prop · GE03102 · 1990-12-31 00:00:00 — Enligt denna paragraf svarar landstingskommunen föratt det inom finns en ändamålsenlig organisation för att till ochfrån sjukhus eller läkare transportera personer vilkas tillstånd kräver att tranportenutförs med fordon som är särskilt inrättade för ändamålet, dvs. de vägbundna ambulanstransportema. Ändringeni 6 § innebär att sjukvårdshuvudmännen får ett fullständigt huvudansvar försjuktransporter inom hälso- och sjukvårdslagens bestäm- melser.Det innebär att skall bedöma behovet av alla olika slagssjuktransporter inom sitt sjukvårdsområde, överväga hur tillgängligasjuktransportresurser bäst kan användas och planera de organisatoriska åtgärdersom erfordras för att uppfylla lagens krav på en god hälso- och sjukvård.Landstingets bedömning bör även iimefatta de särskilda behov som kan föreliggatill följd av kris- och krigsförhållanden. Målsättningen skall varaatt värdinsatsen skall kunna påbörjas redan när den skadade hämtas på olycks-eller insjuknandeplatsen med t.ex. en helikopter. Sjukvårdshuvudmannen hardärför också ett ansvar både för att adekvat medicinsk utmstning finnstillgänglig och för att ändamålsenligt utbildad personal finns att tillgå ävennär sjukvårdshuvdmannen själv inte ombesörjer sjuktransporten. 1990/91:102 Bilaga 2 Mittförslag: De allmänna principerna för finansieringen av beredskapsförberedelserinom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. enligt försvarsbeslut skallligga fast. Finansieringen av överlagringen hos sjukvårdshuvudmännen för denkvarvarande fredsmässiga sjukvården sker enligt principen delat kostnadsansvar. Skälenför mitt förslag: 1 försvarsbeslut lades finansieringsprinciper fastför den civila delen av totalförsvaret som irmebar att den som upprätthåller enverksamhet under kriser och i krig skall svara för de administrativakostnaderna, medan staten enligt huvudregeln skall svara för kostnaderna förberedskapsinvesteringar. På hälso- och sjukvårdsområdet gäller dock attsjukvårdshuvudmännen skall svara för kostnaderna för den fredsmässiga hälso-och sjukvårdens försörjningsuthållighet under ett förkrigsskede och underneutralitet eller i krig, medan staten skall svara för i krig tillkommandebehov av sjukvård till följd av krigsskador. Landstingsförbundethar i skrivelse till regeringen deklarerat att sjukvårdshuvudmänneninte har praktiska och ekonomiska fömtsättningar att svara för den fortsattafredssjukvårdens försörjningsuthållighet under kriser och i krig. Förbundetansåg det nödvändigt att regering och riksdag omprövade sin syn på det framtidaansvaret för hälso- och sjukvårdens försörjningsberedskap. Enligtmin mening bör de allmäima principerna för finansieringen avberedskapsförberedelser inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. enligt 1987års försvarsbeslut ligga fast. Finansieringen av överlagringen hossjukvårdshuvudmännen för den kvarvarande fredsmässiga sjukvården bör dock skeenligt principen delat kostnadsansvar. Staten bör svara för de kapitalkostnadersom en utökning av lagren medför, medan sjukvårds- huvdmännen bör hakostnadsansvaret för drift inklusive lokaler och "' ''Sa 2 Underavsnitt 2.3 redovisade förslag om sjukvårdshuvudmännens överlagring avviktigare importberoende sjukvårdsartiklar medför enligt min mening medtillämpning av nämnda finansieringsprinciper att staten ger riktade bidrag tillsjukvårdshuvudmännen motsvarande kapitalkostnaderna för investeringen i utökadelagervolymer, medan sjukvårdshuvudmännen skall svara för drift ochadministration. Landstingsförbundethar i detta sammanhang förklarat att med rådande finansiella svårigheter och ien situation när landstingsskatten inte kan öka det inte är möjligt försjukvårdshuvudmännen att ta på sig nya arbetsuppgifter med åtföljandekostnadsökningar. Jag anser med hänsyn till invändningaratt det bör övervägas att införa ett särskiltstatligt bidrag utöver kapitalkostnadema för drift- ochadministrationskostnader. Detta bör i så fall regleras i ett generellt avtalmellan staten