prop · GE03164 · 1990-12-31 00:00:00 — Om flera lokala fackliga organisationer vid ett bolageller inom en koncern begär att fi utöva rösträtt för aktier skalllöntagarfondstyrelsen överlila il organisationerna att var för sig för högstett ir i sänder utöva rösträtt för sammanlagt hälften av aktiernas röstetal.Styrelsen skall därvid fördela rösträtten i enlighet med vad somöverenskommits mellan organisationerna. Om nägon överenskommelse inte harträffats, skall styrelsen fördela rösträtten med ledning av det antal medlemmari respeklive organisation som är anslällda i bolagel och dess svenska dotterbolag. 39§ Om detbehövs för cn tillfredsställande belalningsberedskap eller för att tillgodosekravet på ändamålsenlig förvaltning får fondmedel placeras hos ,annan bank eller postgirot. I samma syfte får fondmedel placeras i statsskuldväxlar,skattkammarväxlar, bankcertifikat, företagscertifikat samt andra värdepappermed hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden. 40§ Förvardera av fjärde och femte fondstyrelserna förordnar regeringen fyrarevisorer att granska styrelsens förvaltning. Av revisorerna utses en påförslag av bankinspektionen och två efter samråd med de sammanslutningar somenligt 30 § får föreslå ledamöter i fondstyrelserna. Om ordförande och om rätt att anlita biträde gäller vadsom föreskrivs i 21 §. 41 § För varje löntagarfondstyrelse förordnarregeringen trc revisorer att granska styrelsens förvaltning. Av revisorerna utses cn pi förslag av bankinspektionen. Revisorer får vara gemensamma för fjärde och femte fondstyrelserna samt cn el ler flera löntagarfondstyrelser. För varje löntagarfondstyrelse utser regeringen en av deutan förslag utsedda revisorerna att som ordförande leda revisionen. 42 § ochriksrevisionsverket skall årli gen avge utlåtande över fjärde och femte fondstyrelsernas samt Iöntagarfondstyrelsernas förvaltning av medel. Utlåtan dena skall överlämnas till regeringen före året efter räkenskapsåret. 43 §Föreskrifierna i 5 § andra stycket, 7-10 §§, 14 J, 15 §, 15a § första stycket, 16§sami 22-25 §§ galler också i fråga om fjärde och femte fondstyrelserna samt löntagarfondstyrclser- 1.Dennalag träder i kraft den 1 jmuari 1984. Cenom lagen upphävs reglementet(1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning. 2.Om det ilag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genomen bestämmelse i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden,tillämpas i stället den nya bestämmelsen. 3.Isamband med att regeringen utser ledamöter och suppleanter i en löntagarfondstyrelsebestämmer regeringen som styrelsen skallstarta sin verksamhet. 4.I frågaom återlån, som avser avgifter betalda före eller som harbeviljats före , och lin till kreditinrättning som harbeviljat iterlinct gäller fortfarande 14-16 SS reglementet (1959:293) angåendeallmänna pensionsfondens förvaltning i sin närmast före den 1 januari 1980gällande lydelse. I fråga om lån som kreditinrättning har erhillit enligt nuangivna 15 S första stycket får dock avtal träffas om tillämpning av 19 § andrastycket i den nya lagen. 5.I frigaom sidana lin frin en fondstyrelse till en kreditinrättning, som hänför sigtill iterlin beviljade före , gäller fortfarande 15 § andrastycket försia meningen reglementet (1959:293) angående allmännapensionsfondens förvaltning i sin närmast före gäller lydelse. 