prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Deförslag till utgiftspolitik som redovisas i budgetförslaget innebär attföratsättningar skapas för att minska utgiftskvoten ytterligare under denärmaste åren. Denoffentliga sektoms fmansiella ställning var vid ingången till 1980-toletkraftigt undergrävd. Därför har det under det gångna decenniet varit nödvändigtbåde att sänka utgiftskvoten och att öka den offentliga sektoms intäktenSkattekvoten beräknas nu kunna minska från under innevarande budgetårtill under /92. Riksdagen1990/91. Motbakgrand av de bedömningar som görs av den ekonomiska Prop. 1990/91:100utvecklingen innebär förslaget till stotsbudget Bil.1 /92 i kombination med de åtgärder soäm i övrigt vidtos för attbegränsa den offentliga sektoms expansion och förstärka det offentligasparandet att finanspolitiken är väl avvägd. Arbetet med att minska de offentliga utgiftemasandel av BNP skall fullföljas. Därmed skapas utrymme för att sänkaskattetrycket. Detto föratsätter en Ökad produktivitet och effektivitet samtfortsatt omprövning av existerande utgiftsprogram inom den offenfliga sektom. Under1970-tolet och de försto åren på 1980-tolet devalverades den svenska kronanvid fem tillfällen. Devalveringar och växelkursförändringar var vid denna tidrelativt vanliga också i vår omvärld. I detto avseende har emellertidsituationen förändrats. Valutoma i flertalet av våra konkurrentländer i Europaär nu sammanknutna inom ramen för det europeiska monetära systemet. Derasriktvärde i förhållande till varandra har inte förändrats . En fest växelkurs ar en av hörnstenarna i denekonomiska politik som förts . Den skall skapa stobilitet ochtrovärdighet i den ekonomiska politiken och därmed bidra tillinflationsbekämpningen. Penningpolitikens överordnade uppgift är attupprätthålla den festo växelkursen. För att detto skall vara möjligt på långsikt måste finanspolitiken ges en stram inriktning. Den finanspolitiskaåtstramningen är exempel på beslut ägnade attunderstödja den festo växelkursen och på så vis bekämpa inflationen. Att göra avsteg från valutapolitikens mål äruteslutet. har ett storkt intresse av att delto i det interaationellaekonomiska samarbetet. Det ligger i vårt eget intresse att handla så att viförblir en respekterad och trovärdig samarbetspartner. Regeringen följer närautvecklingen vad gäller det europeiska monetära samarbetet och bevakar Sverigesmöjligheter till ett närmande till detto samarbete. att stoten inte skall nettolåna i utländskvaluto ligger fast. Utlandslånenormen infördes vid mitten av 1980-tolet och harefter valuto-avregleringen preciserats till att gälla stotens lån i utländskvaluto. I den utsträckning som större inflöden av valuto uppstår, skall en därtillsvarande amortering ske på stotens skuld i utländsk valuto. Den utredning om ställning ochftinktion som aviserades i propositionen om den ekonomiska politiken påmedellång sikt (prop. 1990/91:39) skall tillsättos . Utredningen fårtill uppgift att utforma en klar och ändamålsenlig ram för den framtidapenningpolitiken. 4.3 Pris- och lönebildningen Lönebildningssystemethar inte förmått anpassa sig till produktivitetsutvecklingen i den svenskaekonomin och till de utifrån bestämda konkurrensvillkoren. Under de senasteåren har detto problem skärpts eftersom produktivitetstillväxtenvarit mycket svag i förhållande till övriga OECD- Prop. 1990/91:100 länder.Arbetskraftskostnadema per producerad enhet har därför stigit Bil. 1kraftigt i förhållande till omvärlden. Därmed har konkurrenskraften urholkats. Lönekostnadsökningar får ett storkt genomslag iinflationsutvecklingen. Löneökningarna påverkar priser och texor i alla delarav ekonomin. För att få ner inflationen och varaktigt åstodkomma en långsammareprisstegringstakt krävs att lönebildningen anpassas till kostnadsutvecklingeni omvärlden och till den rådande produktivitetsutvecklingen. Överhettningen på arbetsmarknaden dämpas nu snabbt.Detto tolar storkt för att löneökningama bromsas upp och löneglidningen