prop · GE03107 · 1990-12-31 00:00:00 — Jag föreslår därför att orden "i den stat där det är hemmahörande"tas bort. I syfte att klargöra att ett svenskt företags utländska inkomsteräven skall beaktas vid jämförelsen enligt 7 § 8 mom. sjätte stycket b SILföreslås att även orden "i " tas bort. Även med den generösare tillämpning av begreppet jämförligbeskattning som förordas kommer fall av kedjebeskattning av bolagsvinst frånutländska dotterbolag att uppkomma. Bestämmelserna i 7 § 8 mom. SIL är endasttillämpliga på utländska bolag. Såsom tidigare siigts krävs det i princip atten utländsk juridisk person för att bli betraktad som utländskt bolag skallvara föremål för en beskattning som är likartad med den som svenska aktiebolagär underkastade. Fastän ett generösare synsätt bör tillämpas i fråga omskatteuttaget vid denna bedömning än vid bedömningen av om jämförligbeskattning föreligger, bör, enligt min mening, införas möjlighet att lindrakedjebeskattning även i det fall då det utdelande bolaget inte visats varaföremål för en jämförlig beskattning men det utdelande bolaget är att anse somett utländskt bolag och övriga förutsättningar för befrielse föreligger. I de falldet svenska företaget inte förmår visa att den inkomstbeskattning som det utländska bolaget varit underkastat är jämförlig med en beskattning enligt svenska regler föreslås därför att företaget i stället - om övriga förut sättningar för befrielse är uppfyllda - skall vara berättigat till avräkningmed av utdelningens bruttobelopp. En sådan schablonregel torde eliminera de allra flesta kvarvarande fall av egentlig kedjebeskattning av bolagsvinst. Ett annat sätt att undvika sådan kedjebeskattning vore att medge avräkning för den faktiska bakomliggande bolagsskatten (s.k. underlying credit). I de länder där detta system tillämpas har det dock oftast visat sig att de utred- 31 ningar som krävs för att få fram erforderliga uppgifter ärså resurskrävande Prop. att endast mycket stora företag, som förfogar över en sådan organisation 1990/91:107 som gör det möjligt att utreda skattebelastningen för varje transaktion, kan erhålla den avräkning som företaget är berättigat till. Jag förordar därför den . föreslagna schablonregeln som är enkel att tillämpa ochföga resurskrävande. Det framlagda förslaget innebär att bestämmelserna omskattefrihet för utdelning från utländskt dotterbolag och i förekommande fallen schablonmässig avräkning av bakomliggande skatt blir direkt verkande ochatt dessa ärenden förs över från RSV till skattemyndigheterna för atthandläggas vid den årliga taxeringen. Vidare föreslås bestämmelserna blitillämpliga även i fråga om utdelning från länder med vilka har ingåttdubbelbeskattningsavtal. Utvidgningen till att låta reglerna gälla församtliga fall då fråga är om utdelning från dotterbolag i utlandet är ett led isträvan att ha ett enhetligt system för behandlingen av samma slag avtransaktioner vare sig de härrör från avtalsland eller icke avtalsland. Ettsådant regelsystem kan därefter byggas på med bestämmelser i varje särskiltavtal om i förhållande till visst land är berett att i utbyte motfördelar för svenska investeringar avstå sin beskattningsrätt i vissa bestämdasituationer. Jag tänker härvid på att för att främja investeringar iutvecklingsländer ofta genom bestämmelser i avtal godtar att skattebefrielsemedges under begränsade tidsperioder trots att en reducerad skatt eller i vissafall ingen skatt alls tas ut på bolagsvinster. Sådan befrielse bör enligt minmening inte förekomma utan en uttrycklig bestämmelse i avtal. I praktiskt tagetalla dubbelbeskattningsavtal som ingått finns bestämmelser omutdelningsskattebefrielse eller en hänvisning till bestämmelserna i i den artikel som behandlar utdelning eller i metodartikeln. Att låta samma regler gälla för såväl avtals- som icke-avtalslandeliminerar dessutom risken för att en inkomst från ett icke-avtalsland i en visssituation skulle kunna få en mera gynnsam behandling än motsvarande inkomstfrån