6.I andrafall än som avses i 4 och 5 gäller bestämmelsema i den nya lagen i fråga omåterlån och lån till kreditinrättning på grund av iterlin som har beviljatseller sökts före ikraftträdandet. 7.Summanav de medel som enligt 27 § andra stycket första meningen fir överföras till enlöntagarfondsstyrelses förvaltning skall minskas med 20miljoner kronor vardera iret och förir 1990 med 200 miljoner kronor.Riksförsäkringsverket skall efter beslut av regeringen överföra delssammanlagt till en av regeringen inrättad småföretagsfonddels för åren 1990 sammanlagt , fördelademed vardera ir till samma fond. 8.Bestämmelserna1 28 § skall tillämpas första gingen för . 9.Vidtillämpningen av 28 § skall de medel som tidigare överförts till fjärdefondstyrelsens förvaltning beräknas till ett nuvärde för av 3042miljoner kronor. Innehar fjärde fondstyrelsen den 1 januari1984 aktier i något eller några aktiebolag utöver vad som medges i 37 §, får fondstyrelsen även i fortsättningen inneha högst samma andel av aktierna. Om en löntagarfondstyrelse den 1 juli 1988har fler aktier i ett bolag än vad som medges i 37 S fär löntagarfondslyrelsen även i fortsättningen inneha högst samma andel av aktierna i bolaget. 44 § Ledamöter och suppleanter i fondstyrelserna samt dearbetstagare och uppdragstagare hos styrelsen som styrelsen bestämmer skallskriftligen anmäla sitt innehav och ändring i innehavet av fondpapper som angesi 2 § insiderlagen (1990:1342). Styrelsen bestämmer hur anmälan enligt första stycketskall ske. 1990/91:164 Bilaga 9 FÖRORDNING (1984:287) OM FÖRSLAG PÅ LEDAMÖTER ISTYRELSERNA FÖR ALLMÄNNAPENSIONSFONDEN, M.M.; SFS 1988:746 utfärdad . Regeringen föreskriver att I, 3 och 5 §§ förordningen(1984:287) om förslag pä ledamöter i styrelserna för allmänna pensionsfonden,m.m. skall ha följande lydelse. Förordningenkommer därför att ha följande lydelse frän och med den dag då denna förordningträder i kraft. 1 § Förslag på ledamöter och suppleanter i allmänna pen-sionsfondensstyrelser lämnas av sammanslutningar enligt följande sammanställning. Första fondstyrelsen i SverigesAkademikers 1 1 3 1 1 Skr.1990/91:164 Bilaga 9 2§Förslag enligt 1 § bör uppta minst det antal namn som anges där och lämnasvart tredje år före januari månads utgång. 3§ Församrad som avses i 21 och 40 §§ lagen (1983:1092) med reglemente for allmännapensionsfonden har de sammanslutningar som lämnar förslag på ledamöter i enviss fondstyrelse rätt att varje ir före januari månads utgång föreslårevisorer för granskning av styrelsens förvaltning. Bankinspektionen skall före januari månads utgångföreslå cn revisor som skall vara gemensam för första, andra och tredjefondstyrelserna samt cn revisor för var och en av fjärde och femtefondstyrelsen. Förordning (1988:746). 4 S Avgår cn ledamot eller suppleant somutsetts efter förslag enligt1 § eller avgår en revisor som utsetts efter förslag enligt 3 § försia stycketföre utgången av den tid för vilken han utsetts, far berörda sammanslutningarlämna nytt förslag. Avgår en revisor som utsetts på förslag avbankinspektionen skall inspektionen utan drÖjsmäl föreslå en ny revisor. 5 5 Förslag på ledamöter eller suppleanter får avse endastsvenska medborgare som är myndiga och bosatta i . Förslag skall vara skriftliga och ges in tillfinansdepartementet. Förordning (1988:746). Denna förordning träder i kraft . Förslag skall lämnas iörst2 gingen såvitt avser ledamöteroch suppleanter i femte fondstyrelsen före utgången av . 