prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — 1 så fall bör ocksäinföras regler som ger kommunema rätt att i förekommande fall påkallaomprövning av meddelad behörighet för en viss intygsgivare. kunnat fmna har något återkallande (frän dåvarandebostadsstyrelsens sida) aldrig ägt mm, ttots påvisade tx;h djupt allvarligabrister i vissa intygsgivares granskningsverksamhet. Detär viktigt att plan- och bosfcidsverket nu ätempptar cx;h slutför det arbetemed noggranna anvisningar for intygsgivning som bostadssstyrelsen påbörjatKonsumentverket är naturlig;tvis berett att medverka i ett sådant arbete.Fömtom möjligheten att återkalla behörighet bör, i likhet med vad som gällerenUgt fastighetsmäklarlagen, den ansvariga rayncUgheten meddela vaming om detanses tillräckligt som åtgärd bettäffande intygsgivare som inte följt gällandeanvisningar. () anser för sin del att det är vUctigt att de ekonomiska planema häller säatt bostadsrättshavama fär en rättvis bild av sina ekonomiska ätaganden. RRVtillstyrker således uttedningens förslag men ifrågasätter humvida de ärtUlrickUga för att garantera planemas tillförlitlighet. Länsstyrelseni anser an det behövs en precisering i propositionen vad som böromfatta granskning vid registtering av den ekonomiska planen.Länssrelsen anför vidare. På s. 116 i betänkandet sägs att börkunna vägra registtering med hänvisning till att ny ekonoinisk plan behövs.Detta måste rimligen innebära an mäste granska de ingivnahancUingiuna på nägot sätt 1 betänkandet sägs dock att det inte är meningen attlänsstyrelsen skall göra nägon reell granskning av uppgiftema. Ekvationen gårinte riktigt ihop. Det bör preciseras hur omfattande granskningskall vara. 1betänkandet anges att registrering av en bostadsrättsförening bör kunna ske pånågon vecka. Handläggningstiden pä denna länsstyrelse ligger f n. på ca tteveckor. Den nya lagen, som foreslås genomförd med oförändrade resurser, gördet inte lättare att uppnå det angivna mälet. De nya reglema medför nämligenen hel del merarbete för länsstyrelsema, bl.a. i fräga om granskning avkompletterande ekonomiska planer samt mottagande av säkerhet vid tecknande avförhandsavtsil. vill i detta sammanhang erinra om att den nyalagstiftningen om ekonomiska föreningar medförde avsevärt ökadearbetsuppgifter från den 1 januari 1988.1 förordningen om ekonomiskaföreningar föreskrevs sålunda att ett flertal nya uppgifter skulle registteras,t.ex. postadress, personnummer, tid för kaUelse till föreningsstämma,kallelsetid m.m. För del innebar dena au ytterligare en personfick tUlföras föreningsregistret tiU förfång for annan verksamhet. Anmärkas kan att dessa nyauppgifter sällan eller aldrig efterfrågas. Sett mot denna bakgmnd kan inte nu påta sig ytteriigare uppgifter 224 har dock svårt att bedöma det Prop.1990/91: 92 ökade behovet. vid anför följande. En av de mestbetydelsefulla punktema i BRL gäller den ekonomiska planen. Det är den somutgör det väsentUga skyddet för konsument-inttesset vid upplåtelse avbostadsrätt. Vid felaktiga och vilseledande beräkningar i den ekonomiskaplanen har emeUertid skyddet kopplats tiU en rätt för bostadsrättshavaren attbegära an upplåtelsen skall förklaras ogiltig, alternativt en rän attfrånttäda bostadsrätten. Också föreningen kan begära att upplåtelsen skaU ansesogiltig. - I åtskilliga fall kan man konstatera att bostadsrättshavama är fogahjälpta av en sädan ordning. Vad de vUl är att den försumlige entteprenörenskall betala skadestånd medan de själva får behälla bostadsrätten. Samtidigtkonstateras att BRL saknar klara regler om hur man skall se pä förhållandet attden ekonomiska planen är så bristfällig att den inte borde registterats. Detkan vara fråga om fall då styrelsen givit granskningsmännen otillräckliga ellerfelaktiga uppgifter m.m. I sä fall ttäder närmast sttaff-rättsliga bestämmelserom vUseledande in. Vidare kan associationsrättsligt ansvar för styrelsen kommai fråga. Inteminst mot bakgmnd av att de flesta