prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — upprättaett register över de personer som vid genomgått den allmänna utbildningen för uppdrag i är en viktig stödjande funktion iförhållande till biståndsverksamheten när det gäller utbildningar av olikaslag. Jag anser att god förberedelse inför föreståendeu-landstjänstgöring är av stor vikt. U-centmm bör därför utveckla ochbredda verksamheten för att svara mot behov av förberedelse för u-landsuppdragsom olika personalkategorier i biståndet har. Det ökade deltagandet från enbred resursbas i såväl BITS som SARECs och SIDAs verksamhet torde ge SandöU-centmm ett underlag för att utifrån olika kategoriers behov utvecklautbildning, t.ex. där språkutbildning integreras med inslag av förberedelseför olika uppdrag. En uppsökande verksamhet kan behövas Prop. 1990/91: 100 föratt närmare undersöka behoven. Jag vill i sammanhanget påminna om Bil. 5 attRRV har påtalat behovet av språkutbildning och utbildning i u-landskunskap hosett flertal svenska myndigheter som sysslar med tjänsteexport. Jag förordardärför att inleder ett arbete för att anpassa sitt utbud av utbildningtill de förändringar som äger rum vad gäller personal och konsultmedverkan ibiståndet. Jag är däremot inte beredd att tillmötesgå Sandös förslag omöverföring av kurser från SIDA. Det bör stå SIDA fritt att anpassa utbildningentill krav som ställs i biståndet t. ex. i fråga om roller i det tekniskabiståndet. En närmare analys av arbetsfördelningen vad gäller utbildning inombiståndet inkl. debiteringsfrågan kunde dock vara av värde. Jag avser attinitiera en sådan analys. Anslag /92 samt budgetram för perioden1991/92 -1993/94 har jag beräknat utifrån följande utgångspunkter. För perioden /921993/94 föreslår jag att medelavsätts för utveckling och breddning av kursutbudet. Byggnationen vid SandöU-centmm bör slutföras under /92 och medel har beräknats fördetta liksom för kostnader för inredning. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna att den huvudsakliga inriktningen förverksamheten inom styrelsens för u-landsutbildning i (U-centmm)ansvarsområde skall vara i enlighet med vad jag förordat i avsnittet Förslag. att till Styrelsen för u-landsutbildning i () för /92 anvisa ett ramanslag på . Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) + 2 109 000 (varav lönekostnader) (7 760 000) (+ 2 121 000) + 3 270 000 Engångsanvi sn i ng + 5 579 000 Denkraftiga expansion som forskningsbiståndet haft har medfört behov avförändring och anpassning av SARECs verksamhetsformer och organi- 170 sation,vilket också skett successivt. SAREC framhåller att ambitionen Prop.1990/91: 100 finns att fortsätta rationalisera och effektivisera förvaltningen. SAREC har flyttat till nyaändamålsenliga lokaler. SARECs lokalkostnader har därmed ökat betydligt.Flyttningen har även inneburit andra merkostnader för SAREC, bl. a. harkostnader för telefontjänster och städning ökat. Vissa tjänster som SARECtidigare erhållit från SIDA behöver nu köpas in eller utföras i egen regi. Avdetta skäl föreslår SAREC att medel för post- och arkivfunktionen överförs frånövriga förvaltningskostnader till löner. Vidare föreslås i samband medförslaget om att inrymma skog- och miljöprogrammet i den ordinarie verksamhetenatt medel för nuvarande sakanslagsfinansierade projektanställningar överförstill löneanslaget. Härutöver äskar SAREC medel för tre nya tjänster. Denväxande verksamheten har gjort att SAREC länge haft behov av större lokaler.Flyttningen som genomförts har medfört ökat arbete med vissa administrativafunktioner som tidigare delats med SIDA. För SAREC, liksom för den övrigastatsförvaltningen, är det dock nödvändigt att ytterligare söka rationaliseraverksamheten. Jag föreslår att SAREC tillförs . förökade lönekostnader och övriga förvaltningskostnader. Av ökningen avser 800 000kr, en överföring från anslaget C 3. anslagsposten U-landsforskning i sambandmed att skog- och miljöprogrammet föreslås ingå i den ordinarie verksamheten.Vidare har en omföring med . gjorts från övriga förvaltningskostnadertill löneanslaget för post- och arkivfunktionen. Jag har vid beräkning avmedelsbehovet även beaktat viss rationalisering. Som en engångsanvisningföreslår jag att SAREC tillförs . för system-och programutvecklingför att öka SARECs tillgång till SIDAs EA-system. