prop · GE03102 · 1990-12-31 00:00:00 — Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1990:156) om ändring i lagen ' ' (1962:381)om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att 3 kap. 5§ lagen (1962:381) om allmän försäkring' i paragrafenslydelse enligt lagen (1990:156) om ändring i nämnda lag samt punkt I avikraftträdande- och övergångsbestämmelseraa till lagen (1990:156) skall haföljande lydelse. Denallmänna skall i samband med inskrivning av en försäkradbesluta om den försäkrades tillhörighet till sjukpenningförsäkringen. I frågaom en försäkrad som avses i 1 § första stycket skall kassan samtidigtfastställa den försäkrades sjukpenninggmndande inkomst och, om inkomsten helteller delvis är att hänföra till anställning, dennes årsarbetstid. Sådan fastställelseskall också ske för försäkrad som avses i 1 § andra stycket så snart anmälan omhans inkomstförhållanden gjorts hos kassan. Av beslutet skall framgå i vad månden sjukpenninggmndande inkomsten är att hänföra till anställning eller tillannat förvärvsarbete. a)när kassan fått kännedom om attden försäkrades inkomstförhållanden, arbetstid eller andra omständigheter harundergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller för sjukpenningensstorlek, b)när förtidspension ellersärskild efterlevandepension enligt denna lag beviljas den försäkrade ellerredan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkradesförmåga eller möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete, c)när delpension enligt särskildlag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras medhänsyn till ändring i den försäkrades arbets- eller inkomstförhållanden, samt d) närtjänstepension beviljas den försäkrade. Ändringskall i fall som avses i första stycket a) inte ske förrän efter detförsäkringskassan fått kännedom om de ändrade omständigheterna. Ändring skalli annat fall ske så snart anledning till ändringen uppkommit. Denfastställda sjukpenninggmndande inkomsten får ej i annat fall än som avses iförsta stycket b), c) eller d) sänkas under tid då den försäkrade 1.bedriver studier, för vilka hanuppbär studiehjälp, studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd enligtstudiestödslagen (1973:349), studiestöd enligt lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa eller bidrag enligt förordningen (1976:536) omutbildningsbidrag för doktorander, 2.genomgår gmndutbildning förvuxna (gmndvux), vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) eller gmndläggandesvenskundervisning för invandrare och uppbär timersättning för studieraa, 3.är inskriven vidarbetsmarknadsinstitut eller efter förmedling av en arbetsmarknadsmyndighetgenomgår yrkesutbildning, ' Ugen omtryckt 1982:120. Paragrafen ändrad också genom 1990:637. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 4. ärgravid och avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast sex månaderföre barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför, 5. ärhelt eller delvis ledig från 5. är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av bara, förvärvsarbete för vård av bara, om den försäkrade är förälder till om den försäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder barnet eller likställs med förälder enligt I § lagen (1978:410) om rätt enligt 1 § lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m. m. till ledighet för vård av bara, m. m. och barnet inte har fyllt . Mot- och barnet inte har fyllt . Mot svarande gäller vid adoption av svarande gäller vid adoption av barn som ej fyllt eller vid bara som ej fyllt eller vid mottagande av sådant bam i avsikt mottagande av sådant bam i avsikt att adoptera det, om mindre än ett att adoptera det, om mindre än har förflutit sedan den försäkra- år har förflutit sedan den försäkra de fick barnet i sin vård. de fick barnet i sin vård, 6. fullgör värnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst eller genomgårmilitär grundutbildning för kvinnor. Fören