avtor. Förhandlingsgrappen har presenterat ett förslagtill stabiliseringsavtal . Avtolet innebär attlöneökningar utgår under försto avtolsåret först fr.o.m. och dåenbart till löntogare som 1990 har en totol årsinkomst understigande 170 000kr. Löneökningen uppgår till . Den skall i sin helhet fördelas genomförbundsavtolen. Det innebär en kostnadsökning på . På grand av redan inträffede höjningar ökar desamlade lönekostnaderna 1991 likväl jämfört med . Det understrykernödvändigheten att nu radikalt bryto kostnadsutvecklingen för att återställakonkurrenskraft och hävda sysselsättningen. kan kostnadsökningarnabegränsas till genom stobiliseringsavtolet. Förslaget till stobiliseringsavtol medför ensnabbare pris- och lönedämpning än vad som annars skulle ha varit möjlig. Detskapar därmed föratsättningar för en återhämtning av den svenska ekonomin redan1992. iimebär det att förhållandena på arbetsmarknaden är regleradeunder . Arbetsmarknadens parter ges därmed en unikmöjlighet att reformera det svenskalönebildningssystemet. Det är nödvändigt att de tillvarator denna möjlighet. Enligt traditionen på den svenska arbetsmarknadenhar partema ansvaret för lönebildningen. Stetsmaktema har ansvar för denekonomiska politiken och för de övergripande institutionella ramar som reglerarlönebildningen. Denna tradition bör vämas. Men för att det skall vara möjligtkrävs att lönebildningssystemet fungerar så att inte balansen i den svenskaekonomin äventyras och föratsättningama för full sysselsättning undergrävs. Förhandlingsrättsreformen gav partema påden offentliga arbetsmarknaden en vidsträckt konflikträtt. Reformen föratsatteen centraliserad organisationsstraktur och ett stort ansvarstogande på denfeck-liga sidan. Inom () har beslut togits om en ny oianisation som redan har trätt i kraft.Den innebär att förhandlings-, avtols- och konflikträtten på det offentligaområdet kommer att utövas av sex organisationer mot tidigare två. Regeringen har mot denna bakgrand haftöverläggningar med TCO och dess organisationer inom det offentliga området samtde offentliga ar-betsgivama. Vid dessa överläggningar har partema förklarat sigberedda att förhandla om nyahuvudavtol som skall garantera att föratsättningama Prop. 1990/91:100 förhandlingsrättsreform vidmakthålls. har i uppdrag attöverväga förhandlings-formema och spelreglerna på den svenska arbetsmarknaden(Dir. 1990:26). Utredningens förslag väntas . Regeringen koinmer dåatt to ställning till vilka förändringar som erfordras för att skapa förutsättningarför ett bättre fiingerande förhandlingssystem. Möjlighetema att få till stånd en anpassning avlöneökningama förbättras naturligtvis i hög grad om inflationen snabbt gårned. Föratsättningama för detto är goda. Under loppet av 1991 föratses enkraftig dämpning av konsumentprisemas ökningstakt efter det att finansieringenav skattereformen är genomförd . Ett par olika initiativ har togits föratt bryto inflationsför-väntningama och få till stånd en snabbareprisanpassning. Överenskommelser har träffets mellan regeringens särskildaförhandlingsgrapp och representanter för dagligvaruharuleln om att begränsaprisökningstakten. En central uppgörelse mellan partema på bostadsområdet omriktlinjer för hyressättningen har lett till att hyreshöjningama harbegränsats. Konkurrensförhållandenaspelar en avgörande roll för möjlighetema att varaktigt få till stånd enlångsammare prisökningstakt. Konkurrens stimulerar bättre användning avekonomins resurser och stärker det svenska näringslivets förmåga attlångsiktigt hävda sig på interaationella marknader. pressar en ökadkonkurrens priser och breddar utbud. På så sätt kan konsumentema få ut mer avsin köpkraft. Inom viktiga delar av den svenska ekonomin är konkurrensenotillräcklig. En fri utrikeshandel är det effektivaste sättet attöka konkurrensen och förhindra inhemska monopol. Åtgärder på konkurrensområdetär viktiga inom ramen för överläggningarna mellan EFTA och EG inför ettEES-avtol. Gemensamma konkurrensregler och en effektiv