prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Transportmedelsindustrin, som stod för av densvenska exporten av bearbetade varor, är också inne i en period av lågefterfrågan. Av den totala vamexporten gick till i-länderna, 9,4 %till och till kategorin "statshandelsländer". Den dämpade importökningen kan betydaett brott i mönstret atl svenska producenter förlorat marknadsandelar lillutländska konkurrenter även på hemmamarknaden. Importvolymen har ökat mindreän den inhemska efterfrågan på bearbetade varor. En annan förklaring till dettakan vara att de importtunga delarna i efterfrågan mattats mest. Den lägretillväxten för maskininvesteringar och bilköpens minskning kan ha inneburit enlägre importandel i efterfrågan än normalt. Av den totala varuimporten år 1989kom från industriländer, från och från kategorin"statshandelsländer". Importens lägre ökningstakt var intetillräcklig för att förhindra en ytterligare minskning av handelsbalansensöverskott. Denna minskning är allvariig. behöver ett kraftigt överskotti vamhandeln för att kompensera de stora och ökande underskotten på andraposter i bytesbalansen, främst ränteutgifter till följd av de senaste årensstora svenska direktinvesteringar i utlandet, vilka finansierats med ökad skuldsättningi utlandet, och resevalutor, där underskottet fördubblats . För att göra det möjligt att åstadkomma deterforderliga överskottet i varuhandeln måste den svenska pris- och kostnadsutvecklingen anpassas '81 De ekonomisk-politiska åtgärder Prop.1990/91:100 beslutat har som ett centralt syfte att främja en snarkostnadsanpassning Bil. 5 och ge goda fömtsättningar för en expansivexportutveckling. Det är angeläget att fortsätta ansträngningarna attfrämja exporten både i företagen och med statlig medverkan. Detnordiska samarbetet är främst inriktat på frågor som rör denvästeuropeiska integrationen, utvecklingen i och miljön. Ett viktigtmål är att samarbetet i skall utvecklas i minst samma takt somintegrationen i . Efter behandling vid session år1989 fastställde de nordiska finansministrarna en ny ekonomisk handlingsplanomfattande perioden 1992. Huvuddelen av åtgärderna återfinns inom områdenaavveckling av handelshinder, eifektivisering av kapitalmarknaden, utnyttjandeav transportsystemet, satsningar på industriell utveckling och på miljöområdet. har revideratarbetsprogrammet i som anger hur det nordiska samarbetet skallkunna påverka och anpassas till utvecklingen av EGs inre marknad. Arbetsprogrammet,som omfattar perioden 19891992, skall stärka det nordiska samarbetet genom envidareutveckling av den nordiska hemmamarknaden, den nordiskatransportmarknaden, den nordiska kultur- och utbildningsgemenskapen samt deenskilda medborgarnas rättigheter vid vistelse i annat nordiskt land änhemlandet. Arbetsprogrammet syftar även till att stärka de nordiska ländernasinflytande på den europeiska integrationsprocessen, särskilt på sådana områdendär de nordiska länderna har en hög standard. Det gäller främst miljön,arbetsmiljön och konsumentfrågorna. avser att till session lägga fram ett förslag om ett samarbetsprogram medÖsteuropa med särskild inriktning på . Programmet innehåller förslag ominrättande av nordiska kultur- och informationscentra i , om kunskapsöverföring,stipendieprogram och praktikantutbyte. När de nordiska utrikeshandelsministrarna möttes inovember 1990 enades de om att fortsatt prioritera arbetet med att avvecklahandelshinder. Andra viktiga samarbetsfrågor är för närvarandegenomförandet av handlingsplanerna på miljöområdet och kulturområdet. En utförlig redogörelse för det nordiska samarbetethar lämnats i den berättelse som överlämnat (dokument C 1 1991). Ekonomisktär i hög grad integrerat med övriga . Så som medlem i EFTA och genom frihandelsavtalet med tillhör ett frihandelsområde för industrivaror som omfattar 19 länder med 182 Drygt hälften av vår utrikeshandel sker med EG, Prop.1990/91: 100 och ytteriigare en femtedel med EFTA-länderna. 