bostadsrättsföreningar"kontorsbildas" har tvister mellan mecUemmama cx;h den"byggande" styrelsen, som konttoUeras av den byggande organisationeneller företaget visat sig bli vanliga. Det är alldeles tydligt att det skydd,som de nu kortfattat redovisade reglema ger mot överoptimistiska eller rent avvilseledande beräkningar i den ekonomiska planen, är otilhäckligt. Reglema,som i huvudsak härrör sig års lag om bostadsrättsföreningar, börenligt fakultetsnämndens mening ses över innan en ny bostadsrättslag kan trädai kraft. Inrikmingen bör vara att ge de bostadssökande en sä tillförlitiiginformation som möjligt om kostnader för bostadsrätten. Det bör eftersttävasatt ge minst samma konsumentskydd som f n. övervägs bett. Härkan också inskjutas att den föreslagna regeln i 2 kap. 6 § jämfört med 3 kap. 8§ ter sig som otydlig och otillräcklig. Enligt 2 kap. 6 § får föreningen inteupplåta bostadsrätter utan att upprätta ny plan om det efter det att denekonomiska planen upprättats inttäffar nägot som är av väsentlig betydelse förföreningens verksamhet. Sker ändå en sädan upplätelse får bostadsrättshavarenefter uppsägning frånttäda bostadsrätten om han var i god tto. I fall däromständighetema Hgger utanför de tidigare tillttädda bostadsrättshavamaskonttoll - det är t.ex. fråga om ett beslut av"kontors-bildningsstyrelsen" - kan man mena att ocksä de borde hamotsvarande rätt, eller ännu hellre en rätt att utan frånttädande avbostadsrätten begära skadestånd Det slutUga ansvaret bör ligga bortomföreningen. Överhuvud taget finns det anledning att se över det s.k.kontorsbildnings-förfarandet, däribland reglema om styrelsemajoritet En del detaljbestämmelseri lagen, särskilt om ekonomisk plan ter sig cx;ksä som överflöcUga eller kan tas in i bostadsrättskungörelsen. 1 2 kap. 1 § 025 anges t.ex. att enekonomisk plan skaU upprättas av föreningens styrelse. 1990/91: 92 sker kanske inte allagånger - en ekonomisk plan bmkar inte sä sällan upp- Bilaga 2 rättas av en konsultfirma.Däremot är det viktigt att den, som anges i 2 kap. 2 § undertecknas avstyrelsens aUa liamöter. Bestämmelsen i 2 kap. 2 § 3 st. att båda exemplaren av denekonomiska planen skall inges till bör dcx;k kunna tas in ibostadsrättskungörelsen. AktiebolagetBostadsgaranti delar uttedarens mening dä det gäller att bostadsrättshavamaskall ha en ändamålsenUg samverkan, Intygsgivamas granskning av den ekonomiskaplanen sker vid nyproduktion normalt då föreningen förvärvatmark, tecknat entteprenadkonttakt cx;h er-häUit preliminärt lånebeslut (vidstatUg belåning), PreUminärt lånebeslut utgör enligt 12 §nybyggnadsläneförordningen för bostäder (1986:692) i princip en fömtsätming förpåbörjande av byggnationen. Föreningenhar genom markförvärvet i princip styrt placeringen av husen samt genompåtecknande av entteprenadkonttakt påtagit sig ett betydande ekonomiskt ansvar. Motbakgmnd av det i uttednin]|en föreslagna systemet ora förhandsavtal och de isamband därmed tänkta mi)jUghetema att senarelägga uppränande av den ekonomiskaplanen anser Bosiadsgaranti att tidpunkten för intygsgivarnas konttollcrandefunktion liggei: i ett alltför sent skede av"bostadsräns-prcx;essen". Föratt den föreslagna ordningen skall kunna fungera, måste intygsgivama vara ikontakt med föreningen redan i bildandeskedet. 1 de flestanyprcxluk-tionsärenden är planer för markförvärv cx;h därmed husens placeringredan klara. Detföreligger en risk att föreningsbUdare vid ett negativt svar från en intygsgivarevänder sig till andra iniygsgivare med förhoppning att nägon skaUanse an placeringen av husen medför en ändamålsenUg samverkan. Vidutökning av föreningens verksamhet så an komplettering av den ekonomiskaplanen, i enlighet med förslagets 2 kap. 5 §, kan bli aktuell, finns inget kravpä intygsgivning. Därmsd finns ingen kontroll av utomstående att tex. de tilUcommandesmåhusen äi placerade i enlighet med förslagets 1 kap. 4 §, 2 st. Detta ärenligt Bostadsgaianri inkonsekvent Deflesta remissinstansema