prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Inom ramen för ECEs konventionom långväga gränsöverskridande luftföroreningar bedrivs miljöövervakning somavser direkta mätningar av föroreningar i nederbörd och i atmosfären. Verksamhetenomfattar också övervakning av skador på skogen, mark- och vattenförändringarsamt korrosion och effekter av luftföroreningar på grödor. deltaraktivt i det löpande programmet och har ett särskilt ansvar för de delar avprogrammet som syftar till att bedöma effekterna i miljön av de åtgärder somvidtas inom ramen för konventionen. Programmet utgör en del av underlaget vidden förestående revideringen av protokollen om begränsningar av svavel- ochkväveutsläpp, eftersom detta arbete kommer att utgå från kritiskabelastningsgränser. Inom ramen förHelsingforskonventionen till skydd av Östersjöområ- 49 4 1990/91. detsmarina miljö och Oslo- och Pariskonventionerna tiU skydd av Prop. 1990/91:90miljön i Nordostatlanten och inkl. och bedrivs ettomfattande samarbete avseende utformning och genomförande avövervakningsprogram för berörda havsområden. Dessutom görs vissa mätningar avluftföroreningar för att göra det möjligt att beräkna den totala depositionenav luftburna föroreningar i haven. Inom ramen förNordsjökonferensen skall bl. a. den vetenskapliga förståelsen av miljön iNordsjön ökas genom forskning och övervakning. Miljöövervakningsprogrammetbedrivs inom en särskild arbetsgmpp som stiftats inom ramen för Oslo- ochPariskonventioneraa gemensamt med . EGs miljöbyrå EEA beräknasunder året inleda sin verksamhet. Byrån har inledningsvis som ett av sinafrämsta syften att få till stånd ett europeiskt miljöinformations- ochobservationsnätverk. EEA är öppen för samarbete med EFTA-länder och Östeuropa.Sverige har förklarat sin avsikt att delta i EEA, liksom övriga EFTA-länder. Inom ramen för verksamhet pågår ett arbete att samordna övervakningen av miljöni . har initierat ett stort antal olika projekt somtillsammans bildar en nordisk plan för övervakning av tillståndet i miljön.Till år 1992 skaU en samordnad redovisning ske av miljötillståndet i . En utveckling kan förväntas motökad användning av information från olika satelliter inom miljöövervakning ochforskning. deltar aktivt i det interaationella samarbetet för atttillgodose behoven inom miljöområdet. Uppgiftenför miljöövervakningen är att följa växlingaraa i miljöns tillstånd och visapå förändringar till följd av människans aktiviteter. Övervakningen skallbilda underlag för att identifiera och visa på miljöproblem från den lokalatill den globala skalan. Resultaten skall utnyttjas för att sätta mål för attmiljöanpassa samhällsutvecklingen i och omvärlden och för attprioritera och besluta om åtgärder samt för att följa upp effektema avbeslutade åtgärder. Detnuvarande programmet för miljöövervakning innehåller delprogram förluftkvalitet, landmiljö, sötvatten, havsvatten och miljögifter. Regeringensbedömning är att programmet behöver utvidgas till att även omfatta effekter avmarkanvändning och hälsoeffekter. Arbetet med fysisk planering och detfortsatta miljövårdsarbetet kommer att i ökande omfattning baseras på mål förolika geografiska områden liksom för arter, biotoper och olika ekosystem.Naturmiljön utsätts för kraftig påverkan, som måste kunna följas upp genommetodisk övervakning. Behovetav samordning ökar i takt med den totala omfattningen av miljöövervakningsinsatsema. Regeringen arbetar för att få till stånd inter nationell samordning på de områden där sådan saknas. En samordning kommer att innebära ett bättre resursutnyttjande och främja helhetssynen inom miljöområdet. En bättre integrering av miljöövervakningen ökar 50 fömtsättningarnaatt följa såväl effekter av föroreningsbelastningen som Prop. 1990/91:90effekter av andra åtgärder som påverkar miljön, t. ex. förändrad markanvändning.Därigenom ökar vår kunskap om samspelet mellan olika åtgärder för attförhindra en utarmning av miljön. Miljöövervakningenär till sin natur en långsiktig