försäkrad som avses i tredje stycket 1 skall , vid sjukdomunder utbildningstiden, beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggmndandeinkomst som har fastställts på gmndval av enbart den inkomst av eget arbete somden försäkrade kan antas få . Om därvid den sjukpenninggmndandeinkomsten helt eller delvis är att hänföra till anställning, skallårsarbetstiden beräknas på gmndval av enbart det antal arbetstimmar som denförsäkrade kan antas ha i ifrågavarande förvärvsarbete . Fören försäkrad som avses i 10 c § första stycket 1 eller 2 skall dock understudieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då den försäkrade inte uppbärstudiesocial förmån som anges i tredje stycket 1, sjukpenningen beräknas på densjukpenninggmndande inkomst som följer av första tredje styckena, omsjukpenningen blir högre än sjukpenning beräknad på den sjukpenninggmndandeinkomsten enligt fjärde stycket. Fjärde stycket tillämpas även för försäkrad som avses i tredje stycket6 när den försäkrade genomgår grundutbildning eller därtill omedelbartanslutande repetitionsutbildning. 1.Denna lag träder i kraft den 1 I. Denna lag träder i kraft, i jrå- . ga om 3 kap. 5 § tredje stycket punkt 6och sjätte stycket , och i övrigt . Lag om ändring i luftfartslagen (1957:297) Härigenomföreskrivs att 11 kap. 1 § luftfartslagen (1957:297)' skall ha följandelydelse. Prop.1990/91:102 Bilaga 1.11 Bestämmelser om flygräddningstjänst finns i räddningstjänstlagen (1986:1102). Ett luftfartygs ägareeller innehavare och de som tjänstgör på luftfartyg eller vid flygplatsereller andra anläggningar för luftfarten är skyldiga att delta i flygräddningstjänsten.Regeringen meddelar bestämmelser om ersättning av allmänna medel fördeltagandet. I fråga om ersättning vid personskador gäller lagen (1977:265) omstatligt personskadeskydd och lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideellskada. Ett luftfartygs ägareeller innehavare och de som tjänstgör på luftfartyg eller vid flygplatsereller andra anläggningar för luftfarten är skyldiga att deha i flygräddningstjänsten.Regeringen meddelar bestämmelser om ersättning av allmänna medel fördeltagandet. I fråga om ersättning vid personskador gäller lagen (1977:265) omstatligt personskadeskydd och lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideellskada m. m. Denna lag träder i kraftden . ' Lagen omtryckt 1986:166.-Senaste lydelse 1986:1105. Lag om ändring i räddningstjänstlagen (1986:1102) Härigenomföreskrivs att 49 § räddningstjänstlagen (1986:1102) skall ha följande lydelse. Prop.1990/91:102 Bilaga 1.12 I lagen (1977:265) omstatligt personskadeskydd och lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideellskada finns bestämmelser om ersättning vid personskada till den som harmedverkat i räddningstjänst enligt denna lag och i övning med räddningskår. I lagen (1977:265) omstatligt personskadeskydd och lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideellskada m. m. finns bestämmelser om ersättning vid personskada till den som harmedverkat i räddningstjänst enligt denna lag eller i övning med räddningskår. Denna lag träder i kraftden . 1. Inledning....................................................... ... 5 Överväganden ............................................. ... 7 2.1 Utgångspunkter ....................................... ... 7 2.1.1Läget inför planeratförsvarsbeslut . 2.1.2Säkerhetspolitiska överväganden........... ... 9 2.1.3Läget inom totalförsvaret...................... 11 2.1.4Ekonomiska fömtsättningar ................. .. 12 2.2I avvaktan på ett nyttlångsiktigt försvarsbeslut 13 2.3Utvecklingen av den finansiellastyraingen av totalförsvaret 16 2.4Det fortsattautvecklingsarbetet inom försvarsdepartementets verksamhetsområde .. 17 2.4.1Inriktning och målsättning..................... 17 2.4.3Översyn av totalförsvaretsledningsorganisation på central och regional nivå ....................................................... 