prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — Det finns en uppenbar risk altkompetensen i fiskefrågor splittras och all fiskeadministrationen försvagasvid en samordning med den centrala myndighetsfunktionen på jordbrukets område.SLU finner inte heller någon anledning att motsätta sig utredningens förslagtill effektiviseringar och besparingar inom den centrala myndigheten. Kustbevakningen:Kustbevakningen instämmer i statskontorets förslag om en självständigmyndighel. Genomförslaget underiättas, vad gäller , den övervakande ochkontrollerande verksamheten. Lantbruksstyrelsen:Statskontoret har enligt sina direktiv haft alt välja mellan två altemativ, ettsom innebär ett fortsatt självständigt fiskeverk i Prop. och ett sominnebär en samordning med den centrala myndighet 2 för jordbmket som tordeinrättas genom ett samgående mellan lantbmksstyrelsenoch statens jordbmksnämnd, vilka båda finns i Statskontorethar valt Göteborgs-altemativet. Detfinns skäl för och emot båda alternativen, och lantbmksstyrelsen vill här göraen analys av de skäl statskontoret för fram. Styrelsen kommer då till atteffektiviteten i verksamheten skulle vinna mest på ett samgående mellanfiskeristyrelsen och den blivande jordbmksmyndigheten i . Föratt kunna bedöma fiskeadministrationens framtida organisation och storlek måsteförst klarläggas vilken roll och vilka uppgifter den skall ha. Lantbmksstyrelsendelar statskontorets uppfattning att de internationella frågorna kommer att fåen stor betydelse . Att antalet vattenmål kommer att öka genomde nya möjligheterna till omprövning är också sannolikt, men det framstår i dagsom osäkert i vilken grad detta kommer att påverka arbetsbelastningen på fiskeadministrationen. Statskontoretpåstår att de besparingar som kan göras inom ramen för en självständigfiskeadministration är klart större än de besparingar som kan åstadkommas genomen samordning med den centrala jordbmksmyndigheten. Lantbmksstyrelsenifrågasätter statskontorets slutsats. Några bevis för sådana skillnader ibesparingseffekter presenteras inte. Ej heller lämnas några siffror som skullekunna belysa jämförelsen mellan de båda alternativen. Somlantbmksstyrelsen kommer att utveckla närmare i det följande innebärresursminskningar ofta en avsevärt ökad sårbarhet. Detla kan undvikas om man istället väljer etl samgående med en annan myndighet som har resurser på sammaområde. Statskontoretsförslag bygger på att den framtida fiskeadministrationen skall ha en biologiskoch en ekonomisk funktion samt att dessa funktioner skall hållas samman. Ocksåden tilltänkta centrala jordbmksmyndigheten skall ha en sådan dubbel funktionför jordbruket, trädgårdsnäringen och rennäringen. En central fiskeadministrationskulle därför passa väl in i den myndigheten. Statskontoretuttalar att laboratorierna, utredningskontoren och undersökningsfartyget.Verksamhet av detta slag kräver en något annorlunda styrning och hantering iövrigt för alt kunna fungera effektivt, men lantbmksstyrelsen kan inte se attverksamheten skulle drivas sämre inom ramen för en jordbruksmyndighet än inometl särskilt fiskeriverk. Samma invändningar kan för övrigt göras motpåståendet att en samlad central myndighet inle skulle kunna hålla samman debiologiska och ekonomiska funktionerna därför att de biologiska huvudsakligenfinns på andra orter. I sammanhanget vill lantbmksstyrelsen hänvisa till attlanlbruksstyrelsen i sin organisation har fyra växlinspektioner och femväxtskyddscentraler med sam- manlagtnärmare 50 personer. Att ha biologiska funktioner på skilda Prop.1990/91:87 platser är därför inte främmande för lantbruksstyrelsen. Lantbruksstyrelsenvill i detta sammanhang påpeka att vissa biologiska fiskefrågor, inte minst avinternationell karaktär, behandlas inom styrelsen. Veterinär- ochhusdjursavdelningens smittskyddsenhet ansvarar för smittskyddet i landet ochför gränsskyddet i detta hänseende. Ansvarsområdet avser bl. a. in- ochutförsel av djur och djurprodukter, sjukdomsbekämpning samt