5 det övriga är således av största betydelse för vårfortsatta ekonomiska och sociala välfärd. Den ökade integrationstakten inom Gemenskapen harbanat väg för ett intensifierat samarbete mellan EFTA-länderna och EG. Sverigeoch de övriga EFTA-ländema förhandlar nu om ett omfattande integrationsavtal medEG inom ramen för ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde, EES. För svensk del är riktlinjerna för dessaförhandlingar fastställda genom beslut i behandlingen avpropositionen och den Västeuropeiska integrationen (prop. 1987/88:66).Den stora vikt lägger vid att fullfölja EES-förhandlingarna, liksomriktlinjernas fortsatta giltighet har bekräftats genom beslut ianledning av utrikesutskottets betänkanden I988/89:UUI9 samt I990/91:UU8. Måletär att svenska medborgare, institutioner och företag skall åtnjuta sammafördelar som kommer att gälla i EG när den inre marknaden har fullbordats. Efter omfattande förberedande samtal mellanEFTA-länderna och EG inleddes de formella EES-förhandlingama.Det gemensamma målet är att skapa fri rörlighet för varor, kapital, tjänsteroch personer i alla de 19 länderna. EFTA-länderna skall också delta i samarbetetpå en rad viktiga samhällsområden såsom forskning, utbildning, miljövård,konsumentskydd och den s. k. sociala dimensionen. Parterna är vidare ense ornatt förhandlingarna skall slutföras medsikte på ett ikraftträdande av avtalet den . I och de andra EFTA-ländema har de reglersom skall ligga till gmnd för ett gmndligt analyserats och eventuellaproblemområden har identifierats. Detta i syfte att bedöma om behöverundantag eller övergångsarrangemang på vissa områden. En vägledande princip idetta sammanhang har varit att slå vakt om våra allmänt sett höga normer vadgäller hälsa, miljö och säkerhet. Andra viktiga förhandlingsområden har rörtEES-avtalets rättsliga och institutionella stmktur. har förhandlingarna gradviskommit att koncentreras på att försöka nå principiell enighet kring ett antalhuvudfrågor. Dessa omfattar utformningen av de säriösningar som EFTA-ländemasöker, beslutsprocessen, övervakning, stmkturen och kompetensen för en gemensamEES-domstol samt frågor rörande reduceringen av sociala och ekonomiskaobalanser i EES. har principiell enighet uppnåtts ide viktigaste frågorna. Det finns således goda utsikter att nå fram till ettfårdigförhandlat avtal . Det kan då träda i kraft i fas medfullbordandet av EGs inre marknad, dvs. EFTAs ökade roll i utvecklingen av det ekonomiskasamarbetet i medför allt större krav på dess sekretariat. har, som EFTA-ländernas beredande och samordnande organ i EES-förhandlingar na, en central och resurskrävande funktion. Stort arbete läggs också ned på att följa upp de samarbetsdeklarationer som EFTA-ländema överenskom- 13 mitmed , , och . Målet är att i Prop.1990/91:100 framtiden etablera frihandelsavtal med dessa länder. Förhandlingarom ett Bil. 5 frihandelsavtal med Turkiel har också inletts. De ökade resursanspråken på EFTA-sekretariatetåterspeglas i en kraftig förstärkning av organisationen. Under budgetåret1989/90 ökade antalet anställda med till 120 personer. Sekretariatetsverksamhet, beror i stor utsträckning på utgången avEES-förhandlingarna. Helt klart är att i samband med att ett träderi kraft kommer en ytterligare kraftig förstärkning av organisationen att blinödvändig. väntas bl.a. innebära åtaganden från EFTA-sidan attbilda en rad organ för att administrera och övervaka avtalet. Ökade krav påöversättningsarbete kan också förväntas. Integrationsarbetet i har fortsatt med högintensitet. Arbetet i den samråds- och utredningsorganisation som etableradesunder fortsätter, och fungerar väl. Möten i statsrådsgmppen förEuropafrågor liksom i statssekreterargmppen har ägt rum med jämna mellanmm.Rådet för Europafrågor har, under statsministerns ledning och med representanterför olika samhällsintressen, mötts minst en gång i kvartalet. Utrikeshandelsministern har sammanträffat medriksdagens EFTA-delegation omkring en gång för information ochsamråd om arbete med den västeuropeiska integrationen samtdessutom