konkurrensövervakningbehövs för att motverka konkurrenshämmande samarbete och miss-brak av endominerande ställning på en marknad, vilket kan påverka handeln mellan olikaländer. Regeringen har i propositionen om ekonomisk politikpå medellång sikt (prop. 1990/91:39) uttolat att konkurrenspolitiken börförstärkas. Det föratsätter åtgärder inom många olika delar av ekonomin.Konkurrenslagstiftningen måste förstärkas, som handelshinderavskaffas och avregleringsarbetet fullföljs. För att förhindra konkurrenshämmande inslag inäringslivet såsom prissamverkan och marknadsdelning bör konkurrenslagenskärpas. Sanktionssystemet bör också omprövas, liksom de nuvarande reglema förfiisionsprövning. Förslag till ny konkurrenslag kommer att föreläggas riksdagenunder /92. Den västeuropeiska integrationen koinmer att krävaökade insatser från konkurrensmyndigheterna. Myndigheter med uppgift att främjakonkur- rens skall förstärkas.Samtidigt planeras organisationsförändringar som Prop. 1990/91:100 berörbl.a. (), stotens pris- och kon- Bil. 1kurrensverk (SPK) och kommerskollegieum (KK). Inom livsmedelssektom, bostods- och byggområdetsamt när det gäller transporter och infrastraktur pågår ettomfettande avre-gleringsarbete. bud i innebär enminskning av jordbruksstödet . Slutförhandlingama i fortsätterunder början av 1991. Det är av stor vikt att dessa förhandlingar blir framgångsrika. En neddragning av gränsskyddet påJordbruksprodukter är avgörande för möjlighetema att sänka matprisema. Dessutommedför ett lägre gränsskydd att valfriheten ökar för konsumentema. Regeringenförbereder därför en sänkning av gränsskyddet och koinmer i ljusetav GATT-förhandlingama att presentera ett förslag om detto. Koncentrationen är stork inom livsmedelsområdet. Idetoljhandeln påverkas konkurrensen av den prövning av etobleringstillståndsom kommunema gör enligt (PBL). Regeringen kommer attförelägga förslag om vissa ändringar och förtydliganden i PBL. Idetto sammanhang kommer frågan om konkurrensen i detoljhandelsledet attbehandlas. Regeringen avser att lägga förslag om en särskildlag med förbud mot marknadsdelning på Jordbrukets område, med verkan fr.o.m.den 1 juli 1991, för att motverka privat reglering i jordbraket och främja konkurrenseni primärledet. Konkurrensen inom bo- och byggsektorn måsteskärpas. Mot denna bakgrand skall de regler som påverkar utländska medborgaresmöjligheter att starta eller överta byggföretag förenklas, bl.a. genom attbestämmelsema om näringstillstånd harmoniseras med EGs regler inom ramen förett EES-avtol. Harmonisering av svenska byggmaterialregler till europeiskanormer skall också påskyndas. Provnings- och godkännande-procedurema förbyggprodukter förenklas och görs snabbare. får i uppdrag atttillsammans med andra berörda myndigheter inkomma med förslag påförfettningsändringar och andra åtgärder för att åstodkomma ett smidigarecertifieringssystem. har stora delar av transportområdetavreglerats. Regeringen avser att presentera förslag för riksdagensom syftor till att öka konkurrensen inom det svenska inrikesflyget. Vidareskall busstrafiken avregleras ytterligare. Konkurrensen skall främjas genom attinfrastrukturen görs tillgänglig för fler producenten monopol börägas av stoten. Uppdelningen av stotens jämvägar på ett banverk och enaffärsdrivande del är ett försto steg i denna riktning på järnvägsområdet.Förändringar i enlighet med denna princip avses bli genomförda också inomelförsörjningen. 