hälsokontrollriktad mot bestämda sjukdomar. Även levande fisk omfattas av arbetet. Styrelsenkan alltså förbjuda in- och utförsel av fisk samt förordna om bekämpning avfisksjukdomar. I sådana fall sker redan nu en nära samverkan mellanlantbmksstyrelsen och . I föreskrifter 1989 (LSFS 1989:29) harstyrelsen också utfärdat bestämmelser om "hälsokontroll avseende odladfisk och odlade kräftor". I sådana hälsokontroller medverkar veterinärkompetens. Lantbmksstyrelsensvarar för en omfattande statlig stödverksamhet, som dock i första hand skötsav lantbmksnämnderna. I det nya jordbmks-verket kommer att finnas betydandekompetens på både det samhällsekonomiska och det företagsekonomiska området.Verket är därför väl lämpat att svara för stödhanteringen för bådefiskenäringen och jordbmket m. m. En samordning centralt blir särskilt naturlignär lantbmksnämnder och fiskenämnder från kommer att ingå i dennya länsförvaltningen där alla stödformer kan komma att hanteras gemensamt.Hanteringen av ärenden om ekonomiskt stöd sker i växande omfattning meddatorhjälp. Den nya centrala jordbmksmyndigheten kommer att förfoga över tillräckligdatorkapacitet för att kunna sköta även stödverksamheten inom fisket. Ettsjälvständigt fiskeverk med flera specialistfunktioner men med de resurser somstatskontoret föreslår blir en sårbar organisation. Frågor som ADB och juridikskulle med fördel kunna hanteras inom en större myndighet med likartadearbetsuppgifter. Lantbmksstyrelsen har hand om de juridiska frågor somhör samman med statens engagemang i jordbmket, trädgårdsnäringen ochrennäringen. Det handlar där både om juridiska frågor i anslutning till denstatliga stödverksamheten och om rättsregler som rör miljöfrågor av skildaslag. När det gäller rennäringen omfattar för övrigt lantbruksstyrelsens ansvaräven fiskefrågor inom statens marker ovan odlingsgränsen och på renbetesfjälleni . Deinternationella frågorna kommer även för jordbmksmyndighetens del att få stortyngd. Lantbmksstyrelsen instämmer i statskontorets uttalande att det för enmyndighet är "viktigt att kunna verka utifrån den organisation som kan ge detbästa sakunderlaget för förhandlingsarbetet". Del innebär bl. a. attfackmässig kompetens bör vara samlad och inte föras samman medförhandlingsverksamheten. Den nya jordbmksmyndigheten kommer att få eninternationell avdelning och i myndigheten kommer också att finnas biologiskoch annan kompetens som behövs för att ge underlag för intemationellförhandlingsverksamhet. Hanteringen av fiskets internationella frågor skullealltså väl kunna skötas inom den nya jordbruksmyndigheten. Inomlantbruksstyrelsen finns en enhet för vattenhushållningsfrågor. 21 1990/91. 1 saml Nr 87 förrättningar enligt vattenlagen samt be- Prop. 1990/91:87vattningsfrågor och markavvattning. Inom enheten finns kompetens att Bilaga2 vara förrättningsman enligt 12 kap. vattenlagen (vid markavvattningsföretag).Även här bedöms arbetsvolymen komma att öka till följd av kommandeomprövningar av förrättningar. Också inom den nya jordbmksmyndigheten kommeratt finnas teknisk kompetens för omprövningar. Omprövningarav vattenmål får konsekvenser inte bara för fisket utan även för t.ex. jordbmkoch rennäring. För de utredningar om intrång m.m. som då behöver göras kan dennya jordbmksmyndigheten komma att anlitas. I praktiken kan sannolikt storadelar av arbetet göras av länsstyrelsema, i likhet med vad statskontoretnoterat för fiskets del. Det skulle självklart vara en fördel om konsekvensernaav omprövningen kunde göras samlat för fiske, jordbmk och rennäring. Det är härockså viktigt att notera att samernas rätt till fiske utgör en del avrennäringens ekonomiska intressen. Samemas krav på intrång i fiskerätten skallalltså prövas tillsammans med deras övriga anspråk. När det gäller frågor omomprövning av vattenmål är det alltså mycket som talar för en samordning avfiskeadministration och jordbmksadministration. Statskontoretpåpekar att lantbmksuniversitetet är forskningsansvarig instans för