och sjukvårdshuvudmännen, där ersättning enligt schablonbidragbör eftersträvas. De årliga statliga bidragen för detta ändamål beräknas tillhögst 5 milj. kr. för den överiagring som motsvarar en månads förbmkning inomfredssjukvården. Enligt min mening bör emellertid resultatet av utredningen(Dir. 1990:20) om statsbidragen och kommunemas finansiering, som skall varaslutförd , avvaktas innan förändringar genomförs ibidragssystemet. Kostnadernaför att skapa en rimlig försörjningsuthållighet, motsvarande några månader, förden fortsatta fredsmässiga sjukvården under kriser och krig kan enligt minmening hållas på en förhållandevis låg nivå. Kostnaderna föröverlagringsåtgärder för läkemedel och förbmkningsmateriel för en månadsuthållighet kan beräknas uppgå till 10 milj.kr. , fördelade med cahälften på vardera läkemedel och förbmkningsmateriel. Kostnader för lagring avimporterade insatsvaror tillkommer. Socialstyrelsenhar i sin programplan redovisat förslag till inriktning och åtgärder inomfunktionen Hälso- och sjukvård m.m. på fyra ekonomiska nivåer. Skillnader iambitioner mellan nivåerna är, fömtom åtgärder mot A-,B- och C-stridsmedel,hänförbara till försörjningsuthålligheten i kris och krig. Som jag tidigareanfört måste hälso- och sjukvårdens beredskap och uthållighet avvägas och balanserasmot övriga åtgärder inom totalförsvaret och det allvarliga ekonomiska läge somför närvarande råder. Oberoende av en viss ekonomisk nivå måste omfördelning avplanerade resurser göras mot bakgmnd av ändrade planeringsfömtsättningar. Chefenför försvarsdepartementet avser senare att föreslå regeringen att i programplaneanvisningarför totalförsvarsmyndighetema uppdra åt dem som berörs inom funktionen Hälso-och sjukvård m.m. att under /92 vidta sådana förberedandeåtgärder som fordras för att genomföra angivna förslag i fråga omfredssjukvårdens försörjningsuthållighet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen dels att 1. antaförslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 2. godkännade riktlinjer för hälso- och sjukvården i krig som jag förordat (avsnitten 2.1 och 2.6) Vidare hemställer jag attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag i övrigt haranfört om hälso- och sjukvården i krig. 1990/91:102 Bilaga 2 1990/91:100 (bil.7) har regeringen föreslagit att, i avvaktanpå särskild proposition i ämnet, för /92 under angivna anslagsmbrikerberäkna följande belopp. Beredskapsiagring och utbildning m.m. för hälso-och sjukvård i krig . Driftkostnader för beredskapslag ring m.m. . Vidarehar jag vid min anmälan av förslagsanslaget B 1. uttalat(s.33) att eventuella medel för beredskapsåtgärder kommer att beräknas isärskild proposition om anslag inom försvarets område. Jaganhåller att nu fä ta upp dessa anslagsfrågor. Somframgår av vad som uttalas vid anmälan under fjärde huvudtiteln av anslaget L6. Anslag för mervärdeskatt beräknas anslag inom bl.a. den civilaplaneringsramen exklusive mervärdeskatt fr.o.m. /92. Administration av socialförsäkring m.m. Riksförsäkringsverketär funktionsansvarig myndighet för totalförsvarsfunktionen Socialförsäkring m.m. Medhänvisning till vad jag anfört i prop. 1990/91:100, bil.7 under ifrågavarande anslagsmbrikåterkommer jag härmed om medel för beredskapsåtgärder inomriksförsäkringsverkets verksamhetsområde avseen- anskaffning av reservkraftsaggregat. Jag beräknar medelsbehovet ., härför (exkl. mervärdeskatt) till . '' Jaghemställer att regeringen föreslår atttill för /92 utöver i prop. 1990/91:100,bil.7 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare . Hälso- och sjukvård m.m. Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso- ochsjukvård i krig 1989/90 Utgift 6 837 000 Reservation 416 191 000 1990/91 Anslag 62 790 000 1991/92 Förslag 55 190 000' Frånanslaget bekostas utgifter för investeringar i beredskapslager m.m. för dencivila hälso- och sjukvården i krig samt för utbildning av personal som skalltjänstgöra inom den civila hälso- och sjukvårdens krigsorganisation. Anslagetingår tillsammans med anslaget E 19. i planeringsramen förtotalförsvarsfunktionen Hälso- och sjukvård m.m. Anslagsframställningenföljer de intentioner som framlagts i programplan 1991/92 - 1995/96 förfunktionen hälso- och sjukvård, socialtjänst och miljö- och hälsoskydd.Socialstyrelsen föreslår bl.a. att följande genomförs: Färdigutmstaoperationsannex i civo ÖN och med utnyttjan de av reserverade medel. Anskaffaläkemedel, vacciner och kostnadsfria förbmkningsmateriel fÖT tillkommande krigsskadade och för kvarvarande fredssjukvård. Anskaffa två mobila minifabriker för tillverkning av infusionsvätskor (159,4 milj. Anskaffasjukvårdsmateriel för tillkommande krigsskadade (18,6 milj.kr.) 4.Genomföra utbildning m.m. avpersonal för den civila hälso- och sjukvården, och hälsoskyddetinför katastrofer och krig (10,5 milj. kr) 5.Genomföra analyser och beviljastatsbidrag till sjukvårdshuvudmännen i syfte att förbättra den tekniskaförsörjningen samt påbörja anskaffning av rödakorsdukar m.m. för utmärkning avsjukvårdsanläggningar. Vidarebör påbörjas anskaffning av ABC-skyddsmateriel till hälso- och sjukvårdenskrigsorganisation samt styrelsen för ändamålet erhålla ett ' beställningsbemyndigandeom 15,0 milj.kr (55 milj. 6.Fullfölja uppbyggnad avsjukvårdsenhet 86 (17,0 milj. Bevilja bidrag till sjukvårdshuvudmännen för attförbättra sambandssystemen i krig samt att styrelsen erhåller ett beställningsbemyndigandeom 10,0 milj.kr (25 milj. Beräknad ändring 1991/92 Anskaffning av utrustning m.m. Utbildning av personal för den civila hälso- och sjukvårdens Hälso- och sjukvårdens säker- Jaghar tidigare förordat att funktionen hälso- och sjukvård m.m. i krig måsteövervägas tillsammans med frågan om totalförsvarets inriktning i övrigt och medhänsyn det rådande ekonomiska läget. Jag är därför inte bereddatt ta ställning till förslag i alla dess delar då föreliggandeproposition endast avser en ettårig period. Intill dess bör det fortsattaarbetet under /92 inriktas på att med tillgängliga medel skapaen försörjningsuthållighet för krigsskadade som är i balans vad avser läkemedelinklusive infusionsvätskor och sjukvårdsmateriel. Med hänvisning till vad jagtidigare har förordat och till sammanställningen beräknar jag anslaget (exkl.mervärdeskatt) till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Beredskapslagring och utbildningm. m. för hälso- och sjukvård i krig /92 anvisa ett reservationsanslag på . 1990/91:102 Bilaga 2 Driftkostnader för beredskapslagring m.m. 1989/90 Utgift1990/91 Anslag 1991/92 Förslag 56 325 000 67 210 000 69470 000' Frånanslaget bekostas förvaring och underhåll av beredskapsutmstning samt drift avberedskapslager av läkemedel m.m. för den civila hälso-och sjukvårdenskrigsorganisation. Socialstyrelsenföreslår i sin framstälhiing bl.a. följande: 1.Drift och underhåll avberedskapslager innefattar bl.a. läkemedel,varaktig sjukvårdsutmstning och sjukvårdsmaterielav förbmkningskaraktär. Kostnadema härför beräknas till 35,5 milj. kr. 2.Ersättning tillsjukvårdshuvudmännen för s.k. administrativa kostnader (26 milj. 3.För systemförvaltning avstyrelsens personalförsörjningsregister för hälso- och sjukvårdspersonal i krig(Integer) erfordras medel (2 milj.kr.) 4.Socialstyrelsen är utbildnings-och krigsplacerande myndighet för vapenfria tjänstepliktiga inom hälso- ochsjukvårdsområdet (4 milj. 5.Utbetala sådant statsbidrag somanses enligt kungörelsen (1970:301) om frivillig försvarsverksamhef inomstyrelsens verksamhetsområde (12 milj. Beräknad ändring 1991/92 Drift och underhåll av 17 1990/91. Driftkostnadernaför den civila hälso- och sjukvårdens försörjningsberedskap är beroende av deinvesteringar som görs under det förgående anslaget och beräknas i enlighet medvad jag i övrigt har uttalat om inriktningen av hälso- och sjukvården i krigunder föregående avsnitt. Med hänvisning till sammaaställningeaberäknar jag anslaget (exkl. mervärdeskatt) till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Driftkostnader för beredskapslagring m.m. för /92 anvisaett förslagsanslag på . 