22 2.4.4Lekmannainflytande iförsvarsmaktens regionala och lokala myndigheter ....................................................... 23 2.4.5Totalförsvaretsforskningsverksamhet ..... . 24 3.1Åtgärder för att utveckla avden finansiella styrningen av totalförsvaret 26 3.2Styrnings- och budgetprocessensamt ekonomisk säkerhet i planeringen 27 3.3Budgetering exklusivemervärdeskatt 1991/92 . 3.4Den militära delen avtotalförsvaret............... . 30 3.4.1Det ekonomiska utfallet /90 .... 30 3.4.3Utgiftsram för det militäraförsvaret för /92 31 3.4.4Revisionen av budgetåret1989/90.......... . 32 3.5 Dencivila delen av totalförsvaret ................. . 33 3.5.1Det ekonomiska utfallet /90 .... 33 3.5.2Ekonomiska resurser för dencivila delen av totalförsvaret under /92 .......................................... . 34 3.6Anslagsstrukturen inomtotalförsvarets civila del 37 3.7Kompensation för mervärdeskatti samband med skyddsrumsbyggande 39 Totalförsvaretsmilitära del ............................. . 41 4.1 Verksamheten1989/90 .............................. . 41 4.1.1Armén .............................................. . 41 4.1.2Marinen............................................. . 41 4.1.4Operativ ledning ................................ . 43 4.2Läget inom försvarsmakten ........................ 44 4.3Redovisning av JAS 39-projektet................... 47 4.3.2Teknisk värdering av projektetden 47 4.3.3De ekonomiska fömtsättningarnaför projektet 49 4.3.4Läget i projektet ............... . 50 4.3.5Vissa industripolitiskaaspekter på projektet 51 4.4 ,anläggningar och lokaler ..................... . 53 4.4.1Pågående utvecklingsarbete.................. . 53 4.4.2Kapitalkostnadsutredningen .................. 53 224 4.4.1Överbefälhavarens avyttringsmodell....... 54 Pi"0P- 1990/91:102 4.4.2Stockholmshypotesen -delprojekt 54 4.5Det militära försvaretsfortsatta utveckling..... .. 55 4.6.1Inriktning av arméstridskrafteraa............ .. 56 4.6.2Anslag inom huvudprogrammetArméförband 58 BArméförband ......................................... .. 58 1Ledning och förbandsverksamhet................ 58 2Anskaffning av materiel .......................... 60 3Anskaffning av anläggningar...................... .. 62 4.7 Marinförband............................................ 64 4.7.1Inriktning av marinstridskrafteraa........... 64 4.7.2Anslag inom huvudprogrammetMarinförband 65 CMarinförband.......................................... .. 65 1Ledning och förbandsverksamhet................ 65 2Anskaffning av materiel .......................... 67 3Anskaffning av anläggningar...................... .. 69 4.8 Flygvapenförband...................................... 71 4.8.1Inriktning avflygstridskrafterna.............. 71 4.8.2Anslag inom huvudprogrammetFlygvapenförband . 73 D Flygvapenförband 73 1Ledning och förbandsverksamhet ............... 73 2Anskaffning av materiel .......................... 75 3Anskaffning av anläggningar...................... .. 77 4.9 Operativledning m. m................................. .. 79 4.9.1Inriktning av den operativaledningen...... 79 4.9.2Anslag inom huvudprogrammetOperativ ledning m.m.................................................. .. 80 EOperativ ledning m.m............................... 80 1Ledning och förbandsverksamhet .............. .. 80 2Anskaffning av materiel .......................... 82 3Anskaff"ning avanläggningar..................... 83 4Forskning och utveckling ......................... 84 4.10 Gemensammamyndigheter m.m. inom försvarsmakten .. 86 F Gemensamma myndigheter m. m. inom försvarsmakten . 1Försvarets civilförvaltning........................ 86 2Försvarets sjukvårdsstyrelse.................... 87 3Anskaffning av anläggningar förgemensamma myndigheter 89 6Anskaffning av anläggningar 93 9Militärhögskolan ................................... .. 97 10Försvarets förvaltningsskola..................... 99 11Försvarets mediecenter........................... 