prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Arbetsmarknadspolitikens viktigaste instrument föratt underlätta arbetsmarknadens funktionssätt är platsförmedlingen. Detplatsinriktade arbetssättet och den ökade satsningen på jobb-sökar-aktiviteterbör leda till en ökad effektivitet i arbetet. Jobb-sökar-aktiviteterna innebäratt varje arbetssökande aktivt deltar i att söka arbete på heltid. Verksamhetenger ofta till resultat att platser som inte har kommit till förmedlingens kännedomkan tillsättas med sökande från förmedlingen. Arbetsförmedlingen får genomdenna aktiverande verksamhet tillgång till en större andel av de ledigaplatserna. Att utnyttja de lediga platserna och snabbttillsätta dem innebär inte bara att vakanstiderna sänks utan också attarbetslöshetstiderna kortas. En rätt prioritering av de sökande leder därmedtill att långtidsarbetslösheten kan begränsas. skall medverka till attgrupper med svag ställning på arbetsmarknaden tillförsäkras möjlighet att deltaaktivt i arbetslivet och att arbetet anpassas efter deras särskilda behov ochförutsättningar. Mer omfattande stödinsatser från arbetsförmedlingens sida måstedärmed prioriteras hårt till sökande med störst behov. Särskild uppmärksamhetmåste ägnas ungdomar som saknar gymnasiekompetens, invandrare ocharbetshandikappade för att förebygga långa arbetslöshetstider och förhindrautslagning. Jag kommer senare att föreslå radikala förenklingari anslagsstrukturen och därmed ökad flexibilitet i medelsutnyttjandet så att insatserna bättre kan anpassas till den enskilde. Den lokala förmedlingen skall kunna ut nyttja resurserna med hänsyn till de särskilda behoven på den lokala arbetsmarknaden. Genom eflPektiva förhandlingar kan förmedlingen också få ut fler personer i åtgärder till en lägre kostnad. Möjligheten att kombine ra olika åtgärder för att få bättre effekt ökar när pengar tas ur samma anslag. Denna ökade frihet för arbetsförmedlingen leder . till ökade krav påuppföljning och utvärdering av verksamheten och att Prop. 1990/91:100 resultatkraven skärps. Fördet kommande budgetåret skall följande riktlinjer gälla: Platsförmedling skall prioriteras. Det är enförutsättning för att alla som villarbeta också skall få möjlighet tilldet. Arbetslinjeninnebär att aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, såsom arbetsmarknadsutbildning och rörlighetsstimulanser skall tillgripasföre sysselsättningsskapande åtgärder. Kontantstöd skall tillgripas i sistahand. Arbetslinjen innebär också att insatser skall göras föratt personer med sjukbidrag/förtidspensionskall få möjlighet att återgå i arbete. Varje lediganmäld plats är en möjlighet att tillgodose enarbetsgivares behov av arbetskraft och att förkorta arbetslöshetstiden försökande. Ett eflfektivtarbete med de lediga platserna skall ge till resultat att vakanstidernaminskar och att ökningen av arbetslöshetstiden för samtliga sökande kanbegränsas. Föratt förhindra utslagningen från arbetsmarknaden är det angeläget att en högre andel av dem som lämnar förmedlingengör detta på grund av att de harfått ett arbete. Detta kan ses som ett effektivitetsmått på förmedlingens arbete. Men det måste också ställaskvalitetskrav på verksamheten.Andelen arbetsplacerade som återkommer till förmedlingen måste begränsas. Ansträngningarnaför att få flyktingar och andra invandrare i arbete måste fortsätta med minst oförminskad insats. Målet bör vara att arbetslöshetstidernainte ökar i snabbare takt än för andra sökandegrupper. Antalet arbetshandikappade som lämnar arbetsförmedlingoch och somplaceras i arbete och utbildning får inte minska jämfört med innevarandebudgetår. Införandet av ett nytt flexibelt lönebidrag förarbetshandikappade skall leda till attfler kan få arbete med hjälp av bidraget. Rekryteringen av arbetshandikappade till skall till betydande del avse sökande med gravahandikapp eller flerhandikapp. Antalet anställda hos som går till arbete på den reguljäraarbetsmarknadenskall vara av minst samma omfattning som under innevarande budgetår. Uppmärksamhet