ett avtalsland. En intern regel som gäller i förhållande till alla länderfår även den effekten att avtalens regler blir tillämpliga endast om de medförett mera gynnsamt resultat än det som uppnås enligt den interna regeln.Bestämmelserna i avtalen kan således endast utvidga skattefriheten till attomfatta situationer som inte täcks av bestämmelserna i . Bestämmelserna i så att säga minimiregler. Till skillnad mot bestämmelserna om skattebefrielse förutdelning från ut ländskt dotterbolag i SIL tillåter bestämmelserna i dubbelbeskattningsavta len ofta s.k. slussning av utdelning som dotterbolaget i den andra avtalsslu tande staten erhåller på grund av innehav av aktier och andelar i ett bolag i tredje land. Förutsättningen för skattebefrielse i dessa fall är attutdelningen skulle ha varit skattefri om de aktier eller andelar av vilken utdelningen beta las hade innehafts direkt av bolaget med hemvist i . Föredraganden har i prop. 1983/84:19 s. 145 och prop. 1989/90:33 s. 47 uttalat att detta vill kor inte kan anses uppfyllt i de fall då inte har något dubbelbeskatt ningsavtal med denna tredje stat. Skälet till detta är att frågan om skattefri het för utdelning enligt gällande regler avgörs vid den årliga taxeringen i fråga om utdelning som omfattas av dubbelbeskattningsavtal medan prov- 32 ningen ide fall då utdelningen kommer från icke-avtalsländer görs av RSV efter ansökan.För att villkoret skulle vara uppfyllt skulle krävas en prövning av enhypotetisk ansökan om dispens vilket ansetts uteslutet. När frågan omskattefrihet för utdelning enligt det framlagda förslaget i samtliga fall hanterassom ett led i den årliga taxeringen, såväl i fråga om utdelning från avtalslandsom i fråga om utdelning från icke-avtalsland, kommer saken i ett annat läge.Enligt min mening bör därför även utdelning från ett icke-avtalsland kunna undantasfrån beskattning när slussning är tillåten enligt tillämpligtdubbelbeskattningsavtal under förutsättning att den bolagsbeskattning sombolaget underkastats i detta land är att anse som jämförlig med en beskattningenligt svenska regler. Jagförutsätter att RSV som har erfarenhet av handläggningen av ansökningar omskattebefrielse i här aktuella fall är väl rustat att bistå skattemyndigheternamed råd och rekommendationer. Med hänsyn till att handläggningen kräverkunskap om utländska skattesystem är det av vikt att RSV förserskattemyndigheterna med uppgift inte bara om de länder vilkas bolagsbeskattningär jämförlig utan även om det i vissa länder finns regioner där bolag som äretablerade i dessa regioner åtnjuter sådana skattemässiga fördelar att inkomstbeskattningeninte kan anses jämförlig med den svenska. Det är därvid viktigt attuppmärksamma att det även i länder med en normalt sett jämförlig beskattningkan finnas vissa typer av verksamheter liksom vissa företagsformer sombeskattas mycket lågt eller inte alls. Jag tänker då på vissa coordination centresoch huvudkontor (s.k. operational headquar-ters) vilka ibland beskattas medutgångspunkt i en skattebas som leder fram till ett skatteuttag som inte kanaccepteras som jämförbart. Skattebefrielsen bör således inte omfatta utdelningfrån sådana lågbeskattade verksamheter eller företagsformer, däremot kanavräkning av utdelningens bruttobelopp komma i fråga om bolaget somsådant omfattas av ett dubbelbeskattningsavtals regler om begränsning avbeskattningsrätten och således på den grunden är att anse som ett utländsktbolag. De av RSV meddelade besluten avser ofta . Genom att frågan omskattebefrielse enligt det framlagda förslaget skall behandlas avskattemyndigheten i samband med den årliga taxeringen kan sådan befrielseendast avse varje taxeringsår för sig. Deframlagda förslagen föranleder ändring i 7§ 8 mom. SIL samt 1 och 5 §§ lagen(1986:468) om avräkning av utländsk skatt. 