prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — tillgodosekundernas behov av säker, prisvärd och miljöanpassad energi för ljus, kraft ochvärme elenergiskall vara koncernens huvudprodukt erbjudaäven andra energitjänster som kundema efterfrågar 274 Vattenfallsmiljömål är att med en god marginal kunna uppfylla ställda Prop. 1990/91:87miljökrav samt att ha en beredskap för att klara också nya, skärpta miljökrav. Vattenfallsinsatser inom forskning, utveckling och demonstration koncentreras inomföljande verksamheter och områden: fortsattutveckling av effektiv energianvändning, Elanvändningeni bedöms ha uppgått till ca , räknad somtemperaturkorrigerad fast kraft. Elanvändningen i har under en längretid ökat ungefär dubbelt så snabbt som BNP. Elanvändningens ökningstakt har desenaste åren minskat och bedöms bli lägre än tillväxttakten avBNP. Detta betyder enligt Kraftsams prognoser att elefterfrågan kommeratt ligga i intervallet . Vattenfallföreslår en investeringsram för treårsperioden 1993 om 20 100 milj. kr. Vattenfallsförslag till investeringsplan fördelat på affärsområden framgår av tabell11:1. förslag till investeringsplan,milj. Inomaffärsområdena Elproduktion och Regional energimarknad be drivs verksamheten delvis genom aktiebolag i vilka är tetsägare. De i tabellen angivna beloppen innefattar de totala investering arna inom berörda koncernbolag, dvs. även sådana investeringar som finansieras genom kapitaltillskott från andra delägare eller genom upplå ning. Inomaffärsområdet drivs kraftstationer. Elproduktionen skerinom hel- eller delägda vattenkraft- och kärnkraftstationer samt övrigavärmekraftstationer, främst oljeeldade anläggningar. Investeringar inom affärsområde , milj. kr. Vattenfallsvattenkraftstillgångar finns i ett 70-tal vattenkraftstationer. Kapaciteten ärca 8000 MW med en genomsnittlig årlig energiproduktion motsvarande 30 TWh.Drygt hälften av kapaciteten och ca en tredjedel av den årligaenergiproduktionen finns i Lule älv. Pågmnd av anläggningama ålder krävs en teknisk förnyelse fram . Dennaförnyelse beräknas kosta 700 milj. kr. De största investeringarna underperioden 1993 gäller om- och tillbyggnad av kraftstationeri , av i samt i och Näverede iIndalsälven, i Kilforsen i och i Gmndfors och Tuggen i Umeälv.För år 1990 planeras investeringarna uppgå till 1 070 milj. kr. Åtgärdema iÄlvkarleby omfattar dels ombyggnad för ca 800 milj. kr., dels ett nytt aggregatför ca 440 milj. kr. Deprojekt med en investeringskostnad överstigande 100 milj. kr., som föreslåsunder planperioden och som inte har redovisats, är renovering avvattenkraftstationema i Lasele 200 milj. kr., Malfors 165 milj. kr. ochTorpshammar, 110 milj. kr. Sammanlagtberäknas ca investeras i vattenkraften , inkl. de belopp som redovisas under affärsområde . Vattenfalläger kämkraftsverket i , som har fyra block, och avForsmarksverket, som har tre block. Sammanlagd eleffekt (med delav Forsmark) är drygt 5600 MW. Den årliga produktionen är ca . Förplanperioden föreslås inga enskilda investeringar vars investerings kostnad överstiger 100 milj. kr. planeras reinvesteringama uppgå till totalt 330 milj. kr. Vattenfalläger eller är delägare i oljeeldade kondensanläggningar, gasturbiner och dieselaggregatmed en tillgänglig effekt på knappt 2400 MW inkl. effekt hos intressebolagenFyriskraft och Bråvallakraft. Omfattandemiljöinvesteringar planeras för . Investeringarna i beräknas till 1 200 milj. kr. för åren1991 - 1993. Investeringar i gasturbiner och dieslar beräknas till 115 milj.kr.. Ettantal nya anläggningar för baslast har redovisats i den under hösten 1989framlagda treårsplanen. Planerat bränsle är naturgas och förgasade tjock- ochrestoljor. Vägledande för projektering är att minimera utsläppen iomgivningen och åstadkomma elproduktion till konkurrenskraftigapriser. Vattenfallhar beslutat att skall avbrytas.Projektet i BroQorden har förskjutits . Ett investeringsbeslut planerastill slutet av och anläggningen planeras vara 1995. gaskombianläggning i