jordbmketmedan har ansvar för tillämpad forskning inom fiskeområdet. Lantbmksstyrelsenhar alltmer kommit in på motsvarande frågor när det gällersåväl miljöförbättrande åtgärder inom jordbmket som frågor inom djurskyddet.Innevarande budgetår har styrelsen tilldelats betydande medel för försöks- ochutvecklingsprojekt inom växtnärings-, ogräs-, flora- och faunaområdena liksomför utveckling av metoder att spåra bekämpningsmedel i miljö och djurfoder(anslag Bil). Även inom djurskyddsområdet har styrelsen tilldelals medel attanvändas för försöksverksamhet. Med detta vill styrelsen peka på att stöd tillFoU som ett led i arbetet med olika program numera ingår i styrelsens arbete. Statskontoretpåvisar värdet av en organisation som kan belysa frågeställningar i ett merarenodlat fiskeperspektiv, t.ex. som remissinstans. Lantbmksstyrelsen kan intese annat än att detta måste vara möjligt även inom ramen för en centraljordbmksmyndighet. Styrelsen har för sin del goda erfarenheter av attrepresentera, fömtom jordbmkets intressen även trädgårdsnäringen och rennäringen. Sammanfattningsvisfinner lantbmksstyrelsen att många av de argument statskontoret åberopat fören fortsatt självständig fiskeadministration kan användas för den motsattaståndpunkten, nämligen en samordning med den nya centrala jordbmksmyndigheten.Här vill styrelsen också hänvisa till att jordbmksmyndighetens större resurserpå vissa områden skulle innebära en förstärkning av fiskeadministrationensmotsvarande kompetens. Det gäller t.ex. de intemationella och ekonomiskafrågoma liksom juridik, ADB och personaladministration. Ytterligareargument kan åberopas till stöd för en samlad gemensam myndighet. Så t.ex.måste det vara till fördel för de nya länsstyrelserna att ha att göra medendast en central myndighet när det gäller de areella näringarsom blir representerade i länsstyrelserna: jordbmket, fisket, träd- Prop.1990/91:87 gårdsnäringen och i de tre nordligaste länen rennäringen. Denvikande sysselsättningen inom delar av fiskenäringen har paralleller medförhållandena inom jordbmket. Lantbmksstyrelsen vill då peka på det arbete attfinna annan sysselsättning som pågår inom ramen för jordbmkets omställning ochsom i övrigt praktiserats som "landsbygdsutveckling". Pådetta område svarar lantbmksstyrelsen för viss samordning m. m. av det arbetesom bedrivs ute i länen. Även i detta avseende skulle alltså fiskefrågornavinna på att hanteras närmare jordbmksfrågor-na. Lantbmksstyrelsensslutsats blir därmed att skälen är starkare för en samordning av fiskeadministrationenmed jordbrukets centrala myndighet än för ett bibehållet, självständigtfiskeriverk. Riksrevisionsverket:Enligt ger inte utredningen tillräckligt underlag för attväga de två alternativen mot varandra. De kostnadsmässiga konsekvenserna somsamordningsaltemativet ger upphov till är inte närmare analyserade iutredningen. Betydande delar av de besparingar som utredningen föreslår tordedessutom vara möjliga att uppnå i båda alternativen. RRVhar därmed svårt att bedöma vilket av alternativen, självständig fiskemyndigheteller en samordnad myndighetsfunktion, som bör väljas. Skogs-och jordbrukets forskningsråd: Rådet instämmer i statskontorets uppfattning attalltför få frågor förenar och ett jordbmksverk för att ensamordning skall vara rationell. nyckelroll inom natur- ochmiljövård, kommande vattendomar och ett framtida EG-perspektiv talar starkt förett bevarande av som en självständig myndighet liksom behovetav att en myndighet betydligt bättre kan täcka hela fiskerisektom än som del iannan myndighet. : Vi stöder helt statskontorets slutsatsatt det är väsentligt att behålla som en självständig myndighet,med fortsatt placering i . Utöver att upprätthålla ett aktivt svensktfiske är detta också synnerligen angeläget för att inte förlora densystemekologiska syn som utgör en nödvändighet för att förstå livet ochskeendena i havet. Vi befarar att en sammanslagning med jordbmksmyndigheten ochen förflyttning till skulle göra att