4.5 Arbetsmarknadspolitiken Prop. 1 kommer att innebära ensvagare tillväxt i sysselsättningen och en ökad risk för arbetslöshet. Dennarisk kan inte mötas med generella efterfrågestimulerande åtgärder. Sådanaåtgärder skulle försvåra möjligheterna att åstodkomma det som är den viktigasteföratsättningen för att hävda sysselsättningen, nämligen att varaktigtnedbringa inflationen i nivå med omvärldens. Mot detma bakgrand får arbetsmarknadspolitiken enviktig roll. Den måste utformas så att den blir ett verkningsfullt medel bådemot arbetslöshet och inflation. Den måste också utformas så att den medverkartill ekonomisk tillväxt. Det finns goda föratsättningar att lösa dennauppgift. har en av OECD-områdets mest effektiva arbetsmarknader. Detfinns en väl fimge-rande samverkan mellan arbetsgivare och arbetstogare när detgäller att hantera omställningar på arbetsmarknaden. Det finns stor erferenhetoch en stork organisation för att genomföra nödvändiga aktiva åtgärder. Utgångspunkten är att arbetslöshet inte skall varaett medel i stobiliseringspolitiken. Målet är att de lediga platsema skalltillsättas så snabbt och väl som möjligt för att förhindra inflationsdrivandeflaskhalsar i produktionen. Målet är att varje person som är ellerriskerar att bli arbetslös skall få möjlighet att så snabbt som möjligt kominaöver i ett nytt arbete. För att nå dessa mål används främst åtgärder som stimulerartill aktivt arbetssökande, kompetenshöjning, omskolning och andra former avyrkesmässig rörlighet samt yrkesinriktod rehabilitering. Arbetslinjen ligger också framgent till grand förarbetsmarknadspolitiken. Arbete, utbildning och rehabilitering skall komma iförsto hand. Kon-tontstöd vid arbetslöshet är en viktig åtgärd för att ge ekonomisktrygghet vid arbetslöshet, men sådant stöd skall alltid betraktos som ensistahands-åtgärd. Det är särskilt viktigt att ungdomar snabbt får fotfäste påarbetsmarknaden. Aktiva åtgärder skall sättos in för att ge ungdomar den kompetensoch den erferenhet som är nödvändig för att de skall kunna svara mot dagens ochmorgondagens krav i arbetslivet. Tillväxti ekonomin uppkommer som resultot av ett komplicerat samspel mellan många olikafektorer. För att öka tillväxten i ekonomin behövs åtgärder över ett brettfält. Investeringar och sparandeskall stimuleras. Det föratsätter bl.a. god lönsamhet, stobilaproduktionsvillkor samt skatte-och transfereringssystem som uppmuntrarsparande. Den konkurrensutsatto sektommåste växa och erbjudas goda utvecklingsbetingelser. skall förmågantill teknisk utveckling och fömyelse uppmuntras. Det föratsätter bl.a. tillgångpå väl utbildad arbetskraft och en väl fungerande infrastraktur. Ekonomins anpassningsförmågaskall stärkas och strakturell om- Detföratsätter bl.a. en väl fungerande välfärds- Prop. 1990/91:100 ocharbetsmarknadspolitik samt ekonomiska motiv att by to jobb. 1 utbildasig ete. Ett ökat arbefcskraftsutbud och en god produktivitetsutveckling ärviktiga delar av tillväxtpolitiken. Det föratsätter bl.a. skatte- ochsocialförsäkringssystem som stimulerar till arbete, utbildning och nyainitiativ. 1Sverige genomförs nu en mycket genomgripande skattereform. Skatte-satsemasanks, beskattningen görs mera likformig och avdragen begränsas. Genom dessaförändringar kommer hushållens och företogens agerande att i mindreutsträckning styras av skatteöverväganden. Skattereformen leder till ensamhällsekonomiskt mera effektiv användning av produktionsfaktorer som arbete,kapitol och energi. leder reformen, särskilt på , tillett större utbud av arbete och kapitol. Därigenom uppnås väsentligt förbättradevillkor för tillväxt och framtida välstånd. Den nya företogsbeskattningen skapar godaföratsättningar för investeringar och produktion i . I kombination meden reduktion av olika hinder för utländskt företogande och utländskt ägande iSverige kan det nya skattesystemet bidra till att de utländska investeringama iSverige ökar. Den ökade likformighet i skattesystemet som uppnåsgenom skattereformen skall bevaras. Krav från olika särintressen om atterhålla lättnader och undantog måste avvisas. Skattesystemets grundläggandeuppgifter är att så effektivt som möjligt fmansiera den offenfliga sektom ochatt påverka fördelningen av levnadsstandarden. Andra mål får i huvudsak tillgodosesutanför skattesystemets ram. Skattepolitiken bör inriktospå att befästo de framsteg som uppnås genom reformen: 1.Den väsentligt sänkto stofligainkomstskatten för arbetsinkomster får inte urholkas genom höjningar av andraskatter på arbete. Av bl.a. detto skäl har ett kommunalt skattestopp införtsför och 1992 och överenskommelse träffets även för de efterföljande årenom att det kommunala skattetrycket inte skall höjas. 