nära RingJials bör enligt varamöjligt att ta i drift . Om andra projekt kommer till stånd kanprojektet förskjutas ett eller framåt. Ansökan enligtnaturresurslagen har dragits tillbaka men avser att återkomma med enny ansökan med minskade miljökonsekvenser. Investeringsbeslut beräknas kunnafattas 1993. Som en projektreserv planeras en utvidgningav Lingome med ytterligare 350 MW. planeras investeringarna förövrig värmekraft totalt uppgå till 1 220 milj. kr. Affärsområdetsaffärsidé är att bibehålla och utveckla effektivast möjliga överföringssystemför och högre spänningar inom landet och för kraftutbyten medgrannländer samt att sälja överföringskapacitet inom och tillutomstående kraftföretag. Verksamhetenomfattar storkraftnäten, dvs. 400- och 220 kV-näten samtsamkömingsförbindelsema med övriga . Överföringen över storkraftnätetuppgår till drygt . Inräknas överföringsförlusterna uppgåröverföringskostnaden till drygt I öre per transporterad kWh. Somframgår av tabell 11:3 budgeteras investeringar om .855 milj. kr. Därav bestårca 530 milj. kr. av reinvesleringar för att nätet i fortsättningen skalluppfylla säkerhets- och miljökrav. a. ingår ett utbyte av samtligaseriekondensatorer som innehåller PCB. Enstmkturförändring av storkraftnätet pågår genom ombyggnad av delar av 220 kV-systemet till . Investeringar i sådana direkta eller indirekta åtgärder uppgår till ca 160 milj. kr. På något planeras åtgärder för att ytterligare reducera nätets överföringsförluster och för att förbättra driftsäkerheten. Investeringar inom affärsområde . 1990/91: 87 Transmission 1990 1991 1992 1993 1991-1993 Prognos Plan Plan Plan Plan Totala Investeringar 440 855 870 700 2425 Verksamheteninom affärsområde energimarknad omfattar försäljning avel och värme samt kontakter med kunder, kommuner och andra intressenter påenergimarknaden. Det tidigare affärsområdet ingår numerasom en del i affärsområde energimarknad. I ansvarsområdet ingår ävenutveckling och marknadsetablering av energihushållning. Affärsområdetomfattar försäljning och distribution av el och värme till kunder. Elproduceras i mindre omfattning i småkraftverk. Regionerna driver ochprojekterar värmeanläggningar samt småskalig kraftvärme i samarbete medindustrier och kommuner och Qärrvärmeanläggningar. () samordnas 14 dotterbolag och de femintressebolag i vilka är delägare. På detta sätt skapas gynnsammafömtsättningar för samverkan med de kommuner där bolagen verkar. Några avbolagen driver också Ijärrvärmeanläggningar. Verksamheten inom VEAB har flyttats över till regioner. Elhushållningenkommer att vara den dominerande energitjänsten . Genom Uppdrag100 har erfarenheter och kunskap erhållits om möjlighetema att effektiviseraelanvändningen hos kunderna. Erfarenheterna omsätts nu i projektet . Regionemasuppgift är att sälja energi och energitjänster till industrier ochdistributörer och att driva egen energiverksrörelse. En energitjänst somutvecklats är "Färdig Värme" som innebär att övertaransvaret för kundens vänneanläggning och erbjuder värme till avtalat pris.Regionema ansvarar också för småskalig kraftvärme samt för drift, underhålloch nyanläggning av distributionsnät. Dessutom svarar varje region inom sittgeografiska område för drift och underhåll av vattenkraftstationer ochstorkraftnätet på entreprenad åt affärsområdena Elproduktion och Transmission. Investeringarnainom affärsområdet energimarknad avser huvudsakligen uppförande ochreinvesleringar av distributionsnät och distributionsanläggningar, vissutbyggnad i kraftverk och anläggningar för vär-meförsöijning. Växande behov avinvesteringsmedel fömtses för områdena kraftvärme, värmeförsörjning och elhushållning.Investeringarna inom Regional energimarknad framgår av tabell 11:4. Investeringar inom affärsområde , milj. kr Prop. 1990/91: 87 Transmission 1990 1991 1992 1993 1991-1993 Prognos Plan Plan Plan Plan Vattenfallstekniska konsult- och entreprenadverksamheter m. m. är organiserade inomaffärsområdet. Entreprenad och konsultverksamhet som utgör