4 Viss dubbelbeskattning av utdelning Mittförslag: Den som är utdelningsberättigad utan att äga aktie skall inte längrebetala kupongskatt för utdelningen. Skälen förmitt förslag: skall kupongskatt betalas även för utdelning tillden som är bosatt i om han, genom annat fång än arv eller testamente,förvärvat rätt till utdelningen utan att ha förvärvat aktien [4§ tredje stycket kupongskattelagen (1970:624)].Skattskyldigheten gäller Prop. dock inte för rättighetshavare som jämställs medägare i förmögenhetsskat- 1990/91:107 tehänseende eller den som fyllt ochlyfter avkastning under . Kupongskatten är av utdelningen ochinnehålls resp. inbetalas av Värdepapperscentralen (VPC) AB eller utbetalaren.Härutöver skall den utdelningsberättigade betala statlig inkomstskatt med 30%för utdelningen (3 §9 mom. Den dubbelbeskattning som därigenom uppkommer har hafttill syfte att hindra ett kringgående av beskattningsbestämmelserna. I det nyaskattesystemet beskattas kapitalinkomster med en proportionell statliginkomstskatt på . Grundavdrag medges inte från inkomst av kapital. Det s.k. sparav-dragethar slopats. Endast fysiska personer och dödsbon skall beskattas i det nyainkomstslaget kapital. Det har vidare införts en skyldighet för fysiska personersom är bosatta i och för svenskt dödsbo att betala preliminär skatt med30 % på bl.a. utdelning. Denna skyldighet gäller fr.o.m. april . Efter ändringarna i inkomstbeskattningen finns det intelängre skäl att behålla den aktuella dubbelbeskattningen. Kupongskatten bördärför slopas för utdelning till den som är bosatt i och som är utdelningsberättigadutan att äga aktien. 5 Följdändringar i annan lagstiftning I ettantal lagar angående skatt och förmånsrätt för skattefordring finns hänvisningartill KL och UBL. Eftersom lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosattainnehåller vissa bestämmelser som överförts från KL och andra bestämmelser sommotsvarar UBLs bestämmelser bör även hänvisningar till denna nya lag inarbetasi dessa lagar. Förslag om nödvändiga ändringar kommer att läggas fram i annatsammanhang. I enlighet med vad jag nu anfört har inomfinansdepartementet upprättats förslag till 1.lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2.lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3.lag om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta, 4.lag om ändringi uppbördslagen (1953:272), 5.lag om ändringi lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, 6.lag om ändringi kupongskattelagen (1970:624), 7.lag om ändringi lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt, 8.lag om ändringi lagen (1990:326) om skatteavdrag i vissa fall från folkpension m.m. Förslagetunder 5 har upprättats i samråd med chefen för . 7.1 Kommunalskattelagen (1928:370) 33 § 1 och 2 mom. Eftersom skattskyldighet enligt KL för inkomst av tjänst iprincip inte längre föreligger för den som är bosatt utomlands fyller förbudetatt göra kostnads-resp. schablonavdrag från sådana inkomster numera inte någonfunktion. 53 § 1 mom. Uppräkningen av de inkomster hänförliga till inkomst avtjänst för vilka skattskyldighet föreligger i för dem som är inskränktskattskyldiga har flyttats från KL till 5 § lagen om särskild inkomstskatt förutomlands bosatta. Därmed upphör skattskyldigheten enligt KL sominkomsterna blir skattepliktiga enligt lagen om särskild inkomstskatt förutomlands bosatta. Skattskyldigheten enligt KL bibehålls dock för vinst vidavyttring av aktier m.m. i fåmansföretag som enligt 3 § 12 mom. SIL skallredovisas som inkomst av tjänst. Hänvisningen till 53 § 1 mom. a KL har tagits bort medhänsyn till att definitionen av vad som anses utgöra folkpension vidtillämpning av lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta tagits ini 5 § i denna lag. Bestämmelserna i denna anvisningspunkt har, utan ändringari sak, förts över till lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, senedan under 5-6 §§ i den nya lagen. 7.2 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Bestämmelserna om utdelningsskattebefrielse har utvidgatstill att omfatta utdelning från dotterbolag i land med vilket ingåttdubbelbeskattningsavtal. Bestämmelserna blir direkt verkande så atthandläggning av dessa frågor skall ske inom ramen för den årliga taxeringen. 