1990/91:102 Bilaga 2 Lag omändring i hälso- och sjukvårdslagen ( 1982:763 ) Härigenomförskrivs att 6 § hälso- och sjukvårdslagen ( 1982:763 ) skall ha följandelydelse. 1990/91:102Bilaga 2 Bilaga 2.1 Landstingskommunen svararför att det inom landstingskommunen finns en ändamålsenlig organisation för atttill och från sjukhus eller läkare transportera personer vilkas tillståndkräver att transporten utförs medfordon som är särskilt inrättade förändamålet. Landstingskommunen svararför att det inom landstingskommunen finns en ändamålsenlig organisation för atttill och från sjukhus eller läkare transportera personer vilkas tillståndkräver att transporten utförs med transportmedel som är särskilt inrättade förändamålet. Denna lag träder i kraftden . Bilaga3 Utdrag ut protokoll vid regeringssammanträde . Anmälan till proposition om verksamhet och anslag inomtotalförsvaret under /92 FunktionenTelekommunikationer omfattar för totalförsvaret gemensamma telekommunikationersom tillhandahålls genom försorg. har funktionsansvaretför funktionen. Totalförsvarets samband i kriser och krig bygger i storutsträckning på det allmänna telenätet. I funktionsansvar ingår attplanera verksamheten och vidta åtgärder så att skilda totalförsvarsgrenarsoundgängliga behov av telekommunikationer under kriser och i krig kantillgodoses. Detta innebär vidare att det åligger verket att under såväl fredsom krig leverera, sätta i drift och underhålla teleanordningar förtotalförsvaret. I krig skall verket dessutom i nödvändig omfattningupprätthålla driften vid sina anläggningar. Vidare skall verket arbeta för attomställningen från fredsförhållanden till beredskaps- och krigstillstånd skallkunna genomföras snabbt och att föreliggande uppgifter i största möjligautsträckning skall kunna lösas även . Enligt1987 års försvarsbeslut skall svara för finansiering av samtligasina beredskapsåtgärder. Sedanföregående försvarsbeslut har ett landstäckande digitalt telenät byggts ut.Vidare har speciella åtgärder vidtagits för att kraftigt förbättra telenätetsfunktionssäkerhet och fysiska skydd. Exempel på detta är uppbyggnaden av ettriksnät med två parallella samverkande näthalvor, varav den ena med vanligtskydd och den andra med högre skydd, nyttjande av optokabeltekniken samtinförandet av reservkapacitet för att klara enkelfel i förbindelsenätet. Deförutsättningar för särskilda säkerhetsåtgärder (krigsskyddsåtgärder) som förelåg års försvarsbeslut har genom den snabba teknik utvecklingen förändrats. Dessutom har det ökade säkerhetsmedvetandet hos kunderna medfört att många av de åtgärder som tidigare betraktades som specifika för krig nu införs av fredsmässiga driftsäkerhetsskäl utan att 20 medel för krigsskyddbehöver tas i anspråk. Detta har nödvändiggjort Prop. 1990/91:102 omprioriteringarav de säkerhetsåtgärder för krig som kom till uttryck i Bilaga 3 programplanfrån . Omprioriteringama innebär i stort att medlen förförsvarsinvesteringar kraftsamlas på uthållighetsåtgärder vid uppbyggnaden avdet nya riksnätet. Detta innebär främst fullträffskydd mot konventionellavapen av jumbostationer (en typ av Qärrför-medlingsstationer) ochförmedlingsstationer i den del av riksnätet som utmstats med högre skydd. Iprogramplanen för det civila försvaret 1991/92-1995/96 betecknasberedskapsläget för funktionen sammanfattningsvis vara i huvudsak godtagbart.Sårbarheten hos telekommunikationerna betonas emellertid. Denutbyggnad av nätet som föranletts av kundemas krav på säkerhet ochtillgänglighet i fred utgör gmnden till den uthållighet som behövs för attmotsvara kraven under kriser och i krig. Flexibiliteten i telesystemet är god.Kraven på telefunktionen i krig är högt ställda. Därför måste, trots hittillsgjorda beredskaps- och säkerhetsinsatser, fortsatta och konsekventa åtgärderför såväl driftsäkerhet som krigsuthållighet vidtas för att säkerställa de förtotalförsvaret särskilt angelägna tjänsterna. Jaganser att under bör vidta beredskapsåtgärder sommotsvarar