Vattenfallkoncernensenergitekniska kompetens. Affärsområdet omorganiserades till en företagsgruppinom med som moderbolag. Affärsområdetär inriktat på för viktiga teknikområden samt tekniska entreprenad-och konsulttjänster för industri, energiverk och kommuner. Affärsområdetsinvesteringar anges i tabell 11:5. Investeringar inom affärsområde konsulttjänster, milj. kr Entreprenad-och 1990 1991 1992 1993 1991-1993 konsulttjänster Prognos Plan Plan Plan Plan Totala investeringar 50 90 70 70 230 Vattenfallsfinansiella verksamhet handhas av ett särskilt affärsområde affärsidé är att, med lönsamhet och lågt risktagande somVattenfallkoncemens interna bank, utföra finansiella tjänster åt koncernensenheter. VattenfallFinans anskaffar kaptial genom upplåning via och utförfinansiella tjänster avseende utlåning, likviditetsplacering, valutaköp samtrådgivning och utbildning i finansiella frågor åt koncernens enheter. VattenfallFinans redovisade balansomslutning uppgick till ca 24 miljarderkr. Verksamheten väntas öka som en följd av att dotterbolag och intressebolagintegreras. Den löpande internbanksverk-samheten planeras att omfatta flerenheter inom affärsverket. Inom affärsområdet planeras inga investeringarunder perioden 19901992. förvaltar kontorsfastigheter och andrafastigheter som inte omfattas av den egentliga driftverk-samhten. Fastigheterför koncernens behov skall tillhandahållas på affärsmässiga villkor ochutvecklas för att främja koncernens intressen. Affärsområdets redovisadebalansomslutning är ca 500 milj. kr. Antaletfastigheter är ca 300. Dessa är spridda över landet. De 22 största 279 svararför av det totala anskaffningsvärdet på drygt 500 milj. kr. Prop.1990/91:87 Fastigheterna i Råcksta i och de större regionalaförvaltningskontoren dominerar värdemässigt. Marknadsmässiga hyror skallinföras gradvis. Verksamheten skall ge full marknadsmässig avkastning senast år1993. Investeringarna inom affärsområde framgår av tabell11:6. Investeringar inom affärsområdeFastighetsförvaltning, milj. kr Fastighets 1990 1991 1992 1993 1991-1993 förvaltning Prognos Plan Plan Plan Plan Totala investeringar 40 100 180 190 370 Inomaffärsområdet finns Trollhätte Kanalverk som ansvarar för kanaler,slussar och farleder mellan och Vänem samt för . Måletför kanalrörelsen är att tillhandahålla en snabb och säker transportled förnyttotrafik med fartyg året runt till samtliga hamnar i och ochunder isfri period till , samt att till nöjestrafikentillhandahålla en turistled med tidsenlig service. Verksamheten beräknas ha eni stort sätt oförändrad volym av fartygspassager, godsmängd och fritidsbåtarunder perioden 1993. Investeringarna inom affärsområde av tabell 11:7. affärsområde , milj. kr 1991 1992 1993 Plan Plan Plan Syftetmed investeringarna är att öka driftframkomlighet och säkerhet i farieden förstörre fartyg. Behovav ram för nya lån 1993 från riksgäldskontoretberäknas bli sammantaget 10020 milj. kr. enligt det som anges i tabell 11:8. Tillsammansmed upplånade medel om 570 milj. kr. och ett nu uppräknatlånebehov om 1 390 milj. kr. samt tidigare ram för rörliga krediter på1 175 milj. kr. uppgår total erforderlig ram härigenom till 13 155 milj. kr.som avmndas till 13200 milj. kr. Hösten1990 fick regeringen bemyndigade att höja Vatten falls röriiga kredit på 1 175 milj. kr. tillfälligt till 2100 milj. kr. 1990/91:25, NU 17, rskr. har i en skrivelse hemställt om att den röriiga krediten även fortsättningsvis skall vara 2 100 milj. kr. och att den röriiga krediten skall räknas in i den totala 280 Detta höjer behovet av riksgäldsram till ett Prop.1990/91:87 sammanlagt belopp om 14080 milj. kr. Finansieringsplan och beräkning av behov avram för riksgäldslån, milj. kr. Nuvarandeborgensram uppgår till 13 637 milj. kr. varav för eldistributionsbolag 645milj. Mot bakgmnd av nu tecknad borgen och fömtsett tillkommande behov avborgensteckning fram t. o. m. bedömer att dennuvarande borgensramen behöver utökas med 2000 milj. kr. till 15 673 milj. kr.Borgensramen för