regelbundet informerat och utrikesnämnden om hur integrationsarbetetfortskrider. Också de informationsaktiviteter som riktar sigtill organisationer, företag och till allmänheten har utökats. Ettfårdigförhandlat , liksom den intensiva diskussionen om en eventuellsvensk ansökan om medlemskap i , kommer att medföra krav på ytterligare ökadeinformationsinsatser. har i sitt betänkande (1990/91 :UU8)framhållit betydelsen av informationsinsatser mot bakgmnd av de uttalanden somgjorts rörande medlemsskap i EG. Förslag därom kommer senare att föreläggasriksdagen. Inom har berörda departementuppmanats att så långt möjligt fastlägga en handlings- och tidsplan för detfortsatta integrationsarbetet. efter godkännande av ettEES-avtal, dvs. sannolikt under /92, kommer detlagstiftningsarbete som krävs för avtalets genomförande att påböoas. Regeringen tillsatte en delegationför översättning av de EG-regler som är relevanta för . Ett visstsamarbete i översättningsarbetet pågår med våra nordiska grannländer samt medEG-delega-tionen. Totalkostnaden för översättningsarbetet uppskattades i mars1990 till 26 milj.kr. Den satsning som regeringen gör på detvästeuropeiska integrationsarbetet och övrigt västeuropeiskt samarbete kräverökade resurser. För det kommande budgetåret föreslår jag nu en ökning av medlenhärför med 34 milj.kr. Bil 5 Reformprocessen i Central- och Östeuropaberör i hög grad det ekonomiska området. Strävan är i flertalet länder attöverge det planekonomiska system som lett till stagnation, miljöförstörelse ochresursslöseri. Samtliga länder i området har sagt sig vilja införa någon typ avmarknadsekonomi, vilket kräver mycket genomgripande förändringar. Blandcentrala frågor som diskuteras märks systemet för prissättning, privatiseringoch valuta-konvertibilitet. Inställningen varierar dock till på vilket sätt ochi vilken takt olika åtgärder skall genomföras. Övergången till ett nyttekonomiskt system torde komma att ta tid och medföra stora svårigheter. På kortsikt får man t.ex. räkna med sänkt totalproduktion och ökad arbetslöshet,vilket redan skett i flera av länderna. Utöver de svårigheter som beror på självasystemomvandlingen, kompliceras bilden av att den tidigare omfattandeinternhandeln mellan SEV-länderna kraftigt minskar. Därtill kommer att några avländerna har en mycket besvärlig skuldsituation som utgör ett allvariigt hinderför en återhämtning. Genom de politiska och ekonomiska förändringarna ide central- och östeuropeiska länderna skapas helt nya förutsättningar för ettutökat ekonomiskt samarbete mellan dessa och samt med de internationellaorganisationerna. och övriga i-länder välkomnar den process som inlettsoch söker på olika sätt genom handelspolitiska åtgärder, bistånd, m. m. aktivt stödja reformprocessen och ett intensifierat ekonomiskt samarbete somsyftar till att inlemma i det multilateralahandelssystemet. På det internationella planet återspeglasförändringarna både i utökade kontakter med de västliga marknadsekonomierna ochmed de internationella organisationerna, samt i att nya organisationer ochsamarbetsformer uppstått. Här kan ingen fullständig redovisning lämnas av alltdet nya som håller på att utvecklas men några exempel kan ändå presenteras. EFTA undertecknade i juni 1990samarbetsdeklarationer med , och . Enligt dessaskall parterna undersöka fömtsättningama för att ingå frihandelsavtal.Förberedande samtal om sådana avtal har inletts med dessa länder ochJugoslavien. EG har ingått samarbetsavtal med länderna i området. harbeslut fattats att diskussioner om associationssamtal skal! I förstahand kommer förhandlingaratt föras med , och Ungern.Några av Central-och länder strävar för övrigt eftermedlemskap i . har inrättat ett center för samarbete medländerna i . I anknytning till centret har beslutatupprätta ett samarbetsprogram för i första hand sådana länder som är i färdmed att ta snabba steg mot marknadsekonomi och demokrati. Ett närmare samarbete har inletts mellan ochländerna i . Några av dessa länder har