1990/91:164 Bilaga 9 Första,Andra och Tredje fondstyrelserna VD (fr.o.m. 1991-01-01) 115 41 Tel. 08-661 10 70Telefax Första löntagarfondstyrelsen (Sydfonden) Tel.031-80 08 20 Telefax Tredje löntagarfondstyrelsen () Fjärde löntagarfondstyrelsen (Mellansvenskalöntagarfonden) Tel.0611-220 75 Teletax 0611-237 51 UTLÅTANDE ÖVER FJÄRDE FONDSTYRELSEN OCH LÖNTAGARFONDSTYRELSERNASMEDELSFÖRVALTNING RÄKENSKAPSÅRET I99O 1990/91:164 Bilaga 10 1.2Genomförande av åretsutvärdering 1 1..3 Bakgrund och miljö m m förfondstyrelsemas 2 förvaltningunder 199() 1.3.1 Riskkapilalmarknaden under är 1990 2 1..12 Fondstyrelsernas medelstilldelning och 4 2 Sammanställningoch utvärdering av fondstyrel- 6 semas årsredovisningar 2.1Fondstyrelsemas resultat- ochbalansräkningar 6 per , bokförda värden 2.2Reala resultat- ochbalansräkningar per 7 2.4Fondstyrelsernas avkastning1990 ] 1 2.5Jämförelse med Findatasavkastningsindex 12 2.6Jämförelse med 1-3 AP-fondema 15 2.7Jämförelse med allemansfonder 17 2.9.1Summering av portföljbeskrivning 21 2.9.2RRVs sammanställningar överaktier och övriga 23 placeringar 2.9.3Aktier i noterade företag meduppdelning på de tio 23 största innehaven Jämförelse med andra svenska fonders största innehav Uppföyning av tidigare utlåtanden Förvärv av aktier i svenskt investmentbolag som placerar utomlands Aktualitet och dokumentation av placeringspolicy Förekomst av långsiktig likviditetspolicy Löntagarfondstyrelsemas företagaransvar i onoterade bolag Omsättningshastighet och långsiktighei i placeringama Ramama för fondstyrelsemas placeringar i likvida medel 39 Fondstyrelsernas förvaltning av likvida medel Förekomst av långsiktig likviditetspolicy Utveckling av en gemensam ekonomisk stmktur 1-3 AP-fondskansliels ansvar för sammanställningar av fondstyrelsemas årsredovisningar Behov av likformig årsredovisning Gmnd för ekonomisk redovisning Inrättande av särskild nämnd Sammanslällning av fondstyrelsemas bokslut m m Metoder för RRVs beräkningssätt Sammanställning av fondstyrelsemas aktieportföljer Sammanställning av fondstyreisemas största aktieinnehav 1990/91: i64 Årets granskning är den sjundesom RRV genomfört sedan löntjigar-fondstyrelsemas tillkomst 1984. Såväl Fjärde och Femtefondstyrelsema som löntagarfondsstyrelsema har ett bokföringsmässigt resultatsom väl läcker återföringskravet till 1-3 AP-fondema. Löntagari'ondstyrelserna harunder utvecklats lägre än index, för verksamhetsåret1990 är dock avkastningen högre. Det reala fondkapitalet harpåverkats av lägre marknadsvärden för aktiema i pi)rtföljen. Årets realaresultat blev minus . Del .sammanlagda fondkapitalet uppgickvid till , varav förlöntagarfondstyrelsema. Resultatet av RRVs riskanalysvisar atl ingen av löntagarfondstyrelsema kan klassificeras som högsriskfond. Av fondstyrelsernas kapital ärca placerat på , till största delen i de s k "16i lopp". Fondstyreisemas andel av börsen utgör . Enligt RRVs uppfattning är FondVästs placering i ej förenlig med riktlinjema iförarbetena lill APR. RRV har i årels granskningsärskilt behandlat: fondstyrelsernasförvaltning av likvida medel frågan om införande av en särskild nämnd lill slödför fondstyrelsernas lillämpning av lagen för allmänna [pensionsfonden, APR.behovet av en gemensam ekonomisk slmklur/organisalion fcir hanlering av fondslyrel.sernas ekonomiska informalion. RRVhar vidare följt upp granskning avseende: placeringari investmentbolag som placerar ulomlands omsättningshastighetoch