verksamhet. Den måste därför enligt regeringensmening ges tillräckliga resurser för att garantera kontinuitet och stadga ochsamtidigt vara så flexibel att den kan anpassas till förändringar med hänsyntiU kunskapsläge och problembild. Inomden samlade miljöövervakningen produceras mycket stora datamängder,som emellertid inte kan utnyttjas i tillräcklig grad på gmnd av bristandesamordning av de olika systemen. Behovet av sammanställd och utvärderadinformation är mycket stort hos beslutsfattare på alla nivåer isamhället. Regeringen anser att det är självklart att även allmänheten har rättatt kunna få bättre information om tillståndet i miljön. Regeringenföreslår därför att de nuvarande programmen ersätts av ett system med merändamålsenlig stmktur, som samordningen förstärks. Den samordnaderecipientkontrollen, PMK, och programmen för olika vatten- och luftvårdsförbundomformas därför och integreras i ett nytt samordnat övervakningsprogram. Denframtida miljöövervakningen får därvidlag en mer ändamålsenlig stmktur ochinriktning. Somen gemensam bas kommer att finnas ett nationellt övervakningsprogram somsvarar mot behoven av nationell information och rapportering tillinternationella organisationer. Programmet skall kunna ge underlag föråterkommande översikter över tillståndet i miljön. Skilda samhäUs-sektorer hardärvid ett ansvar för att följa utvecklingen i miljön. Regeringen föreslårvidare att länsstyrelseraa blir ansvariga för de regionala övervakningsprogramsom successivt byggs ut i varje län. Programmen skall ge de kunskaper sombehövs om regionala miljöförhåUanden och miljöförändringar och kan utgöraunderlag för och regional planering samt förmiljökonsekvensbedömningar. De regionala programmen samordnas med detnationella programmet i så stor utsträckning som möjligt. Den nuvaranderecipientkontrollen kring enskilda utsläppskällor bör, där så är möjligt,samordnas med den regionala övervakningen. För övervakning av luftkvalitet itätortema skaU, där så är påkallat, finnas särskilda program, i huvudsak ienlighet med nuvarande stmktur. Särskildacentra för marin forskning har inrättats vid universiteten i ,och . Regeringen anser att dessa centra skall utnyttjas även förövervakning av miljöförändringar i haven. Regeringen föreslår att länsstyrelseraai län med ett marint centmm får ett resurstillskott för att effektivt kunnafullgöra informations- och andra insatser i samband med akuta hot mothavsmiljön såsom algblomning, kemikalieutsläpp m.m. Regeringen kommer vidareatt inrätta en jourcentral hos för att underlätta miljöövervakningen. Regeringenföreslår att det nya programmet för övervakning av tillståndet i miljönfinansieras med statliga medel. Resursema för miljöövervakning föreslås därförförstärkas med 75 milj. kr. 'Spirimärjfatthingäyavsnittet: Syerigé ä ''.ledande länderna här,det'gällér'ahvändning åy ekdnomiska styrine-.-,"dél imiljöpolitiken.'/V..\,.\'[■. ■'.- ■\-, /. -'..'■'-v';',-. ',■. ', '.'.-"' . ',', .''/.. . J, sambandiiiedskattéoniläggnirigen infördes vissa nya iniljöskat-, 'téf,t.éx. koldioxidskatt;, svåyelskåttoch en differentiering ay.o ~/skättemSariitidigt infördes eri mervärdeskatt på energi. * ''.' ', Den,rjanuari 1992 infors niiljöavgiftér på utsläpp a , . 'från störaforbränhirigsaniäggningar.. v/, ,":" <" V ', /,' .' -"/ /Regeringen anser att ekonomiska styrmedel bör, komma tillökad .användning i fortsättningen. Ekonomiska styrriiédélbör införäs.när. ■ det gÉIernickel/kadmiuriibatteriér. Ett systeninied, miljöklasser in-V forspå nya fordon. Miljöklasserna på diesélbrärislé skärpjis.. En ökaij - ~.skättédifferéritiérihgpä blyadd-ch blyfri bensin fö Renluft och rent vatten är s. k. kollektiva nyttigheter. De är inte prissatta ochdet finns därför inga ekonomiska motiv för enskilda aktörer inommarknadsekonomin att ta hänsyn till de miljöskador som deras aktiviteter kanförorsaka. Enuppgift för miljöpolitiken är att se till att kostnader i form av miljöeffekterbeaktas när företagen och hushållen väljer mellan