7.3 Lagen om särskild inkomstskatt för utomlandsbosatta Prop. j§ 1990/91:107 I denna paragraf anges att särskild inkomstskatt förutomlands bosatta är en statlig skatt. Enligt denna paragraf har i denna lag användabeteckningar, om inte annat sägs, samma innebörd som i KL, SIL och UBL. Vidarehar här införts definitioner av begreppen "bosatt utomlands" och"hemmahörande i utlandet". I denna paragraf anges de personer som är skattskyldigatill särskild inkomstskatt. Vidare undantas sådan svensk medborgare som angesi 69 § KL (jfr 17§ SIL), dvs. svenska diplomater i utlandstjänst och derasfamiljer, från skattskyldighet enligt denna lag. KLs regler för här i riketbosatta tillämpas på inkomster som dessa personer, som på grund av tjänstenvarit bosatta utomlands, uppbär. Här anges att ansvarig för betalningen av skatten är densom har att göra skatteavdrag. Vidare anges att i de fall då denne ärhemmahörande i utlandet den skattskyldige själv är ansvarig för att skattbetalas. Har utbetalaren med tillämpning av bestämmelserna i denna lag jämfördamed UBLs regler i något fall innehållit och betalat in för lågt skattebeloppöppnas här en möjlighet för den skattemyndighet som i detta fall rätteligenskulle ha meddelat beslut om särskild inkomstskatt att avstå från att kräva inåterstående skattebelopp. Bestämmelsen innehåller en uttömmande uppräkning avskattepliktig inkomst enligt denna lag och motsvarar uppräkningen i tidigare53 § 1 mom. a och punkt 2 av anvisningarna till 53 § KL. I andra stycket hartagits in en definition av vad som avses med folkpension enligt denna lagmotsvarande den bestämmelse som definierar begreppet i punkt 1 av anvisningarnatill 48 § KL. Första stycket av punkt 2 av anvisningarna till 53 § KL hartagits in i denna paragraf i näst sista stycket. Denna bestämmelse harbetydelse bl.a. för frågan huruvida pension har intjänats genom verksamhet somhuvudsakligen utövats här. Enligt paragrafens sista stycke är inkomst inteskattepliktig enligt denna lag i vidare mån än enligt KL. Detta innebär attinkomst som uppräknats här men som under vissa förutsättningar är skattefrienligt t.ex. 19 § KL inte heller beskattas enligt denna lag. Bestämmelserna i punkt 2 av anvisningarna till 53 § KL omskattebefrielse i vissa fall vid kortare tids vistelse här (183-dagarsregeln)och för vissa lokal-anställda samt för vissa kostnadsersättningar till utomlandsbosatta har utan sakliga ändringar överförts till punkterna 1-3 och 5 i dennaparagraf. möjlighetför regeringen att skattebefria lokalanställd i utomeuropeiskt land Prop. som inteär svensk medborgare föreligger inte längre. Som punkt 4 har tagits in en bestämmelse motsvarande dettidigare stadgandet i 54 § KL, som undantar från tillämpningen av denna laginkomst för vilken skatt enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlandsbosatta artister m.fl. skall betalas. Denna bestämmelse reglerar skattens storlek. Skatt tas utmed av den skattepliktiga inkomsten eftersom något avdrag inte medges.Inte heller skall någon avrundning ske. Enligt huvudregeln skall skattemyndigheten i Stockholmslän vara beskattningsmyndighet. Detta innebär att beslut om särskildinkomstskatt i fråga om t.ex. samtliga pensioner till utomlands bosatta kommeratt handhas av skattemyndigheten i . i meddelar också sådantbeslut beträffande den som uppbär inkomst av arbete vid tillfällig vistelsehär och vars arbetsgivare är registrerad i eller som saknararbetsgivare här i landet. I övriga fall blir det skattemyndigheten i det ländär arbetsgivaren är registrerad som meddelar beslutet. Är arbetsgivaren interegistrerad meddelas beslutet på samma sätt som enligt UBLs regler om uppbördav skatt av skattemyndigheten i det län där arbetsgivaren är bosatt. Enligt denna bestämmelse skall varje utbetalare av sådanersättning som anges i 5 § denna lag göra skatteavdrag för betalning avsärskild inkomstskatt. Skatteavdrag skall också göras för värdet