undertecknat som statshandelsländer. Deras anslutning har därför en speciell status som f.n. omförhandlas. Övriga stater söker ett närmare samarbete, vilket kan illustreras med att erhållit observatörsstatus. ESK(europeiska säkerhetskonferensen) höll en konferens om Prop.1990/91: 100 ekonomiskt samarbete i . Mötet blev framgångsrikt och varspeciellt Bil. 5 såtillvida att vid sidan av de officiella delegationernaäven representanter för näringslivet deltog, vilket ledde till mycket konkretadiskussioner. Vid mötet antogs en deklaration som för de central- ochösteuropeiska länderna innebar långtgående åtaganden i marknadsekonomiskriktning. ECE (FNs kommission för ), som varitdet enda fomm för ekonomiskt samarbete där samtliga öst- och västländer varitmedlemmar, ser över organisationen och dess arbetssätt. Slutligen bör i sammanhanget nämnas upprättandet avden europeiska () och det samordningsarbete som bedrivsav 24 industriländer under ordförandeskap (G24), liksom deolika nordiska initiativ som tagits. Central- och andel av Sverigesutrikeshandel uppgår till endast . (1,för exporten och förimporten) Största handelspartner i området är följt av Polen.Traditionellt har haft ett underskott gentemot dessa länder vilketemellertid sjunkit . Importen består till stor del av råvaror,däribland olja, halvfabrikat och konsumtionsvaror medan exporten domineras avprodukter från verkstadsindustrin. De ekonomiska förändringarna skapar förutsättningarför ett betydligt större bilateralt ekonomiskt utbyte . Detta ärvärdefullt i sig men kan också positivt påverka kontakterna på andra områden. Det ligger av många skäl i svenskt intresse attsöka bidra till att den ekonomiska omvandlingen blir framgångsrik. Regeringensöker därför på olika sätt lämna sitt bidrag till reformprocessen. Det ärdärvid naturligt att särskild uppmärksamhet ägnas närområde. Här börpåpekas vikten av att också övriga delar av det svenska samhället på olikasätt engagerar sig i samarbetet. En dialog förs för övrigt kontinuerligt bådedirekt med näringslivet och dess organisationer men också med andraintressenter inom ramen för den Östeuropa-delegation som regeringen tillsatte iaugusti 1990. På det handelspolitiska området har flera åtgärderbeslutats som bör få positiva följder för samarbete med området. Enviktig punkt är den allmänna avvecklingen av teko- och skorestriktionerna vidutgången av resp. utgången av . På förslag av exportkreditnämnden har regeringenbeslutat om viss förändring i förordningen om investeringsgaranti i syfte attutöka risktäckningen avseende politiska risker till vissa s. k.systemskiftesrisker. C finns förslag med syfte att främjanäringsutveckling i . Enligt detta skall Swedfundsgrundkapital höjas med 100 milj. kr varav 50 milj. kr. avsätts för ett särskilt"fönster" för insatser i . Med en sådan åtgärdbör ett ökat engagemang från näringslivets sida i området underlättas. Dessutomavsätts 10 milj. kr. som bidrag till en fortsättning och fördjupning av dekontakter som etablerats av svenska departement och myndigheter med sinamotsvarigheter i . Resursernaför bevakning m.m. av Central- och Östeuropa-samarbetet harunder året förstärkts genom att samordnare för Prop.1990/91:100 Östeuropafrågorfått ett sekretariat till sitt förfogande, det s. k. Östeuropa- Bil. sekretariatet(ÖSEK). ÖSEK är knutet till UDs handelsavdelning. harverksamheten vid (), som är knutet till ,byggts upp. Regeringen och övriga finansiärer av ÖEI harhär ett värdefullt instrument för att följa den ekonomiska utvecklingen USAär en av viktigaste exportmarknader. handel med har längeuppvisat en positiv balans. Det svenska överskottet har dock minskat någotunder slutet av . Importen från av bl. a. teknologi är av storbetydelse för svensk industri. Den amerikanska handelslagen , theOmnibus Trade and Competitiveness Act, träder successivt i kraft på olikaområden. Lagen innehåller såväl handelspolitiska bestämmelser som bestämmelserrörande arbetsmarknadspolitik, ekonomisk politik och exportkontrollpolitik, ochsyftar