eldistributionsbolag har varit oförändrad i flera år.Vattenfall bedömer att den nuvarande fördelning av borgensramen avseendeeldistributionsbolagen behöver höjas från 645 milj. kr. till 750 milj. kr.Höjningen ryms inom den totalt begärda ökningen av borgensramen. Vattenfallsborgensåtaganden uppgick till 596 milj. kr. föreldistributionsbolag och värmebolag, till 10985 milj. kr. för samt till 1310 milj. kr. för andra företag. Tillsammans blir detta12891 milj. kr. Vattenfallbegär bemyndigande att besluta om investeringsprojekt, huvudsakligenkraftvärmeprojekt, som fömtsätter samverkan med annan part inom en i förvägfastställd ram på 1 000 milj. kr. även om projekten var för sig medför en totalinvesteringskostnad över 100 milj. kr. Vattenfallbegär även bemyndigande att besluta om dels bildande av bolag och förvärv avaktier intill ett sammanlagt belopp av 200 milj. kr. inom ramen föraffärsverkets finansieringram dels avyttring av aktier i bolag inom statensvattenfallsverks verksamhetsområde när köpeskillingen inte överstiger 100milj. Vidarebegär bemyndigande att besluta om dels förvärv av aktier och andelarnär köpeskillingen understiger 50 milj. kr. dels bildande av bolag med ettbundet eget kapital understigande 20 milj. kr. allt inom ett sammanlagt beloppav IQO milj. kr. Slutligenbegär bemyndigande att besluta om dels försäljning 281 av aktier och andelareller av fast egendom med en köpeskilling understi- Prop. 1990/91:87 gande50 milj. kr. i varje enskilt fall, dels kapitalöverföringar i form avinbetalning av aktiekapital, lån, ägartillskott m.m. från affärsverket tilldotter- och intressebolag tillhöriga Vattenfallskoncernen, allt inom ramen förriksdagen fastställd finansieringsplan. Vattenfallstreårsplan har remitterats till statens energiverk och (). har avstått från att yttra sig med hänvisning till tidigareutredningar. RRVhar begränsat sitt yttrande till befogenhetsfrågorna i treårsplan.RRV anser att en snabb anpassning till nu gällande marknadsfömlsättningar ochaktuella intentioner bör eftersträvas. Statsmaktemafastställde nya principer för den ekonomiska styrningen avVattenfallskoncernen (prop. 1987/88, NU41, rskr. Beslutet innebär bl.a.att skall godkänna investerings- och finansieringsplaner förkoncernen. Regeringen föreslår i denna proposition (avsnitt 6.5) en överföringav huvuddelen av verksamheten vid till aktiebolag.Regeringen anger där hur ombildningen av till ett avstaten ägt aktiebolag bör genomföras och redovisar de huvudfrågor somaktualiseras vid bolagsbildningen. Enligt regeringens förslag skallstorkraftnätet och samkörningsförbindelserna tills vidare förvaltas av ettstatligt affärsverk. Regeringen avser att återkommatill när det gäller investeringar i storkraftnät och samkörningsförbindelserefter . Fråganom treårsplan för för perioden 1993 har kommit i ett nyttläge genom regeringens förslag om ombildning av . Regeringen anser att ställning bör endast tas till investeringsramensomfattning för . Vattenfallsinvesteringar för bör inte få överskrida den nivå som riksdagenfastställer. Liksom tidigare bör dock kunna överskrida ramen om detkan anses motiverat från driftsynpunkt. Ett sådant undantag kan gälla haverieller beredskapsåtgärder o. d. Regeringen vill vidare framhålla attinvesteringsplanen är av beräkningskaraktär och att förändringar inom ramen kankomma att ske mellan affärsområdena. Detförhållandet att regeringen har beräknat medel för ett visst utbygg nadsprojekt eller en viss grupp av utbyggnadsprojekt innebär inte något föregripande av den prövning som skall ske enligt vattenlagen (1983:291), lagen (1902:71 s. 1) innefattande vissa bestämmelserom elektriska anlägg ningar, lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. eller annan tillämplig lagstiftning. När det gällerinriktningen av investeringsplan konstaterar . 