måste ges åt ungdomarna så att detförsvagade arbetsmarknadslägetinte leder till att ungdomsarbetslösheten drastiskt ökar. Åtgärder i form avjobb-sökar-aktiviteter och inskolningsplatser är bra hjälpmedel. Även förungdomar bör intensifierad arbetsförmedling vara en första åtgärd. De särskilda insatserna förunga handikappade skall vara av minst Prop. 1990/91: 100 samma omfattning som under innevarande budgetår. För att klara detta ställs stora krav på förmedlarnas kompetens att tidigt bedömaarbetssökandes behov av service och attprioritera utsatta sökande. En väl utbyggd samverkan med andra myndigheter somförsäkringskassan och socialtjänstenär nödvändig för att tidigt kunna erbjuda rätt stöd åt arbetssökandemed särskilda svårigheter. Arbetsmarknadsverketskall eftersträva ett bättre resursutnyttjande så att de totala kostnaderna per arbetsplacerad sökande kan sänkas. Ettutvecklingsarbete av resultatmått med denna inriktning pågår mellan arbetsmarknadsverketoch . AMS skall upprätta en utvärderingsplan för budgetåret1991/92. Resultaten av dessa ochtidigare utvärderingar och de slutsatser för det kommande arbetet som kan drasav dessa skall skyndsamt föras ut i helaorganisationen. Erfarenheterna kan därmed tas till vara och höja effektiviteteni hela organisationens framtida arbete. Insatserna för att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden skall in tensifieras. Även i ett försämrat konjunkturläge kommerdet att finnas brist på arbetskraft inom vissa områden. Det är angeläget att särskilt tillgodose det arbetskraftsbehov som finns inom industrin och vården. Utbild ningsinsatserna måste riktas mot yrkesområden med brist så att onödi ga flaskhalsar kan motverkas och produktionsmöjligheterna säkras. Eneffektiv arbetsjörmedhng är det första instrumentet för att motverkaarbetslöshet. För att ytterligare utveckla förmedlingsverksamheten och aktiveraenskilda sökande har arbetsförmedlingen för innevarande budgetår fått enengångsförstärkning av resurserna för att kunna bygga ut jobb-sökar-aktiviteteri form av s. k. jobb-klubbar över hela landet. Verksamheten har funnits i merbegränsad omfattning . Den kraftiga tillströmningen av nya arbetssökandeunder och den fortsatta tillströmningen vi kan förutse ställer mycket stora krav på arbetsförmedlingen. För att kunna möta de ökande behoven av service kommer jag att föreslå en kraftfull förstärkning av jobb-sökar-aktiviteterna. Erfarenheterna visar att detta är en mycket effek tiv insats för att korta arbetssökandetiderna och få kunskap om lediga arbeten. Jag vill betona att denna verksamhet är en naturtig del 26 avarbetsförmedlingens verksamhet som bör finansieras inom Prop.1990/91: 100 ramen för det ordinarie förvaltningsanslaget. Strukturomvandlingen i samhället kommer att ledatill ökade krav på den enskilde att vidga sitt arbetssökande till närliggandeeller nya yrkesområden. Kraven på geografisk rörtighet ökar. För attmöjliggöra en bättre service för yrkesobestämda sökande måstevägledningsverksamheten ges möjlighet att vidareutvecklas. Den påbörjadeutbyggnaden av ADB-stöd för vägledningsverksamheten kommer därför attfortsätta. Finansieringen sker genom att en del av det rationaliseringskrav på1,för vardera av budgetåren 1991/92 och 1992/93 som gäller förarbetsmarknadsverket återläggs för anskaffning av vägledarterminaler. Kravet på arbetsförmedlingen kommer att ökakraftigt under det kommande budgetåret. Resurserna förarbetsmarknadsutbildningen har bibehållits på en hög nivåför att möta behovet av utbildad arbetskraft. Nivån har beräknats för 86000deltagare i upphandlad utbildning, varav en mindre del företagsutbildning, och25 000 deltagare i utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. Dettamotsvarar totalt ca 38000 deltagare . Jag anser nu att dessa insatsermåste förstärkas ytterligare. Personer med bristfällig utbildning som blirarbetslösa till följd av den svagare efterfrågan på arbetskraft måste gestillfälle att förstärka sin kompetens för att stå bättre rustade närefterfrågan ökar