prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Stålindustrin drabbas nu av en allt svagare efterfråganfrån exportmarknaden och väntos få fortsätto avsättningsproblem under 1991.Under 1992 fömtses konjunkturen vända och utsiktema för stålverken ser därmedljusare ut. Exporten av verkstodsprodukter blev 1990 oförändradjämfört med föregående år. Det gick särskilt dåligt för lastbilar ochpersonbilar. Försämringen var också markant för metollvaror och elektriskaprodukter. Exporten av maskiner, som utgör av den totola varaexporten,var fortsatt relativt sterk och växte ungefär lika mycket i värde under 1990som 1989. väntes även exporten av maskiner avte, till följd av deavtegande maskininvesteringama i och omvärlden. Tillväxteni vamimporten sjönk mycket markant . Från att ha ökat 1989beräknas uppgången 1991 stanna vid . Dämpningen av importen blev allttydligare under loppet av 1990. Förste halvåret steg importvolymen med ca 4%medan den föll med . Även priseraa har stigitmåttligt. Trots kraftiga prisökningar för råolja och petroleumprodukter underandra halvåret steg prisema totelt sett bara med 2 1/1990. Importen av bearbetode varor ökade, liksomvamimporten totelt, med knappt I % 1990. I förste hand är det den avtogandeinvesteringsaktiviteten, men också den svaga exporten, som verkar dämpande påimporten. Den importvägda efterfrågan på bearbetode varor ökade med knappt 1 %.Detto indikerar att de svenska producenteraas marknadsandelar på hemmamarknadeni stort sett var oförändrade 1990, trots att de inhemska producentema höjt sinahemmamarknadspriser mer än importpriseraa. Det sänkto kapacitetsutnyttjandet isvensk industri torde ha medfört en minskad importbenägenhet. Dessutom kan denpressade konkurrenssituationen på exportmarknaderna ha medfört en ökadinriktning mot hemmamarknaden. Råoljeimporten ökade medan importen avpetroleumprodukter minskade något jämfört med . Fallande bensinförbrukningoch minskad bränsleförbmkning i industrin bidrog till den låga importen avpetroleumprodukter. Importen av övriga råvaror var i stort sett oförändrad 1990medan fertygsimporten sjönk något. beräknas efterfrågan på importvarorförsvagas ytterligare. I låglönealteraativet stognerar den importvägdaefterfrågan helt medan den feller med i höglönealteraativet.Importpriseraa väntos utvecklas något svagare än de inhemskaproducentpriserna. Importen av bearbetode varor fömtses därför bli någothögre. I låglönealteraativet stiger den med knappt I % medan den ihöglönealteraativet blir oförändrad. Importen av petroleumprodukter väntos öka 1991.Dels återställs lagren efter neddragningen i höstos och dels ökar förbmkningentill föjd av att viutgår från normaltemperatur jämfört med det milda 1990. Totolt väntosvamimjxjrten 1991 öka med 1,i altemativ 1 och med 1,i alternativ 2. Enviss uppgång av tillväxttakten för importen beräknas komma till stånd 1992.Denna ökning är helt hänförlig till bearbetode varor, fräinst genom attexporten, speciellt i låglönealteraativet, bidrar till en ökadimportefterfrågan. I låglönealteraativet väntos också de importtungamaskininvesteringaraa stiga tämligen kraftigt. Importen av bearbetode varorväntos öka med 3,i detto alteraativ. I höglönealteraativet blir uppgångensvagare och beräknas stanna vid 2 1/. Övrig vamimport väntos i stora drag blioförändrad . Iraportuppgången för varor totolt skulle därmedbli svagare än för bearbetode varor 1992. 