avskattepliktiga förmåner i enlighet med bestämmelserna i 8 § UBL. Utbetalarenansvarar för den del av skatten som överstiger kontant lön när förmånsdelen avinkomsten är så stor att den kontanta ersättningen inte förslår att betalaskatten för hela den skattepliktiga inkomsten. I sådant fall skall dock skattinte tas ut på skattebeloppet. I det fall den som är skattskyldig till särskildinkomstskatt har blivit debiterad kvarstående skatt vilket t.ex. kan inträffaåret efter utflyttning från eller om den skattskyldige uppbär inkomstav näringsverksamhet som bedrivs här, är utbetalaren skyldig att göraskatteavdrag även för denna skatt om han erhållit beslut om detta. Avdragetskall göras på det sätt som föreskrivs i angivna bestämmelser i . Enligt denna paragraf skall den som skall vidkännas avdragför särskild in komstskatt överlämna beslut om sådan skatt till den som har att göra avdra get så snart han mottagit det. Bestämmelsen överensstämmer med vad som gäller enligt 40 § UBL i fråga om arbetstagare som skall betala preliminär A- skatt. Lämnas inte beslutet och är inte förhållandena sådana som sägs i 40 § 37 3 mom.uppbördslagen skall utbetalaren av den skattepliktiga inkomsten Prop. göra ettsedvanligt förhöjt avdrag för preliminär skatt och i förekommande 1990/91:107 fall ettlika stort avdrag för kvarstående skatt enligt bestämmelserna i 40 § Om utbetalt belopp inte förslår till att betala såvälsärskild inkomstskatt som den kvarstående skatt, som belöper på utbetalningstillfället,skall skatteavdraget i första hand anses avse särskild inkomstskatt.Bestämmelsen överensstämmer med vad som gäller enligt UBL i fråga ompreliminär A-skatt. Den som har att göra skatteavdraget är enligt dennaparagraf skyldig att lämna den skattskyldige uppgift om det belopp sominnehållits genom skatteavdrag på särskilt kvitto eller på annat lämpligtsätt. skyldigheter enligt denna paragraföverensstämmer med vad som gäller i fråga om skattemyndighetens skyldighetermed avseende på avdrag på lön för preliminär A-skatt och kvarstående skattenligt 44 § UBL. får besluta att skatteavdrag enligtdenna lag inte skall ske då fråga är om lön till person som har hemvist i ettland med vilket har ingått en s.k. uppbördsöverenskommelse ochpreliminär skatt betalats på lönen i mottagarens hemviststat. För närvarandehar endast en sådan överenskommelse, nämligen den mellan de nordiskaländerna. Bestämmelsen reglerar tidpunkten för skatteuppbörden.Vidare innehåller paragrafen bestämmelser om hur inbetalning av skatt skall skeoch om skyldighet att lämna uppbördsdeklaration. Möjligheter ges också attföreskriva avsteg från UBLs regler om t.ex. skyldighet att lämna uppbördsdeklaration. Bestämmelsen ålägger den som till skattskyldig enligtdenna lag betalat ut belopp som är undantaget från skatteplikt på grund avdubbelbeskattningsavtal en skyldighet att meddela detta tillbeskattningsmyndigheten. För den som själv har att betala in skatt gäller sammatidpunkt för skatteuppbörden som för här bosatta utbetalare av belopp som ärskattepliktigt enligt denna lag. 18 § Prop. Bestämmelsen ålägger den som gjort skatteavdrag skyldighetatt lämna kon- 1990/91.10 / trolluppgift. För att skatt som betalats in enligt bestämmelserna idenna lag skall kunna gottskrivas den som felaktigt betalat särskildinkomstskatt krävs att skattebeloppet kan identifieras. Det kan gälla den som- utan att det var avsikten från början - stannat kvar så länge i atthan blivit oinskränkt skattskyldig. Kontrolluppgift skall lämnas för den somär skattskyldig enligt denna lag för att sådan avstämning skall kunna ske.Sådan uppgift behövs givetvis också för att skattemyndigheten skall kunnafullgöra sin kontrollfunktion. Bestämmelserna i denna paragraf ger skattemyndigheten rättatt i vissa fall besluta om att skatt skall utgå på ett underlag beräknatenligt skönsmässiga grunder. Bestämmelsen öppnar en möjlighet att återbetala skatt sombetalats in i strid med denna lag. Det kan gälla skatt på inkomst som ärundantagen från