igen. Även kompetenshöjande insatser för personer som riskerarpermittering eller uppsägning är angelägna för att stärka den enskildesförutsättningar att möta de ökande kraven på arbetsmarknaden. Jag kommer därföratt föreslå en resursförstärkning av arbetsmarknadsutbildningen. Ytterligare15000 personer skall kunna erbjudas arbetsmarknadsutbildning vidupphandlade kurser eller inom det reguljära utbildningsväsendet och ytterligare4000 personer skall ges möjlighet till företagsutbildning. Även i ett läge med minskad efterfrågan påarbetskraft finns det flaskhalsproblem i form av brist på kompetentarbetskraft inom vissa områden. För att motverka denna brist kommer jag vidareatt föreslå att expansiva företag skall kunna beviljas företagsutbildning vidnyanställning. En sådan vidareutveckling av åtgärden företagsutbildningbetraktar jag som så angelägen att den bör inledas försöksvis. För att få ut mesta möjliga av tillgängligaresurser för arbetsmarknadsutbildning är det angeläget attarbetsmarknadsverket ser över sammansättningen av kursutbudet, vad avser bl.a.inriktning, kurslängd, kursanord-nare och kapacitetsutnyttjande. AMS och AMU-gruppen har inlett ettutvecklingsprojekt som syftar till att AMU-gruppen bättre skall kunna anpassautbildningen till de sökandes individuella behov av utbildning. Jag förväntarmig att detta skall leda till en effektivare användning av resurserna. Möjligheten till arbetsmarknadsutbildning inom detreguljära utbildningsväsendet bör i första hand utnyttjas förarbetshandikappade, flyktingar och invandrare och lokalt bunden arbetskraft.Minst hälften av utbildningen börförbehållas sökande med arbetshandikapp. Desysselsättningsskapande åtgärderna bör ges en mer offensiv inrikning Prop. 1990/91:100 så att inlåsningseffekter motverkas genom att tid avsätts för jobb-sökar- Bil. Det är också önskvärt att beredskapsarbete vid behov kombinerasmed arbetsmarknadsutbildning. Beredskapsarbeten skall dock användasrestriktivt. Ansträngningarna att få in Jlyktingar och andrainvandrare på den svenska arbetsmarknaden måste fortsätta med minstoförminskad insats. har påbörjatett utvecklingsarbete för att anpassa metoder och åtgärder till invandrarnasbehov. Detta arbete måste spridas och tillämpas i hela organisationen.Arbetsförmedlingarna måste ta aktiv del i det samordnade flyktingmottagandet ienlighet med beslut . Det ADB-baserade informationssystemet "Kunskapsbanken"och yrkesprövning för invandrare (YPl) är viktiga hjälpmedel i arbetet med attsnabbt fastställa behovet av kompletteringar av utländska utbildningar så attde blir likställda med svenska utbildningar. Kunskapsbanken blir nu ett viktigtinstrument för att förkorta och individanpassa utbildningsinsatserna tor attpåskynda invandrarnas inträde på arbetsmarknaden. Behovet av särskilda arbetsmarknadsåtgärder förarbetshandikappade sökande kan väntas vara fortsatt stort framöver. Människorsom lämnar olika vårdinstitutioner för psykiskt störda eller förutvecklingsstörda kommer att ställa fortsatta anspråk på arbetsmarknadsverketstjänster. a. som en följd av förmedlingarnas och ökade samarbete medskolan kommer allt fler unga handikappade att begära insatser från verket. Ettförsämrat arbetsmarknadsläge kan innebära ökade svårigheter för arbetshandikappadeatt hävda sig på arbetsmarknaden, vilket ytterligare ökar anspråken påinsatser. Arbetsförmedlingen och måste mot bakgrund avdetta intensifiera sina insatser för att placera dessa sökande i arbete ellerutbildning, som kan väntas leda till arbete. Ett tydligt ansvar hos arbetsgivarna förrehabiliteringen kan tillsammans med andra reformer på arbetslivsområdetinnebära en minskad utslagning genom att fler människor kan återgå tillarbetslivet. Jag har därför för avsikt att återkomma i dessa frågor i enproposition om arbetsmiljö och rehabilitering . Dessa insatser måste kompletteras med åtgärder förde människor som inte har arbete eller som inte kan återgå till ett tidigarearbete. Det gäller både svårt handikappade, som aldrig har kommit in påarbetsmarknaden