1990/91:100 Bil. -2,9 -5,0 -2,0 -2,0 -7,5 -7,5 -0,2 -0,2 -2,8 Källor: , ochfinansdepartementet. Dekraftiga oljeprishöjningaraa, som inleddes i samband med invasion avKuwait , började ge ett märkbart negativt bidrag tillhandelsbalansen först , då denna visade ett underskott på drygt 1miljard kr. beräknas överskottet i handelsbalansen till 13,4miljarder kr, drygt 1 miljard sämre än 1989. Fömtom den relativt sett dyrareoljeimporten, förklaras försämringen i handelsbalansen av en långsammareexportvolymökning samt ogynnsammare bytesförhållande (terms of trade).Den kraftiga dämpningen av importen motverkar en större försämring ihandelsbalansen. beräknas överskottet i handelsbalansen krympaytterligare, men förbättras 1992 till omkring nivå. Fömtom utvecklingen i handelsbalansen bidrar nettotför räntebetol-ningar samt resevaluto till att försämra bytesbalansen.Underskottet i räntenettot ökade med hela . 1990, vilket var enföljd av den kraftiga tillväxten av privat utlandsupplåning för finansiering avdirektinvesteringar i företeg och festigheter utomlands samt för köp avutländska aktier. Trots att direktinvesteringama sannoliktinte kommer att öka lika mycket som , utan ligga kvar på ungefär nivå,växer utlandsskulden kraftigt och därmed även Prop. 1990/91:100 räntenettot.Skuldstocken till utlandet ökar också i takt med det växande Bil. Den interaationella räntenivån steg dessutom med ca enprocentenhet 1990, vilket också ledde till större räntebetel-ningar. Diagram3:3 "terms of trade" - exportpris/imporfpris t.o.m. november1990 Index januari 1985=100 130 Delvis som en följd av den växande skuldbördanväntes inte företegen fortsatte investera utomlands i lika stor omfattning somtidigare. Konjunkturnedgången på viktiga avsättningsmarknader bidrar ocksåtill en försämrad likviditet inom vissa industriföreteg, med lägreutlandsinvesteringar som följd. Avkastning på kapitel i bytesbalansen försämrasinte i takt med räntenettot eftersom företegens återinvesterade vinstmedel nuräknas in i steti-stiken. Dessa vinstmedel beräknas ha stigit markant under desenaste två åren och fortsätter att växa , om än inte likasnabbt som under de närmast föregående åren, Valutaavregleringen innebar att samtligahinder för återinveste-ringar och fastighetsköp utomlands togs bort.Direktinvesteringar i festigheter utomlands bmtto mer än fördubblades detåret, till . Övriga direktinvesteringar uppgick till drygt 40miljarder kn bmtto. Fastighetsinvesteringama utomlands minskade sin andel av detotela direktinvesteringama utomlands . Tillverkningsindustrin ökadesin andel och mer än fördubblade sina utlandsinvesteringar jämfört 1989. del av detto förklaras av några stora svenska förvärv av utländska företogunder året. Bland tillverkningsindustrins direktinvesteringarutomlands kan bl.a. de svenska skogsföretogen STORAs och SCAs förvärv avden tyska industrigmppen respektive den brittiskapappers-och förpackningstillverkaren nämnas. respektive ca , och ärdärmed bland de störste förvärv som gjorts av svenska industriföreteg under1990. Investeringama skall i viss mån ses mot bakgmnd av att företogen villskapa en större industriell bas och stärka sina marknadspositioner. Det kanockså innebära konkurrensfördelar att ha produktion i olika landen Det kant.ex. bli lättore för företog att vinna order vid offentliga upphandlingar omföretoget har produktion eller forskning i det land där upphandlingen äger mm.Ytterligare en drivkraft bakom en del svenska