prop · GE03162 · 1990-12-31 00:00:00 — Även i ett sådant fall riskerar dock Prop.1990/91; 162 arbetsgivarparten i avtalet att bli utsatt för stridsålgärder som syfiarlill alt Bilaga 1 åstadkomma ell annal kollektivavtal vid sidan av delredan träffade avtalet. Enutländsk arbetsgivare som avser att bedriva verksamhet i riskerar attpå samma sätt som ovan nämnts bli utsatt för stridsåtgärder på den svenskaarbetsmarknaden. För det fall en sådan arbelsgivare helt saknar kollektivavtaltorde frågan om rätten alt vidta stridsåtgärder inte vålla några speciellaproblem. Och eftersom kollektivavtal, såväl i som i andra länder,normall träffas i avsikt att gälla enbarl på arbelsmarknaden i del akluellalandet torde frågan om rätlen att vidta stridsålgärder i allmänhet inte vållanågra speciella problem ens i de fall när den utländske arbetsgivaren hartecknat etl kollektivavtal i elt annal land än . Även i sådana fall äralltså arbetsgivaren normalt alt anse som kolleklivav-talslös när del gällerverksamheten på den svenska arbetsmarknaden. Delkan i delta sammanhang finnas skäl all framhålla att anledningen till attkollektivavtal normall träffas enbart för atl gälla i ell vissl land är att sådanaavtal för att fungera på en viss arbetsmarknad måste beakta de specifikaförhållanden som råder där i fråga om t. ex. arbetstid och arbetsmiljö. i föregående stycke nämnda fallen står de svenska fackliga organisalionernaalltså fria atl söka reglera villkoren för verksamhelen i genom altträffa kollektivavtal med arbetsgivaren i fråga. Organisalionerna slår ocksåhelt fria atl på vanligl sätt söka genomdriva sådana avtal genom att vidtastridsåtgärder. Skulledet redan träffade kollektivavtalet omfatta verksamheten i uppkommeremellertid den situationen atl del avtalet kan vara skyddat i den meningen att stridsålgärderinle får vidtas i för all ändra eller upphäva avtalet. Det är för attundanröja de oklarheter som kan föreligga i situationer av delta slag kraven pålagändring har förts fram. Här kan tilläggas alt det i prakliken endasl är isådana fall där det utländska avtalet i väsentlig grad understiger svenskaförhållanden som de fackliga organisalionerna kan tänkas använda en sådanmöjlighet. Erfarenheten visar atl de fackliga organisalionerna i harvisat omdöme vid hanteringen av de rättigheter den svenska lagstiftningen gerdem. Del finns ingen anledning atl befara att situationen skulle bliannorlunda i nu ifrågavarande fall. Någon risk för att organisationerna alltsåmed den fackliga striden skulle söka t. ex. sänka lönerna för välbetaldautländska arbetstagare, som kommer hit för atl ulföra arbete, torde alltsåinte föreligga. Omman anser all del i bör vara tillåtel atl vidta fackliga stridsåtgärder mol en arbelsgivare utan hinder av att del föreligger ell sådant kollektivavtal är det inle en lillräcklig åtgärd att avskaffa 42 § MBL. En rättslig prövning av frågan om tillåtligheten av en stridsålgärd begränsas inte till en tillämpning av de uttryckliga reglerna i MBL. Även ulan 42 § MBL skulle arbetsdomstolen i Britannia-målet ha kunnat kom ma till samma ståndpunkt genom en lillämpning av den ovan nämnda rättsgrundsatsen alt fackliga stridsålgärder inte får vidtas i syfte att åstad komma ett kollektivavtal när detta inte skulle anses som giltigt. mangel förutsätter attsyftet med stridsålgärden är all ändra eller upphäva Prop. 1990/91:162 del gällande kollektivavtalet. Omman vill åstadkomma en möjlighet att vidta stridsålgärder i syfte all ändraeller upphäva ett utiändski kollektivavtal torde det alltså krävas alt enuttrycklig regel om delta införs i den svenska lagstiftningen. Ianslutning till 42 § MBL kan införas en regel om atl bestämmelserna i paragrafeninte ska lillämpas när fråga är om ulländska kollektivavtal, eller närfredsplikt eljest föreligger lill följd av lillämplig utländsk lag. En sådanregel kan anses ligga i linje med dels det ovan nämnda uttalandet i prop.1968:142, dels uttalandet i arbetsdomstolens interimistiska beslul i AD 1981 nr24. Tvisten i arbetsdomstolens mål gällde etl maltesiskt fartyg som hade tidsbefraktalsav ell svenskl rederi för irafik bl.a. på svensk hamn. Fartyget hade förklaratsi blockad av på begäran av ITFs svenskeinspektör. Det maltesiska rederiet väckte talan vid arbetsdomstolen mot bl. a. transportarbetareförbundetför fredspliktsbrott. Rederiet åberopade därvid eU i träffat kollektivavtalmellan rederiet och ITF. Arbetsdomslolen fann i sill interimistiska beslul attsvensk rätt uppenbarligen inte var tillämplig på kollektivavtalet mellanrederiet och ITF, och att beslämmelserna i 42 § MBL om organisations ansvarför fredspliktsbrott därmed inte var tillämpliga i den situation-som förelåg. Dethuvudsakliga syftet med en sådan regel skulle alltså vara all skapa en möjlighetför svenska fackliga organisationer alt vidta