prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — i sådana bidrag. Extraskatteutjämningsbidrag beviljas, efter ansökan, kommuner och landsting som avolika skäl har kommit i ekonomiska svårigheten Vid denna prövning tas hänsyntill bl.a. förluster i eldningsanläggningar avsedda för inhemska bränslen.Extra skatteutjämningsbidrag utbetalas också för att trygga kollektivtrafilc iglesbygd sedan statsbidraget för detta ändamål slopats samt, efter sänikildansökan, till de kommuner som vidtar förebyggande åtgärder mot jordskred ochandra naturolyckon 3.3 Allmänskatteu'ämningsav;;ift Bestämmelserom allmän skatteutjämningsutgift finns i lagen (1987:560) omskatteutjämningsavgift. Den allmänna skatteutjämningsavgiften infördes år1986 och bestämdes då till /skr. Avsikten \'ar att avgiften skullefinansiera den automatiska ökningen av skatteutjämningsbidragen mellan åren1985 och 1986. Av sanuna skäl har avgiften höjts för åren 1987, 1988, 1990 och1991. Höjningaraa har uppgått till 0:08 - /skr. för dessa ån Fno.m. år1987 höjdes dessutom skatteutjämningsavgiften med /skr. för kommuneraaför atl ersätta en utebliven besparing inom skolans område. höjdesavgiften för kommunema med /skr. för att delvis finansiera satsningpå baraomsorgen. beräknas skatteutjämningsavgiftenenbart på det egna skatteunderiaget (prop. 1988/89:150 bil.6, FiU 29, rskr.326). beräknades avgiften på summan av det egna taxeradeskatteunderlaget och tillskottet av skatteunderlag enligt lagen omskatteutjämningsbidrag. För att inkomsteraa från skatteutjämningsavgiften efterförändringen skulle uppgå till oförändrat belopp, höjdes avgiften för år 1990med /skr. för kommuneraa och /skr. Bestämmelseraaom särskild skatteutjämningsavgift finns i lagen (1987:561) om särskildskatteutjämningsavgift. tas en särskildskatteutjämningsavgift ut av kommuner med hög skattekraft. Denna avgift, som ärprogressiv, skärptes (prop. 1986/87:100, FiU29, rskr. 343 ) och (prop. 1987/88:100, FiUI9, rskr. 1988/89:150 bil.6,FiU29, rskr. 326) beslöt att ändra reglema så att den särskildaavgiften fno.m. skall omfetta alla kommuner med ett skatteunderlag somöverstiger medelskattekraften. Avgiften tas ut på den del av det egnaskatteunderlaget som överstiger av medelskattekraften, dock inte för dendel av skatteunderlaget som understiger det för kommunen garanteradeskatteunderlaget enligt lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag. 1990/91:100 Tabell 3.2 Särskildskatteuämningsavgifl (kr./skr.) Skattekraften i % av Avgiften per skattekrona av medel skattekraften i intervallet 100-109,99 1 110-119,99 2 120-124,99 3 125-129,99 4 130-134,99 6 135-139,99 8 140-144,99 10 145-149,99 12 Skatteutjämningsavgifteraauppgår till sammanlagt 8 734 milj.kr., varav 644 milj.kr. avser den särskildaskatteutjämningsavgiften. betalar 42 kommuner särskildskatteutjämningsavgift. Skatteutjämningsbidragenföljer automatiskt skatteunderlagets förändringar, eftersom de är knutna tillmedelskattekraften. Skatteutjämningsavgifteraa tas ut föratt neutralisera ökningen av bidraget. Vid oförändrat avgiftsuttag beräknasökningen uppgå till ca 1 500 milj.kr. Skatteutjämningsbidragenberäknas då öka med ca 2 800 milj.kr. och skatteutjämningsavgifteraa medsammanlagt ca 1 300 milj.kr. För att neutralisera ökningen av kostnaderaa iskatteutjämningssystemet föreslår jag att denallmänna skatteutjämningsavgiften höjs med /skr. Jag hartidigare (avsnitt 1.4) föreslagit att skatteutjämningsavgiften dessutomtillfälligt höjs med /skr för . Skatteutjämningsavgiften 1992blir därmed /skr. för kommuner och /skr. 3.6 Grundgarantiertill vissa nybildade kommuner Regeringenhar beslutat att skall delas i tre nya kommuner vid årsskiftet19911992. De nybildade kommuneraa skall benämnas , och . I lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag gessamtliga kommuner och landstingskommuner en garanterad skattekraft gmndgaranti uttryckt i procent av medelskattekraften. Således skallgmndgarantier fastställas för de nybildade kommuneraa. Enligt 4 § lagen (1988:491) omskatteutjämningsbidrag är gmnd-garantin för samtliga kommuner iSödermanlands län. Enligt min uppfettning bör grundgarantin utgöra ävenför de tre nybildade kommuneraa. Någon ändring i lagen behöver då inte görasmed anledning av delningen av . 