olika hand-lingsafteraativ.Detta kan i princip göras genom ekonomiska styrmedel i form av miljöskatter,miljöavgifter eller miljösubventioner. Därmed undviks den felaktiga produktionsstrukturoch resurshantering som uppkommer om kostnaderaa för miljöförstöring intedrabbar de företag eller de hushåll som ger upphov till olägenheterna. Enligtden interaationellt accepterade principen om att förorenaren skall betala börmiljöskatter eller miljöavgifter användas snarare än miljösubventioner. I vissa fall kan detdock vara motiverat med styrmedel som innehåller även komponenter av bidrag, t.ex. bidraget till installation av katalysatorer i gamla bilar eller bidragtill investeringar i kollektivtrafik. Miljöskyddslagen,som trädde i kraft , var utformad för att reglerautsläppen från stora och relativt få punktkällor, vilka då var de dominerandeutsläppskällorna. Individuell tillståndsprövning och tillsyn enligtmiljöskyddslagen har också varit hörastenar i miljöstyraingen. Under 1970-taletkombinerades prövningen med subventioner till miljöinvesteringar inomindustrin och i kommunala reningsverk. Miljöproblemen haremellertid ändrat karaktär. De diffusa utsläppen från ett stort antal småkällor har ökat i betydelse. Det innebär ett ökat behov att kunna angripaproblemen mer generellt. Genomlagen om kemiska produkter finns möjligheter att ingripa mot Prop.1990/91:90 kemiska ämnen och produkter, liksom mot varor som innehåller sådanaprodukter, om de bedöms vara hälso- eller miljöfarliga. PCB, kadmium, asbest,bly i bensin är exempel på ämnen som har reglerats med stöd av lagen om kemiskaprodukter. Andraexempel på generell reglering för att minska miljöpåverkan är bilavgaslagen sominnehåller krav på avgasrening för bilar samt svavellagen och förordningen omsvavelhaltigt bränsle som anger högsta tillåtna svavelhalt i eldningsolja ochdieselolja. Dessaregleringar har i ökande utsträckning kombinerats med ekonomiska styrmedel,bl. a. inom energiområdet. Motivet för energiskatterna har bl.a. varit att geincitament för att gå över till användning av mer miljövänliga energislag. Ettannat exempel är den differentierade punktskatten på bensin. Skatten på blyfribensin är lägre än på annan bensin och ger därmed kunden motiv dels till att gåöver till blyfri bensin för bilar som kan drivas med båda kvaliteterna, delstill att tidigare byta till bilar som drivs med blyfri bensin. Skatteskillnadeninnebär således att de miljökostnader som uppkommer genom användning av blyad istället för blyfri bensin åtminstone delvis får betalas av de personer somanvänder blyad bensin. Föratt stimulera till en tidigare övergång till avgasrenade bilar minskadesbilaccisen års modeller om dessa uppfyllde de skärptaavgasregler som infördes års modeller. Detta är ett exempelpå hur en reglering kan kompletteras med ett ekonomiskt styrmedel i form av ensubvention för att tidigarelägga och därmed förstärka effekten. Sedanår 1989 finns en miljöskatt på inrikes flygtrafik som utgår med 12kr. per kgkväveoxider och kolväten. Skatten har bl.a. bidragit till att byttbrännkammare i F 28-motorerna, vilket minskat kolväteutsläppen med . Avgiftemapå handelsgödsel och bekämpningsmedel är liksom förpackningsskatten andraexempel på miljöpolitiska ekonomiska styrmedel som leder till att användarenfår betala åtminstone en del av de miljökostnader som medlen orsakar. Itakt med att miljöproblemen förändrar karaktär växer behovet att utforma ochpröva nya styrmedel som kan komplettera eller ersätta de hittillsvarande. Mångaandra länder har också infört miljöavgifter. I allmänhet har de inte införts istyrande syfte utan för att finansiera någon viss typ av verksamhet. 