101 13Statens försvarshistoriska museer............. 103 14Frivilligaförsvarsorganisationer inom den militär delen avtotalförsvaret m. m............................ 105 15 Försvaretsdatacenter ........................... 106 4.11 Gemensammamyndigheter m.m. utanför försvarsmakten . 15 1990/91. GGemensamma myndigheter m. m. utanför försvarsmak- rrop. 1Gemensam försvarsforskning...................... 107 2Avveckling av försvaretsrationaliseringsinstitut m. m. 5Anskaffning av materiel förkustbevakningen. 6Vissa nämnder m. m. inom detmilitära försvaret 114 7Reglering av prisstegringar........................ 116 Totalförsvarets civiladel................................... 117 5.2Beredskapsläge, mål förfunktioner................ 117 5.3Allmän inriktning......................................... 119 5.4Civil ledning och samordning......................... 119 5.4.1Beredskapsläge och fortsattinriktning..... 120 5.4.2Anslag inom funktionen Civilledning och samordning 120 HCivil ledning och samordning...................... 121 1Överstyrelsen för civilberedskap: Civil ledning och samordning 121 2Överstyrelsen för civilberedskap: Investeringar för civil beredskap 123 3Överstyrelsen för civilberedskap: Signalskydd 125 4Civilbefälhavarna:Förvaltningskostnader m. m 127 5Civilbefälhavaraa: Utbildnings-och övningsverksamhet. 5.5 Befolkningsskyddoch räddningstjänst ............ 131 5.5.1Inriktning avbefolkningsskyddet ............ 131 5.5.2Inriktning avräddningstjänsten ............ 133 5.5.3Anslag inom funktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst m.m ....................................................... 134 IBefolkningsskydd och räddningstjänst m. m... 135 1Befolkningsskydd ochräddningstjänst.......... 135 2Anläggningar för räddningsskoloraam. 3Skyddsmm, m. m..................................... 139 5Ersättning för verksamhet vidräddningstjänst m. m 143 6Frivilligaförsvarsorganisationer inom den civila delen avtotalförsvaret m. m............................. 144 7 Vapenfristyrelsen.................................... 145 5.6 Psykologisktförsvar.................................... 147 5.6.2Anslag inom funktionenPsykologiskt försvar 147 JPsykologiskt försvar.................................. 147 1 Styrelsen för psykologiskt försvar ............. 147 5.7Socialförsäkring m. m.................................. 149 5.8Hälso- och sjukvård m. m............................ 149 5.11Livsmedelsförsörjning m.m............................ 151 5.14Försörjning med industrivaror........................ 153 5.14.1Inriktning ......................................... 153 Prop. 5.14.2Anslag inom funktionenFörsörjning med industrivaror 154 KFörsörjning med industrivaror..................... 154 1Överstyrelsen för civilberedskap: Försörjning med industrivaror 154 2Överstyrelsen för civilberedskap: Industriella .åtgärder.. 155 3Överstyrelsen för civilberedskap: Kapitalkostnader .... 156 4Överstyrelsen för civil beredskap:Täckande av förluster tillföljd av statliga beredskapsgarantier m.m. 157 5.15Övriga viktigasamhällsfunktioner.................. 157 5.16ADB säkerhet ........................................... 158 6..................................................................... Övrigaändamål 159 LÖvriga ändamål ...................................... 159 2Flygtekniska försöksanstalten.................... 160 3Beredskapsstyrka för FN-tjänst.................. 163 4FN-styrkors verksamhetutomlands ............ 165 5Övervakningskontingenten iKorea.............. 167 6Anslag för mervärdeskatt ......................... 168 7Vissa nämnder m. m. inomförsvarsdepartementets område 169 8Flygtekniska försöksanstalten: Intäktsfinansieraduppdragsverksamhet 170 7.................................................................. Skyddmot käravapen, biologiska stridsmedel och ke miska hot....................................................... 172 8.1 Anställda................................................. 