prop · GE0369 · 1990-12-31 00:00:00 — Mitt förslag: Arbetslivscentrum omorganiseras till ett renodlat forskningsinstitut. Utredarens förslag:Huvudförslaget innebär att arbetslivscentrum blir ettrenodlat forskningsinstitut med betydligt mindre organisation. De två Prop.1990/91:69 alternativa förslag som förs fram är dels att arbetslivscentrum ocharbetsmiljöinstitutet skall föras samman, dels att arbetslivscentrum skallinordnas under universitet eller tekniska högskolan i . Remissinstanserna:Remissinstanserna instämmer huvudsakligen i utredarens förordade förslag.Såväl arbetarskyddsstyrelsen, arbetslivscentrum, arbetsmiljöjönden somarbetsmiljöinstitutet anser att utredarens förordade förslag är det bästa. ÄvenRRV är positivt till huvudförslaget. anser beträffande awecklirigen av informations-ochfrämjandeverksamheten att man måste vara observant på det förhållandet attkvalificerad forskningsverksamhet ställer stora krav på information omverksamheten och dess resultat. ,, och förordar också utredarenshuvudförslag. TCO har svårt att tillstyrka den kraftiga reduceringen avpersonalstyrkan utan anser att organisationens utformning inte kan bestämmasförrän dess verksamhet och omfattning blivit fastställd. Ett alltför litetcentrum skulle omöjliggöra den tvärvetenskaplighet som bör prägla centrumsverksamhet, anser TCO. Forskningsrådsnämndenkan dock tänka sig ett radikalare förslag med regionala centra förarbetslivsforskning. Tekniska högskolan och samhällsvetenskapliga jakultetenvid anser att forskning och utbildning inomarbetslivsområdet främst bör förläggas till universitet och högskolor ochförordar det alternativ där centrum förläggs till ett universitet. finner ingen rimlig motivering till att centrum skall finnaskvar som ett fristående institut om utredningsarbete inte längre skall ingå ideras uppgifter. Statskontoretdäremot förordar att arbetslivscentrum och slås ihopbåde med hänsyn till helhetsperspektivet på arbetsmiljön och de administrativabesparingar som kan uppnås. håller med om att arbetslivscentrum bör ges entydligare forskningsprofil och att andra aktiviteter kan utgå. Med denutgångspunkten är det föreningens bestämda uppfattning att centrum bör knytas tillett universitet antingen som ett institut eller integreras isamhällsvetenskaplig fakultet. SAFförordar i första hand att arbetslivscentrum integreras med universitets- ochhögskolesystemet i . Detta skulle i praktiken innebära att centrumorganiseras som en vetenskaplig institution eller ett forskningsinstitut vidtekniska högskolan eller vid . Genom detta fårarbetslivscentrum en koppling till den akademiska grundutbildningen, vilket ärden mest betydelsefulla kanalen för att sprida forskningsresultat, betonarSAF. Skälenför mitt förslag: Enligt beslut (prop. 1975/76:182, AU 46, rskr. 182) inrättades ett särskilt institut, arbetslivscentrum, vars uppgift skulle vara att bedriva och främja forskning och utvecklingsarbete kring problem som rör individer och grupper i arbetslivet, arbetsmark nadsparternas relationer och infiytandefrågor samt arbetsorganisationen och dess funktionssätt. Ett motiv för att bygga upp arbetslivscentrum var att i offentlig regi genomföra forskningsinsatser vilka utifrån de fackliga 11 organisationernasperspektiv belyste frågor om arbetets ledning och orga- Prop. 1990/91:69 nisation.Arbetslivscentrum har ca 90 anställda varav flertalet ärtillsvidareanställda. Utredarenhar i sitt betänkande föreslagit olika alternativ för arbetslivscentrumsframtid. Utredaren anser att arbetslivscentrum har en olämplig organisation iförhållande till sin primära roll som forskningsorgan och brottas medgrundläggande svårigheter alltsedan dess tillkomst. Utredaren föreslår därföratt arbetslivscentrum ombildas från grunden så att det blir ett renodlatforskningsorgan samt att utredningsverksamheten och informations- och främjandeverksamhetenupphör. Detta menar utredaren kan ske på tre olika sätt. Utredarens förstahandsalternativär att arbetslivscentrum ombildas och kvarstår som självständig myndighet. Detandra alternativet är att arbetslivscentrum