en investeringsnivå på 96 milj. kr. prisnivå, medtillhörande driftskostnader. Telekommunikationsbranschenär dynamisk och expansiv. Den kommer att präglas av ett ökatantal privata nätägare och operatörer. Post- och teleutredningen framhåller ibetänkandet (SOU 1990:27) Post & Tele affärsverk med regionalt och socialtansvar att det nu växer fram andra telenät vid sidan av det allmänna telenätet.Utredningen föreslår att totalförsvarets chefsnämnd uppmärksamt bör följautvecklingen och vid behov aktualisera förändringar av statens ansvar som kankrävas ur totalförsvarssynpunkt. Det är, som framför, viktigt attverkets ställning som funktionsansvarig myndighet klarläggs för det läge närflera nätoperatörer i väsentlig grad är etablerade på den allmänna marknaden.Jag anser att denna fråga kräver fortsatta överväganden. Jagerinrar också om regeringens proposition om Näringspolitik för tillväxt(prop.1990/91:87) där föreslås få en annan associationform från och medden . Jaghemställer att regeringen föreslår attta del av vad jag har anfört om inriktningen av den fortsatta verksamheten inom funktionen Telekommunikationer. 2Funktionen Transporter Prop. , , . . FunktionenTransporter har som uppgift att tillgodose totalförsvarets behov avtransporter under kriser och i krig. Funktionen delas in i delfunktionernatransportsamordning, landsvägstransporter, järnvägstransporter, banhållning,väghållning, flygtransporter och sjötransporter. är ansvarigmyndighet för funktionen Transporter och för delfunktionernatransportsamordning och landsvägstransporter, medan ,, , luftfartsverket, och svarar för de övrigadelfunktionerna. Enligtregeringens förslag i budgetpropositionen (prop 1990/91:100 bil.8) skalltransportrådet avvecklas senast den . Funktionsansvaret förTransporter föreslås då övergå till statens väg- och trafikinstitut. Ettfungerande transportsystem är av mycket stor betydelse för totalförsvaret.Särskilt viktigt är att de samlade tranportresursema kan klara . transporterunder inledningen av ett krig i samband med mobilisering. Det civilatransportväsendet måste snabbt och flexibelt kunna utnyttjas vidförsvarsmaktens beredskapshöjningar, mobilisering, koncentrering och uppmarsch. Transportrådethar enligt regeringens anvisningar utarbetat en programplan förtransportfunktionen för åren 1991/921995/96. Programplanen har utarbetats isamråd med trafikverken. 1 den anges mål, beredskapsläge och inriktning förfunktionen. är tillgången på förare den mest begränsade faktorn förlandsvägstransporterna. Dessutom kan brister på reservdelar till de tungalandsvägsfordonen under kris och i krig reducera transportkapaciteten. Förväghållningen brister det i tillgången på reservbromateriel. Dessutom kan intedrift och reparationer av vägnätet utföras tillfredsställande vid olika formerav avbrott. För järnvägstransporterna saknas i huvudsak olika typer avreservdelar. Vidare saknas reservelverk för drift av signalsystem och växlar.Beträffande sjötransporterna finns ett kapacitetsproblem när det gällertillgången på svenskregistrerade fartyg. För luftfarten konstateras att detfinns allvarliga brister beträffande tillgången på reservdelar till flygplanoch helikoptrar under kris och i krig. Vidare konstateras att en utbyggnad avberedskapsskäl av flygplatser och uppställningsplatser för flygplan ärangelägen speciellt i övre . Transporternaunder kriser och i krig bygger på den fredstida transportap paraten. De transportmedel som finns i fred avses utnyttjas också i sådana situationer. Kompletterande åtgärder vidtas i syfte att minska sårbarhe ten, öka uthålligheten och förbereda en ledningsorganisation. Särskilt prioriteradefunktioner är flyg- och landsvägstransporter. 