anser att uttedningens förslag att tiUåta s. k. förhandsavtaloch förskon är välmotiverat Hovrättenför konstaterar att såväl den vilande txistadsrättshavaren sombostadsrättsföreningen vinner fördelar genom förslaget. De föreslagna reglemaskrav pä att bostadsrättsföreningen skall StäUa säkerhet och att föreningen skall utge ersätming samt förhandstecknarensmöjUghet att frånttäda avtalet i vissa faU sy- nes garantera attbostadsrättshavarens inttessen inte kommer i fara. Det är Prop. 1990/91: 92dock vUctigt anser hovrätten att understtyka att ett förhandsavtal kan bliogil- BUaga 2 tigt inte endast om det brister i formföreskriftema utan ävenpä gmnd av allmänna avtalsrättsUga gmndsatser. Enligtuttedningen skall bl.a. en förhandstecknare kunna frånttäda förhandsavtalet,om upplåtelsen inte sker inom skäUg tid efter den beslutade tidpunkten förupplåtelsen. anser att innebörden av uttrycket"skälig tid" bör utvecklas närmare, särskUt mot bakgmnd av att det imycket begränsad omfattning föresläs bli möjligt for en förhandstecknare attsätta annan i sitt ställe. Det kan för övrigt ifrågasättas om inte möjlighetenatt sätta annan i sitt ställe bör vidgas något. som förflytermellan det att ett förhandsavtal har tecknats och bostadsrätt kan upplåtas kansädana förändringar inttäffa att det framstår som orimhgt att förhandstecknareninte skall kunna överföra avtalet på annan. Byte av arbete och bostadsort kanvara sådana förändringar som inte har kunnat fömtses vid förhandsavtalets ingående.Det bör därför enligt tingsrättens mening vid påtagUgt ändrade socialaförhållanden vara möjligt att sätta annan i sitt ställe. Det bör cx;ksä varamöjligt att i tveksamma fall låta hyresnämnden pröva om en förhandstecknareskall fä sätta annan i sitt ställe. Även personkretsen bör vidgas något så atten förhandstecknare - oavsett skäl - får sätta andra familjemecUemmar än makeoch sambo i sitt stäUe. i framför viss tveksamhet mot begreppet skäUg tid ochanser att man möjUgen med hänsyn till vad som anförts i specialmotiveringen börbyta ut begreppet mot "rimUg tid". Avförslaget framgår, att hyresgästens och föreningens förpliktelser enligtförhandsavtalet upphör, om föreningen har ingått ett förhandsavtal för ombildningav hyresrätt till bostadsrätt och det hyresförhållande som ligger till grundför avtalet upphör innan bostadsrätt har upplätits (4 kap. 6 §). Uttedningenanför i detta avseende följande (s. 131ö): "Vissa invändningar kanmöjligen riktas mot förslaget i denna del. En invändning kan vara att enhyresgäst pä ett enkelt sätt kan dra sig undan förhandsavtalet genom att sägaupp sitt hyresavtal. Risken för ett sådant förfaringssätt får dock betraktassom liten, inte minst mot bakgmnd av att hyresgästen dä mäste lämna sin egen bostad. "vill i detta sammanhang erinra om att det finns bostadsinarknaderi landet, där det inte råder någon bristsituation cx;h att risken för detåsyftade förfaringssättet därför inte alltid nödvändigtvis framstår som liten.Hyresnämnden föreslår, att uttrycket "det hyresförhållande som ligger tillgmnd för avtalet upphör" skall utbytas mot "hyresgästenavflyttar" för att missförstånd om uttrycket hyresförhåUande skallförhindras. Konsumentverketsom är kritiskt till förhandsavtal menar att det nu framlagda förslaget intebör genomföras förrän dess eventuella negativa verkningar - bl.a. i fråga omden ekonomiska planen - bättte övervägts. Förslaget om förhandsavtalär tillkommet for att möjliggöra jjersonUg prä- Prop. 1990/91: 92 gel på denenskilda lägenheten genom val av t.ex. färger/tapeter cx;h s.k. till- Bilaga 2 val. anser att det finns behov av åtgärder för attmöjliggöra detta. Det nu framlagda förslaget bör dock inte genomföras förtändess eventuella negativa verkningar - bl.a. i fråga om, som nämnts, den ekonomiskaplanen - bättre övervägts. Bettäffandehushåll i småhus anser att de som har bostadsrätt skalltillförsäkras samma förbättring av konsumentskyddet som kommer viUaägare tiiUdel. Detförtjänar