2.Moderniseringen av det svenskaskattesystemet bör fullföljas genom att förmögenhetsskatten samt arvs- ochgåvoskatten reformeras. Skattereglerna bör göras mera likformiga somskattesatserna sänks och skattebasema vidgas. Utrymmet för skatteplaneringbegränsas. 3.Regeringen avser att senare iår lägga fram förslag om s.k. rullande fastighetstaxering. Genom att justeratoxeringsvärdena successivt undviks de stora förändringar av taxeringsvärdenamed längre mellanram som kan uppkomma . 4.Samhällsekonomiska skältolar för att flytta skatteuttaget så att det bidrar till att motverka negativmiljöpåverkan och en alltför hög energikonsumtion.Så har skett inom ramen för skattereformen. 1990/91:100 Miljöskatterkan emellertid endast i begränsad omfettning användas Bil. 1 för attreducera andra skatter. Dessutom måste miljöskattema utformas med hänsyn tillinteraationella återverkningar och industrins konkurrenskraft samt med hänsyntill målet enkla och enhetliga skatteregien Regeringen koinmer att i denmiljöpolitiska proposition som skall föreläggas behandlamiljöavgiftsut-redningens förslag. Skattereformen innebär att skattesystemetförbättras inom ramen för ett i huvudsak oförändrafsammanlagt skatteuttog. andel avbrattonationalprodukten skall successivt sänkas för att göra det möjligt att sänkaskattetrycket och därmed förbättra betingelserna för en god ekonomisk tillväxt.Vidare måste ökad hänsyn tos till intemationeUa förhållanden vid framtidaförändringar av det svenska skattesystemet. 5.2 Närings- och energipolitiken Näringspolitikenskall bidra till att frigöra och stimulera ekonomins växtkraft. Arbetet medatt stärka och utveckla näringslivet måste ses i ett brett perspektiv. För attskapa gynnsamma föratsättningar krävs insatser inom många olika delar avsamhällsekonomin. Fasto och långsiktigt bestående spelregler skall utformas ifrågor av stor betydelse för näringslivets utveckling. En särskild propositionmed denna inriktning kommer att föreläggas vårriksdagen. Frihandelspolitik, en arbetsmarknads- ochsocialpolitik som ökar arbetskraftens rörlighet, god utbildning som höjerarbetskraftens kompetens, offentlig efterfrågan som stödjer teknologiskainnovationer och en ändamålsenlig fysisk infrastruktur är exempel på offentligaåtgärder som medverkat till att utveckla som industriland. Det ärregeringens avsikt att bygga vidare på denna grand. För att förena en hög och stobil tillväxt medbalans i de utrikes affärerna måste den konkurrensutsatta sektorn byggas ut.Det föratsätter i sin tur att lönsamheten förbättras. För att uppnå detto måstekostnadsök-ningstokten pressas ner till nivåer under omvärldens till dess attkonkurrenskraften är återställd. Vidare måste produktiviteten förbättras. För att stimulera investeringsverksamheten inäringslivet kommer regeringen att besluto om dels ett väsentligt vidgatfrisläpp av de allmänna investeringsfondema, dels ett frisläpp av de allmännainvesteringsreser-vema. förinvesteringar i näringslivet. har svenska företogs investeringari omvärlden vuxit snabbt. Någon motsvarande ökning av utländska företagsinvesteringar i har inte ägt ram. De svenska reglema för utlänningarsförvärv av svenska företog bör anpassas till de betingelser som skapas genomden ökade intemationaliseringen. Regeringen bedömer att ett förslag med dennainnebörd kan föreläggas . Utländska företog kan ge ettvärdefiillt bidrag till den industriella kunskapsuppbyggnaden. Om de utländskainvesteringama i ökar förstärks också bytesbalansen. Näringslivet utvecklas och omvandlas genom attentreprenörer och Prop. 1990/91:100 företog på ett tidigt stodium föratser ochanpassar sig till nya krav. 1 na bedömningar måste göras näramarknaden. Konserverande, defensiva bransch- och företagsstöd är därför ingenframkomlig väg. Under 1980-tolet har politiken på detto område lagts om. Dedefensiva industristöden uppgick när de var som störst