beskattning enligt denna lag. Ränta utgår därvid på det beloppsom återbetalas. Återbetalning kan även bli aktuell vid t.ex. utbetalningenligt svensk allmän socialförsäkringslagstiftning eller på grund av svenskpensionsförsäkring till person bosätt i eftersom skall avräknaden skatt som kan ha erlagts i på dessa utbetalningar, s.k. omvänd credit.I dessa fall utgår det dock ingen ränta på det återbetalda beloppet. I fråga om anstånd, indrivning, avkortning och avskrivningav skatt samt arbetsgivares ansvar för skatt för vilken han gjortskatteavdrag, straffbestämmelser, omprövning och överklagande m.m. gäller UBLsregler i tillämpliga delar. Enligt denna bestämmelse kan även särskild inkomstskattbli föremål för införsel enligt bestämmelserna i 15 kap. utsökningsbalken.Motsvarande bestämmelse finns i 60 § UBL. 7.4 Uppbördslagen (1953:272) Särskild inkomstskatt som betalats för tid under vilkenden skattskyldige varit bosatt eller stadigvarande vistats här skall gottskrivashonom vid debitering av slutlig skatt. Enligtdenna bestämmelse får skatt som av någon anledning skall restitueras 1990/91:10/tas i anspråk för att betala ogulden särskild inkomstskatt. 7.5 Lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring Förberäkning av pensionsgrundande inkomst skall inkomst av anställning bestämmasför försäkrad som är skattskyldig enligt lagen om särskild inkomstskatt förutomlands bosatta med utgångspunkt i särskild uppgift på samma sätt som i frågaom försäkrad som på grund av sexmånadersregeln inte är skattskyldig för inkomstav anställning. Därvid skall endast sådana inkomster beaktas som enligt dennalag utgör underlag för sådan beräkning i fråga om här bosatta personer. 7.6 Kupongskattelagen (1970:624) Bestämmelsernaom dubbelbeskattning i fall då kupongen avskilts från aktien har slopats.Ändringen gäller utdelning som blivit tillgänglig för lyftning 1990. När kupongskatt innehållits förutdelning som inte skall belastas med kupongskatt enligt de nya bestämmelsernafår rättelse ske i efterhand genom reglerna om restitution av kupongskatt. Detkan anmärkas att även den särskilda bestämmelsen för bulvanförhållanden somkvarstår i paragrafen kan medföra dubbelbeskattning. 7.7 Lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt Enregel som utgör ett komplement till bestämmelsen i 7 § 8 mom. SIL om skattebefrielseför utdelning från utländskt bolag föreslås införd i syfte att undvikakedjebeskattning av bolagsvinst i de fall då förutsättningarna för skattebefrielseinte föreligger. En förutsättning för tillämpning av denna schablonregel ärdock att samtliga förutsättningar för skattebefrielse enligt 7 § 8 mom. sjättestycket SIL är uppfyllda med undantag för kravet på jämförlig beskattning. Schablonavräkningen,av utdelningens bruttobelopp (=utdelningens belopp före avdrag förkostnader och skatt), för bakomliggande bolagsskatt inverkar inte på bolagetsrätt till avräkning för den källskatt som erlagts i det land där det utdelandebolaget är hemmahörande. Föratt det svenska företaget skall kunna erhålla avräkning enligt denna lag med det schablonbelopp som föreskrivs i 1 § tredje stycket krävs en utvidg ning av denna bestämmelse eftersom här är fråga om lindring av kedjebe- 40 skattning av bolagsvinst.Här har angivits att schablonbeloppet skall ad- Prop. deras med avräkningsbaraskatter vid beräkning av avräkningsbart belopp. 7.8 Lagen (1990:326) om skatteavdrag i vissa fall från folkpensionm.m. Ändringeninnebär att preliminär A-skatt inte skall betalas för de pensioner och andraersättningar som räknas upp i denna paragraf och som uppbärs av utomlandsbosatta vilka är skattskyldiga enligt lagen om särskild inkomstskatt förutomlands bosatta. 8 Hemställan Prop. 1990/91:107 Jag hemställeratt regeringen föreslår att anta förslagen till 1.lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 2.lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 3.lag om särskild inkomstskatt förutomlands bosatta, 4.lag om ändring i uppbördslagen(1953:272),