och människor, som tvingats lämna sitt arbete på grund avskador eller sjukdom, i vissa fall med sjukbidrag eller förtidspension. Den yrkesinriktade rehabiliteringen som erbjuds vidarbetsmarknadsinstituten är en betydelsefull resurs för att hjälpa människortill arbete. De institut som har särskild kompetens på specifikahandikappområden för syn- och hörselhandikappade, rörelsehindrade, psykisktoch intellektuellt handikappade - hjälper människor med svåra funktionshinderatt få arbete och en egen försörjning. Projektet åt unga handikappade, som riktatsig till unga förtidspensionerade har fr.o.m. /91 övergåtttill en reguljär verksamhet.Arbetet har alltmer inriktats på att "fånga upp" ungdomarna Prop.1990/91: 100 redan i skolan och medverka till en realistisk utbildnings- ocharbetsplane- Bil. 12 ring i syfte att underlätta övergången till arbetslivetoch förhindra att de blir förtidspensionerade. har arbetslösheten bland ungdomari åldern ökat markant. har det varit betydande svårigheteratt få fram avtalade inskolningsplatser. Arbetmarknadens parter har i olikasammanhang slutit avtal om inskolningsplatser. Jag förutsätter attarbetsgivarna nu tar sitt ansvar för de arbetslösa ungdomarna genom attanställa dem på avtalade inskolningsplatser och därmed underlätta derasetablering på arbetsmarknaden. En av de faktorer som skiljerarbetslöshetsstrukturen i från flertalet andra länder i är denlåga andelen långtidsarbetslösa. Denna grupp har, liksom övriga grupperarbetslösa, minskat kontinuerligt . haremellertid antalet långtidsarbetslösa slutat att minska. I takt med detförsämrade arbetsmarknadsläget kan vi förvänta oss en uppgång ilångtidsarbetslösheten. Av såväl stabiliseringspolitiska somfördelningspolitiska skäl är det angeläget att förebygga attlångtidsarbetslösheten nu ökar drastiskt. Detta går att förhindra, men detställer stora krav på arbetsförmedlarnas kompetens att snabbt bedömaarbetssökandes behov av service och prioritera insatser för dem som riskeraratt annars hamna i långtidsarbetslöshet. En hård prioritering av insatsernaför flyktingar och andra invandrare, arbetshandikappade och ungdomar somsaknar gymnasiekompetens är en väg att förebygga att långtidsarbetslöshetuppstår. En nära samverkan med försäkringskassa och socialtjänst är ocksånödvändig för att tidigt kunna erbjuda rätt stöd åt arbetssökande med särskildasvårigheter. \nom jämställdhelsområdel fortsätter insatserna föratt bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Strukturomvandlingen i samhälletkan, som jag har redovisat, leda till att nya grupper blir arbetslösa.Omstruktureringen innebär att många arbetslösa måste vidga sina perspektivtill nya yrkesområden. Inte minst kommer detta att gälla många kvinnor iadministrativa arbeten. Vi vet att kvinnorna arbetar på en begränsad del avarbetsmarknaden och i ett begränsat antal yrken. Denna begränsning avspeglarsig också i att det är kvinnorna som i mycket stor utsträckning drabbas avdeltidsarbetslösheten. När nu många av dessa kvinnor riskerar att förtora sinaarbeten är det angeläget att genom vägledningsinsatser visa på nya yrkesområdenoch genom utbildningsinsatser hjälpa dem att få kompetens för andra yrken närså behövs. En vidgad arbetsmarknad för kvinnorna ökar konkurrensen om deras arbetskraft,vilket kan förbättra kvinnornas ställning på arbetsmarknaden genom attbl.a. motverka tidsbegränsade anställningar och deltidsarbetslöshet. Regeringen har beslutat om en översynav (dir 1990:73). Bl.a. skall granskas i vilken mån de ursprungligamålen för verksamheten kunnat uppfyllas. Översynen skall vara färdig den 31augusti 1991. disponerar platserna hosSamhall. AMS och har därigenom ett gemensamt ansvar för rekryteringen till Sam- 29 De har kommitöverens om att upp till hälften av nyrekryteringen Prop. 1990/91: 100 skallavse s.k. prioriterade grupper, såsom psykiskt handikappade och Bil. 12utvecklingsstörda samt flerhandikappade. Bl.a. till följd av att fler handikappadelämnar institutionsboende behövs ökade insatser för dessa