prop · GE03142 · 1990-12-31 00:00:00 — Medden internationalisering som värdepappersmarknaden genomgått och genomgår är enslor del av värdepappershandeln nödvändigt förknippad med valutahandeln. Närplaceringar i utländska värdepapper blivit vanligare kan det således mycket väluppkomma krav på börshandel i valuta. Likaså kommer placerarönskemål om valulakonlonall uppträda allt oftare. Föreningarnahänvisar här till sina respektive yttranden över departementspromemorian (Ds1989:74) om en ny valutalagstiftning. Detär viktigt att valulahandeln också hålls utanför del fortsalla lagstiftningsarbeteti della ärende, eftersom kommilléns genomgång inte ger underlag för enbedömning av valutaområdet. 1 verkligeheten kan man dock inle skilja så klarlmellan valuta- och värdepappersmarknaderna som kommiltén tycks ha . Engod bas för marknaden Pås 274 gör kommiltén ell uttalande, som är värt att uppmärksamma. Där sägs;"En helt nödvändig förutsättning för att marknaden skall vara internationelllattraktiv och respekterad är dock att den inhemska basen för en fungerandeaktiemarknad inle urholkas". Statsmakternas åtgärder, främstomsättningsskatten, har dock lett till en sådan urholkning. Det är nu enligtföreningarnas uppfattning viktigt all det fortsall arbetet med kommitténsförslag inte får en liknande effekt. Del är således vikligt alt den svenskamarknaden inom ramen för en generell lagsliflning tillåls utvecklas fritt ochså att konkurrens och vinstintresse tillåts verka för en nödvändig flexibilileloch anpassning till utveckling. Kommitiénpekar på s 283 284 på ell väsentligt problem, som ligger utanför dess uppdrag, nämligen beskattningens belydelse för bolagens val av notering på olika listor, och därmed mer principielll beskattning ens belydelse för riskkapiialanskaffningen i samhället. I del forlsältalagstiftningsarbetet måsle skattelagstiftningens konse- Prop. 1990/91:142 kvenserbeaktas. Härvid kan konstateras att del i den stora reformering av Bilaga 3 delsvenska skattesystemet som föreslås återstår all ange inriktningen påförmögenhetsbeskattningen och arvs- och gåvobeskattningen. När det sker måslede nu akluella problemen tas upp. Föreningarnas principiella inställning ärdärvid atl valel av listor, eller valet eller tvånget alt ulnyrtjakapitalmarknaden för att utveckla en verksamhet, inle bör få skallekonsekvensersom hämmar en för svensk näringsliv nyttig kapitalanskaffning. Beskattningenfår inte hindra förelagens möjligheter all utveckla verksamhelen genom att tain kapital utifrån eller allmänhetens sparande i aktier och andra värdepapper.Enda sättet alt åstadkomma della och undvika en sakligt omotiverad skattestyrningär att hålla en rimlig nivå på beskattningen. Meddessa påpekanden nöjer sig föreningarna med atl slå fasl atl en väl fungerandevärdepappersmarknad i högre grad beror på beskattningen än på det slag av näringsrällsligreglering som kommiltén behandlar. Medden internationalisering värdepappersmarknaden genomgålt och kommer alt genomgåblir den gränsöverskridande handeln allt viktigare. Den svenskavalutaregleringen har myckel tydligt pekal på detta. Det är då också viktiglalt svenska aktörer kan agera effektivt i den utländska konkurrensen. Samlidigtmåste vi tillåta utlänska aktörer att vara verksamma här i konkurrens medetablerade svenska verksamheter. Imyckel handlar del om en anpassning av det svenska regelverket tillinternationella förhållanden. Kommitténs förslag är överlag i den delen ihuvudsak posiliva. För alt de inlernationella kapitalsirömmarna skall kommaSverige lill godo måsle också den svenska beskattningen anpassas lill den somgäller i vår omvärld. Närdel gäller den internationella harmoniseringen i slort pekar kommittén päutvecklingen inom EG, till vilken vi självklart måste anpassa oss. på frivillig internationell harmonisering (14.3.4). varvid den s.k. Groupof Thirly nämns. Det kan därvid påpekas atl den självreglerande verksamhel ifråga om leveransregler m.m. som bedrivits på den svenska värdepappersmarknadenligger mycket väl i linje med de viktiga principer som slagits fasl av the Groupof Thirly. Belräffandesvensk internationell privaträtt (14.3.5) kan upplysas all påböGal ett arbele inriktat på vad som sakrällsliglgäller beträffande överlåtelse, pantsältning m. m. av värdepapper i deviktigaste länderna i vår omvärld. Resultaten kommer bl.a. atl med sakkunnighjälp analyseras från internationell privalrältslig utgångspunkt. 