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 1990/91 1991/92 ingskostnader inekostnader) tnåder ivisning Beräknad ändring 1991/9: Anslag Förvaltni (varav K Lokalkosl Engångsa: 4 529 000 (2 743 000) 507 000 (+ 259 000) Ril 5 Styrelsen för nordiska afrikainstitutetfinner det angeläget all institutets ställningsom nordiskt centrum för dokumentation, information och forskning om Afrikabefästs. Institutet anser det glädjande att de senaste årens omfattandegenomgång av verksamheten har resulterat i ökat samnordiskt stöd. Styrelsenframhåller vikten av att en balans upprätthålls mellan resurser förverksamheten och de basresurser som svarar för. En förstärkning ochkonsolidering av den administrativa personalen, såväl inom kansliet som vidbiblioteket behövs. Institutet äskar lönemedel för tvåassistenttjänster, dels för förstärkning av personalresurser, delsför förstärkning av institutets administration. Vidare önskar institutetlönemedel motsvarande en halvtids vaktmästartjänst. Institutet äskar också . för administrativ datorisering. Härutöver anmäler institutet behov av75 . för att fortsätta satsningen på inköp av mikrofilmade tidningar.Slutligen äskar myndigheten . som bashöjning för tjänstebrevsrätteneftersom institutet inte erhöll kompensation för detta då tjänstebrevsrättenupphörde fr.o.m. /91. Institutet tillåts överskrida sitt anslaginnevarande budgetår med motsvarande belopp för detta ändamål. Denutveckling av institutets verksamhet som skett har lagt grundentill ett väl fungerande och dokumentation om Afrikasproblem och möjligheter. Frågor som är centrala i utvecklingssamarbetetbelyses i de olika forskningsprogrammen. Jag finner det angeläget attfortsätta stödja den utveckling som påbörjats. Jag föreslår att nordiskaafrikainstitutet tillförs . för ökade förvaltnings- ochlönekostnader. Av ökningen avser . kompensation förtjänste-brevsrätlens upphörande. Viss rationalisering av verksamheten har beaktatsvid beräkningen av medelsbehovet. Härutöver föreslår jag att institutettillförs . som en engångsanvisning för inköp av tidningar påmikrofilm samt datoranskaffning. Jag har under anslaget C 1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram, anslagsposten Andra multilaterala bidragberäknat medel för bidrag till den gemensamt nordiskt finansieradeprogram- och forskningsverksamheten. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Nordiska afrikainstitulet för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslagom . Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt Prop. samarbete (BITS) Bil. 1990/91 Beräknad ändring1991/92 Förvaltningskostnader 9 436 000 + 3 092 000 (varav lönekostnader) (6 194 000) () Lokalkostnader 1 359 000 + 513 000 Engångsanvisning - + 200 000 10 795 000 + 3805 000 BITSverksamhet har ökat kraftigt och blivit allt mer diversifierad. Verksamheten under /90 har präglats av att en radnya arbetsuppgifter tillförts myndigheten som ambitionen att vidareutvecklasystem och arbetsmetoder fortsatt. BITS verksamhet i har fortsattatt expandera under /90. har en omfattande uppbyggnadav samarbetet med påböriats. Samarbetet med Central- ochÖsteuropa kräver en väl utvecklad metodik och flexibilitet samt medför behov avomfattande kontakter med den svenska resursbasen. har även vid sidan av samarbetet med fått enstarkt ökad arbetsbelastning . Den växandeverksamheten ställer krav på ökade handläggarinsatser. Enligt BITS är de administrativa resurserna intetillräckliga för att klara verksamheten på ett tillfredsställande sätt. Medverksamhetens nuvarande och framtida omfattning i åtanke yrkar därför BITSmedel för tre handläggartjänster för dels verksamhetsgemensamma frågor