174 8.1.1Personalens uppgifter ochkompetens ..... 174 8.1.2Former för personalutbildning ................ 175 8.1.3Officerare i flygtjänst........................... 176 8.1.4Kvinnor i officersyrket ......................... 176 8.1.6Officerarnas pensionsålder.................... 177 8.2 Värnpliktiga ........................................... 177 8.2.1Försök med förkortad gmndutbildning...... 177 8.2.2Den årliga värapliktskullen .................... 178 8.2.3Tjänstepliktsfrågor m. m....................... 178 8.3 Frivilliga ................................................ 179 9.2Administration av familjebidrag...................... 181 9.3Regler för familjebidrag .............................. 184 9.5Statligt personskadeskydd m. m.................... 186 9.5.2Lagen om statligt personskadeskydd ..... 186 9.5.3Lagen om statlig ersättning vidideel skada 188 9.5.4Sjukpenning under tjänstgöring ............ 190 9.7Specialmotivering tilllagförslagen.................. 192 10.2Industridiautvecklingstendenser inom försvarsindustrin .. 196 Prop. 10.3Svensk försvarsindustri............................... 197 10.4Behov av kompetens ochkapacitet inom olika delområden. 10.4.4Ostyrd ammunition............................. 198 10.4.5Robotar och styrd ammunition.............. 199 10.4.6Torpeder och sjöminor......................... 199 10.5............................................................. Åtgärderinom försvarsindustriområdet 200 10.5.1Relationer mellan staten ochindustrin ... 200 10.5.2Villkor för internationellsamverkan ........ 200 11.Vissa övriga frågor.......................................... 202 1l.l Folkrättsfrågor ......................................... 202 11.2Bevakning av skyddsobjekt......................... 203 11.2.1Gällande ordning................................ 203 11.2.2Securitas framställning........................ 203 11.2.4Överväganden och förslag................... 204 Bilaga1.1 Förslag till lag om upphävande av familjebidragslagen (1978:520)........................................... 206 Bilaga 1.2 Förslag tilllag om ändring i värapliktslagen (1941:967). Bilaga 1.3 Förslag tilllag om ändring i lagen (1989:402) om försök medförkortad gmndutbildning av värnpliktiga... 209 Bilaga1.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1966:413) om vapen fri tjänst............................................... 210 Bilaga1.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:1021) om mili tär gmndutbildning för kvinnor................... 211 Bilaga 1.6 Förslagtill lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74). Bilaga 1.7 Förslagtill lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt Bilaga 1.8 Förslag rilllag om ändring i lagen (1977:266) om statlig ersättningvid ideell skada........................ 215 Bilaga1.9 Förslag till lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän Bilaga1.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:156) om änd ring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bilaga1.11 Förslag till lag om ändring i luftsfartslagen (1957:297).. 222 Bilaga1.12 Förslag till lag om ändring i räddningstjänstlagen (1986:1102)......................................... 223 , , , Prop. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 14 febmari 1991 Anmälan till proposition om verksamhet och anslag inomtotalförsvaret under /92 Totalförsvarets civila del: Funktionen Hälso- och sjukvårdm.m. Ansvaretför huvuddelen av den kvalificerade hälso- och sjukvården i krig ligger hos dencivila hälso-och sjukvårdsorganisationen. Försvarsmaktens hälso- och sjukvårdär ett komplement till den civila hälso- och sjukvården och är främst inriktadpå akut omhändertagande av sjuka och skadade inom den militära organisationen. FunktionenHälso- och sjukvård m.m. omfattar inte bara hälso- och sjukvård utan ocksåsocialtjänst samt miljö- och hälsoskydd. är funktionsansvarigmyndighet för den