1.14 i (LO) Prop. Bilaga 3 Det ärönskvärt att samhällets regler gäller lika för all handel med värdepapper. LOtillstyrker därför den utvidgning av begreppel börsverksamhel som föreslås av ulredningen,och som leder till atl handel med bl.a. optioner och terminer omfatlas avreglerna. Densärställning som enligt utredningens förslag även förutsätts förStockholms fondbörs är enligt LOs uppfattning väl motiverad. LOanser all de särskilda krav som även i framliden föreslås ställas på Stockholmsfondbörs bör kompletteras med ett krav på atl ge enfullgod service lill kunder i hela landet via det nya datoriseradehandelssystem som börsen infört. LOdelar däremol inte utredningens syn på sk blankning. Skall allmänhetensförtroende för värdepappersmarknadens funtion kunna upprätthållas är detväsentligt att verksamhelen har slöd i allmänhetens rättsmedve-teande och attreglerna inte i onödan uppmuntrar lill spekulativa beteenden, varssamhällsekonomiska värde torde vara svåra atl visa. LOtillstyrker vidare kravet på auktorisation av aktörerna på de finansiellamarknaderna, vilket bör kunna leda till en välkommen sanering av marknaden. TCOinstämmer i kommitténs uppfattning atl värdepappersmarknadens funktion är atlomfördela sparande och alt erbjuda möjligheter all begränsa eller omfördelarisk. TCO anser att om marknaden skaU kunna fungera effektivt så måsle detfinnas klara spelregler som respekteras av alla och med välavvägdasanktionsmöjligheter. Kommitténföreslår på flera områden atl de svenska reglerna anpassas till inlernationellaregler. I flera fall innebär denna anpassning en skärpning av de svenskareglerna. Enväl fungerande värdepappershandel är en mycket viktig förutsättning för eltlivskraftigt svenskl näringsliv. Marknadssystemet och handelsplatserna måste åtnjulaförtroende hos allmänhet, marknadsaktörer och myndigheter. Handeln medvärdepapper måsle därför omgärdas med ett regelverk som garanterar att dettaförtroende beslår. får reglerna ej slöra eller förhindra en effeklivoch rationell handel med värdepapper. Kommitténlägger fram elt anlal förslag i syfte att förbättra börseliken och effektivisera handeln med värdepapper. delar i huvudsak kommitténs bedömningar och har därmed inga allvarliga erin- > ringaratt anföra mot flertalet av de förslag kommittén lägger fram. Vad gäller några av förslagen vill föreningen emellertid särskilt redogöra för sin uppfatlning och även framlägga vissa invändningar. 15 1990/91. 2 Handelsregler pa värdepappersmarknaden Prop. Bilaga 3 2.1 Allmänna synpunkter Hovrättentillstyrker i allt väsentligt utredarnas förslag till lagstiftning. Bankinspektionenanser att de regler som VMK föreslår skall gälla för handel med optioner ochterminer är i huvudsak väl avvägda och tillstyrker en lagreglering enligtförslaget med de påpekanden som görs i det följande. För inspektionen är detför della ställningstagande av vikt all inga väsentliga ändringar görs iförslaget i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Kommitiéndiskuterar etl antal områden inom derivathandeln för vilka lagstiftning kankomma i fråga. Utgångspunkten har varil att stärka skyddet för mindreinvesterare. Därvid har kommittén föreslagit kompletteringen av begreppelfondpapper med "andra finansiella instrument". I det fortsatta lagstiftningsarbelel bör dock del senare begreppetpreciseras mer noggrant än vad kommitién gjorl. gäller inle minsl molbakgrund av all begreppet avses förekomma i den straffsanktionerade insiderregleringen.Bl a bör klargöras atl valuta inte ingår i begreppet. 