samarbetet med övrighavsforskning blev starkt försvagat. Statistiskacentralbyrån: I sin verksamhet som producent av officiell fiskestatistik,vilken sker inom statistikprogrammet för Fiske, vattenbmk och jakt, behöver SCBha täta kontakter och överläggningar med såväl jordbmksnämnden somfiskeristyrelsen. Det synes för SCBs vidkommande vara en fördel omfiskefrågorna framgent hanteras inom en självständig fiskemyndighet jämfört medalternativet med en central myndighetsfunktion gemensam för jordbmk och fiske.SCB vill således tillstyrka utredningens förslag i detta avseende. : Vad beträffar förbundets deltagande i fiskeristyrelsensledning etc. fömtsätter förbundet att även ifortsättningen erhåller minst två representanter i verks- styrelsensamt samma representation som tidigare i de rådgivande grupper för olika frågorsom har utsetts inom . Setttill de olika intresseområden som finns representerade i fiskeristyrelsensstyrelse kan följande uppdelning göras: Repr.för allmänheten, dvs. Fiskhandeloch beredning 2 ledamöter Fiskeristyrelsensgeneraldirektör är ordförande. Motbakgmnd av arten av de ärenden som behandlats i verkets styrelse, bordeyrkesfiskets representation i styrelsen definitivt inte vara mindre. Omdepartementet skulle föreslå en ordning där regeringen efter beredning ivederbörande departement utser ledamöter i vill vi framhålla attutan den speciella kompetens som yrkesfisket besitter kommer styrelsen attförsvagas påtagligt. Om departementet är tveksamt på grund av det s. k.särintresset så finns det möjligheter att "avstå" detta om voteringarskulle genomföras. tillstyrka statskontorets förslag i allt väsentligt, eftersomförbundet har kommit fram till att starka skäl talar för alternativet med ensjälvständig omorganiserad fiskerimyndighet. Besparingarna är klart störreinom nuvarande fiskerimyndighet än med en sammanslagning till en myndighetgemensam för jordbmk och fiske. Den nu gällande fiskeadministrationen ärsplittrad, vilket kommer till uttryck inte minst när det gäller brist på ensamlad kompetens i fiske- och handelspolitiska frågor, som spelar enstörre roll genom EFTAs frihandelsprocess och som på goda gmnder bedöms få enännu större roll i dels uppföljningen av EFTA- beslutet och dels med attanpassa yrkesfisket och klargöra positionerna gentemot EG i ett framtidamedlemsskap. I denna process måste kompetens finnas på ett verk i båda dessasammanhängande frågor. : Förbundet delar denna uppfattning och serpositivt på att statskontoret föreslagit att skall kvarstå somett eget centrah ämbetsverk om än i nedbantat skick. : Vi delar rapportens uppfattning att börbestå. Även om det blir färre uppgifter med ett avreglerat havsfiske m.m. finnsnya och viktiga uppgifter, bl.a. genom ett ökat insjöfiske. Även sportfiske ochfisketurism får ökad betydelse när knyts närmare övriga . Är detnågot område där komparativa fördelar överväger, så är det vår naturoch våra möjligheter till friluftsaktiviteter. Vi vill understryka att det voreoklokt och mycket kortsiktigt att avveckla den kompetens som finns på området. RegleringsföreningenSvensk fisk ek. : Svensk fisk delar den uppfattningen som redovisas avstatskontoret, nämligen att de övergripande målen på fiskets område gör detnaturligt med en sammanhållen fiskemyndighet. Oavsett vilken utformning detstatliga ekonomiska stödet till fisket kommer att få , är detnaturligt att en central myndighet blir 1990/91:87 Bilaga 2 Svensk fisk noterar att det statliga Prop.1990/91:87 stödets framtida utformning utreds av statensjordbmks- Bilaga 2 nämnd och . Svensk fisks framtida uppgifterinom ramen för ett samlat statligt stöd till yrkesfisket berörs därför inteomedelbart av statskontorets förslag. Det är av stor betydelse att dessauppgifter preciseras. Härigenom förbättras möjligheternaatt för framtiden tillvarataga den kompetens som finns inom Svensk fisk. : I förbundets remissvar över betänkandet (SOU 1989:56)Fiskprisregleringen och fiskeriadministrationen (Jo dnr I 663/89) framfördesbl.a. att