1990/91:100 4. Upprättade lagförslag Bil. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1.lag om ändring i lagen(1987:560) om skatteutjämningsavgift 2. lag om ändring i lagen (1990:609) omavräkningsskatt. Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga9.1 Medhänvisning till vad jag har iinfört i det föregående hemställer jag attregeringen föreslår 1. att anta förslaget till lag om ändring i lagen(1987:560) om skat teutjämningsavgift, 2. att anta förslaget till lag om ändring i lagen(1990:609) om avräkningsskatt, 3. att bidraget till de kyrUiga kommuneraa medanledning av avskaffendet av den kommunala garantibeskattningen m.m. upphör förtiden efter utgången av , 4. att grundgarantin enligt 4 § lagen (1988:491) omskatteutjämningsbidrag skall vara 10(D %av medelskattekraften i riket för de nybildade kommuneraa ,och . Skatteutjämningsbidrag till kommunema m.m. 1989/90utgift 16 413 991 976 1990/91 Anslag 18 240 000 000 1991/92 Förslag 20698 000 000 Från anslaget betalas skatteutjämningsbidrag tillkommuner och landsting enligt lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag samtlagen (1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunalaskatteunderlaget m.m. Ytterligan; föreskrifter för bidragsgivningen finns iförordningen (1988:494) om skatteutjämningsbidrag. Vidare betelas kostnaderaaför skatteutjämningsnämnden, som är ett rådgivande organ i frågor om extraskatteutjämninjjsbidrag, från dette anslag. Med utgångspunkt skattesatser och enviss antegen höjning av skatteunderlaget samt med antsigande attåldersstrukturen är densamma som bedöms det ordinarieskatteutjämningsbidraget uppgå till 19 061 milj.kr. Extra skatteutjämningsbidrag beviljas efter ansökansådana kommuner Prop. 1990/91:1(X) och landsting som av olika skäl har kommit iekonomiska svårigheten Bil. 9 har sådana bidrag beviljatsmed 129 milj.kr. Dessutom utbetelas vissa andra, riktede bidrag inom ramen fördet extra skatteutjämningsbidraget. Föi att trygga kollektivtrafik i glesbygd,sedan stetsbidraget för detta ändamål slopats, utbetalas ett särskilt bidrag om70 milj.kr. till samt till kommuneraa och landstingen i de s.k.skogslänen. Inom ramen för extra skatteutjämningsbidrag beviljas ocksä efteransökan 25 milj. kr. som stöd till kommuner som vidtar förebyggande åtgärdermot jordskred och andra naturolyckon Anslagsbehovet för extraskatteutjämningsbidrag beräknas till oförändrat 230 milj.kr. Medelsbehovet under /92 avser bidragsom utbetelas och förste . Bidragenunder 1991 uppgår till 19 291 milj. kr. och beräknas till 22 105 milj.kr. Hälften av beloppen för kalenderår 1991 resp. 1992, 20 698 milj.kr.,utbetelas under /92. Jag föreslår att anslaget förs upp meddetta belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.bemyndiga regeringen att utgeextra skatteutjämningsbidrag för i enlighet med vad jag förordat, 2. till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m.för /92 anvisa ett förslagsanslag på 20 . Bidrag till kommunema med anledning av avskaffandetav den kommunala företagsbeskattningen 1989/90 Utgift 887 621 546 1990/91 Anslag 879 172 000 1991/92 Förslag 879 172 000 Frånanslaget betalas bidrag till kommuneraa som kompensation för detintäktsbortfell som blivit en följd av att den kommunala beskattningen avjuridiska personer upphört (prop. 1983/84:133 bil.l, FiU39, rskr. 422, SFS1984:504). Första bidragsåret var . beslöt (prop.1984/85:150, FiU29, rskr. 29) att kompensationen skulle reduceras med /invånare.En ytterligare reducering med /invånare har beslutat om fno.m.år 1988 (FiU 1986/87:29, rskr. Regeringen har fastställtbeloppet till sammanlagt ca 879 milj.kr. Bil 9 Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bidrag till kommunernamed anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen /92 anvisa ett förslagsanslag på 879 172 000 kn Övriga ändamål Prop. 1990/91 :ioo Bidrag till vissa internationella byråer ochorganisationer m.m. 