nämnas i sammarihanget att försäkringsskyddet fÖr bostadsrättshavarei smähus kan ha stora brister som konsumentema själva inte känner till.Konsumentförsäkringama har villkor som inte ger ersättning vid vissa inttäffadeskador, och bostadsrättsföreningamas försäkringar kan inte användas om derassjälvrisk Uggei högt. Modemasmåhus har många hushållsmaskiner som ägs av bostadsrättsföreningen. Husen kancx;ksä drabbas av inbrott och skadegörelse. Villaägare får då ersätming, medanen del bostadsrättshavare fär bekosta reparationer helt pä egen hand. Konsumentverketanför i fråga om kostnadsökningar följande: Det är ganska vanligt medkosmadshöjningar pä gmnd av tidsutdräkt, även i fall då bostadsrättsföreningenkunnat hindra att höjningar ägt rum eller tillåtits drabba mecUemmama.Byggare/entteprenör/säljare försöker nämligen ofta skjuta över ansvaret påföreningen och därmed på de enskUda mecUemmama -inte sällan i sttid medentreprenadavtalets villkor. Kammarrätteni instämmer i uttedningens mening, att de förändringar som skettavseende byggteknik och möjligheter till s. k. tillval gör det nödväncUgt attanpassa lagsitiföiingen tiU det praktiska rättslivets krav. Detta bör ske genomuttiyckUg reglering i lag for att komma ifrån osäkerheten om dessa avtalsrättsverkningar. Kammartätten instämmer i uttedningens förslag attbegränsningar bör gälla for förhandstecknare att sätta annan i sitt ställe.Svårigheter kan uppstå, inte minst på det skatterättsliga området, om handelmed dessa rättigheter kan ske utan begränsningar. Kammarrätten anser dock attuttedningens förslag i 4 kap. 4 § att förhandstecknaren inte fär sätta nägonannan än sin make i sitt ställe är alltför kategoriskt utformat. Förbudet kanslå hårt exempelvis mot personer som förhandstecknat sig för en bostadsrättcx;h senare av personliga skäl måste avflytta tiU annan ort, varvid en störtebelopp kan komma att låsas pä gmnd av förhandsavtalet tUl dess försäljning avbostadsrätten kan ske. Utredningen har mycket knapphändigt redogjort förbakgmnden tiU förslaget. Kammairätten anser att frågan bör belysas mer ingåendeinnan lagstifming sker. Länsstyrelseni anser an med tanke på att förhands avtalet är bindande fÖr båda parter och an förhandstecknaren kanske avkrävs ett avsevärt förskottsbelopp, bör föreningen redan innan avtalet ingås pröva humvida det föreligger hinder mot att antaga den bostadssökande tiU medlem. Länsstyrelsenföreslår därför att lagförslaget kompletteras med en bestäm- Prop. 1990/91:92 melse att förhandsavtalet skaU föregås av en sädan prövning. Uttechiingenföreslär att en bostadsrättsförening skall ställa säkerhet för återbetalning avförskott i samma ordning som gäller när föreningen tar ut gmndavgifter innanden slutliga anskaffningskosmaden för föreningens hus redovisats. Denna ordningfömtsätter att preliminär ekonomisk plan först registterats. Planen utgör bl.a.underlag för konttoll av att säkerhet verkligen ställts församtiiga gmndavgifter. Hur denna konttoU skall gä till när säkerhet ställs förförskott behandlas inte av uttedningen. VisserUgen skall en kalkyl överkosmadema för byggnadsprojektet upprättas och hållas tiUgänglig för den somvill ta del av den. De beräknade avgiftema skall gmndas på denna kalkyl. Detföreskrivs dcx;k inte att kalkylen skaU bifogas föreningens ansökan oratillsrånd att ta ut förskott. För att möjliggöra åtminstone en översUcthgkonttoll av de förskottssäkerheter som ställs, föreslår att enbostadsrättsförening skall vara skylcUg att ge in kalkylen till isamband med att föreningen stäUer säkerhet för förskott. Detär obekant varifrån utteciningen inhämtat uppgiften - som förekommer pä fleraställen i betänkandet - att 9 a § BRL inte skulle ha kommit till nägonanvändning i det praktiska rättslivet. Åtminstone vid iStCKkholms län registteras regelbundet föreningar vars stadgar innehåller bestämmelsersom bygger på denna paragraf. Utredningen föreslär att bestämmelsen skall utgåur lagen. delar inte denna uppfattning