2.1.4 och Svenska Handelskammarforbundet Organisationernalillslyrker de förslag som kommitién presenterar ifråga om handelsregler förfondpapper och andra finansiella instrument. Lagförslaget"Lag om handel med fondpapper och andra finansiella inslrument"avses vara en lag som skall läcka samtliga finansiella instrument oavsettvilken delmarknad de är avsedda för. Skillnadeni kraven på konsumentskydd, likviditet, insyn, clearing m.m. mellan aktie- ochobligationsmarknaderna är dock betydligt större än vad kommittén gjorl klartför sig. Kassastyrelsen ifrågasätter därför lämpligheten av all en generell lagsliflningskall läcka hela områdel. Såsomvi uppfattar del, avser dock lagförslagel "Lag om handel med fondpapper och andra finansiella instrument" en lag som skall täcka samtliga finansiella instrument oavsett vilken delmarknad de är avsedda för. För del förstaifrågasätter vi lämpligheten av all en generell lagstiftning Prop.1990/91:142 skall läcka etl så brett område. För det andra grundar sig i dettafall den Bilaga 3 bakomliggande analysen för förslagel framförallt påaktiemarknadens avisla och derivathandel. 2.2 Nya finansiella instrument 2.2.1 Kammarrätten i Närdel gäller introduktion av nya finansiella instrumenl på värdepappersmarknadenuttalar (del 1 s 405) kommittén atl bankinspektionen bör övervaka utvecklingen.Tyngdpunkten för tillsynsverksamheten i denna del bör enligt föreslaget liggapå efterhandskontroll med en möjlighet att förbjuda handel i ett nyintroduceralinstrument. En formlig förhandsgranskning avvisas. Kommittén anser dock alldel bör vara möjligl för en börs eller en clearingorganisalion eller annanauktoriserad aktör all få "etl ej formaliseral förhandsbesked" av bankinspeklioneninnan en introduktion sker. Denordning som kommittén föreslår medför all en kapitalplacering i ell nyttfinansiellt instrument kan utgöra ett slort risktagande. I vart fall är denägnad all skapa osäkerhet så länge inle ell bindande besked kan erhållas iförväg. Instrumentet kan ju komma atl förbjudas i efterhand vilket sannoliktmedför ekonomiska förluster för investerarna. En sådan osäkerhet i fråga om nyafinansiella instrument måsle innebära risker för utvecklingen påvärdepappersmarknaden. Den tänkta ordningen kommer därmed atl slrida motkommitténs uppfattning, lill vilken kammarrätten ansluter sig, all utvecklingenbör styras så alt handeln bedrivs på ett sådant sätt all allmänhetensförtroende för värdepappersmarknaden upprätthålls och atl kapitalinsatser frånenskilda inte otillböriigen äventyras. Kammarrällenanser alt frågan om en bindande förhandsgranskning bör övervägas ytterligare.En sådan granskning lorde i inte ringa omfattning äga rum när detgäller den skattemässiga sidan. Om ett nytt finansiellt instrument skalllanseras, torde man nämligen normalt vara intresserad av att i förväg velavilka de skattemässiga konsekvenserna blir. I sådana fall söks förhandsbeskedhos . Del finns dock exempel på skallerällsligainnovationer där man avsiktligt har underlåtit all begära förhandsbesked, medefterföljande besvärande effekter för enskilda som följd. Depositionsleasingär ett sådant exempel. De nackdelar som kommittén har anförl (del 1 s 404 f)mot en förhandsgranskning uppvägs enligt domstolens bedömning av de fördelarsom en sådan granskning innebär i fråga om stabilitet och förulsebarhel för denenskilde investeraren. 2.2.2Näringsfrihetsombudsmannen (NO) Kommitténför en diskussion om huruvida man skall införa en tillstånds prövning för nya finansiella instrument. NO vill i denna fråga uttryckligen avråda från någon form av förhandsgodkännande. En sådan förhands- 227 prövning skulle kunna varaen stark hämsko på innovationer och produkt- Prop. 1990/91:142 ulveckling.Kommitténs förordande av en eflerhandsgranskning med möj- Bilaga 3 lighettill ingripande för bankinspeklionen synes vara den rimliga lösningen och lillslyrksav NO. Den längst gående åtgärden alt förbjuda ell finansiellt instrument somintroducerats på marknaden bör