det skulle vara en fördel att samla hela det statliga stödet tillfisksektorn hos en och samma myndighet. För branschens organisationer ochföretag vore det praktiskt att ha en myndighet att vända sig till i de ärendensom rör branschens frågor. Denna uppfattning ligger fast och förbundettillstyrker de av statskontoret framlagda förslagen. Förbundetvill här peka på betydelsen av att man vid beslutet om ansvarsmyndighet beaktarden ökade internationalisering som pågår och dess betydelse för svensk industrioch handel. Det är då väsentligt att myndigheten tillförs erforderlig kompetensoch tillräckliga resurser för att kunna klara av detta kommande arbete. vill framhålla betydelsen av att förbundet blir representerat istyrelsen för det nya . Detta är särskilt viktigt mot bakgmnd avden förändring som svensk industri och handel nu står inför. : Fiskefrågor måste i stor utsträckning regleras på ettinternationellt eller nationellt plan. Detta gäller särskilt vattendrag upptill vandringshinder, de samt kusten och haven. De administrativagränser som finns återspeglar inte fiskens vandring eller flödet av vatten.Nationellt måste juridiska kapacitet bibehållas medan deninternationellt sannolikt måste förstärkas. Det senare föranlett framför alltav närmande till och eventuella medlemskap i . Denfiskeribiologiska kompetensen centralt inom fiskeverket måste på motsvarandesätt bibehållas och förstärkas. gmndas ju framför allt påbedömningar av hur mycket bestånd kan skattas och effekter avmiljöförändringar. Förslagetatt decentralisera administrationen är bra och bör kunna leda tilleffektivitetsvinster. Det borde också vara möjligt att samordna administrativaoch ADB-resurser med andra myndigheter i och därmed kunna ökaproduktiviteten en del. En besparing inom administrationen verkar möjlig. Sammantagetkan en viss besparing göras centralt men den bör då uteslutande gällaadministrationen. Det finns inga skäl att minska de operativa verksamheterna. Länsstyrelseni : tillstyrker att kvarstår somfristående central myndighet. De fiskefrågor somjordbmksnämnden ansvarar för bör föras till den centrala fiskemyndighelen. 1990/91:87 Bilaga 2 Fiskeristyrelsen:Statskontoret föreslår att de fiskefrågor, som ligger på jordbmksnämnden,läggs på . Det är mest rationellt och praktiskt attalla fiskefrågor ligger på en myndighet som därigenom får ett helhetsperspektivpå fiskesektom. tillstyrker därför statskontorets förslag idenna del. Särskilt effektivitetskraven på statsförvaltningen, hänsynen tillavnämarna och den obetydliga omfattningen av fiskefrågorna på jordbmksnämndentalar för denna lösning. Därtill kommer behovet av en samladmyndighetsfunktion, som företräder alla aspekter på det svenska fisket, vid ettkommande EG-samarbete. Enligten överenskommelse inom EFTA kommer ett generellt verkande prisstödssystem avden typ, som det svenska normprissystemet utgör, att vara förbjudet efter den31 . Om kommer med i EG är heller inte det nuvarandesvenska systemet tillåtet. Detta betyder att arbetet med prisstödet sannoliktkommer att upphöra inom en inte alltför avlägsen framtid. Enligt beslut avstatsmaktema kommer statens jordbmksnämnd och lantbruksstyrelsen att bilda engemensam myndighet fr.o.m. . Det måste vara mest rationellt attden nya jordbmksmyndigheten redan från början kan koncentrera sig på sinahuvudfrågor. föreslår att styrelsen tar över jordbmksnämndensuppgifter inom fiskprisregleringen m.m. . Vissaövergångslösningar kan naturligtvis tänkas, t. ex. vad gäller uppbörden avprisregleringsavgiften som jordbruksnämnden sköter. Fiskeristyrelsenfömtsätter att en resurstransferering görs för att klara de nyaarbetsuppgiftema. måste förstärka sin kompetens inom den delav fiskesektorn där jordbruksnämnden arbetar. Enligt uppgift under hand harstatskontoret beräknat jordbruksnämndens resurser för fiskefrågor till tvåårsarbetskrafter. Därtill kommer uppbördskostnaderna som uppgår till ca 1milj. men belastar prisregleringskassan för fisk. : begränsar