rörandeutredningar och information dels tekniskt samarbete samt en assistenttjänsttill kansliet. BITS har fått tillgång till ytterligarelokalytor och begär medel för den ökade hyreskostnaden och som en följd häravmedel för höjda städkostnader. Vidare begär BITS medel för reskostnader ochporto i samband med den utökade verksamheten som pålagts BITS. Nuvarandetelefonväxel är inte dimensionerad för den ökande mängden samtal. BITS begärmedel för en utbyggnad av växeln. Härutöver har BITS begärt medel förADB-avskrivningen. BITSverksamhet har under en följd av år ökat såväl inom det tekniska samarbetet som u-kreditgivningen. Handläggningen av biståndet till tral- och och andra nya samarbetsländer som t.ex. befin ner sig i ett myckel krävande skede. För både det tekniska samarbetet och u-krediterna gäller att antalet pågående insatser växer. medför det större antalet genomförda insatser nya behov av resurser för uppfölj ning och utvärdering. Jag har tidigare betonat vikten av att BITS utvecklar 173 sin information bl.a. tillallmänheten. De administrativa resurserna är Prop. 1990/91: 100 enligt minbedömning otillräckliga. Jag anser därför att BITS bör erhålla Bil. 5 etttillskott om . för att täcka lönekostnader och andra förvaltningskostnaderoch för att möjliggöra en viss utökning av personalen för bl.a. uppföljning ochplanering. Jag har vid beräkningen av medelsbehovet även beaktat vissrationalisering. Vid beräkningen av BITS förvaltningsanslag har jagbl.a. tagit hänsyn till att lokalerna utökats samt att extra medel behövs förfortsatt datorisering. Jag föreslår också att BITS erhåller . som enengånganvis-ning för en utbyggnad av telefonväxeln. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Beredningen för inlernationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) för /92 anvisa ettförslagsanslag på . Bidrag till styrelsen för u-landsutbildning i () 1991/92 Förslag 6 804 000 1990/91 Beräknadändring 1991/92 Förslagsanslag 6 444 000 +360 000 Elevförmåner 2 444 000 Utbildningsbidrag 4 000 000 +360 000 Anslaget för elevförmåner är avsett att täckakostnader för förmåner för terminskursens deltagare enligt gängsevärnpliktsförmåner. Utbildningsbidraget avser kostnader för dels volontärkursen,dels utbildningskostnaderna för kursdeltagare från frivilligorganisationerberättigade till volontärbidrag från SIDA. Medelför elevförmåner och utbildningsbidrag har tidigare anvisats under anslaget C5. Styrelsen för u-landsutbildning i (). I samband med attSandö U-centrum föreslås få ett ramanslag för treårsperioden /92 1993/94under anslaget C 5 föreslår jag att medel för elevförmåner ochutbildningsbidrag redovisas förslagsvis under ett nytt anslag. Jag har för detförsta budgetåret beräknat medel för en volymökning av utbildningsbidraget somdras in det sista budgetåret då det bör ha blivit möjligtatt öka annan utbildningsverksamhet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag lill styrelsen föru-landsulblldning i (U- cenirutn) för /92 anvisa ett förslagsanslag på 174 Information om i utlandet m. m. Prop. 1990/91: lOO Bil.5 D 1. 1989/90 Utgift 56 762 472 Reservation - 1 938607 1990/91 Anslag 59 736 000 1991/92 Förslag 64 439 000 är en statligt finansierad stiftelse med uppgift att främja kultur-och erfarenhetsutbyte med andra länder, att förmedla kunskap om svensktsamhälls- och kulturliv genom informationsverksamhet i utlandet samt att svaraför verksamheten vid det svenska i (Centre CulturelSuédois). Institutet bidrar till informationen om det svenskasamhället genom publikationer, filmer och utställningar samt genomdokumentationstjänst och besöksservice i . Kultumtbytet främjas genompublikationer, filmvisningar, utställningar, seminarier och personutbyte.Studier och forskning stöds genom stipendier, personutbyte, kurser ochkonferenser samt bidrag till undervisning i svenska vid utländskaläroanstalter. Institutet får inom sitt verksamhetsområde mot ersättningutföra uppdrag och tillhandahålla produkter och tjänster. Institutet