direktinvesteringar utomlandsunder senare år har varit en strävan hos svenska företog att öka sin närvaroinom den Europeiska Gemenskapen. Diagram3:4 Resevalutoinkomster och utgifter 1990/91:100 .1 Vidsidan av avkastning på kapitol är det resevalutonettot som försämrarbytesbalansen kraftigt. Nettot för resevaluto har under hela 1980-tolet visatunderskott. I samband med devalveringama 1981 och 1982 minskade underskottetnågot, men har därefter stodigt ökat. försämrades resevalutonettot,med . Utvecklingen förklaras av en ovanligt svaginkomstökning från utländska resenärer i och fortsatt stora utgifterför utlandsresor från , se diagram 3:4. Den relativt högre inflationen iSverige jämfört med andra är sannolikt en storkt bidragande orsaktill den negativa utvecklingen. Antoletcharterresenärer från minskade emellertid , med (), vilket tyder på att det är utgifter för annan typ avutlandsresande från som ökat. Enligt en undersökning av riksbanken1990, svarar fritidsresenärer för av resevaluteutgifteraa ochaffärsresenäreraa för resterande . Resevaluteutgifteraaberäknas inte öka lika snabbt som , vilket förklaras av enfortsatt relativt svag privat konsum- tion.Resevaluteinkomsteraa väntes minska i volym , bl.a. tillföljd av hög inflation även . Underskotteti tjänstebalansen ökade till nära . Försämringen förklarasfrämst av resevalutanettot. Underskottet i övriga tjänster minskade med ca 1miljard då nettot för försäkringar, licenser och övriga tjänster förbättrades.Under de närmaste två åren beräknas nettot för övriga tjänster försämras medinemot . 1990/91:100 Bil. -12,0 -0,7 -14,8 -1,3 -1,3 -18,9 -1,6 -1,0 -21,8 -4,8 -1,0 -21,8 -4,8 -1,0 -21,4 -5,1 -1,0 -21,4 -5,1 -1,0 Sjöfartnetto Övriga transporter Resevaluta Övriga tjänster -13,6 -4,4 2,4 -15,6 -4,1 -19,9 -3,0 -22,0 -3,5 -23,1 -3,5 -25,9 -4,7 -27,2 -4,7 -7,4 -8,3 -10,9 -13,4 -14,5 -17,9 -19,2 därav återinvesterade vinstmedel Transfereringar -10,4 8,4 -9,9 -13,1 -12,9 -22,4 -13,2 -30,5 23,0 -14,0 -32,6 23,0 -14,0 -39,5 30,0 -15,0 -41,6 30,0 -15,0 -4,1 -0,4 -19,7 -1,6 -33,1 -2,4 -48,8 -3,4 -50,9 -3,5 -58,6 -3,9 -63,2 -4,2 Anm.: P.g.a. avrundning summerar inte alltid delarna tilltotalen. Källor: , och . Industrikonjunkturennådde sin senaste topp 1989. Så sent som tredje kvartelet 1989 var det främstkapacitetsbrist som begränsade industriproduktionen i . Fr.o.m. fjärdekvartelet vände situationen, då istället efterfrågeläget angavs som främstehindret till ökad produktion. av industriföretegen uppgav underhösten 1990 att svag efterfrågan i förste hand förhindrade en ökad produktion.Mindre än 40% av företegen gick då för full kapacitet. Industrinskapacitetsutnyttjande sjönk ytterligare under tredje kvartelet 1990 och hadedärmed minskat i rad, med totelt 2 procentenheter.Kapacitetsutnyttjandet låg ändå över den lägste nivån somnåddes under lågkonjunkturen 1980-82. Ökningen i arbetslösheten, särskilt från andra halvåret1990, gör att arbetsmarknaden är överhettod. Endast omkring entredjedel av industriföretegen hade brist på yrkesarbetere enligtkonjunkturinstitutets septemberbarometer 1990, en rejäl minskning dånära hälften hade brist på denna yrkeskategori. Andelen har sannolikt minskatytterligare . Relativt stora personalneddragningar skeddebl.a. inom transportmedelsindustrin samtjära- och stålverk. Diagram4:1 Träng sektion för ökad produktion inom industrin 1990/91:100 Bil. 196S 1972 1976 1980 1984- 1988 1932 Nedgången i