1990/91:102prioriteras före järnvägstransporterna på gmnd av järnvägens sårbarhet i Bilaga3 krig. Totalförsvarets planering är inriktad mot att utsätts för ettangrepp med kort militär förvarning. Det innebär att försvarsmakten inte ärmobiliserad när angreppet kommer vilket medför att transporter måste kunnagenomföras under störda förhållanden. Beredskapen mellan de olikatransportsätten bör balanseras på ett sådant sätt att transportsystemet kanutnyttjas på bästa möjliga sätt i händelse av kris eller krig. Jagåterkommer senare till medelstilldelningen för delfunktionerna inom funktionenTransporter under /92. Jaghemställer att regeringen föreslår attta del av vad jag anfört om inriktningen av den fortsatta verksamheten inomfunktionen Transporter. Anslagsfrågor för /92 Prop. B. Vägväsende m. m. 1989/90Utgift 49647000 Reservation 6 328000 1990/91Anslag 41000000 1991/92 Förslag 49190000' Frånanslaget betalas kostnader för planering m.m. samt investeringar vadgäller försörjningsberedskapen inom totalförsvarets civila del. Verksamhetenskall tillgodose totalförsvarets krav på väghållning vid krigsfara och i krigoch den planläggning i fred som behövs för detta. Anslaget omfattar delposternadrift och investering. Under anslagsposten driftskall planlägga sin krigsorganisation, genomföra försvarsutbildningav personal som ingår i krigsorganisationen samt organisera och utbildadriftvärnet. Planering pågår även för särskild utbildning avberedskapshandläggare vid regionala enheter. Dessutom ingår underanslagsposten arbete med säkerhetsskydd, krigsvägplan m. m. Anslagsposteninvesteringar avser främst reservbroar samt vissa reservdelar för vägverketsfärjor, fordon och maskiner. Behov finns även av förråd, upplagsplatser samtbrolägen och tillfarter som förberedelser för användande av reservbroar. har hemställt omett anslag på 47 milj. kr. 1991/92:100 bilaga 8 har regeringen föreslagit att, i avvaktanpå särskild proposition i ämnet, till : Försvarsuppgifter, beräknaett reservationsanslag på . Jag anhåller nu om att få ta upp dennafråga. Jagberäknar för medelsbehovet för /92 till , exkl.mervärdeskatt. I följande sammanställningredovisas hur kostnaderna i stort fördelar sig . Plan 1992 Prop. Vägverketbör genom ett lämpligt avvägt beställningsbemyndigande ges möjlighet att anskaffareservbromateriel så ekonomiskt som möjligt. Mot bakgmnd av de av mig förordadeinvesteringarna anser jag att ett lämpligt beställningsbemyndigande för år 1992avseende är 10 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.till Vägverket:Försvarsuppgifter Vöt budgetåret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . 2.medge att regeringen lämnarvägverket det beställningsbemyndigande som jag har förordat i det föregående. 1989/90Utgift 33 737000 Reservation 41547000 1990/91Anslag 37600000 1991/92 Förslag 33 950000' ' Exkl. mervärdeskatt Frånanslaget betalas vissa kostnader inom järnvägssektorn för utförandet avuppgifter enligt programplanen för den civila delen av totalförsvaret.Banverket disponerar anslaget och fördelar medel till SJ. a. investeringar avseende ledning och samband,reparationsberedskap, elförsörjning, fortifikatoriskt skydd och maskering samt ABC-skydd.Dessutom täcker anslaget kostnader för drift och handlingsberedskap. Fördet kommande budgetåret planeras bl. a. anskaffning av reservelverk samtinvesteringar för att höja reparationsberedskapen. Deningående reservationen på anslaget är en följd av den brist på kapacitet för utredning och projektering som uppstod i samband med förändringen av järnvägsorganisationen och uppdelningen i SJ och . gör bedömningen att hela reservationen kommer att förbmkas under /91. beräknar medelsbehovet för /92 till Prop.1990/91:102 62600000 kr. inkl. pris- och löneomräkning. I prop1991/92:100 bilaga 8 har regeringen föreslagit att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till : Försvarsuppgifter för budgetåret1991/92 beräkna ett reservationsanslag på . Jag anhåller nu om attfå ta upp denna fråga. Jagberäknar för medelsbehovet, exkl. mervärdeskatt, för budgetåret1991/92 till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill : Försvarsuppgifter för /92 anvisa ettreservationsanslag på . Beredskap för civil luftfart 1989/90Utgift 24800000 1990/91Anslag 48 500000 1991/92 Förslag 56080000' ' Exkl. mervärdeskatt