vid början av 1980-tolettill ca . De har i stort sett avskaffets. Den industriella utvecklingen i har gynnatsav en god och stabil tillgång på energi. Också industrins straktur harpåverkats så att den är förhållandevis energiintensiv. Energipolitiken skallmedverka till att energimarknadema blir effektiva. Förhållandena påenergimarknadema skall vara sådana att föratsättningaraa för en godinteraationell konkurrenskraft bevaras. Energisystemets utformning skallmedverka till en god miljö och uthållig tillväxt. Regeringen har togitinitiativ till överläggningar om riktlinjer för energipolitiken. Under vårenavser regeringen förelägga en proposition om energipolitiken. 5.3 Forsknings- och utbildningspolitiken Forskning,utbildning och kompetensutveckling har en nyckelroll i regeringens politik föratt stärka näringslivets konkurrenskraft och förbättra föratsättningama för attfå en hög tillväxt i ekonomin. har naturligtvis utbildningspolitikenbredare kulturella och sociala syften. Alla delar av utbildningsväsendet måstevara utformade så att de uppfyller högt ställda kvalitetskrav. Det gäller såvälungdomsskola som vuxenutbildning, högskola och arbetsmarknadsutbildning. Detreformarbete som inletts på utbildningsområdet har därför en central roll iregeringens långsiktiga ekonomiska politik. Regeringen har tidigare lagt fram ett treårsprogramför grandläggande forskning och högre utbildning. I 1990 årsforskningsproposition (prop. 1989/90:90) angavs att examinationen inomforskaratbildningen skall fördubblas. Väsentliga förstärkningar görs nu avstudiefinansieringen inom forskaratbildningen och av resurserna förvetenskaplig utrastning. Därmed genomförs den andra etoppen i det treårsprogramsom redovisades i forskningspropositionen. 1 regeringens skrivelse till (skr.1990/91:50) redovisades att ett arbete inletts för att ytterligare förbättraresursutnyttjandet i högskolan. En tioprocentig produktivitetsökning inomramen för tillgängliga resurser koinmer att krävas för den kommandetreårsperioden. Mängden internationellt gångbara examina bör härigenom kunnaöka med minst en tiondel inom ramen för givnaresurser. En ytterligare ökning av utbildningsplatsema inom högskolan bör ocksåkunna uppnås. De nordiska ländema har kommit överens om attömsesidigt godkänna examina från högskoleutbildningar med en längd av minst treår. En liknande överenskommelse eftersträvas i EES-förhandlingama. Gymnasieskolans yrkesinriktode linjer bör nu byggasut så att alla elever får en treårig utbildning. Utbyggnaden föreslås inledasår 1992. Denna förstärkning av utbildningenomfettor ca 40 000 elever, som på Prop. 1990/91:100 detto sätt lår en bättre praktisk och teoretisk utbildning. För att möte kravet på ökad kompetens och nyttyrkeskunnande i arbetslivet bör arbetsmarknadsutbildningen byggas ut. Det ärsärskilt viktigt mot bakgrund av den konjunkturavmattning som sker. Genomomdisponeringar av medel och genom att utnyttja tillgängliga reservationer börytterligare ca 19 000 personer få tillfälle till en nyyrkesutbildning eller vidareutbildning redan under förste . Dennautbildningssatsning bör fullföljas under det kommande budgetåret. Genom dessainsatser kan arbetslösheten begränsas och företegens möjligheter att rekryterapersonal med ny yrkesutbildning förbättras. Investeringari infrastraktur, dvs. vägar, jämvägar, hamnar och flygplatser samttelekommunikationer är en viktig föratsättning för näringslivets utveckling ochtillväxt, som de spelar en stor roll för de enskilda medborgamaslevnadsvillkor. Utgångspunkten för de insatser som görs för attstärka infrastraktu-ren skall vara att förbättra näringslivets konkurrenskraft,underlätte strävandena att skapa ett väl fungerande trafiksystem och bidratill en bättre miljö. Den offentliga sektom har ett övergripande ansvarför att bygga ut och underhålla en effektiv och väl fungerande infrastraktur.Steten satsar över budgeten ca . på investeringar ivägar, jämvägar och kollektiva trafikanläggningar. Till dette kommerinvesteringar på ca .