stridsålgärder mol en arbelsgivareulan hinder av atl denne redan är bunden av ett ulländskt kollektivavtal förarbetet i fråga. Ett särskilt problem som uppkommer i delta sammanhang ärfrågan vilka kollektivavtal som skall anses vara utländska. Del är en fråga sominle är hell enkel all uttömmande besvara. Klart torde dock vara atl eltkollektivavtal som på arbelstagarsidan har träffals av en organisation somverkar i och har silt säte här är all anse som ett svenskt avtal om detlar sikle på verksamhel som bedrivs här i landel. Elt sådant avtal bör alltså inleomfallas av den föreslagna lagändringen. Del gäller givelvis även om avtalethar iräflats i ett annal land och med en utländsk arbetsgivare. I första handavses alltså med utiändski kollektivavtal ett avtal som på arbelstagarsidan harslutils av en facklig organisation som i huvudsak verkar och har sitt säte i etlannat land än . Den närmare gränsdragningen mellan vad som är all ansesom ell svenskt eller utländskt kollektivavtal är dock en fråga som ytterst fåravgöras i rättstillämpningen. Undanlagsregelnbör ulformas så alt den omfattar silualioner dels där olovlighel skulle ansesföreligga till följd av brott mot den fredsplikt som följer av ell utländsktkollektivavtal, dels sådana fall där fredsplikten följer av en uttrycklig regeli ett annat lands lagstiftning. Följdenav en sådan regel är att det svenska rättssystemet då uttryckligen tillåter attfackliga stridsåtgärder vidias i syfle all ändra eller upphäva alla utländskakollektivavtal. Del innebär alt alla utländska företagare, oavsell om de hartecknat kollektivavtal eller inte, riskerar all utsättas för fackliga stridsåtgärderi . Ellallernaliv kan vara all den nya regeln endasl skall gälla i förhållande 30 lill kollektivavtal som inlenår upp till en viss standard. En sådan ordning Prop. 1990/91:162 lorde dockmedföra en rad problem. Dels uppkommer det då bl. a. krav på Bilaga 1 atl dennastandard skall kunna bestämmas och alt någon skall tilläggas uppgiften attavgöra om det aktuella avtalet når upp till en godtagbar nivå. I praktikenskulle del innebära alt staten skulle avgöra vilka avtal som är godtagbara ochdessutom föreskriva all dessa avtal skulle bli rättsligt bindande mellan andraän de som slutit avtalet. Vad en sådan ordning skulle få för konsekvenser såvälrent allmänt som för den svenska arbetsmarknaden och dess organisationer låtersig inle överblickas i della sammanhang. Så mycket torde stå klarl alltankegångar av detta slag är hell främmande för svensk rättstradition på dettaområde. Enföljd av atl en regel om rätt att vidta stridsåtgärder utan hinder av att delredan finns ell utländskt kollektivavtal för arbetet i fråga kan bli atl delavtal som framtvingas genom stridsålgärden kan bli ogilligl enligt den lag somskall tillämpas på rättsförhållandet. Även den svenska arbelsdomslolen kankomma att behöva förklara avtalet ogiltigt om den får att pröva en fråga somskall avgöras med tillämpning av ett annat lands lag i enlighel medinternationellt privaträtlsliga principer. Svenskafackliga organisationer torde ha svårigheler alt kunna godta en sådan ordning.Den skulle i princip innebära atl organisationerna genom stridsåtgärder skullekunna hindra utländska företagare att agera på den svenska arbetsmarknaden, menskulle sakna möjlighet atl på del sättet tvinga fram avtal på svensk nivå. Föratt komma till rälla med delta problem krävs en regel som innebär atl del vidprövning i av elt kollektivavtals giltighet inte skall fästas avseendevid om vidtagna stridsåtgärder av den art som här har diskuterats enligteljest tillämplig utländsk rätl är all anse som olovliga. Del innebär alltsåall domstolen vid denna prövning skall lämna åtgärderna ulan avseende trots allde, enligt den ulländska rättsordning som till följd av svenska internationelltprivaträltsliga regler kan vara tillämplig på frågan om avtalels giltighet,skulle kunna föranleda all avtalet är alt anse som ogiltigt. Endasl om stridsålgärdenäven enligt svensk räll är all anse som olovlig skall den få betydelse föravtalets giltighet. Detbör i detta sammanhang framhållas att syftet med förslagel är atl skapa enmöjlighet alt i motverka försök till s.k. social dumping, dvs. alllåglöneländers arbelskraft ulnyUjas på den svenska arbetsmarknaden på villkorsom inle når upp lill en nivå som är acceptabel för den övriga delen av arbelsmarknaden.Förutom atl del är oacceptabelt för den svenska arbetsmarknaden att storaskillnader i t.ex. lönehänseende uppkommer på della sätt innebär förleelsenockså att konkurrensen mellan svenska och ulländska företag snedvrids på etlosunt sätt genom atl de får konkurrera på hell olika villkor. Frågeställningarkring detta problem diskuteras även inom t.ex. EG inför genomförandet av den inre marknaden. Frågan berördes också i den ovan nämnda domen