efterfrågan på industrins produkter,inte minst från exportmarknaden, gjorde att färdigvamlagren började öka underandra , vilket fortsatte . Tredje kvartelet 1990 hadeindustrins färdigvamlager ökat (säsongrensat) från tredje kvartelet1989, vilket motsvarar en värdeökning på . i löpande priser. Frånandra till tredje kvartelet 1990 steg färdigvamlagren för samtliga branscherutom kemisk industri. Det var framför allt petroleum- raffinaderiersom minskade sina färdigvamlager, både p.g.a. minskad Prop. 1990/91:100 produktion och ökade leveranser. Industriproduktionen steg med 2,ochmed 1,1989, en nedrevidering enligt nationalräkenskapema med totolt nära 2procentenheter. Utfallet blev svagare 1989 för framför allt verkstods- ochÖvrig industri än vad som tidigare angivits. minskade produktionenför bas- och verkstodsindustrin, med den kraftigaste nedgången för densistnämnda. Verkstodsindustrin, exklusive varv, svarar för närmare hälften avindustrins förädlingsvärde. Sammantoget föll industriproduktionen med ca 2%1990. 2,2 -1,0 -1,0 -3,2 -1,0 -2,0 -1,0 -2,0 0,8 -1,0 -1,0 -4,0 0,5 -2,0 Anm: Basindustri omfattar gruvor, sågverk, massaindustri,pappersindustri saml järn-, stål- och metallverk. Källor: , ochfinansdepartementet. beräknas industriproduktionen minskaytterligare något fram t.o.m. andra kvartolet, enligt prognosalteraativ 1.Därefter väntos produktionen vända svagt uppåt, beroende på nedväxlingen ilöneöknings-tokten, den förbättrade konkurrenskraften och den ökade efterfråganfrån omvärlden. Därmed skulle konjunkturaedgången ha pågått i imgefär ,vilket kan sägas vara en ganska normal avmattningsperiod jämfört med tidigarekonjunktursvackor. Osäkerheten är emellertid stor om när botten verkligenkommer att nås. I prognosalteraativ 2 blir konjunkturnedgången mer utdragen,och botten nås senare, kanske . En viss återhämtning väntos för bl.a. massa-, stål-och verkstodsindustrin , då efterfrågan från exp)ortmarknadenförbättras. Med det gynnsammare konkurrensläget enligt alteraativ 1 skulleindustriproduktionen to fert och växa relativt snabbt, med 1,frånföregående års låga nivå. Enligt alteraativ 2 blir produktionstillväxten svag,0,. 3 1990/91. 1990/91:100 Bil. 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1985 1988 19901992 Anm: I diagrammet visas alternativ 1. 1 alternativ 2minskar industriproduktionen med 1991och ökar med 0,1992. Källor:Statistiska centralbyrån och . Denhöga vinstnivå, som nåddes i industrin efter devalveringama i böljan av1980-tolet, bröts , då konjunkturavmattningen börjadetillto. Vinstandelen, d.v.s driftsöverskottet bmtto som andel avförädlingsvärdet, sjönk med nära en procentenhet , setobell 4:2. Bruttoöverskottet visar hur mycket som återstår av förädlingsvärdetdå lönekostnadema räknats bort. Detto är ett nationalräkenskapsbegrepp, som iföretogsekonomiska termer närmast motsvaras av rörelseresultot exkl.lagerprisvinster och före kalkylmässiga avskrivningar. Industrins marginal ärproduktpriset dividerat med rörlig kostnad. ökade industrins lönekostnader äimu merän året iiman, medan insatskostnaderaa i övrigt nästan halverades. Bl.a. sjönkpriseraa för metoller. Sammantoget steg de rörliga kostnadema med mot7,1989. Industrins vinstmarginal minskade ändå mycket kraftigare än under1989, eftersom företogen höll tillbaka sina prisökningar för att försvara sinkonkurrenskraft. Bmttoöverskottsandelen föll ytterligare, med hela 5procentenheter 1990. Lönsamhetsnedgången 1990 drabbade större delen avindustrin utom järamalmsgmvor, livsmedelsindustrin, sågverk ochpetroleumraffinaderier. Inom övriga näringslivet drabbades inte hellerbyggnadsindustrin och övriga privato tjänster. Utvecklingen för den totola industrin speglar välden successiva försämring som inleddes för verkstadsindustrin eftertoppåren 1984 och 1985, då vinstandelen uppgick till . 