längsiklighel i placeringarna 1990/91:164 Bilaga10 Riksrevisionsverkel(RRV) skall enligt 42 § lagen med reglemente för allmänna pensionsfonden (APR)avge ullätande över Fjärde fondstyrelsens, Femte fondstyrelsens ochlöntagarfondslyrelsernas förvaltning av medel. Utlåtandet skall överlämnaslill regeringen före året efler räken-risäret. RRVsutvärdering skall enligt ullalande i prop 1983/84:50, .som ligger till grundfi')r APR, genomföras fristående från den utvärdering som () gör och den granskning av fondstyrelsernas förvaltning som utfc)rs av deför varje fondstyrelse särskilt utsedda revisorema. RRVbör enligt prop 1983/84:50 ulvärdera med utgångspunkt i pensionssystemetsintresse av trygg avkastning på det av fondstyreLserna förvaltade kapitaletsamt god tillviixt i ekonomin. RRV har därför koncentrerat utvärderingen tillfondstyrelsernas medelsförvallning. Idetta utlåtande redovisar RRV resultatet av genomförd utvärdering av fondstyrelsernasmedelsförvaltning för . Arbetet med utvärderingen har utförts av enprojektgrupp i vilken har ingått avdelningsdirektören ,projektledare, samt förste revisorerna . 1.2 Genomförande av årets utvärdering enjämförande granskning och analys av fondstyrelsernas . enuppföljning av de områden som RRV behandlade i 1990 ärs ullätande över Fjärdeoch Femte fondstyrelsema och löntagarfondslyrelsernas verksamhel är 1989. vis.saoiTiråden som aktualiserats under . 18 1990/91. 1 saml Nr 164 RRV har ulgält från statsmakternasintentioner att utvärderderingen bör Skr. 1990/91: 164 göras pä basis avfondstyrelsernas verksamhetsberättelser. Underlaget för Bilaga 10 RRVsutvärdering har därför i försia hand varit fondstyrelsemas årsredovisningarmed däri ingäende översikter och kommentarer. RRV har därvid inte granskat deräkenskaper och övriga handlingar som ligger till grund för res|x;ktivefondstyrelses årsredovisning. RRVsutvärdering har i övrigt omfattat genomgångar med samtliga fondstyrelsersverkställande direktörer tillsammans med berörda medarbetare samt med vissarevisorsordföranden och/eller revisorer i respektive fond. Resultatetav tidigare utvärderingar har redovisats i utlåtanden till regeringen underrubriken , med följande diarienummer förrespeklive verksamhetsår: Verksamhetsår Dnr Verksamhetsår Dnr . 1.3 Bakgrund och miljö m m för Aktiekur.sema pä f()ll kraftigt . Enligt Findatasavkastningindex (Fdax) föll totalindex , vilket kan jämföras med enuppgång året innan pä . Kursutvecklingen var emellertid mycket växlandeunder året och noterades en ärsuppgäng på . Seplembermånad blev den näst sämsta månaden . De bidragandeorsakema till den negativa kursulvecklingen var enaUmän konjunktumedgång, instabilitet inom kreditväsendet och oroligheter iMellanöslem. Den ulveckling som visade liknade i stort utvecklingenför världens övriga börser. Diagram 1: Ulvecklingenför Fdax är 1990, värden 1990/91:164 Bilaga10 MAJ SEP OKT MOV DEC JAM Aktiemarknadensnedgång innebar att Fdax, beräknat frän , sjönk med 98procentenheter lill en avkastning på . T o m hadeindex siigii . Den ärliga avkastningen frän juli 1984 - december 1990var (24,1984-1989). Diagram2: Ulvecklingen för Fdax , värden per halvår. 85:2 86:1 86:? 87:1 87:2 88:1 88:2 89:1 89:2 90:1 90:2 91:1 Den registreradeaktieomsätlningen för Al- och A2-lislorna vid Skr. 1990/91: 164fondbörs har minskat och uppgick till Bilaga 10 knappt 94 Mdr kr. Omsättningshastigheten har av fondbörsen beräknatstill (1989). 