har fåttansvar för program som syftar till att öka kontakterna mellan det svenskasamhället och länderna i tredje världen genom person- och erfarenhetsutbytesamt kulturutbyte. Institutet leds av en styrelse bestående avinstitutets direktör och elva ledamöter, som utses av regeringen. För kontaktmed samhällsinstitutioner och andra organ, som har beröring med institutetsverksamhet, finns rådgivande referensgrupper som tillsätts av styrelsen. Anslag Beräknadändring 1991/92 1990/91 --------------------------- Personal (1) 107 Förvaltningskostnader (2) 51 715 000 + 4 158 000 (varav lönekostnader) 17 969 000 (+ 1 795 000) Lokalkostnader 8 021 000 + 545 000 Summa 59 736 000 + 4 703 000 (1)Inkluderar även anställda vid det svenskakulturhuset i . (2) Inklusive informationsverksamhet. begär under anslaget Dl. för /92 ett anslag på . (-1-5 335 000) exklusive pris-och löneomräkning. Till detta kommer . i engångsanslag avseende lagstadgade ök ningar av medel till långtidsstipendier under /91. Av be loppet beräknas . hänföra sig till anslaget D 1. och resten till anslaget C 3. under littera C. Internationellt utveck- Prop.1990/91:100 lingssamarbete samt . under åttonde huvudtiteln(utbild- Bil. 5 ningsdepartemenlet). Institutetbegär följande höjningar under anslaget D 1.: 1. ökade insatseri , Sverigeinformation 2 000 000 Ökade insatseri , kulturkontakter och projekt 1 500 000 3. ökade insatseri , internationellt utbildnings- 1 000 000 och forskningsutbyte Ökade medel till långtidsstipendier 335 000 Engångsanslagavseende lagstadgade ökningar av medel 450 000 till långtidsstipendier under /91 av detta avser D 1. och ca . Investeringi ADB-utrustning 500 000 Avspänningenmellan öst och väst sammanfaller med ett starkt ökat intresse i förEuropa i dess helhet. Inte minst gäller detta och Central- ochÖsteuropa. 1 syfte att tillvarata de möjligheter som erbjuds i flertaleteuropeiska länder vill jag liksom institutet förorda en särskild satsning påEuropa. Denna satsning bör ske genom omdisponering av befintliga medel. Jag föreslår att för nästa budgetår medel förinstitutets verksamhet beräknas enligt ett ettårigt huvudförslag med en realminskning av utgifterna om motsvarande . Av ett s. k.återlägg till institutet på motsvarande . vill jag förordaatt . används till ADB-investeringar och . har i sin rapport om Sverigesturistråds verksamhet pekat på den bristande samordningen med annan helt ellerdelvis statsfi-nansierad informationsverksamhet i utlandet. Denna verksamhetbedrivs i första hand av och exportråd fömtom avturistrådet. I samråd med chefen för industridepartementet ochstatsrådet vill jag framhålla att åtgärder bör vidtagas för att samordnaden svenska informationsverksamheten utomlands. Det ankommer på regeringen attbesluta i dessa frågor. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /92anvisa ett reservationsanslag på . Riksradios programverksamhet för utlandet 1989/90 Utgift 47 607 790 Reservation 21 997 750 1990/91 Anslag 47 743 000 1991/92 Förslag 52 250 000 RadioSweden (f d. Utlandsprogrammet) är den enhet inom RiksradioAB som svarar för programverksamheten för utlandet. Swedenskall enligt avtalet mellan staten och sända Prop.1990/91: 100 ljud rad i oprogram avsedda för mottagning i utlandet. Programmenskall ge Bil. 5 utländsk publik och särskilt utlandssvenskar möjlighet attfå information om och upprätthålla kontakt med . Radions sändningar tillutlandet sker på åtta språk och riktar sig till allaväridsdelar. Beräknad ändring 1991/92 (2) Anslag (1) -------------------- 1990/91 Föredraganden Programverksamhet och 30 383 000(3) + 5 843 000 driftkostnader Kompensation för pris- 3 160 000 - 3 160000(5) utveckling kostnader 14 200 000(4) + 1 824 000 Summa 47 743 000(4) + 4 507 000(6) (1)Avser . (2)Avser . ochteleverket sammanfaller räkenskapsår med kalenderår. (3)I 1988/prisläge. (4)Varav engångsanslag 1 000 000. (5)uppgår i anslaget Programverksamhet och driftkostnader (D 2.1) fr.o.m. /92. (6)Varav engångsanvisning 2 000 