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag Från anslaget bestrids Sverigesbidrag till nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknar jag tillavrundat . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till vissa internationella byråeroch organisationer m. m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på250 . Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon 1989/90 Utgift 18 860 000 1990/91 Anslag 15 000 000 1991/92 Förslag 15 000 000 Enligt lagen (1960:603) om bidrag till vissa handikappadeägare av motorfordon, som upphävts vid utgången av men somtillämpas öveigångsvis i vissa fell, utgår bidrag till sådana handikappademotorfordonsägare som har ett gällande beslut om befrielse från årligvägtrafikskatt. Bidragen motsvarar skattekostnadema för viss mängd bensin somför ägare av bil uppgår till och för ägare av motorcykel till 250liter för helt ån Bidragen betalas i efterskott för budgetån Ärenden om bidraghandläggs av . En ny form av bilstöd för handikappade som börjattillämpas kan väntas medföra att utbetalningaraa på dettaanslag min-skan I avvaktan på att effekteraa av det nya bilstödet kan bedömassäkrare beräknarjag för /92 kostnaderaa för bidrag enligt dettaanslag till oförändrat . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till vissa handikappade ägare avmotorfordon för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Från detta anslag bekostas exportkreditbidragenligt lagen (1978:401) om exportkreditstöd. Enfömtsättning för att expoitkreditstöd skall komma i fråga är bl. a. attexportkreditavtalet ingåtts före utgången av . Ansökan om stöd görs iförsta hand hos exportkreditnämnden. Nämnden prövar om de allmännafömtsättningaraa för stöd föreliggen Stödet kan ges i form av antingen ettavdrag vid inkomsttaxeringen eller ett skattefritt bidrag. Bidrag ges bara omavdraget inte kan utnyttjas skattemässigt. Ansökan om utbetalning av bidragskall göras hos senast efter det att exportföretagetstaxeringar för beskattningsåret har vunnit laga kraft. Underde år möjlighet fiinnits till exportkreditbidrag har endast ett fåtalansökningar kommit in till . Då någon prognos för budgetåret1991/92 inte låter sig göras föreslår att anslaget tas upp med1 . Någontillförlitiig beräkning av medelsbehovet under detta anslag är inte möjlig attgöra. Till svårigheten att överblicka omfettningen av underlaget förexportkreditstödet kommer att det inte är möjligt att fömtse taxerings-utfelletoch de därav föranleddi yrkandena om bidrag. Med hänsyn till osäkerheten omvilket medelsbc-.hov som kan bli aktuellt förordar jag att anslaget förs uppmed ett formellt belopp av 1 000 kn också i statsbudgeten för budgetåret1991/92. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Exportkreditbidrag för /92anvisa ett förslagsanslag på . G 4.Kostnader för vissa nämnder Prop. 1989/90 Utgift 1 026 296 1990/91 Anslag 1588 000 1991/92 Förslag 1740 000 Från anslaget bestrids kostnader för statenskrigsförsäkringsnämnd och stetens krigsskadenämnd. Medelsförbmkningen för nästebudgetår beräknar jag för stetens krigsförsäkringsnämnd till . ochför stetens krigsskadenämnd till . Vidare bestrids från detta anslag kostnader för . Medelsförbmkningen nästa budgetår beräknas till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kostnaderför vissa nämnder för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Ränteersättningar m. m. 1987/88:150, bil. 1, anmälde regeringen atten räntebärande placeringsmöjlighet borde öppnas inom ramen för statensbetalningssystem. Arbetet med att utveckla denna placeringsform pågår för närvarandeinom . Den ränteersättning som skall utbetalas i samband medden nya placeringsformen skall bmttoredovisas under dette anslag. Inledningsvisskall endast vissa av länsstyrelsernas och kronofogdemyndigheteraas förvaltedemedel placeras i den nya placeringsformen. I avvaktan på en precisering avvilka medel som avses föreslår jag att anslaget förs upp med ett belopp av . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ränteersättningar m. m. för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . övrigafrågor inom område Prop. Spardelegationeninrättedes genom beslut av regeringen . Dess huvudsakligauppgift har varit att svara för breda informations- och utbildningsinsatser isyfte att långsiktigt främja hushållssparandet samt att ansvara för stetensinformationsinsatser avseende allemanssparandet och ungdomsbosparandet.Betydelsefiilla insatser har gjorts för att öka kunskapen om ekonomi ochsparande för en rad olika gmpper, såsom ungdomar, kvinnor, handikappade,, invandrareete. Spardelegationen publicerar också jämförande information över olikasparalteraativ vilket vänder sig till såväl de professionella aktöreraa somtill allmänheten. Spardelegationens arbete kännetecknas av relativt vida ramardär arbetsformer och samarbetspartner varierar mellan olika projekt. Den genomförda skittereformen och det ökadeintresset för privatekonomi förändrar föratsättningaraa för spardelegationensarbete. Sparandet kommer att gynnas i det nya skattesystemet som låntegandetkoinmer att missgynnas genom sänkningen av marginalskat-teraa och förändringari kapitelbeskattningen. Hushållens sparande för-väntes därigenom öka under denärmaste åren, företrädesvis genom ett ökat amorteringssparande. Allmänhetens intresse för privatekonomiska frågorhar successivt vuxit. Insatser frän spardelegationen och organisationer harbidragit till en ökad medvetenhet och kunskap om s]parfrågon Inte minstdiskussioner rörande skattereformen och dess effekter har bidragit till dette.Behovet av allmänt inriktede reklamkampanjer i offentlig regi avseendesparande beräknas minska efter skattereformens införande. Mot bakgrund av ovanstående samt nödvändigheten attprioritera i den offentliga sektora (se även regeiingens skrivelse 1990/91:50)förordar jag en nedläggning av spardelegati Om speciella behov föreligger beträffendemålgmppsinriktede informationsinsatser kan sådan informationsverksamhet bedrivasav berörda myndigheter eller oiganisationen Marknadsföring rörandeallemansspar kan med fördel överlåtas åt resp. fondbolagen.Därmed erhålles en närmare koppling mellan sparinstitutet ochmarknadsförings-insatseraa. Jag avser att senare: återkomma angåendeungdomsbosparandet. Någon form av objektiv infiirmation rörande olikasparformers egenskaper och avkastning bör dock alltjämt bedrivas i offentligregi. Den infonnation som framställs av spardelegationen jämförolika sparalteraativ. Den enskilde spararen erhåller därmed ett bättre beslutsunderlag,till rimliga kostnader, för sitt placeringsbeslut. En sådan viktig informationskulle sannolikt inte bli producerad på marknaden. Jag föreslår attbankinspektionen ter över denna verksamhet från spardelegationen. 9 Med hänvisning till vad jag anförthemställer jag att regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att vidte de åtgärder som behövs för att Den1 upphörde stetens ekonomiska ansvar för vinstsparandet. Bankeroch sparkassor fick möjlighet att driva denna sparform i egen regi (prop.1984/85:51, FiU7, rskr. För stetens del kvarstår emellertid inflytandeöver vinstsparandet dels genom att regeringen enligt lotterilagen (1982:1011)skall lämna tillstånd att anordna vinstsparandet, som är en form av lotteri,dels genom att alltjämt skall godkänna sparbeloppets storlek. Regeringen har således festställt regler för detvinstsparande som drivs genom affärs- och föreningsbankeraas"Vinnarkonto", sparbankeraas "Miljonkonto" och "Vinstkonto". När det i fortsättningen telas om bankeraasvinstsparande avses samtiiga dessa formen Regeringens lotteritillstånd för vinstsparandetbegränsar, i enlighet med vad godkände vid avvecklingen av stetensekonomiska ansvar för vinstsparandet, den högste tillåtna månadsinsättningentill 8(X) kr. har dock tillåtit extrainsättningar, varje gång med maximalt 5 (XX) kr.Det senaste tillfället avsåg