1990/91:87regeringen att den i huvudsak ligger i linje med de energipolitiska riktlinjerna.Vissa förändringar i den av föreslagna investeringsplanen bör dockgöras med bakgmnd av bl. a. ett minskat behov av ny elproduktionskapacitetunder . Regeringen avser att lämna en redovisning av dennafråga i en proposition om energipolitiken. ProjektStallbacka har enligt avbmtits och utgår därför urinvesteringsplanen. Lingome och kommer enligt vad regeringen erfaratt prövas ytterligare. Investeringar i dessa projekt torde inte komma att startaunder . Regeringen förordar således en minskning av investeringsplanenmed 400 milj. kr. i förhållande till förslag för . Denav regeringen beräknade investeringsplanen för innebär en ökning avinvesteringarna med ca 1000 milj. kr. Ökningen beror närmast på dels deplanerade miljöinvesteringama i bl. a. och , dels på ökadeinvesteringar i storkraftnätet. Motdenna bakgmnd bedömer regeringen investeringsbehovet för för år1991 enligt vad som anges i tabell 11:9. Förslag till investeringsplan, milj. kr. Regeringen föreslåratt godkänner omfattning och inriktning av investeringsplanen förVattenfall i enlighet härmed. Regeringensförslag till finansieringsplan för Vattenfallkoncernen framgår av tabell 11:10. Förslagen ansluter tillden investeringsplan som regeringen har förordat. Finansieringsplan och beräkning av behov avram för riksgäldslån, milj. /91*. Denröriiga krediten höjdes från 1 175 milj. kr. till 2 100 milj. kr.enligt särskilt bemyndigande av . Den höjda kreditramen skulle gällat.o.m. Regeringen föreslår att den höjda ramen skall gällatill utgången av . Regeringen ansluter sig till motiveringför att denna ram bör gälla . Den tidigare rörligakrediten bör i fortsättningen benämnas rörligt lån. Regeringenbedömer behov av nya riksgäldslån till 2080 milj. kr.Till ramen för riksgäldslån skall läggas det rörliga lånet om 2100 milj. kr.Total riksgäldsram för skulle därmed uppgå till 4 180 milj. kr.Regeringen har i denna proposition (avsnitt 6.5) föreslagit att vidombildningen av det nya aktiebolaget skall ges enlåneram om 5000 milj. kr. Regeringen anser attriksgäldsramen för bör anpassas denna nivå. Total riksgäldsram för år1991 bör därför uppgå till 5000 milj. kr. Närdet gäller borgensram för /92 ansluter sig regeringen tillVattenfalls bedömning och föreslår en borgensram om 15 637 milj. kr., varav föreldistributionsbolag 750 milj. kr. Medbakgmnd av regeringens ställningstaganden i samband med ombildningen avstatens vattenfallsverk till aktiebolag finns det enligt regeringens meningingen anledning att föreslå någon förändring av nuvarandebefogenheter. Medhänvisning till det som anförts föreslår regeringen, 1.att godkännerinriktning och omfattning av investeringsplan för Vattenfallskoncemen för år1991, 2.att godkännerfinansieringsplan för Vattenfallkoncernen för , 3.att bemyndigarregeringen att teckna borgen för lån till bolag ivilka förvaltar statens aktier intill ett samman- 284 lagtbelopp om , varav högst . 1990/91:87eldistributionsbolag, 4. att bemyndigar regeringen att under år 1991besluta i frågor som rör förvärv av aktier eller bildande av bolag inom statensvattenfallsverks verksamhetsområde inom en ram om . 11.3 verksamhetsområde Trettonde huvudtiteln Länsstyrelserna m. m. Länsstyrelserna m. m. Ibudgetpropositionen 1991 (prop. 1990/91:100 bil. 15 s. 57) har under dennaanslagsmbrik föreslagits att för /92 till länsstyrelsemam.m. anvisar ett ramanslag på . Därvid har hänsyn inte tagitstill den förändring som bör göras då fiskenämnderna avvecklas och derasarbetsuppgifter överförs till länsstyrelserna. Somframgår av det föregående bedömer regeringen att den förändradelänsorganisationen på fiskets område leder till besparingsmöjligheter motsvarande7 milj. kr. Den besparing som berör lantbmksnämnderna och som uppgår till 4milj. har tagits hänsyn till i budgetpropositionen 1991. Besparingen som berörfiskenämndema uppgår till 3 milj. kr. De resurser som överförs tilllänsstyrelserna skall möjliggöra bl.a. att varje länsstyrelse får tillgång kvalificerad länsexpert på fiskets område. I övrigt varierar givetvis liksomhittills behovet av statliga resurser på fiskets område mellanlänsstyrelserna. I