1990 föllverkstods-industrins lönsamhet till en nivå ca 5 1/under 1982års låga nivå. Nedgången omfattode samtliga delbranscher och storleksgmp- Branschens vinstmarginal för de svenska konceradelaraa 1990 harberäknats utifrån uppgifter från närmare 500 verkstodsföretog, som svarar förnära av verkstodsindustrins omsättning. Bmttovinst-marginalen uppskattostill och rörelsemarginalen till 0,, vilket är de lägsto marginalersom registrerats för verkstodsindustrin under de tre senaste decennierna.Lönsamheten inom särskilt personbilsindustrin, men även förlastbilstillverkningen försämrades , i takt med vikande efterfråganoch försvagad konkurrenskraft, inte minst inom huvudmarknader som ochNorden. 1991 väntos lönsamheten inom transportmedelsindustrin fellaytterligare. Verkstodsindustrins vinstandel beräknas nå sin botten och ligga års nivå. Särskilt stor väntos nedgången bli förtillverkare av industrimaskiner, vilket kan sättos i samband med den vikandekonjunkturen och investeringsneddragningar i och omvärlden. Skogsindustrin drog upp basindustrins lönsamhettill en ny toppnivå 1989. Detto kompenserade det negativa bidraget frånverkstods- och övrig industri till lönsamheten i industrin totolt. Dengyrmsamma inverkan från bl.a. massaindustrin försvaim . Sågverkenslönsamhet steg däremot, men försämras kraftigt enligt prognosen. 1990/91:100 .1 Diagram 4:3 Avkastning på totolt kapitol förtransportmedelsindustrin 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 Anm: Avkastning på totalt kapital är resultat efterfinansnetto plus kostnader i förhållande till totalt kapital. Uppgifter for1990 är prognos. Källa: (december1990). fömtses en nedväxling i industrinslöneökningstokt. Dessutom minskar insatskostnaderaa ytterligare något. Industrinsrörliga kostnad väntos öka med endast 4,i alteraativ 1, respektive 5,ialteraa- Brutto\nnstiruirginalen är resultatefter finansnetto plus räntekostnader i förhållande till faktureradförsäljning. Rörelsemarginalen är resultat före finansnetto i förhållande tillomsättning. Produktpriseraa ökar ännu långsammare, vilket gör att marginalernafortsätter att krympa relativt kraftigt. Medfortsatt låga insatsvamkostnader 1992 och historiskt låga löneökningar förindustrin, i kombination med en vändning uppåt i världskonjunkturen,förbättras vinstmarginalema , både för bas- och övrig industri.Bmttovinstandelen växer emellertid långsamt , särskilt i altemativ 2. 1990/91:100 Bil. Diagram 4:4 Industrins bruttoöverskottsandel / \ / \ Hela 1 industrin 1 y7"---// ;.,.. 1971 1973 1975 1977 1979 1981 1983 1985 1987 1989 1991 Anm: Med "indu.strin" avses här industri exkl.petroleumraffinaderier och varv. Uppgifterna Och 1992 avser prognosallernativ 1. Källor: , ochfinansdepartementet. Tabell 4:2 Rörliga kostnader, produk'tpriser, marginalerper producerad enhet samt bruttoöverskottsandel Insatskostnad Lönekostnad' Summa rörlig kostnad Produktpris 7,8 5,5 7,2 6,6 3,6 6,5 4,5 3,1 3,4 2,6 3,1 3,8 -0,6 -0,3 -2,1 -1,3 -1,7 ' Lönekostnad per producerad enhet. * Som andel av förädlingsvärdet. Anm: Uppgifterna avser industri exkl. petroleumraffinaderieroch varv. Källor: , ochfinansdepartementet. Denöverhettning som rådde på arbetsmarknaden mattodes av imderloppet av 1990. Arbetslösheten ökade säsongrensat från 1,under 2:a kvartolettill ca 1,4:e kvartolet 1990. I genomsnitt steg arbetslöshetenpreliminärt med 7 000 till 68 000 personer. Det motsvarar en uppgång från 1,4till 1,av arbetskraften. Antolet varsel om uppsägningar ökade successivt ochvar i nivå med de högste noteringarna i böljan av1980-telet. Inströmningen av nyanmälda lediga platser tillarbetsförmedlingaraa minskade i allt snabbare tekt. Genomsnittligt under åretuppgick nedgången till . Även antelet kvarstående lediga platser, somkan ses som ett mått på bristen på arbetskraft, fortsatte att minska. Dettobekräftes också av septemberbarometer. I den framgår attandelen företog med brist på yrkesarbetore endast var hälften så stor som denhöga nivå som uppnåddes . Bristen på s.k. övriga arbetore sjönk destomer. Andelen uppgick endast till en tredjedel av nivån 1989. Sysselsättningsexpansionenvar inte lika sterk som de två föregående åren. Uppgången avtog markant underloppet av året. I genomsnitt steg antelet med 43 000 personer, att jämföra medöver 60 000 de närmast föregående åren. Diagram5:1 varsel om uppsägningar per k-vartal 1990/91:100 Bil. 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 Anm: Sista kvartalet 1990 preliminärt, decemberprognosticerat. Ar 1991 och 1992 väntes antelet arbetslösa stiga.Med den lägre löneökningstekten beräknas antelet uppgå till i genomsnitt drygt120 000 personer 1992, eller 2,. Med den högre löneutvecklingen stigerantelet arbetslösa till 155 000, motsvarande 3,av arbetskraften. I det lägrelönealtemativet blir sysselsättningsnedgången kortvarig. Ar 1991 sker enininskning med 9 000 personer. En oförändrad nivå väntos 1992. Om inte ettstobilseringsavtol kan träffas utvecklas sysselsättningen svagare. Antoletsysselsatto minskar då med ca 25 000 1991 och 1992. 1990/91:100Produktivitetsutvecklingen blir fortsatt svag 1991. 1992 sker en produk- Bil.1.1 tivitetsförbättring i och med att företogen tenderar att hålla kvar arbetskrafteni mindre utsträckning i ett sent skede av konjunkturaedgången. Ytterligarefektorer som verkar i samma riktning är det mindre överhetto-dearbetsmarknadsläget där bristen på arbetskraft inte längre leder tillrestriktioner på produktionen. Minskad personalomsättning i en lågkonjunkturinnebär också att produktivitetsförlusteraa till följd av omställningsproblemavtor. Det lägre kapacitetsutnyttjandet i denna fas av konjunkturen medförfärre produktivitetssänkande flaskhalsproblem i produktionen. Efterde två föregående årens storka sysselsättningstillväxt, på över 60 000 personerper år, stognerade utvecklingen . Till följd av den storka uppgångenunder loppet av 1989 steg ändå årsmedeltelet preliminärt med i genomsnitt 43000 personer. För expansionen svarade fräinst den konkurrensskyddade sektommedan industrisysselsättningen minskade. Tusental personer (i åldrarna ) Källor: () ochfinansdepartementet. Den storka nedgången inom industrin i böijan av1980-tolet, då antolet sysselsatto minskade med ca 80 000 personer mellan 1980och 1983, följdes av en relativt kraftig uppgång. har dockökningstakten bromsats. 