafik har träffats med förbehåll för godkännande. Överenskommelsen innebärdessutom att och förvärvas av SwebusAB. Postens Diligenstrafik och driver för närvarandebusstrafik i de fyra nordligaste länen. Iöverenskommelsen ingår vidare att SJ på entreprenad kommer att svara för del av transporterna inom ramen för postverkets lättgods-system. Frågan om en samordning avbusstrafiken inom SJ och postverket har aktualiserats av bl. a. riksdagensrevisorer ("verksamhet", rapport /90:6). Revisorernaframhåller att SJ och postverket bedriver vissa konkurrerande verksamheter; SJsaffärsområde konkurrerar med postverkets lättgods och konkurrerar med bl.a. Postens Diligenstrafik. Revisorerna anseratt det inte är meningsfullt att två statliga verk på detta sätt driverkonkurrerande verksamheter. Den överenskommelse mellanSJ och postverket som träffats ligger i linje med revisorerssynpunkter. Viföreslår mot den bakgmnden att godkänner att Postens Diligenstrafikavskiljs från affärsverket och överförs till .