000. begär för övergång till ett förslagsanslag förprogramverksamheten för utlandet med kostnadskompensation enligt s.k. SR-indexoch utbetalning till Radio den 7:e i varie månad. Anslaget beräknasunder vissa antaganden om SR-index' utveckling komma att uppgå till 39 652 000kr. i oförändrat reah värde räknat priser. Av beloppet utgör . engångsanslag avsett att användas för kostnader i samband med inköp avde tre nya sändare, som enligt beslut (prop. 1989/90: 100 bil.5, UU14, rskr.191) skall installeras . De begärda ökningarna i förhållande avser följande. Bibehållen sändningsnivåpå 1 000 000 franska och spanska efter beslutad Tilläggsalternativavseende dels 900 000 telefonservice för , dels täckning av extrakostnader i sambandmed Kostnader i samband med sandar- 2 000 000 byten m.m. (1) (1) Engångsanvisning |77 12 1990/91. Jagär inte beredd att tillmötesgå önskemål om en över-""■ gång frånreservationsanslag till förslagsanslag med indexreglering. 1 stället vill jagföreslå att anslagsposten Kompensation för prisutveckling (D 2.2) slås sammanmed anslagsposten Programverksamhet och driftkostnader (D2.I) som ibudgetförslaget för nästa budgetår erhåller sedvanlig priskompensation. Jag ärinte heller beredd att förorda ökade medel för att återställa den tidigaresändningsnivån på franska och spanska. Radio har så sent som i september1990 omprioriterat sin sändningsverksamhet till förmån för bl.a. permanentasändningar på estniska och lettiska. Några medel kan inte heller påräknas förRadio tilläggsalternativ avseende dels telefonservice för , delstäckning av extrakostnader i samband med Radio omorganisation. Det av beslutade utbytetav kortvågssändaren i Karisborg och de båda sändarna i (prop. 1989/90:100 bil.5, UU 14, rskr. 191) beräknas medföra kostnader på . Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Riksradios programverksamhet förutlandet för /92 anvisa ett reservationsanslag på . Övrig information om i utlandet Frånanslaget finansieras sådant informations- och erfarenhetsutbyte som samordnasav press- och informationsenhet samt bidrag tillSvensk-internationella Pressbyrån (SIP) och Ingenjörs (). Inompress- och informationsenheten fördelar informationsbyrån medel från detta anslag främst till de svenska utlandsmyndigheterna för informa tionsinsatser och kuhumtbyte, såsom personutbyte, seminarier, lokala 178 kostnader i samband medfilm- och utställningsverksamhet m.m. Vidare Prop. 1990/91: 100 finns medelbl.a. för utländska journalistbesök, informations- och kultur- Bil. 5 insatseri anslutning till konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) samttidskriftsstöd. Medel ställs även till Svenska institutets förfogande försärskilda uppdrag av intresse för . Informationsbyrånsvarar härutöver för information om utrikespolitiska frågor genom trycksaker,föredrag m. m. SIP distribuerar nyhetsbulletiner till ca 7000mottagare inom massmediesektorn i 150 länder. Bulletinerna innehåller delsnyheter inom de industriella, tekniska och vetenskapliga sektorerna i ,dels nyheter om svenska politiska, samhälleliga och ekonomiska frågor. Vidareproduceras särskilt material på engelska och tyska för specialiseradfackpress, forskningsinstitutioner, branschföreningar etc. SIP begär /92 ett bidrag på . IVA begär ett bidrag på . föravtalsbundet teknisk-vetenskapligt samarbete, främst forskarutbyte, mellan IVAoch teknisk-vetenskapliga organisationer i och . till att initiera direkt och långsiktigt samarbete mellan berördaforskare och institutioner. Avtalet med administreras gemensamtav IVA och (). Detråder bred enighet om behovet av intensifierade kontakter med hela Europa.Informationsverksamhet och kultumtbyte har därvid en väsentlig roll att spela.Jag förordar att särskilda insatser i prioriteras, såsom seminarieserieroch journalistinbjudningar. Jag föreslår att för nästa budgetår medel för Övriginformation om i utlandet beräknas enligt ett ettårigt huvudförslag meden real minskning av utgifterna om motsvarande . Ett s.k. återlägg till anslaget på samma belopp vill jag föreslå används till pressservicei samband med valet . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Övrig information om I utlandetför /92 anvisa ett reservationsanslag på . E. Utrikeshandel och exportfrämjande g[°P- ''- ' Pådet handelspolitiska fältet har präglats av ett intensivt förhandlingsarbetesom har syftat till att förstärka, fördjupa och utvidga det frihandelssystemsom har bidragit så mycket till tillväxt och välfärd under efterkrigstiden.Förhandlingarna har skett dels multilateralt inom ramen för den s. k.Uruguay-mndan i , dels regionalt i synnerhet i men även i andravärldsdelar. Den allmänna ekonomiska bakgrunden förförhandlingarna har på det hela taget varit gynnsam, trots de negativaeifekterna av krisen i . Världsekonomin har fortsatt att växa, omän i långsammare takt än . De externa obalanserna mellan de storahandelsnationerna har reducerats med en viss minskning av de handelspolitiskaspänningarna som följd, även om de djupgående handelspolitiska motsättningarnamellan och kvarstår. Växelkursutvecklingen har varit sådan attutsikterna till en fortsatt reduktion av obalanserna har förbättrats. Besluteninom EG om genomförandet av den intema marknaden , liksom de politiskaoch ekonomiska omvälvningarna i , har inverkat positivtpå framtidstron och på uppslutningen kring fri handel på marknadsekonominsgrund. har karaktäriserats av fortsatta ekonomiskaoch politiska reformer inte bara i utan också i en radu-länder. Dessa reformer har syftat till ökad öppenhet och en förstärkning avmarknadsekonomin, och därmed en närmare integration i världsekonomin. Därförhar också i många länder handelspolitiken förändrats i riktning mot ökadanslutning till reglerna och åtagandena i . En gmnd har därmed lagts förytterligare konsolidering av det öppna multilaterala frihandelssystemet. Uruguay-rundan, den åttonde i raden avmultilaterala förhandlingsrundor inom , inleddes och skulle enligtplanerna ha avslutats vid ett ministermöte i . På gmndav stora motsättningar mellan framför allt EG å ena sidan och och ettantal jord-bruksexporterande länder å den andra kunde enighet inte uppnås ijordbruksförhandlingarna och därmed inte heller på övriga förhandlingsområden.Det beslutades vid ministermötet att överiåta till () att besluta om förhandlingarnas åtempptagande 1991. Arbetet med att fördjupa integrationen i harutomordentligt stor betydelse för . I förhandlingarna om ett EES-avtalnåddes ett genombrott i viktiga frågor vid ett ministermöte mellan EG och EFTAi . Utsikterna att ett avtal skall kunna undertecknas är därmed goda. uttalade att böreftersträva att med bibehållen neutralitetspolitik bli medlem i den Europeiska gemenskapen. har vidare bedömt det sannolikt att en svensk medlemsansökan '0 kan lämnas in (1990/91:UU8). De politiska och ekonomiska förändringama iCentral- och Prop. 1990/91: 100 har lett till nya möjligheter för dehandelspolitiska relationema mellan Bil. 5 Öst- och . Viktiga besluthärvidlag har redan tagits, såväl inom EG som vid i Göteborgi . Arbetet med att skapa fömtsättningar för att de östeuropeiskaländerna skall integreras i en europeisk frihandelsgemenskap kommer att ha högprioritet . Densvenska vamexporten ökade med i volym, medan importökningenvar . Tillväxten har dämpats betydligt på både export- och importsidan.Handelsbalansens överskott beräknas till ca , enförsämring med och med 10,1 miljarder kronorsedan år 1988. väntas vamexportökningen bli 1,0 1,i volym och importökningen 1,31,. Handelsbalansen väntas ge ett överskottom . Den svenska exporten har förlorat marknadsandelarvarje år . Förlusterna var särskilt kraftiga , trots attde svenska exportpriserna just detta år sjönk i förhållande tillkonkurrentländernas. Kraftiga prishöjningar har gett utslagäven . Den svenska exportens vamsammansättning med en stor andelinvesteringsvaror har också medverkat till det og>nnsamma resultatet.Efterfrågan på maskininvesteringar har dämpats betydligt och fömtses bli svagäven .