bara komma ifråga i uppenbara fall. Iavsnitt 8.3.3 diskuterar kommiltén om en prövning av nya finansiella produkterbör förekomma, och när prövningen i så fall skall ske. Det föreslås en eflerhandsprövninggrundad på rekvisit som är fastlagda i lagstiftningen. Föreningarna godtar enstatlig efterhandsgranskning av nya finansiella inslrument. En sådan ligger ilinje med bankinspektionens nuvarande tiflsynsuppgifl. Genom all del klargörsatt inspektionens prövning skall utgå från vad som kan vara till skada för delallmänna reduceras risken för all handel i sådana instrumenl som med en annanprövning inte skulle godtas söker sig vid sidan av banker och fondkommissionsbolag.Sådana diskussioner som förekommit i sen tid om införande av s.k. syntetiskaderivat bör med förslaget kunna undvikas. Det bör understrykas att prövningenmåste göras på grundval av lagstiftningen. Delmåste alllid ankomma på utgivarna, marknadsplatserna, marknadsaktörerna och depotentiella placerarna atl inom ramen för gällande lagsliftning besluta omvilka nya inslrument skall införas på marknaden. En statlig förhandsgranskningpå della område vore således inte godtagbar. En sådan skulle hämma utveckligenav den svenska finansiella marknaden till nackdel för det väsenlliga huvudsyfteden har all uppfylla, nämligen kapitalanskaffning i samhället. För alt dettaskall kunna uppfyllas på bästa sätt förutsätts möjligheter till smidiganpassning inte minst vid stora internationella affärer. Alt i sådana fall förslskaffa lillslånd kunde bli myckel besvärande för möjlighelernatill svensk medverkan. 2.2.4Sveriges Industrifiirbund och Svenska Handelskammarforbundet Organisationernavill här särskilt understryka förslaget om all del inte skall krävas etlförhandsgodkännande för en introduktion av ell nytt finansiellt instrument påmarknaden. En statlig förhandsprövning skulle riskera atl hämma utvecklingen avden finansiella marknaden. Del bör vara marknadsaktörerna som själva prövarlämpligheten av att lansera ell nyll inslrument. En sådan prövning måste antasske med omdöme och noggrannhet. Skulle introduktionen av del nya papperetsenare trots allt visa sig vara till skada kan bankinspeklionen, enligtförslaget, ingripa och stoppa handeln. Delta bör vara tillräckligt. 2.3 Frågor om säkerhet Prop. Bankinspektionenvill därvid särskill understryka vikten av alt belryggande säkerhet skallställas i de fall som anges i lagsförslagel. Vidare är det väsentligt att del ilag slås fast en obligatorisk skyldighel för en clearingorganisalion, ettbankinstitut eller elt fondkommissionsbolag att tvångsvis avveckla eller på annalsätt neutralisera eller minska risken i en intagen position där säkerhetskravetinte blivit uppfyllt. Bankinspektionenkänner iveksamhel inför kommitténs förslag att tillåta atl banker befrias frånkravel på säkerhet i options- och lerminshandeln. Förslaget synes utgå från allbanker undantagslöst skulle ulgöra nollriskkunder som motparter i handeln.Delta är ingalunda fallel i synnerhet inte i etl internationellt perspektiv. Förslagelär också ett avsteg från en av kommitténs huvuvdtankar nämligen alt det bör rådakonkurrensneutralitet mellan olika institut på marknaden. Enligt inspektionensåsikt bör inga undantag från kravel på slällande av säkerhet medges. Detär således ett överordiiat intresse att säkerhetskraven uppfylls. Däremotsynes del vara omotiverat att såsom kommittén föreslagil ha en regel om krav påatt clearing skall ske hos en clearingorganisalion. En sådan regel kan leda lillatt faktiska monopol tillskapas. I synnerhet om regeln kombineras med elt fem procenliglkapitaltäckningskrav. VMKföreslår alt slyrelsen för en clearingorganisalion får medge ett bank-institutbefrielse från de säkerhetskrav i options- och terminshandel som slälls upp i förslageltill lag om handel med fondpapper och andra finansiella instrument. Riksgäldskonloretanser atl några sådana undantag inte bör vara möjliga. Förslagelulgår från att banker är s. k. nollriskkunder, föreställningen att detexisterar kunder som inte är förenade med vare sig kredit-, leverans-ellerannan risk är emellertid felaktig. Riksgäldskonloret anser del vara enbetydelsefull grundregel, som ytterst syftar lill att bevara del finansiellasystemels stabilitet, alt några sådana undantag inle medges. 