1990 vände utvecklingen och övergick till en nedgångmed drygt 20 000 personen En uppgång av antolet arbetslösa kassamedlemmarnoterades . Under fjärde kvartolet var av kassamedlemmamaarbetslösa, att jämföra med 1989. räknat sjönkindustrisysselsättningen 1990 med 2,. minskade med 2%.Därigenom kvarstod produktivitetsutveck- Prop. 1990/91:100 lingen på enfortsatt låg nivå, 0,. Även 1991 beräknas bli ett lika Bil. l.l svagt årproduktivitetsmässigt. Produktionen sjunker och sysselsättningen med1,. 1992 vänder utvecklingen då produktionen väntos öka med . Ioch med att timsysselsättningen fortsätter att sjunka förbättrasproduktiviteten markant. Om löneökningama istället blir fortsatt högaminskar produktionen genom en hårdare vinstpress än mer 1991. Produktionenreduceras 1991 följt av en svag uppgång med 0,1992. 1 och med attockså sysselsättningen beräknas falla med båda åren blir produktivitetendensamma som i fellet med lägre löneökningar. Byggnadsverksamheten har varit fortsatt expansivunder 1990. Enligt steg antolet sysselsatto med över 20 000 personer, ellerca . I det allt mindre överhettode arbetsmarknadsläget har sektora lättorekunnat öka antolet sysselsatto. Tecken på en begyimande avkylning av arbetsmarknadeninom branschen har kommit . Arbetslösheten inom byggnadsarbetoraasarbetslöshetskassa steg . Bristen på arbetskraft, somtidigare var den fektor som främst begränsade expansionen, har samtidigtavtogit markant . Jämfört med har andelen företog medbrist på arbetskraft enligt barometer i principhalverats. Aktiviteten inom byggnadsverksamheten väntos avto, från en myckethög nivå, . Därmed väntos också antolet sysselsatto minskamed början under . Trots en halvering av sysselsättningsuppgängen inomden privata tjänstesektorn, jämfört med de två föregående åren, varutvecklingen fortsatt stork med 25 000 fler sysselsatto i genomsnitt 1990 änunder 1989. Under loppet av året kunde dock en viss försvagning noteras. Denorsakades främst av en nedgång inom handeln. Produktivitetsutvecklingen är svåratt mäto inom deima sektor. Den stotistik som finns tyder dock på en mycketsvag utveckling under 1980-tolet, vilket till stor del är orsaken till den lågaproduktivitetstillväxten inom näringslivet. Produktiviteten väntes utvecklassvagt även 1991 och 1992. Aktiviteten inom branschen fömtses avto ochsysselsättningsuppgången beräknas mer än halveras 1991 till ca 10 000 personer.År 1992 väntos antolet stiga lika mycket. Skattereformens breddning avunderlaget för mervärdesskatten samt den låga konsumtionstillväxten är, fömtomden allmänna konjunkturavmattningen, bidragande orsaker till detto förlopp. Inom den kommunala verksamheten stegsysselsättningen relativt storkt 1990, med 16 000 personer. Under loppet avåret har emellertid ökningstekten mattets. I och med att överhettningen påarbetsmarknaden gradvis avtog gavs möjlighet att rekrytera arbetskraft tillområden som tidigare hade svårigheter. väntos en ökadsysselsättning inom bam- och äldreomsorg trots kommunemas svaga ekonomi. Därmedstiger sysselsättningen något också 1991 och 1992, dock med en markant lägreökningstokt än 1990. Med en högre löneutveckling försvagas kommunemas ekonomiytterligare varför också rekryteringen blir lägre. Totaltsett väntos avmattningen på arbetsmarknaden fortgå Med den lägre löneökningstakten blir nedgången i sysselsättningenkortvarig. 1991 sker då en minskning med 9 000 personer. 1992 väntossysselsättningen kvarstå på en oförändrad nivå. 1 fellet med fortsatt högalöneökningar minskar sysselsättningen 1991 och 1992 med ca 25 000 respektiveår.