1 vissafall har avgifterna ändå fått en styrande effekt. Det gäller t. ex.miljöavgifterna på vattenföroreningar i och i . Påsenare tid har i vissa länder även introducerats avgifter och skatter med det uttalade syftet att ge en miljöstyrning. , och har, med gott resultat, infört differentierade försäljnings skatter för att styra mot köp av bilar med mindre utsläpp. tiering mellan blyad ochoblyad bensin tillämpas av ett stort antal länder Prop. 1990/91:90 och harbidragit till ökat utbud och försäljning av oblyad bensin. Andra exempel är enmiljöavgift på CFC i och miljöavgift på icke biologiskt nedbrytbaraplastpåsar i . Systemmed överlåtbara utsläppskvoter har tillämpats i . Överlåtbarautsläppskvoter innebär möjligheter att handla med områdesvis eller ämnesvisreglerade tillstånd. Möjligheten att införa sådana system måste studeras vidareinnan de kan övervägas i . Ökad effektivitet i företagsledet måste vägasmot administrativa problem och rättvisekrav. Möjlighetenatt använda ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken har röntstort interaationellt intresse. InternationeUa organisationer som FN och OECDhar uttalat sig för en ökad användning av ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken. år 1990uttalades i en resolution att skatter och avgifter bör användas i störreutsträckning på miljöskadliga verksamheter och produkter liksom på utsläpp.Samtidigt angavs att subventioner till resursintensiva och miljöskadligaverksamheter bör minskas eller upphöra. OECDsmiljöministrar beslutade att ekonomiska styrmedel bör användasi större utsträckning som ett komplement till eller ersättning för andrastyrmedel som regleringar. Miljöministrarna antog också vissa riktlinjer föranvändningen av ekonomiska styrmedel. EGsmiljöministrar uttalade vid rådsmöte att det, för att kunna uppnåen hållbar utveckling, är nödvändigt att överväga ekonomiska styrmedel i syfteatt ge företag och konsumenter motiv att undvika slösaktiga, miljöförstörandeprocesser och produkter genom att gynna teknologier och produktionsprocesseranpassade till ett resursbevarande. Kommissionen gavs i uppdrag att ta framförslag till riktlinjer och konkreta tillämpningar av ekonomiska styrmedelinom miljöpolitiken. Klimatfrågor, vattenföroreningar, avfall ochjordbmksområdet utpekades som prioriterade områden. EG-kommissionenhar föreslagit att skatterna på tobak, alkohol och mineralolja skallharmoniseras. Förslaget innebär också att medlemsländema för övriga varor harrätt att behålla eller införa nya skatter, särskilt om så sker av miljöskäl,under förutsättning att skatt inte debiteras vid import eller avlyfts videxport och inte ger upphov till gränskontroll. Sverigeförhandlar tillsammans med övriga EFTA-länder om en anknytning till EG genomett . Det är redan överenskommet att ett sådant avtal inte skallomfatta indirekta skatter. Efter beslut är detsannolikt att kommer att ansöka om medlemskap i . Det är mot dennabakgmnd angeläget att noga följa utvecklingen inom EG vad gäller skatter ochekonomiska styrmedel. Nya skatter och styrmedel måste utformas så att de inteförsvårar en integration med EG. 3.3.4Nya ekonomiska styrmedel i Prop. 1samband med miljöpolitiska proposition aviserade regeringen enutredning om ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Regeringen tillsattedärefter miljöavgiftsutredningen. Utredningen har lämnat förslag tillmiljöavgifter som utgjort underlag för regeringens tidigare beslut och nuaktuella förslag. Ettviktigt inslag i regeringens ekonomiska politik är att skattekvoten inte fåröka utan att denna i stället skall minska på lång sikt. Höjda miljöskatter ochavgifter måste därför finansiera andra skattesänkningar och ger således ingetutrymme för ökade offentliga utgifter. Genomreformeringen av skattesystemet flyttas totalt ca . från skattenpå arbetsinkomster till olika typer av energi- och miljöskatter. Dennaöverflyttning av skatteuttaget är väsentlig ur energi- och miljöpolitisksynvinkel, eftersom den på ett varaktigt sätt bidrar till lägreenergi-förbmkning och en bättre miljö. Betydelsefulla inslag är attkoldioxidskatt och svavelskatt införs varvid en viss sänkning av punktskattemagenomförs. Samtidigtbeslutades om en differentiering av oljeskatten i syfte att framför alltstimulera användningen av från miljösynpunkt bättre diesel-kvaliteter.Miljöskattema