2.3.3Näringsfrihetsombudsmannen (NO) KOanförde redan i yttrande över optionsulredningens belänkande alt det var värefulll från konkurrenssynpunkl alt säkerhetskravet blev lika för alla aktörer, eftersom delta främjar likabehandling av konkurrenler. Oplions utredningen ansåg inle alt några s. k. nollriskkunder skulle få förekomma. Korn-Filten för nu en diskussion (avsnitt 8.4.6.7) i denna fråga som leder fram till all huvudprincipen bör vara alt alla skall slälla säkerhel för sina åtagan-jen. Dock finner man all del bör tillskapas en möjlighet att medge undantig från säkerhetskravet för banker. NO anser inle att elt sådant 229 Principen om likabehandling bör inte överges. Då Prop.1990/91:142 slipper man också den av kommittén anförda risken atl en clearingorgani- Bilaga 3 sation använder befrielse från säkerhelskravet som konkurrensmedel. Kommitténföreslår atl styrelsen för en clearingorganisalion,! särskilt beslul får medge etlbankinslilul befrielse från de säkerhetskrav i oplions-och terminshandel som slällsupp i förslaget till lag om handel med fondpapper och andra finansiella inslrument.I likhet med optionsutredningen anser fullmäklige dock atl några sådanaundantag inle bör vara möjliga. Förslagetutgår från atl banker är s.k. nollriskkunder. Föreställningen all del existerarkunder som inle är förenade med vare sig kredit-, leverans- eller annan riskär emellertid felaktig. Fullmäklige anser det vara en betydelsefull grundregel,som ytterst syftar lill atl bevara del finansiella systemels stabilitet, altnågra sådana undantag över huvud taget inle medges. Fullmäklige avvisar därför förslagelall undanta bankinslilul från säkerhetskrav. I avsnitl8.4.6 anges all krav på säkerheter bör ställas vid handel i standardiserade optioneroch terminer. Vidare ges möjligheten för vissa bankinslilul all, efler beslutav clearingorganisalions slyrelse, befrias från säkerhetskravet vid egnaaffärer. Föreningarnaanser atl det bör anges all säkerhel skall ställas dels från kund lill fondkommissionär,dels från den senare till clearingorganisationen. Fondkommissionär bör dockhar räll atl avstå från säkerhet ay kund när säkerhel kan anses obehövlig ellernär. särskilda skäl annars föreligger för att avstå. I övrigt godtarföreningarna kommilléns förslag. Kravenpå säkerhet för denna handel är enligt riksförbundet oerhört slora. När delgäller VMK:s diskussion på sid 419 424 i del 1 om undanlag från kraven all slällasäkerhet hävdar riksförbundet atl begreppel nollriskkund måsle kunna behållas.VMK nolerar själv på sid 420 alt del mol bakgrund av olika kunders kredilvärdighelkan framstå som naturligt all kunder behandlas olika i affärslivet. anförde i sitt yllrande över optionsutredningens, förslag böråtminstone de största försäkringsbolagen, med hänvisning just till deras kapilalstyrkaoch den omfattande tillsyn som försäkringsinspektionen har över bolagen, kunnabedömas som nollriskföretag. Eftersom försäkringsverksamhelens syfle är attbära risker för försäkringslagarkoUéktivet måsle bolagen enligt sitt regelverk,försäkringsrörelselagen, ha en solid organisation för detta. De måste isärskild ordning förvalta sin egendom för försäkringslagarnas räkning. kravpå att avsätta säkerheter hos någon annan skulle innebä- raall de avhänder sig en del av sin egendom, vilkel skulle utgöra samma Prop.1990/91:142 nackdel för försäkringsbolagens verksamhet som bankerna hänvisattill all Bilaga 3 säkerhetskraven skulle innebära i deras rörelse. När VMKföreslår all möjlighet skall finnas alt befria vissa banker från atl slällasäkerheter finns enligt riksförbundets mening samma skäl all befria vissaförsäkringsbolag. Skulle alla försäkringsbolag ändå omfattas av