1.3.2 Fondstyrelsernas medelstilldelning ochrekvirering -Löntagarfondstyrelsernasmedelstilldelning från 1-3 AP-fondema har upphört from 1991. -Mellansvenska löntagarfondenhar rekvirerat och placerat mindre äntillgängliga medel. Övriga löntagarfondstyrelser har rekvirerat samtliga medel. Tilldelningenlill Fjärde och Femte fondstyrelsema får högsl uppgä till "av detsammanlagda anskaffningsvärdet vid ulgången av närmasl föregäende kalenderår påde medel som 1-3 fondstyrelsema förvaltar". Löntagarfondstyrelsema hartill och med 1990 tilldelats de medel som lillförts 1-3 AP-fonderna i form avvinstdelningsskatt och för uttag av tilläggspensionsavgift(ATP-avgift). tilldelas lönlagarfondslyrelserna inte mermedel. Samtligafondstyrelser har rekvirerat sammanlagt . Av dessa harFjärde och Femte fondstyrelsema rekvirerat ochlöntagarfondstyrelsema . Mellansvenska löntagarfonden och Fjärdefondstyrelsen har dock inle rekvirerat samtliga tilldelade medel. Vid 1990 årsulgång hade dessa respeklive kvar att rekvirera. Iårsredovisningen kommenterade sittagerande med att "/fonden/ därmed bibehållit en hög kapacitet förfortsatta invesleringar". Tabell 1: Avfondstyrelsema rekvirerade medel - 1990, Mkr Skr.1990/91:164 Sammanställningoch utvärdering av fondstyrelsemas årsredovisningar 1990/91:164 Bilaga 10 Isyfte alt ge en samlad bild av fondstyrelsemas verksamhel och resullal har RRVsammanställt uppgifter i huvudsak från fondstyrelsernas årsredovisningar.Dessutom redovisas i kapitlet resultaten från olika beräkningar som bygger påfondstyrelsernas medelsförvallning. 2.1 Fondstyrelsemas resultat- ochbalansräkningar per , bokförda värden -Samtliga fondstyrelserredovisar resultat som överstiger inleve-ranskravel till 1-3 AP-fondema. -Summa aktieutdelningar ochränteintäkter för löntagarfondstyrelsema var , en ökning med 42 %jämfört med . -Realisalionsvinslema förlöntagarfondstyrelsema minskade med jämfört med och uppgicktill 1990. -Fjärde och Femte fondstyrelsemaredovisar en reavinstökning med och etl totalt belopp om 1 564 miljkr . RRVssammanställning i tablåerna 1 och 2, bilaga I, av fondstyrelsemas resullal-och balansräkningar bygger på fondstyrelsemas egna redovisningar men harstmkiurerais på ett sätt som möjliggör jämförelser. Samtligafondstyrelsers resultat överstiger inleveranskravel till 1-3 AP-fondema, dvs av uppindexeral fondkapital. Resultatkravet för löntagarfondstyrelsemauppgår för lill . Molsvarande flödeskrav för Fjärde ochFemte fondstyrelsema är . Detbokförinmässiga resultatet är en till större än flödeskravet utomför Fjärde fondstyrelsen, vars resullal är drygl elva gånger större. tatpåverkandeposter är reaUsalionsvinslnetlo, aktieutdelning, ränteintäkter ochförvaltningskostnader. Realisationsvinster(netto) på försålda värdepapper är den f)ost som bidrar mest lill resultatet Destörsta realisationsvinsterna redovisas av , men även Nordfondenhar fortsatt högt reavinstnetto. Löntagarfondstyrelsemas sammanlagdarealisationsvinster för uppgick lill , vilket är drygt 112milj kr mindre än . Fjärde och Femte fondstyrelsema redovisar 1 564milj kr i realisationsvinst, vilket är högre jämfört med . Sammantageterhöll löntagarfondstyrelserna i aktieutdelnmgar och ränteintäkter1990. Det innebär en ökning jämfört med . Motsvarande värden förFjärde och Femte fondstyrelsema är respektive . LöntagarfondstyrelsemaKdasar fömaltningskostnader på totalt , vilket innebär en