infördes i huvudsak . har också år1990 på regeringens förslag beslutat om en miljöavgift på utsläpp avkväveoxider från större förbränningsanläggningar från den 1 januari 1992.Samtliga dessa miljöskatter/avgifter har styrande effekter genom attmiljökostnader beaktas vid företagens och hushållens ekonomiska val. Koldioxidskattentas ut på olja, kol, naturgas, gasol och bensin och motsvarar per kgutsläppt koldioxid. En motsvarande avgift på koldioxid har integererats imiljöskatten på inrikes flyg. per kg utsläppt svavel och tas ut på kol, torv och olja. Omläggningenoch ökningen av den totala energibeskattningen förstärker motivet för olikatyper av energisparande och stimulerar i ökad utsträckning till användning avföraybara bränslen som innebär mindre miljökostnader. Koldioxidskatten gerstimulans till att gå över till energislag med låga utsläpp av koldioxid.Svavelskatten innebär en övergång från högsvavliga till mer lågsvavligakvaliteter av olja och andra energislag liksom till reningsåtgärder. Sedanförslaget om svavelskatt presenterats har utbudet av lågsvavliga oljor ökat såatt det nu också finns tjockolja med mycket låga svavelhalter. Denavgift på utsläpp av kväveoxider från energianläggningar som införs från år1992 blir den första avgift i som baseras på mätning av de faktiskautsläppen. Eftersom installation av mätutmstning inte kan krävas för mindreenergianläggningar är avgiften begränsad till de totalt ca 200 anläggningar somhar en tillförd effekt på och en energiproduktion somöverstiger . Avgiften uppgår till . per kg utsläppräknat som kvävedioxid. Föratt inte snedvrida konkurrensen i förhållande till företag som står utanför systemet och föratt stimulera till en effektivare energiproduktion återförs intäkteraa frånavgiften till kollektivet av betalningsskyldiga efter Prop. 1990/91:90producerad energimängd. Därmedmissgynnas inte de stora anläggningaraa, vilka från miljösynpunkt oftast äratt föredra då de är mer energieffektiva och klarar högre reningskrav. Debeslutade miljöskatteraa/avgifterna beräknas leda till att de årligasvavelutsläppen minskar med , attkoldioxidutsläppen bhr 510 milj. ton lägre än deannars skulle ha blivit samt alt de årliga kväveoxidutsläppen minskar med 3000 - . Regeringenavser att kraftigt höja miljöavgiften på slutna nickel/kadmiumbatterier fr. o.m. För att stimulera till återlämning av förbmkade nickel/kadiumbatterierskall återiämningspremier lämnas. Även fast monterade batterier omfattas avsystemet. Miljöklasserskall införas på nya fordon års modeUer i kombination medekonomiska styrmedel. Skattedifferensen mellan blyfri och annan bensin höjs. Avgiftemapå bekämpningsmedel och handelsgödsel bör konstraeras om i samband med attprisregleringsavgifterna avvecklas. En miljöskatt på kadmium i handelsgödselbör också övervägas i detta sammanhang. En miljöskatt på krom och arsenik iträskyddsmedel kommer att övervägas som komplement till de föreskrifter somnyligen utfärdats av kemikalieinspektionen för det fall att föreskriftemaensamma inte ger avsedd styreffekt. Vidare föreslås en ökad möjlighet förkommunerna att differentiera avfallstaxor i syfte att stimulera källsorteringoch minska avfallsmängden. Genomde miljöavgifter/skatter som beslutades av och som nudelvis införts och genom de miljöavgifter/skatter som regeringen föreslår idenna proposition tas väsentliga steg mot en fömyelse och effektivisering avstyrmedlen inom miljöpolitiken. Deekonomiska styrmedlen måste anpassas till förändringama i miljösituationen.Nya styrmedel måste utvecklas för att miljöhänsyn skall tas även vid diffusspridning från många små utsläppskällor. Ekonomiska styrmedel är i dettasammanhang väl lämpade för att miljöeffekter skaU beaktas på ett rationellt ochkostnadseffektivt sätt. Ekonomiska styrmedel inommiljöpoUtiken bör utformas med hänsyn till olika typer av krav för att ge tillfredsställande resultat ur miljöpolitisk, administrativ, allmänt ekonomisk- politisk och intemationell synvinkel. När dessa