utan finner, attbestämmelsen bör behållas till den del den inte genom andra stad-ganden ilagförslaget förlorat sin betydelse. Det kan ju t.ex. fÖr en förening som intehar för avsikt att ta ut förskott av mecUemmama i samband med ombildning frånhyresrätt till bostadsrätt förefalla onöcUgt betungande att tvingas ingå ettincUviduellt förhandsavtal med varje inttesserad mecUem för att säkra denekonomiska gmndvalen för ombildningen när samma resultat kan uppnäs genom enenkel stadgebestämmelsc. föreslår därför att enbostadsrättsförening även i fortsättningen skall kunna ta in en föreskrift istadgama om att hyresgäst som bittäder beslut om fastighetsförvärv skall varaskylcUg att teckna bostadsrätt vid avstyrker förslaget omförhandsavtal. EnUgt fakultetsnämndens uppfatming bör inriktningen av en reformav bostadsrättslagen i största möjliga utsttäckning vara att göra det möjUgtfÖr de boende att lita pä utfästelser i den ekonomiska planen. Det förslag omförhandsavtal som här presenteras är ett steg i motsatt rikming. Förslagetinnebär nämligen att förhandsavtal skall kunna slutas på gmndval av en kalkylöver kostnadema för projektet, som inte behöver granskas. Ett förhandsavtalinnebär cx;kså skyldighet för föreningen cx;h förvärvaren att fullbordaavtalet MöjUghetema for förvärvaren an frånträda avtalet är begränsade. Riksbyggenanser att första stycket kan toUcas så an förhandsavtal endast Prop. 1990/91:92 kan tecknas dä registrerad ekonomisk plan föreligger men vissa uppgifterinte Btiaga 2 har tagits med i denna. NormalfaUet torde i stället vara attförhandsavtal används i samband med nyprcxluktion innan tUlräckUgt säkra kosmadsuppgifterföreligger för att man skall kunna upprätta en slutUg ekonomisk plan. Deninledande skrivningen om förhandsavtal borde i första hand referera till ensådan situation. AktiebolagetBostadsgaranti anser att det bör framgå av lagtexten att möjUghet fmnes förflera att tiUsammans teckna förhandsavtal om en bostadsrätt. Detta kan t.ex,gäUa personer som ännu inte är äkta makar eUer sambor, men som har för avsUctatt tillsamraans nyttja eller bosätta sig i lägenheten som omfattas avförhandsavtalet. Ifräga om föreningens säkerhet och i fräga om tillval anförs. Den föreslagnaskrivningen innebär att föreningens säkerhet inte omfattar de belopp somförhandstecknare vid fränträde genom uppsägning har rätt att kräva avföreningen enligt förslagets kap. 4, § 8, ränta, tillvalskosmader som blivit"onyttiga" samt eventueUt skadestånd. innebär en betydandeekonomisk risk för föreningen cx;h därmed kosmiider som i upplåtelseskedetmäste täckas genom län eller insatser. Speciella "onyttiga tillval"kan medföra störte er-sätmingsbelopp att betala för föreningen. Iblandkan frågor uppsrå vad som iöreningen upplåter eUer fÖrtycUigat, hur ser denlägenhet ut som föreningen upplåter genom upplätelsehandlingen. ett "gnindutförande" som bostadsrättshavaren,inom ramen för ett av föreningen accc;pterat tiUvalsprogram, kan anpassa efteregna önskemål. Bostadsrättshavaren "köper" lägenhet av föreningen ochköper tiUval av entteprenör eUer leverantör. Omtillval i fortsättningen komra(5r att "köpas" av föreningen, sä attföreningen kommer an upplåta "skräddarsydda" lägenheter, påtar sigföreningen också ett ansvar for eventueUa fel och brister i de delar som ärtiUval. Tillvalskostnader,som är något av en osynlig insats, redovisas inte i ekonomisk planeftersom kosmadema härtör frän ett avtalsförhållande mellan bostadsrättshavareoch leverantör. skaU upplåta "skräddarsydda" lägenheter, krävs det atttiU-valskostnaders finansiering redovisas; i ekonomisk plan sora insats ellerupplåtelseavgifter samt att man tx;kså bör ställa krav pä att meraindividuellt beskriva lägenhetema i den kortfattade mmsbeskrivningen. Denlägenhet varom förhandsavtiil ttäffas, bör således endast avse upplätelse aven lägenhet i "gmndutförande" cx;h inte i det"skräddarsydda" skick som lägenheten faktiskt kan ha vid tidpunktenför upprättande av ekonomisk plan eUer vid upplåtelsetiUfäUet Förtydligandeom detta kan behöva, göras i lagtexten. Fastighetsägareförbundetanser att förhandsavtalet endast bör kunna tecknas när en någorlunda tillförlitiig kosmadskalkyl föreligger. Svårigheter kan annars uppsrå när förhandstecknaren viU frångå avtalet. 