civila delen. I funktionen har flera myndigheter att samverkaför det gemensamma målet som är att varje märmiska, civil eller militär, skallkunna fä den vård som hennes tillstånd kräver. Genom1987 års försvarsbeslut (prop. 1986/87:95, bil.4, FöUll, rskr. 310) ladesinriktningen fast för den civila hälso- och sjukvården i krig för de följandefem åren. I propositionen redovisades mål och riktlinjer, varvid åtgärder föratt tillgodose behovet i krig av sjukvårdsmateriel av förbmkningskaraktär ochläkemedel prioriterades. Socialstyrelsenhar enligt regeringens anvisningar lagt fram en programplan för perioden1991/92 - 1995/96 för funktionen civil hälso- och sjukvård, socialtjänst samtmiljö- och hälsoskydd i krig och därvid redovisat fyra olika ekonomiskanivåer. Jagavser i det följande att ta upp vissa frågor om hälso- och sjukvården i krig. 16 1990/91. Jaghar i detta ärende samrått med cheferna för försvars- och civildepartementen. 1990/91:102 Bilaga 2 2.1 Inriktningen i stort Mittfolklag: De principer för den civila hälso- och sjukvården i krig somfastställdes försvarsbeslut skall i huvudsak fortfarande gälla. Hälso-och sjukvården i krig skall ses som en sanmianhängande totalförsvarsfunktionbestående av civila och militära delar. En helhetssyn skall präglaverksamheten. Skälenför mitt föiIag: Jag anser att de principer för hälso- och sjukvården i krigsom angavs försvarsbeslut i huvudsak bör gälla. Jag återkommersenare till vissa undantag, som bör göras. Till följd av genomgripande förändringari vår omvärld i förening med de ekonomiska problem som samhället står inför kan emellertid mer omfattande omprövningar av totalförsvarets hälso- ochsjukvård komma i fråga. Detta blir beroende av de övergripande målsättningarför totalförsvarets uthållighet som försvarsbeslut kommer att ange. Densvenska hälso- och sjukvården kommer i krig att utsättas för storapåfrestningar. De förändringar i verksamheten som då blir nödvändiga betingasav dels ett stort antal skadade, oftast med i fred ovanliga skadetyper, delsförändrad geografisk fördelning av sjukvårdsbelastningen med stora variationeröver tiden. Förbmkningen av vissa läkemedel och för-bmkningsartiklar beräknasunder ett krig öka mycket kraftigt som möjligheterna till import,inhemsk produktion och distribution allvarligt försvåras. Allmänt kankonstateras att det är försörjningen med läkemedel och förbmkningsmateriel somär en av huvudorsakerna till begränsningen av hälso- och sjukvårdensuthållighet såväl under kris som i krig. I1987 års försvarsbeslut betonades att funktionen Hälso- och sjukvård m.m.utgören syrmerligen betydelsefiill del av totalförsvaret. En god beredskap inomområdet förstärker trovärdigheten av våra övriga försvarsansträngningar. Iförsvarsbeslutet underströks att hälso- och sjukvården i krig skall ses somett sammanhängande system, sammansatt av civila och militära delar. Enväsentlig fömtsättning för att systemet skulle kunna fungera optimalt angavsvara en utökad och förbättrad samverkan främst mellan ,överbefälhavaren och sjukvårdshuvudmännen. Särskilt sjukvårdshuvudmännensmedverkan borde på olika sätt förstärkas. har på gmndval av prop.1990/91:14 Ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m.fattat beslut om att kommunerna skall överta de sjukhem ochandra somatiskalångvårdsinrättningar i landstingen som har ett lokalt upptag ningsområde samt, eller senare, vårdinrättningar somett landsting och en kommun kommer överens om skal! föras över till kommunen (SoU9,rskr. Detta medför att också kommunemas medverkan inom funktionen Hälso-och sjukvård m.m. bör förstärkas. Jagvill här framlägga vissa synpunkter på frågorna om beredskapslagring ochprinciper för hälso- och sjukvården i krig samt beröra behovet av ettreglerings- och ransoneringssystem inom hälso- och sjukvårdens försörjningunder krigsförhållanden. Sjukvårdensberedskap och uthållighet måste avvägas och balanseras mot övriga åtgärder inomtotalförsvaret.