grupper. Platsernahos bör till betydande del komma dessa grupper till del.Arbetsförmedlingen och bör gemensamt verka för att anställda hosSamhall kan gå över till arbete på den reguljära arbetsmarknaden i minst sammaomfattning som under innevarande budgetår. m. /92 ingå i verksamheten med treårigabudgetramar. AMS har lämnat en särskild rapport och senare enfördjupad anslagsframställning. Bl.a. utifrån dessa dokument har de mål ochden inriktning för verksamheten inom arbetsmarknadsverket, som jag harredovisat, fastställts. har successivtgått över från detaljstyrning till mål- och resultatstyrning. sker en utveckling av metoderna för att mäta resultatenoch måluppfyllelsen. Verket har kommit så långt i dessa avseenden attyttertigare steg nu bör tas för att öka förutsättningarna för ett effektivaremedelsutnyttjande. AMStilldelas nu medel genom ett flertal anslag under littera B. Arbetsmarknadm.m. och littera C. Arbetslivsfrågor. Denna uppdelning i anslag kan motverkaatt den lämpligaste åtgärden sätts in för en arbetssökande. För att ökaarbetsförmedlingens möjligheter att i varje situation välja den åtgärd som gerdet bästa resultatet både för den sökande och samhället bör en nyanslagskonstruktion prövas. Innan jag redovisar mitt förslag till nyanslagskonstruktion vill jag nämna att AMS , senast i denfördjupade anslagsframställningen, har föreslagit omfattande sammanslagningarav anslag som tilldelas myndigheten. Enligt AMS förslag skall bl.a. anslagenför handikappåtgärder läggas ihop med anslagen för andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag är inte beredd att tillstyrka AMS förslagutan jag förordar i stället att en annan modell skall prövas. Mittförslag är en sammanläggning av ett flertal anslag enligt följande. Under littera B. bör de nuvarande anslagen B 2.Arbetsmarknadsservice, B 3. Arbetsmarknadsutbildning, B 4. Koi.tant arbetsmarknadsstöd och ut bildningsbidrag, B 5. Sysselsättningsskapande åtgärder och B 6. Statsbi drag till inskolningsplatser läggas ihop till ett anslag för arbetsmarknadspo litiska åtgärder. Vissa andra ändringar bör dessutom göras i fråga om medlen under littera B. Kostnaderna för det kontanta arbetsmarknadsstö det bör fr. o. m. nästa budgetår inte belasta statsbudgeten utan bör finansi eras via arbetsgivaravgifter (arbetsmarknadsavgiften). Utbildningsbi dragen till deltagare i arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabi- 30 litering, som uppfyllermedlems-och arbetsvillkoren i arbetslöshetsförsäk- Prop. 1990/91: 100 ringen,bör finansieras genom att ett belopp som motsvarar den totala Bil. 12 kostnadenför dessa utbildningsbidrag förs till inkomsttitel I 251 från den s.k.arbetsmarknadsfonden, dit arbetsmarknadsavgifterna förs. Medlen förutbildningsbidrag vid yrkesinriktad rehabilitering och för strukturstöd förbyggarbetsmarknaden bör vidare föras över till littera C. Arbetslivsfrågor. Under littera C. bör de nuvarande anslagen C 6.Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning, C 7. Lönebidrag förförtidspensionerade och C 8. Statsbidrag till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare läggas ihop till ett anslag. Särskilda åtgärder förarbetshandikappade. Strukturstödet för byggarbetsmarknaden skall ingå i det nyaanslaget. Medlen för utbildningsbidrag vid yrkesinriktad rehabilitering börtills vidare anvisas under ett nytt eget förslagsanslag. Från anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärderbör följande åtgärder finansieras: flyttningsbidragoch inlösen av egna hem m. m., bidrag till utbildningi företag, utbildningsbidragvid vidgad arbetsprövning, bidrag till arbetslösaför att starta egen verksamhet, insatserför flyktingar och invandrare, Anslaget bör vara ett reservationsanslag. Detinnebär att arbetsförmedlingen inom ramen för medlen på anslaget måste betalasamtliga kostnader för en åtgärd. T.ex. måste arbetsförmedlingen när denbeviljar en arbetsmarknadsutbildning även räkna in kostnaderna förutbildningsbidragen. Att samtliga kostnader måste medräknas ger en