från , vars omdiskuterade uttalande lorde innebära ell erkännande av rält att i vart fall genom lagsliftning slå vakl om den standardnivå som respektive land har upp nått. Som redan framgått ovan ärdet i de kontinentala rättssystemen vanligl Prop. 1990/91:162 alt staten läggerfast den lägsta lönenivån för avlönat arbete i landel. Bilaga 1 Denna väg harvalls i bl.a. , , och . Skälet till attdenna väg valts för att åsladkomma ett socialt skydd på löneområdet torde hängasamman med att de fackliga organisationerna i dessa länder traditionellt harvarit förhållandevis svaga, bl.a. till följd av en låg organisationsgrad och enuppdelad fackföreningsrörelse. ISverige, där de fackliga organisalionerna har en mycket starkställning, har traditionellt en annan väg valts för atl åsladkomma skäligavillkor på arbetsmarknaden. I stället för lagstiftning om t. ex. minimilönerhar de fackliga organisationernas verksamhel ansetts utgöra en garanti för attoacceptabla förhållanden inle tolereras på den svenska arbetsmarknaden. Dettasker genom organisationernas fria förhandlingar med arbetsgivarsidan och dekollektivavtal om löner och andra anställningsvillkor som träffas efler sådanaförhandlingar. En väsentlig förutsättning i detta syslem är den grundlagsskyddaderällen alt vidta stridsåtgärder i intressefrågor. De kollektivavtal somsålunda träffas får i praktiken, men utan formella regler därom, avgörandeinflytande även på de delar av arbetsmarknaden som formellt inte omfattas avavtalet. Det tillägg lill MBL som föreslås är alltså inte något annat än ensvensk motsvarighet till den på kontinenten förekommande ordningen medminimilönelagstiftning. Deföreslagna ändringarna bör träda i kraft . Några särskildaövergångsregler torde inte vara erforderliga. Del innebär all äldre reglergäller för stridsåtgärder som vidtagits före ikraftträdandet. Förteckning över instanser som erhållit promemorianVissa Prop. 1990/91:162 fredspliktsregler för yttrande. 4.Juridiska fakultetsnämnden vidStockholms universilel BeretlsHllfdlle all avge yttrande Förslag till Prop. 1990/91: 162 Lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i ' Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet delsatt 42 § skall ha följande lydelse, debatt det i lagen skall införas två nya paragrafer, 25 a § och 31 a §, avföljande lydelse. SkaU utländsk lag lillämpas på elt kollektivavtal får avtalet inle ansesogilligl på den grunden all del lillkommil under inverkan av en stridsåtgärdsom inte är otillåten enligt denna lag. År en arbetsgivare bunden av ett kollektivavtal som denna lag inte ärdirekt tillämplig på och träffar han därefter ell kolleklivavial enligt bestämmelsernai 2324 §§ skall i de delar avtalen är oförenliga del senare avtalet gälla. 42§ Arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation får ej anordna eller på annal sättföranleda olovlig stridsåtgärd. Sådan organisation får ej heller genom underslödeller på annal säll medverka vid olovlig stridsåtgärd. Organisation som självär bunden av kollektivavtal är även skyldig att, om olovlig stridsålgärd avmedlem förestår eller pågår, söka hindra åtgärden eller verka för dessupphörande. Harnågon vidtagit olovlig stridsålgärd, får annan icke deltaga i åtgärden. Beslämmelserna i första slyckel försia och andra meningarna gäller endastnär en organisation vidtar ålgärder mol arbetsförhållanden sotn denna lag ärdirekt HUäinplig på Dennalag iräder i krafl den Ijuli 1991. 1990/91;162 Bilaga4 Utdrag ur protokoll vid sammanträde regeringsrådet , justitierådet , regeringsrådelBjörn Enligtprotokoll vid regeringssammanlräde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämla lagrådels yttrande över förslag lilllagom ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbelslivel. Förslagethar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorerna ochHåkan Laven. Lagrådethar ingen erinran mot förslagel. Propositionen...................................................... .... I Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... .... 1 Propositionens lagförslag....................................... .... 2 Uldrag ur prolokoll vidregeringssammanträde ... 3 3Allmän motivering ............................................. 6 5Upprättat lagförslag........................................... 14 6Specialmotivering............................................... .. 14 7Hemställan....................................................... .. 18 8Beslul.............................................................. .. 18 fredspliktsregler....................................... .. 19 Bilaga 2 Förteckningöver instanser som erhållit promemorian för yttrande................................................. .. 33 Bilaga3 Lagrådsremissens lagförslag..................... .. 34 Bilaga 4 LJtdrag urlagrådels prolokoll 35 Tryckeri, 1991 36