vissa län där yrkesfisket och allmänna insatser påfiskevårdens område är omfattande behövs mer statliga resurser än inom län däruppgifterna domineras av planeringsuppdrag åt kommuner eller privatafiskevattensägare. Beslutet om en samlad länsorganisation utgår vidare frånatt samordningsvinster skall kunna göras. Sådana bör vara möjliga t.ex. mellande fiskevårdande och miljövårdande uppgiftema samt mellan de regionalpolitiskaoch näringspolitiska uppgifterna och de uppgifter som rör fiskerinäringen.Ytterligare samordningsvinster bör kunna göras mellan uppgifterna som rörturism och rekreation å ena sidan och sportfiskefrågor å den andra. Till dettakommer den rationaliseringsvinst som kan göras vid avvecklingen avfiskerilånen. För innevarande budgetår står sammanlagt . Efter löne- och prisomräkning och avdrag förrationaliseringar återstår . Till i böranvisas . för ersättning till samema för visst avgiftsfritt fiske påstatens vatten i i enlighet med vad som anförts under punktenD4, avsnitt 11.1, Sammanlagt bör således . Somframgått av det föregående kommer länsstyrelserna tills vidare liksom att få administrera viss reglering av fisket i de 285 Hur samordningenmellan länen i dessa frågor och i fråga om Prop. 1990/91:87 fiskevårdenskall organiseras får beslutas av länsstyrelserna själva. attriksdagen under ramanslaget Länsstyrelserna m. m. för /92anvisar . utöver vad som har föreslagits i prop. 1990/91:100 bil. 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1950:596) om rätt till fiske ' Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1950:596) om rätt till fiske' dels att i 39 och 41§§ ordet "" i olika böjningsformer skall bytas ut mot"", dels att i 41 § ordet "fiskenämnden" skallbytas ut mot "", dels att 30 § skall ha följandelydelse. Ominnehavare av enskild fiske- Om innehavare av enskild fiske rätt i strid med allmänna intressen rätt i strid med allmänna intressen uppenbart vansköter fisket genom uppenbart vansköter fisket genom alltför hård beskattning av fiskbe- alltför hård beskattning av fiskbe ståndet eller genom underlåtenhet ståndet eller genom underlåtenhet att utnyttja fisket, får fiskenämn- att utnyttja fisket, får den förelägga honom att bedriva förelägga honom att bedriva fisket fisket på ett sätt som behövs för att på ett sätt som behövs för att av avhjälpa vanskötseln. Innehas fis- hjälpa vanskötseln. Innehas fisket ket av annan än ägaren, får förelag- av annan än ägaren, får föreläggan- gandet i stället riktas mot ägaren. I det i stället riktas mot ägaren. I fö- föreläggandet får nämnden sätta ut reläggandet får sätta vite. Ägareneller innehavaren är skyldig att tåla att en föreskriven åtgärd vidtas även omföreläggandet riktas mot den andre. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse av 41 § 1990:89. Senaste lydelse 1981:534. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1981:533) om fiskevårdsområden ' Härigenomföreskrivs att 10 och 14 §§ lagen (1981:533) om fiskevårdsområden skall haföljande lydelse. Ansökanom bildande av ett fis- Ansökan om bildande av ett fis kevårdsområde får göras av den kevårdsområde får göras av den som äger fiske som avses ingå i om- som äger fiske som avses ingå i om rådet, av kommunen eller av fiske- rådet eller av kommunen. Ansökan skall göras hos skall göras hos , . Förrättningsmannenskall kalla ägarna av fisket till sammanträdet. Kallelsen skall innehålla enkort beskrivning av den avsedda områdesbildningen samt uppgift om tid ochplats där ansökningshandlingarna och fiskerättsförteckningen finnstillgängliga. I kallelsen skall anges att ägare av fiske bör senast vidsammanträdet muntligen eller skriftligen framföra sina synpunkter påområdesbildningen och fiskerättsförteckningen samt lägga fram skriftligutredning som han önskar åberopa till stöd för erinringar motfiskerättsförteckningen. Om det inte kan antagas, att fiskerättsförteckningenär fullständig, utfärdas kallelse även på okända ägare av fiske. Kallelsenskall före sammanträdet delges ägarna av fisket.