ökningmed eller jämfört med . Äveni år redovisar Trefond Invesi högre förvaltningskostnader än övrigafondstyrelser. Fjärde fondstyrelsens förvaltningskostnader uppgår lill 11,3milj kr, vilket är en ökning . Femte fondtyrelsens förvaltningskostnaderuppgär lill , vilkel innebär ökning med 2,6 inilj kr. redovisningomfattade dock endasl del av året 1990/91:164 Bilaga 10 2.2 Reala resultat- och balansräkningar per1990-12-31 -Löntagarfondstyrelsemaredovisar utöver avkastningskravet ett realt underskott på 9 088 miljkr (-t- 2 553 1989) och ett ackumulerat realt underskott på (-)-7 658 1989). -Fjärde och Femte fondstyrelsemaredovisar utöver avkastningskravet ett realt underskott på 5 762 miljkr (-t-5 156 1989) och etl ackumuleral realt överskott på (-(- 12 4141989). 1988infördes en bestämmelse i APR om alt fondstyreisemas resultat även skallredovisas i reala termer. 1den reala resultaträkningen korrigeras det nominella resultatet för förändringi dold reserv saml för inflationen Vidare görs ell avdrag för åretsflödeskrav, dvs av nuvärdet (konsumenlprisindex) av totalt rekvirerademedel som skall inlevereras till 1-3 AP-fondema. Som slutresultat erhålls ettöverskott/underskott i förhållande till resultatkravet Efteravsättning för bevarande av gmndkapilalets köpkraft med blev delsammanlagda reala resullalet 1990 etl underskottsom uppgick lill . Efter avsältning för inleverans till 1-3 AP-fondernapä , blev det sammanlagda underskottet för löntagarfondstyrelserna9 . Resultatet är lägre jämfört med . Fjärdefondstyrelsen redovisar för ett underskott på , vilket ärcirka lägre jämfört med . Femte fondstyrelsen redovisar ettunderskott för 1S>90 på 475 rrulj kr. Denorealiserade värdeförändringen pä aktieportföljen (dolda reserven) har under årdä kursutvecklingen på börsen är starkt positiv eller negaliv slor betydelseför del reala resultatet Del är uppenbart att val av redovisningsdag i hög gradpåverkar resullalet En årsredovisning som inle beaktar värdeförändringar mästeä andra sidan sägas vara ofullständig. Del är emellertid viktigt atl wz/cfäsla alltför ston avseende vid det reala resultatet för ett enskiit år. Fondstyrelsemasreala resultat vid utgängen av framgär Skr. 1990/91:164 av labell 2. Tabell2: Fondstyrelsernas reala resultat för 1987-1990 (Tkr) -1 633 193 -2 126 490 -1 435 700 -1 016 000 -5 286 887 Denreala redovisningen ger däremot i ell längre perspektiv en god bild avvärdeutvecklingen i förhållande lill del långsiktiga resultatkravet I tablå 3och 4, bilaga 1, har resultaten from fondstyrelsemas försia verksamhetsårackumulerats. Sammanlagt efter sex verksamhetsår har löntagarfondstyrel-.sernaelt underskott i förhållande till avkastningskravet på . Fjärdefonsdtyrelsen inledde sin verksamhet 1974. Det ackumulerade överskottet uppgårtill . Ackumulerat underskott för Femte fondstyrelsen är 479milj kr sedan starten i mitten på 1989. -Vid ulgången av 1990 utgjorde Fjärde och Femte fondstyrelsernas ochlöntagarfondstyrelsemas sammanlagda fondförmögenhet realt (46803). Fondförmögenheten(fondkapitalet) visar hur mycket eget kapital fondstyrel- Skr. 1990/91: 164serna totalt förvaltar. Förmögenheten kan delas upp i uppindexerat grund- Bilaga 10 kapital och i ackumulerat över-/underskolt (se bilaga 1, tablå 4). Itabell 3 redovisas reall fondkapital uppdelat per fondstyrelse. Tabell3: Reall fondkapital för resp fondstyrelse 1988-1990 (Tkr) 501 229 23 910 215 