perioden 1989 (prop.1988/89:100, bil. 9 s. 81, FiU21, rekr. I en skrivelse till regeringen harSvenska , och gemensamt föreslagit dels att maximibeloppet för ordinariemå-nadsinsättningar i vinstsparandet höjs från . till , dels atten ny möjlighet till extra insättning om maximalt . införs, dels attriksdagen bemyndigar regeringen att i fortsättningen fette beslut om ändradebeloppsgränser och extra insättningar för vinstsparandet. Bankerna har i sinskrivelse framhållit att tillvägagångssättet vid beslut om ändring avsparbeloppets storlek blivit både tidsödande och administrativt omständligt. Vidare har bankeraa i en skrivelse hemställt attlotterivinstskatten på vinster i vinstsparande skall sänkas betydligt. Skrivelsenrörande sparbeloppens storlek m.m. har remissbehandlats. Bankinspektionen har förklarat att framställningeninte möter nägon invändning i fråga om tillsynen över vinstsparandet i bankeraaoch därtill knuten utlottningsverksamhet. anser attframställningen inte bör bifellas om bankeraa inte kan säkerställa enförbättrad kontroll och insyn, garantera möjlighet till kompensation viduppkommna fel samt lämna tydligare infonnation om regleraa för deltegande ochvinstutdelning. har, med hänsyn till vinstsparandetsspeciella konstruktion, inget att invända mot bankeraas förslag. Sverigesriksbank har inget att erinra mot den omprövning och höjning Prop. 1990/91:1(X)av gränsen för de månatliga insättningarna på vinstsparkonto som ban- Bil. 9keraa hemställer om. Däremot är fullmäktige tveksamma till förslaget om nyaextrainsättningan Fullmäktige anser att behovet av extrainsätt-ningar försvagasom den ordinarie beloppsgränsen anpassas till en ny, högre nivå.Vinstutlottningaraa i systemet sker efter tillstånd av regeringen. Fullmäktigeanser att beslut om olika regeländringar bör kunna fettes av regeringen medstöd av lotterilagen. Jag delar bankeraas uppfettning att nuvarandeordning kan förenklas. Sedan stetens ekonomiska ans\'ar för vinstsparandetupphört bör enligt min mening samtliga frågor som rör denna sparform beredas iett sammanhang, det vill säga i sambiind med att regeringen meddelar tillståndenligt lotterilagen. Några särskilda skäl som motiverar att skallgodkänna sparbeloppets storlek finns enligt min mening. Riksdagenbör således överlåte till regeringen att beslute i frågor som rör sparbeloppet. Sparbeloppets storlek har tidigare anpassats tillde belopp som gäller för allemanssparandet. Det kan dock övervägas om dennakoppling bör bestå. Allemanssparandet innehåller även efter den 1 januari 1991ett moment av skattegynnande, medan vinstsparandet avses bli beskattet enligtde regler som gäller för kapitelinkomster och lotterivinsten Utan att föregriparegeringens prövning av ändrade villkor för vinstsparandet vill jag ifrågasatteom någon gräns för sparbeloppet verkligen behövs. Frågan bör dock övervägasytterligare. Vinst vid vinstsparande beskittes enligt lagen(1928:376) om skatt på lotterivinsten Skatten utgår av vinstens värdevid vinstsparande anordnat av bank eller sparkassa och i fråga omannan vinst. Vinster som uppgår till högst . beskattas inte och pävinster med högre värde utgår inte skitten med högre belopp än att av vinstenåterstår . Skattesatsen för vinster vid vinstsparande är vald så attskattebelastningen skall ligga pä en nivå som motsvarar inkomstbeskattningenav den fäste räntan i vinstsparandet. kommer skatten påinkomst av kapitel att vara . Lotterivinstskatten på vinstsparande bördärför sänkas till samma nivå. För att ytterligare förstärka likformigheten ibesksittningen bör även småvinsteraa beskattes vid vinst i vinstdragninganordnad av bank eller sparkassa. Under ärendets beredning har diskussionerförts med företrädare för , och . Slutligen vill jag beröra den fråga om förbättradinformation till spa-raraa som tagit upp. Det är betydelsefiillt att de sparare som övervägeratt placera sitt spar-kapital på konto i vinstsparande får tillgång tillinfonnation som klargör skillnaden i storlek på räntan i vinstsparandet och