till att stärka den amerikanska industrins konkurrenssituation. Lagenhar av omvärlden uppfattats som i vissa delar svårförenlig med ochfrihandelsprinciperna, särskilt vad gäller tillämpningen av sanktioner mot vadman anser vara ojusta handelsmetoder. följer noggrannt tillämpningen avlagen, särskilt på de områden som är av speciellt svenskt intresse. USAs president tog initiativ till ettprogram för friare handel med stål genom öppnare marknader, fortsattomstrukturering av stålindustrin och förhandlingar om ett internationelltavtal inom ramen för med syfte att begränsa statliga subventioner till stålindustrin.De kvoter och extratullar som gällt för amerikansk import av vissa specialstålkvaliteterupphörde . tog upp ett amerikansktantidumpningsbeslut på speci-alslålområdet till prövning i . Den särskildaexpertgmpp som lämnade sin rapport i ärendet kom till ett förSverige positivt ställningstagande. Rapporten är föremål förbehandling. Handeln med karaktäriseras alltjämt avbetydande svenska underskott. Det är dock glädjande alt notera att den svenskaexporten ökat kraftigt . Till denna positiva utveckling har bl.a.japanska liberaliseringsåtgärder och yenens uppgång bidragit. Den oerhört hårdakonkurrens som råder i kräver avancerade produkter, goda kunskaper ochlångsiktighet av exportörerna. De företag som insett vikten av att satsa på denjapanska marknaden har efter hårt arbete nått avsevärda framgångar. Den närakontakt med högteknologisk industri som verksamhet i kan innebära ärockså en positiv faktor. har beslutat att svenska staten skallbidra till inrättandet av ett forskningsinstitut med speciell inriktning påJapan. kr., fördelade , har beräknats för ändamålet. 1990/91: 100 Gulfkrisen,en begynnande konjunktumedgång på vissa håll, och svårighe- ° terna att inomramen för det allmänna tull- och handelsavtalet () enas om en friarevärldshandel gör att det multilaterala handelssystemet under /92kan komma att utsättas för stora påfrestningar. har ettprotektionistiskt tryck i form av unilaterala åtgärder och bilateralahandelsuppgörelser med diskriminerande effekter för utomstående länder alltförofta kunnat konstateras. Dessa tendenser riskerar nu att förstärkas, medytterligare negativa effekter för utvecklingen i enskilda länder och förhandeln med vissa vamgmpper som följd. Om nya höjningar av oljepriset skulle inträffa,kommer de effekter detta får för olika länders ekonomier att påverka deninternationella konkurrenssituationen vilket riskerar att ytterligareförstärka de protektionistiska tendenserna. Effekten för i synnerhet mångau-länders och de f. d. stats-handelsländernas ekonomier blir betydande. Trycketpå det multilaterala handelssystemet kommer att öka och dess möjligheter attspela en tillväxtfrämjande roll kan komma att reduceras, med minskad globalekonomisk tillväxt som konsekvens. De multilaterala handelsförhandlingarna inom ramenför , den s.k. Uruguaymndan, som inleddes har tre övergripandemålsättningar: att stärka GATT-systemet, att ytterligare liberaliseravärldshandeln samt att utvidga de internationella handelsreglerna inom GATTtill att omfatta nya och expanderande områden som t. ex. tjänster och immaterialrätt.Gmnden skulle läggas för ett friare och fördelaktigare multilateralt samarbetepå handelsområdet för 1990-talet och 2000-talets börian. Dessa ambitioner ser dock inte ut att kunnaförverkligas mer än i begränsad utsträckning. Förhandlingarna inom Umgauymndan har förts inom 15olika gmpper som täckt lika många problemområden. -liberaliseringav handeln med skogsvaror,fiske, mineraler m. m., -tropiska produkter, -översyn och revidering av olikaGATT-artiklar t.ex. undantag föru-länder från förbudet om importkontroll av betalningsbalansskäl, -översyn av de överenskommelseri form av koder som gjordes vid Tokyo-mndant. ex. för statlig upphandling och tekniska handelshinder, -villkorför utländska investeringar, -översynav hur GATT-systemet fungerar samt En viktig fråga under förhandlingama har varit attstärka GATTs