Löntagarfondstyrelsemaslolala fondförmögenhet uppgick /91 tiU . EftersomMellansvenska löntagarfonden endast rekvirerat en del av det tillgängligakapitalet blir bilden ej rätlvi.sande. hade fondstyrelsenrekvireral medan övriga lönlagarfondstyrelser hade rekvirerat . Fjärdefondstyrelsen hade en förmögenhet på samtidigtsom fonden hade kvar atl rekvirera. Molsvarande belopp för Femtefondstyrelsen var . Av dessa belopp utgjorde ackumuleral överskott12 för Fjärde fondstyrelsen, medan Femte fondstyrelsen redovisarelt ackumulerat underskott om . Totalt har Fjärde fondstyrelsenlillförts i kapital. Beloppet uppgår uppindexeral till 6 974milj kr. Femte fondstyrelsen har lillförts , vilkel uppindexeratredovisas med beloppet . 2.4 Fondstyrelsemas avkastning 1990 1990/91:164 Bilaga 10 -Ingen av fondstyrelsemauppvisar en posiliv avkaslning . -Ingen av fondstyrelsema erhöllemellertid lägre avkastning än avkastningen på . Ytterligareetl sätt att utvärdera fondstyrelsemas medelsförvaltning är att beräknaavkastningen. En närmare beskrivning av beräkningsmetoden med kommentarer återfinnsi bilaga 2. I diagram 3 redovisas fondstyrelsernas avkastning 1990. Diagram3: Avkastningen för löntagarfondstyrelsema, Fjärde och Femte fondstyrelsema1990. Ingenav fondstyrelserna uppvisar en posiliv avkaslning , men ingenuppvisar heller en lägre avkaslning än (-beräknatenligt Findatas avkastningsindex). De fem löntagarfondstyrelsema har haft engenomsnittlig avkaslning på -. Bland löntagarfondstyrelsema uppvisar Sydfondenden minst negativa avkasiningen med -. Mellansvenska löntagarfonden svararför det lägsta värdel med nära -. Iberäkningen av avkastningen har emellertid inle hänsyn lagits till icke rekvirerademedel. Med hänsyn lill dessa uppvisar Mellansvenska löntagarfonden enavkaslning pä -. För Fjärde fondstyrelsen blir avvikelsen marginell. Uravkastningssynpunkl är det gynnsamt all rekvirera medlen under de perioder dåden efterföljande perioden inle uppvisar en nedgång för aktiemarknaden. Fjärdefondstyrelsen rekvirerade sina medel relativt sent . Eftertidpunklen för rekvireringen fram till balansdagen steg Fdax något, vilketdelvis förklarar den relativt låga negativa avkastningen för Fjärdefondstyrelsen. Itider av börsnedgäng är det inte överraskande atl fondstyrelsema uppvisar enhögre avkastning än börsen i genomsnitt eftersom fondstyrel.sema har en del av sina tillgångar placerade ilikvida medel. 1990/91: Bilaga 10 2.5 Jämförelse med Findatas avkastningsindex -Löntagarfondstyrelsema harsedan starten lillsammans utvecklats lägre än Findatasavkastningsindex. -För äravkastningen högre än Findatas avkastningsindex. RRVhar även i är jämfört fondstyrelse mas medelsförvaltning med Findatasavkastningsindex (Fdax). En beskrivning av Fdax och beräkningsmetod medkommentarer framgär av bilaga 2. Avdiagram 4 och tablå 5, bilaga 1, framgår alt löntagarfondstyrelsema sammanlagtutvecklats lägre än index från atl de startade sina verksamheter.Nordfonden är den enda fondstyrelsen som uppvisar en positiv differens (+0 %)medan Trefond Invesi visar del lägsia resultatet (-). Diagram4: Jämförelse mellan en tänkt indexportfölj (Fdax) och respeklivelöntagarfondstyrelses reala fondkapital + skuld lill 1-3 AP-fondema per90-12-31 (procenluell avvikelse från index).. 1990/91:164 Bilaga 10 Avdiagram 5 och tablå 5, bilaga I, framgår atl samtliga fondstyrelser, ulomMellansvenska löntagarfonden, utvecklats bättre än index .