merrättvisande bild av den verkliga kostnaden vid valet mellan olika tänkbaraåtgärder för en sökande. Från anslaget för särskilda åtgärder förarbetshandikappade bör följande åtgärder finansieras: arbetshjälpmedel åthandikappade inkl. datorbaserade arbetshjälpmedel, skyddatarbete hos offentliga arbetsgivare och strukturstödför byggarbetsmarknaden den s.k. Galaxen-verksamheten. Ävendetta anslag bör vara ett reservationsanslag. Utbildningsbidragen Prop.1990/91: 100 vid yrkesinriktad rehabilitering bör, som jag har nämnt,tills vidare Bil. 12 anvisas under ett eget förslagsanslag. En omläggning av anslagsstrukturen enligt förslagetmedför en stor frihet för arbetsförmedlingen att i varje situation välja denlämpligaste åtgärden för en sökande. Med detta följer ett stort ansvar för atttilldelade medel används på mest effektiva sätt. Tjänstemännen på arbetsförmedlingenmåste lära sig att inte bara ställa kostnaderna för olika åtgärder mot varandraoch utifrån detta göra ett val utan också att bedöma lönsamheten av en åtgärd iett längre perspektiv ur både statsfinansiell och samhällsekonomisk synpunkt. Medelsbehovet under de nya anslagen bör beräknasutifrån de nuvarande kostnaderna för de olika åtgärder som skall finansierasfrån de nya anslagen. skall emellertid inte vara tvungetatt följa dessa beräkningar utan skall inom ramen för medlen på anslagen fåvälja de åtgärder som skapar de bästa förutsättningarna att uppfylla de mål ochriktlinjer som statsmakterna ställer upp för verksamheten. Denna ökade frihet i medelsutnyttjandet förarbetsmarknadsverket måste kombineras med krav på en uppföljning avmedelsförbrukningen och av resultaten. Uppföljningen bör ske löpande underbudgetåret och avrapporteras tiliarbetsmarknadsdepartementet. Om godkänner förslaget avser jag attsenare föreslå regeringen att en utvärderingsgrupp skall tillsättas med uppgiftatt ur olika aspekter följa upp omläggningen. 1989/90:76 om regionalpolitik för 90-talet angavs att regeringenfortsättningsvis i budgetpropositionen skall redovisa sina regionalpolitiskainsatser. Arbetsmarknadspolitiken ingår som en aktiv del iden samlade ekonomiska politiken. Politikområdets mål sammanfaller oftast medregionalpolitikens, dvs. full sysselsättning, men medlen skiljer sig åt.Arbetsmarknadspolitikens huvuduppgift är att, på en individuell nivå, snabbtoch effektivt hjälpa arbetssökande till ett arbete och att tillgodosearbetsgivarnas behov av arbetskraft. Eftersom de arbetsmarknadspolitiska medlen ihuvudsak fördelas utifrån den regionala och lokala arbetsmarknadensproblembild får i regel dessa medel automatiskt en regionalpolitisk profil.Detta framgår med all önskvärd tydlighet om man studerar utfallet för dearbetsmarknadspolitiska resurserna fördelat på region. Av utfallet /90 framgår att skogslänen erhöll av dearbetsmarknadspolitiska medlen, vilket skall jämföras med en andel av denyrkesverksamma befolkningen på . Ett annat viktigt bidrag till regionalpolitikensmålsättningar är arbets marknadsverkets decentraliserade organisation, vilken saknar motsvarig het inom övriga politikområden. av arbetsmarknadsverkets personal återfinns på antingen arbetsförmedlingen eller arbetsmarknads- 2 institut.Denna organisationsform medför att de samlade resurserna effek- Prop.1990/91:100 tivt kan anpassas till förutsättningarna på den lokalaarbetsmarknaden. Förutom att fördelningen av dearbetsmarknadspolitiska resurserna i allmänhet styrs av kriterier som ävenstödjer de regionalpolitiska målen, har vissa arbetsmarknadspolitiska stöd, sommedflyttandebidraget, beredskapsarbetena, de otraditionella insatserna samtstarta-eget-bidraget, via sin utformning fått en mer uttalad regionalpolitiskprofil. 1 övrigt kan nämnas att ca en tredjedel av medlenför försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder, ,har finansierat projekt riktade mot landsbygden, bl.a. projekt inomlandsbygdskampanjen. Dessutom bedrivs inom arbetsmarknadspolitikens ramar dets.k. Till projektet har 15 milj. kr. anslagits(prop. 1987/88:86 bil. 6, AU24, rskr.