krav kan uppfyllas utgör ekonomiska styrmedel ett ofta lämpligt alternativ eller komplement till andra miljöpolitiska åtgärder. Vidare bör beaktas att om miljöskadan i uppkommer som en följd av tion av miljöskadliga varor i och det av administrativa eller andra skäl endast är möjligt attbeskatta produktion i så kan miljöskatter /avgifter vara mindre lämpliga om de i huvudsak innebär att produktionen flyttas från till andra länder. Sådana pålagor på produktionen i är mera lämpliga om miljöskadan i bestäms av produktio nen i även om sådana pålagor kan leda till viss utflyttning av pro duktion. Andra länder har i sådana fall motsvarande möjligheter att införa miljöskatter/miljöavgifter för miljöskadlig produktion i det egna landet. Ekonomiska styrmedel harmånga fördelar genom att de ger motiv till utsläppsminskningar och därmedstarka motiv för en fortgående teknisk utveckling. De ger också en flexibilitetför förorenaren att välja hur föroreningen skall begränsas och en möjlighetatt välja den metod där utsläppen begränsas till minsta möjliga kostnad. Vidaretenderar ekonomiska styrmedel att bli allt mera verkningsfulla över tidenefter hand som de påverkar valet meUan olika produkter samtteknikutvecklingen. Jämfört med bl. a. kvantitativa regleringar är ekonomiskastyrmedel ofta att föredra ur handelspolitisk synvinkel. Mot denna bakgmnd anserregeringen att ekonomiska styrmedel bör komma till ökad användning inommiljöpolitiken som de måste uppfylla högt ställda krav i olikaavseenden för att kunna utgöra ett framgångsrikt och varaktigt inslag i densvenska miljöpolitiken. Svenska erfarenheter kanvara vägledande i det intemationella samarbetet på detta område . 3.4 En ny miljöbalk Samrnanfiattningav avsnittet: En parlamentarisk kommitté tillsattes för att se övermiljölagstiftningen. Komriiitténs fortsatta arbete skall ta sikte på att samlamiljölajgaraa, bl. a. naturrésiurslagen, miljöskyddslagen, lagen oiii kemiskaprodukter och riaturVårdslageii, i en miijöbäik. ■ ; ' ;; Ötiisorgenöm människors hälsa och miljöri skall bilda utgångs punkten för miljölagstiftningen. Lagstiftningen skall också onifatta bestämmelser om en ansvarsfull hushållning méd gemensamma re surser.' ■'■.,■ '.:■■'.':■■■'. \'.\ \.■■'.':.■■. '- '/■■: Regleringen av trafikens miljöfrågor skäll harmoniseras medåhhan miljölagstiftning: Förhåb laridet mellan intematiorieUaåtaganden och den svenska miljölagstiftningen skall utredas särskilt. Miljöskyddslagen,som trädde i kraft , utformades efter de då aktuella fömtsättningama. Densyftar till att reglera miljöstömingar som uppkommer från fasta anläggningar.Miljöskyddslagen har varit fömtsättningen för arbetet att kraftigt begränsautsläppen från industrier och andra punktkällor. Flera olika lagar som harstor betydelse för miljöarbetet har tillkommit efter miljöskyddslagen, bl. a.lagen om kemiska produkter. Samtliga lagar har, var och en inom sitt område, anpassatstill utvecklingen och till de specifika problem som de var avsedda till attlösa. Regeringen kan konstatera att arbetet i mycket har varit framgångsrikt,men att det nu är befogat att göra en samlad genomgång både avmiljölagstiftningen och myndighetemas verksamheter inom miljöområdet. a. mot denna bakgmnd som regeringen tillsatte en kommittémed parlamentarisk sammansättning för att se över miljölag- Prop.1990/91:90 stiftningen. Ändamålet med utredningen är att utforma förslag lagstiftning som bidrar till att miljöhänsynen genomsyrar alla samhällssektorer.Detta skall bl. a. åstadkommas genom att samordna lagstiftningen. Kommitténhar nu lämnat sitt principbetänkande. Regeringen anser att det fortsatta arbetetbör löpa enligt de urspmngliga direktiven. Vidare bör följande utgångspunktergälla för kommitténs fortsatta arbete. Detär lagstiftningens uppgift att säkerställa de miljöpolitiska målen. Enframtida miljölagstiftning måste utformas med utgångspunkt i de miljöproblemsom är kända . De måste också ha en nära anknytning till hur problemenkonkret skall angripas.