regel- Prop. 1990/91: 100 system och då bl.a. att fastställaunder vilka villkor länderna skall få Bil. 5 tillgripa handelspolitiskaskyddsåtgärder. Målsättningen har varit att komma till rätta med den växandefloran av s. k. gråzonsåtgärder, dvs. skyddsåtgärder som vidtas utanför . Detta är viktigt för svenskt vidkommande. Andraförhandlingsintressen för är en liberaliserad handel medjordbmksprodukter, skärpta regler för införandet av antidumpningsåtaganden,sänkta industrivam-tullar, en utvidgning av upphandlingskoden, ett muhilateraltavtal som reglerar handeln med tjänster, normer på det immaterialrättsligaområdet inom , och villkor för handelsrelaterade investeringsåtgärder. har som utrikeshandelsberoende land stortbehov av internationella regler som styr väridshandeln och undanröjer dehandelshinder som finns eller uppstår. har därför, tillsammans medFinland, och aktivt verkat för att Umguaymndan skall kunna ledatill generellt acceptabla överkommelser om en friare och öppnare handel. Uruguayrundan skulle enligt planerna ha avslutatsvid ett ministermöte i den 3 . Redan innanBrysselmötet hade det framgått att jordbruksfrågan skulle bli den centrala förförhandlingama och den fråga som skulle avgöra humvida någon enighet totaltskulle uppnås eller inte. På grund av gmndläggande motsättningar mellanframför allt EG å ena sidan och och vissa jordbmksexporterande länder å denandra kunde någon enighet inte uppnås i jordbmksförhandlingama. Motsättningengällde främst EGs svårighet att presentera ett för övriga länder godtagbartförhandlingsbud. Ministrarna beslöt därför avbryta förhandlingarna iBryssel för att istället återuppta dem . Tidpunkt ochmodaliteter beslöts det däremot att överlåta till () att bestämma om. Det är troligt att förhandlingarna äter kommer attkunna upptas . På grund av svårigheterna avseendejordbmksförhandlingama fördes inga reella förhandlingar på de flesta andraförhandlingsområden. Endast på ett fåtal områden kunde förhandlingar föras ochenighet nås; urspmngs-regler, tullvärdeberäkningar, förhandsinspektion avulandsdestinerad export (pre-shipment inspection) och importlicensprocedurer.Umguaymn-dans framtida utformning och slutförande torde emellertid avgöra dessaöverenskommelsers slutgiltiga status. Frågan om integration i detinternationella handelspolitiska samarbetet står på dagordningen iOECDs handelskommitté. En fortlöpande dialog mellan och ett antalindustriellt utvecklade ekonomier i pågår. Reformprocessen i har medfört omfattandekontakter mellan och östländerna. För att bistå dessa har organisationen upprät tat ett "with European Economies inTransition". Centret bistår med kunskaper och stöd när det gäller övergången från plan-till marknadsekonomi. invasion av och den därmed uppkomnasituationen på Prop. 1990/91: 100 oljemarknaden har aktiverat arbetet inomdet internationella energiorga- Bil. 5 net, lEA. har i tagit initiativtill en systematisk genomgång av sambandet mellan handelspolitik ochmiljöpolitik. Förslaget har mött starkt gensvar från övriga OECD-länder.Arbetet beräknas ge substantiella resultat . har problem på bl. a.handels- och råvamom-rådena diskuterats i () vid skildatillfällen. Generalförsamlingen höll ett extra möte om intemationeUaekonomiska frågor . Mötet resulterade i en enhälligt antagendeklaration. genomfördes en konferens i som behandlade deminst utvecklade ländernas (MUL) problem. Konferensen enades om ett aktionsprogramför dessa länder . kunde vidare FNsmedlemmar enas om en ny utvecklingsstrategi (International DevelopmentStrategy, IDS) för 1990-talet. Dessa framåtblickande texter som har antagits inomFN bör hållas i åtanke under diskussionerna vid den åttonde sessionen med om handel och utveckling (VIII), som skall äga rum underhösten 1991. Huvudämnen blir resurser för utveckling, internationell handel,teknologi, tjänster och råvaror. Enligt svensk uppfattning bör miljöproblematiken,liksom i andra FN-organ, utgöra ett betydande inslag och behandlas i sambandmed varje problemområde.