1990/91: 92StadshypoteksKassan motsätter sig uttedningens förslag om förbud mot Btiaga 2pantsättning av förhandstecknares rätt enUgt föihandsavtal, eftersom det föreliggerett angeläget finansieringsbehov även på detta stadium. Enligt Stadshypotekserfarenhet finns betydande svårigheter i ombildningsfallen ankunna finansiera län tUl gmndinsatsema, eftersom det inte vidutbetalningsstidpunkten är möjUgt att pantsätta den blivande bostadsrätten. förslag att förbjuda pantsätming av den rätt som gäUer enligt förhandsavtaletkvarstår problemet. förordar att man bör tillåta pantsättning tiUkrecUtgivare som finansierat det förskott som anges i avtalet. Härigenom skuUeman kunna lösa flera praktiska finansierings-problem som bostadsinstimten i dagmöter, särskUt i ombildningsfallen. 8 Ombyggnad och underhåll - den s.k. vetorättenavskaffas Deflesta remissinstanserna ställer sig bakom förslaget även om en del hyser visstveksamhet i frågan. Hovrättenför och bostadsdomstolen anser att förslaget att slopavetorätten medför en genomgripande minskning i bostadsrättshavarensäganderättsliknande ställning cx:h vill därför betona att det endast fär avseangelägna och nödvändiga ombyggnads- och underhällsåtgärder. Bostadsdomstolenvill inte ifrågasätta att det undantagsvis kan vara befogat med en sådanordning och tUlstyrker därför, om än med viss tvekan, att vetorätten avskaffas.Domstolen vill understryka an förändringar i en bostadsrättshavareslägenhet mot dennes vilja inte bör få ske utan mycket tungt vägande skäl cx;hförst sedan varje möjlighet att lösa frågan på frivillig väg har visat sigutesluten. Bostadsdomstolen delar i stort de överväganden som redovisasavseende frågan i betänkandet. 1fråga om uttedningens uttalande om kosmadsersättning framhållerbostadsdomstolen följande. Utgångspunkten för medUngsverksamheten cx;hbeslutsövervägandena bör vara att bostadsrättshavaren erhåUer full ersättningför inttånget enligt de bestämmelser härom som föresläs i 24 §. Det ersättningserbjudandesom kan aktuaUseras under diskussionerna saknar därför i princip betydelse,såvida det inte är fråga om ersättning som gär utöver vad som kan beräknas utgäefter en domstolsprövning. Visad ovilja från föreningens sida att ersättabostadsrättshavaren får naturligtvis även beaktas. Men normalt har hyresnämndenej anledning att cUskutera ersättningsfrågan eUer låta den påverka bedömningenav om åtgärden är oskälig eller ej, eftersom nämnden skaU utgå från attbostadsrättshavaren fär full ersätming. 1 de lagar som reglerar inlösen avegendom fmns regelmässigt bestämmelser om betalningav ersätming, tillttäde ra. m., vanligen i form av en hänvisning till Prop.1990/91: 92 expropriationslagen.Bostadsdomstolen ifrågasätter om inte bestämmelser av Bilaga 2 detta slag behövs även närintrång görs i bostadsrätt eller när bostadsrätt skall Bostadsdomstolenefterlyser cx;ksä närmare bestämmelser om hur panthavares rän skallskyddas under olUca skeden av tUlämpningen av 8 kap. Bostadsdomstolentar i detta sammanhang också upp frågan om ett tiUstyr-kande av en ätgärdenligt 8 kap. 22 § med två ttedjedels majoritet utgör en processfömtsättning -med påföljd aitt ansökningen vid brist i fråga om föreskriven majoritet skaUavvisas - eUer om utfaUet vid omröstningen är en omständighet som ingår ihyresnämndens sakprövning. Svaret är enligt domstolens uppfatming inte givet,även om den senare uppfatmingen synes ha mest fog för sig, och även tycksde;las av uttedningen (betänkandet s. 252 nederst). Det är önskvärt att frågarnärmare analyseras vid departements-behancUingen. DomstolenviU ocksä anmärka att den första av punktema i 22 § saknar rekvisit förhyresnämndens prövning.