kraven påställande av säkerhet måsle beakias all det blir mycket komplicerat för bolagenall ställa säkerheter hos vaGe fondkommissionär som de stora bolagen handlarmed. För att bevara anonymiteten i sina affärer sprider dessa bolag affärernahos olika fondkommissionärer. Att flytta säkerheter fram och tillbaka mellan kommissionärernaaflt efler affärernas skiftande omfattning skulle medföra transport- ochränterisker som bolagen ej kan acceptera. I§ 4 föreslås att handel med standardiserade optioner och terminer skall varaföremål för clearing hos en clearingorganisalion. Del främsta motivet bakomförslaget om en lagfäst skyldighet att cleara standardiserade terminer och optionerhos en clearingorganisalion torde vara en önskan om förhöjd säkerhel påmarknaden. Önskanom förhöjd säkerhet torde delas av samtliga aktörer, med undanlag av de somspekulerar med andras säkerheter. Vi ifrågasätter sålunda inte motiven för nylagstiftning. Däremolanser vi atl metoden atl erhålla den förhöjda säkerheten genom elt krav påobligatorisk clearing hos en clearingorganisalion är felaktig. Dessutom skulledelta leda till elt faktiskt monopol för en redan etablerad clearingorganisalion. Denönskade säkerhetsnivån kan erhållas på annat och marknadsmäs-sigt mer neutraltsätt. Detenklaste lorde vara alt föreskriva alt företag får bedriva handel istandardiserade eller icke standardiserade optioner och i terminer först eftergodkännande av Bankinspektionen och att de därvid måste följa de avBankinspektionen fastställda kraven på säkerhet. Dettainnebär alt varje nytt finansiellt instrument som någon vill introducera påmarknaden och som är avsett för allmän handel försl klassificeras urrisksynpunkt av Bankinspektionen som också ulformar krav på säkerhel ulifråndenna klassificering. Molsvarande klassificering görs vad gäller kapitaltäckningskravpå banker och fondkommissionsbolag vad gäller deras placeringar ochexponeringar. Detåligger därefter Bankinspeklionen att vid sin granskning av banker och fondkommissionsbolagsom bedriver handel i sådana finansiella inslrument, konlrollera allsäkerhetsföreskrifterna följs och atl lillämpa de sanktioner de finner lämpligtmol de som bryler mol föreskrifterna. 2.4 Blankning och leveranskapacitet Prop. 2.4.1Svea hovrätt '' Motbakgrund av den förhållandevis form av fenomenet blankning som förslagelinnefattar och då fenomenlet är allmänl godtaget i inlernalionella sammanhanghar hovrätten inle något att invända mot att förbudet mot blankning tas bort. VMKhar relativt noggrant prövat frågan om tillålande av blankning och stannat föratt s.k. äkta blankning i princip bör vara tillåten medan s.k. oäkta blankningi princip bör vara förbjuden. Bankinspektionen delar denna kommitténsbedömning. framhållit är erfarenheterna av blankning i små. Det ärdärför viktigt all avskaffandet av förbudel mot äkta blankning sker underkontrollerade former. Del regelsystem som kommitién förordar i denna frågaskapar också förutsättningar för att blankningsaffarer inledningsvis endaslsker i ett mycket begränsat antal aktieslag. Såsom nämnts under avsnitt 3.2anser inspektionen däremot atl elt annal synsätt kan läggas på räntebärandepapper. Det är också av vikt att den som yrkesmässigt förmedlar lån avfondpapper slår under bankinspektionens lillsyn. Bankinspeklionenhar av flera skäl en restriktiv inställning till blankningsaffarer. Tillåtandeav äkta blankning och slopandet av leveranskapacitelskravet för aktieoptionerkan antas öka möjlighelerna all manipulera kursen både på optionerna och på denunderliggande aktien. Inspektionen kommer därför alt med uppmärksamhet följautvecklingen. Visar del sig att tillålande av äkta blankning leder lill bristandeordning på marknaden bör inspeklionen ges möjlighet all sloppasådana tendenser. kan ske genom att inspektionen ges rätl all återta etltidigare givet godkännande dvs. om inspektionen medgivit äkta blankning av ettföretags aktier så bör inspeklionen också ha räll att återta etl sådanlmedgivande.