sitt yttrande till de delar avutredningen som berör nämndens nuvarande verksamhetsområde eller sådanaområden som är av gemensamt intresse för ochnämnden. Beträffande möjligheterna till samordning mellanfiskeriadministrationen och den nya centrala jordbmksmyndigheten somföreslagits tillkomma ansluter sig jordbmksnämnden tilllantbmksstyrelsens yttrande. Sedanden har statensjordbruksnämnd en ny funktions-baseradorganisation som innebär att de tidigare produktenheternas arbetsuppgiftersammanförts i två avdelningar, en utredningsavdelning och en driftavdelning.Inom utredningsavdelningen handläggs frågor av utredningskaraktär och ärendensom sammanhänger med den löpande mark- nadsbevakningen.Inom driftavdelningen handläggs bl. a. löpande ärenden Prop. 1990/91:87 somrör in- och utbetalningar av avgifter och stöd samt frågor angående Bilaga2 import- och exportlicenser. Resp. avdelning är indelad i ett antal gmpper ochde flesta fiskefrågoma inom utredningsavdelningen handläggs numera inom den jordbmksekonomiskagmppen. Någon särskild fisksektion finns således inte längre. Isin beskrivning av jordbmksnämndens uppgifter har utredningen i stort settenbart beaktat de uppgifter som handlades vid den tidigare fisksektionen ochsom i huvudsak rörde den inhemska pris- och marknadsregleringen på fisketsområde. Utöver dessa uppgifter svarade fisksektionen, i samarbete meddepartement och fiskeristyrelse, även för vissa uppgifter av internationellkaraktär, t.ex. kontaktema med på fiskområdet och handelspolitiska frågortillsammans med nämndens internationella byrå. Utöverde uppgifter som handlades inom den tidigare fisksektionen förekommer inomjordbmksnämndens verksamhetsområde även vissa andra uppgifter med anknytningtill fiskesektom. Sålunda sker även inom andra avdelningar/gmpper på nämndensåväl handläggning som bevakning av vissa fiskerifrågor. Inomutredningsavdelningens intemationella gmpp sker en kontinuerlig bevakning av dehandelspolitiska aspektema på jordbmks- och fiskeriområdena. Inomdriftavdelningen sker fömtom handläggningen av avgiftsfrågor ävenhandläggning av frågor rörande gränsskyddet (import- och exportlicenser).Sistnämnda frågor ställer även krav på särskild juridisk expertis. Vidare skerinom administrativa avdelningens beredskapsgmpp handläggning av frågor rörandelivsmedelsberedskapen inom såväl jordbmks- som fiskerisektorerna. Jordbruksnämndenkan konstatera att utredningen inte beaktat nämndens uppgifter på ovannämndaområden och därför inte heller haft möjlighet att analysera konsekvensema omdessa uppgifter kopplas bort från motsvarande uppgifter som nämnden har inomden övriga livsmedelssektorn. Iutredningen hävdas att den sammanlagda resursförbmkningen inom jordbmksnämndenpå fiskområdet uppgår till fem årsarbetskrafter. I den nuvarande organisationenär högst två personer vid myndigheten uteslutande sysselsatta med fiskfrågor.På gmnd av att handläggningen av fiskefrågorna i övrigt är samordnad medhandläggningen av motsvarande frågor på jordbmksområdet detta gällersärskilt de frågor som kräver specialistkompetens i någon form är dockantalet personer som på något sätt är berörda av fiskfrågorna väsentligt flera. Beskrivningenav Svensk fisks uppgifter är ej helt korrekt. De marknads-reglerande åtgärdersom föreningen svarar för utgörs av fastställande av lägsta- ochöverskottspriser samt inlösen och försäljning av överskott. Verksamhetenbedrivs inom vissa av jordbmksnämnden givna ramar. För övriga delar avmarknadsregleringen som sammanhänger med in- och utförsel av fisk ochfiskprodukter svarar jordbmksnämnden. Utöver ovannämnda reglering svararSvensk fisk, vilket också nämns i utredningen, för utbetalningen av prisstödtill fiskare. Vadgäller eventuell framtida samordning med EGs fiskeripolitik 327 antingeni form av medlemskap eller inom ramen för ett vill Prop. 1990/91:87nämnden även peka på att en sådan samordning kan komma att ställa nya Bilaga 2och ökade krav på den myndighet som får ansvaret för marknadsregleringen.