denränta som banken erbjuder motsvarande placering på annat sparkonto. En sådanjämförelse skall visa vad det kostar i utebliven ränta att delta i utiottningenpå vinstsparandet, eller med andra ord, vad "lotteraa" för deltagandei vinstsparandets lotteridel kostan Den genomsnittliga utlottningsprocentenbör Spararen fkr därigenom möjlighet att själv bedöma om han Prop.1990/91:100 vill byta en jämn och säker avkastning mot en lägre sådan förenadmed Bil. 9 viss vinstchans. Det är också betydelsefullt att vinstplanen bliröverskådlig och att spararen därigenom kan fä en god uppfettning om en lotteriandelsprocentuella vinstehans vid dragning i vinstsparandet. Bankeraa bör därförsnarast utarbete förslag till bestämmelser om hur den förbättradeinformationen skall utformas. Bestämmelseraa skall utformas så att de kan tasin i reglema för det tillstånd för vinstsparandet som regeringen beviljar Ienlighet med det anförda har inom upprättats ett förslag till lag om ändring i lagen (1928:376) omskatt på lotterivinsten Den föreslagna lagändringen är av sådan beskaffenhetatt lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Förslaget bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 9.3. Jaghemställer, att regeringen föreslär att 1.godkänna vad som förordats ifråga om vinstsparandet, 2. anta förslaget till lag om ändring i lagen(1928:376) om skatt på lotterivinsten AB Tipstjänsts ersättningar till idrotten Riksdagensrevisorer har granskat AB Tipstjänsts kostnader i form av reklam samt stöd tillolika ändamål inom den svenska idrotten (Rapport 1988/89:2). Revisoreraaifrågasatte det direkta stöd som bolaget lämnar till idrotten eftersom detenligt deras mening inte var förenligt med de föreskrifter som regleradebolagets verksamhet. Revisoreraa granskade särskilt bolagets verksamhetår 1987. Bolagets kostnader för reklam och PR-verksamhet uppgick till 73,9milj.kr. betalade AB Tipstjänst dels vissa ersättningar till svenskaidrottsoi;gaiiisationer som ett led i företagets marknadsföringsinsatser, delslämnades direkt penningstöd till föreningar och organisationen enbokslutskommenter i verksamhetsberättelsen för utbetalades i direktstöd till idrotten 40,7 milj.kr. till bl.a. en idrottsprofessur. Stora Tipsveckan,, hallar och arenon I denna summa ingick inte ersättningarenligt avtel med eller sponsring avidrottsoianisationen beslutede (1989/90:FiU36, rskr. 288) vidbehandlingen av regeringens skrivelse (1989/90:121) med anledning av riksdagensrevisorers granskning av AB Tipstjänsts stöd till idrotten att en större delän av AB Tipstjänsts vinst bör gå tillbaka till idrotten. Dentyp av stöd som rikdagens revisorer kritiserade uppgick tillca 13 milj.kr. utgick inget stöd av dette slag. Efter riks- Prop.1990/91:100 dagens beslut har stödet ökat till ca 20 milj. kr. Enligtmin me- Bil. 9 ning bör AB Tipstjänst tills vidare vara oförhindrat att användamedel för denna typ av stöd till idrotten upp till en ram på 50 milj. kr.årligen. stöd skall inte behöva anses kommersiellt befogat på kort sikt.Alla insatser i form av ersättningar m.m. skall dock av bolaget bedömas vara avvärdefiill goodwillkaraktär på eller på annat sätt vara långsiktigtkommersiellt befogade i enlighet med beslut. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att te del av vad jag har anfört i det föregåendeom AB Tipstjänsts ersättningar till idrotten. Bilaga 9.1 Prop. .. , ,.,, Bil. Lag om ändring i lagen (1987:560) omskatteutjämningsavgift; Härigenom föreskrivs att 3 och 4 §§ lagen(1987:560) om skatteutjämningsavgift skall ha följande lydelse. 3§' Avgiften utgör för landstings- Avgiften utgör för landstingskommun per skattekrona. kommun92 öre per skattekrona. 4f Avgiften utgör för kommun 79 Avgiften utgör för kommun per skattekrona. öre per skattekrona. Denna lag träder i kraft ochtillämpas förste gången i fråga om skatteutjämningsavgift för . 'Senaste lydelse 1990:610. Senaste lydelse 1990:610. Bilaga9.2 Förslag till Lagom ändring i lagen (1990:609) om avräkningsskatt; Prop.1990/91:100 Bil.