läggs samman med arbetsmiljöinstitutetoch ett tredje förslag är att arbetslivscentrum integreras med ellertekniska högskolan i . Remissinstanserna har över lag varit positiva tillatt arbetslivscentrum ombildas till ett renodlat forskningsinstitut enligtutredarens förslag. Någon remissinstans har föreslagit att arbetslivscentrumläggs samman med och andra att det inordnas iuniversitet/högskola. Arbetslivscentrumhar varit föremål för utredningar vid ett flertal tillfällen. Kritik hardärvid riktats mot centrum för bl. a. verksamhetens omfattning och inriktning,ledningsstruktur och organisation. Den nu föreliggande utredaren konstateraratt centrum fortfarande brottas med svårigheter och har en olämpligorganisation för sitt ändamål. Jag anser i likhet med utredaren att engenomgripande förändring av arbetslivscentrum nu bör komma till stånd. Jagär vidare överens med utredaren och flertalet remissinstanser om att arbetslivscentrumbör omorganiseras till ett renodlat forskningsinstitut som skall bedrivaforskning inom det samhällsvetenskapliga området med i huvudsak den inriktningsom forskningsverksamheten har . Arbetslivscentrumhar bedrivit en omfattande verksamhet. Verksamheten har emellertidvarit siplittrad mellan forskning, utredningsarbete och främjande- ochinformationsverksamhet. Genom att bl.a. forskning och utredningsarbete harförts samman har utredningsarbetet kommit att ta resurser från forskningen. k. främjandeverksamheten har till syfte att knyta an till forskningen som enservicefunktion vad gäller bl.a. informations- och konferensarrangemang samtstimulera till ny forskning. Denna upplevs av många som oklar och har ocksåvuxit ut och delvis avlägsnat sig från den forskning som bedrivs påarbetslivscentrum. Enligtmin mening bör traditionellt utredningsarbete och den s.k. främjandeverksamheteni sin nuvarande form på ett bättre och effektivare sätt bedrivas av löntagarnasorganisationer. Jag ser det som en fördel att göra denna uppdelning eftersombåde utredningsarbete och främjande av forskning bör ligga ilöntagarorganisationernas intresse och alltså skiljas från denforskningsutförande verksamheten. Detta innebär också att dessa verksamheterkan få en starkare regional och lokal förankring. stödsorganisationerna med medel från arbetsmiljöfonden för bl.a. forsk- Jag räknar med att medel från fonden även Prop. 1990/91:69fortsättningsvis kommer att kunna utgå för sådan verksamhet. Närdet gäller forskningsverksamheten har den framför allt varit inriktad påområden som rör inflytande- och medbestämmandefrågor, arbetsorganisation samtstruktur- och arbetsmarknadsfrågor innefattande kvinnor i arbetslivet ocharbetsrätt. Inom några av dessa områden bedriver också arbetsmiljöinstitutetforskning. Jag tänker då på den forskning som bedrivs inom institutet på detsocialpsykologiska och arbetsorganisatori-ska området. Medden inriktning som arbetslivscentrums forskningsverksamhet har och somäven i huvudsak bör gälla kommer det att bli allt viktigare attutveckla samarbetet med inom de forskningsområden därbåda instituten har verksamhet. Ettframtida gott samarbete mellan dessa institut och en ömsesidig och konstruktivpåverkan av varandras verksamheter kommer enligt min mening att varabetydelsefull när det gäller att anpassa arbetslivsforskningen till de krav somutvecklingen i arbetslivet ställer när det i vidaste mening gäller att motverkaohälsa och arbetsskador och skapa det goda arbetet. Närdet gäller arbetslivscentrums framtida dimensionering anser jag i likhet medutredaren och flertalet remissinstanser att antalet tjänster vid arbetslivscentrummåste reduceras. Antalet fasta forskartjänster bör enligt min mening inteöverstiga 25. Personal för administration och information måste anpassashärtill och reduceras väsentligt i förhållande till dagens nivå. Totalt bör ca35 tillsvidaretjänster finnas på arbetslivscentrum. Till detta kommer projektanställdaforskare och doktorandtjänster. Medden nu föreslagna omfattningen och inriktningen av arbetslivscentrumsverksamhet krävs en ny organisation. För att förbereda genomförandet av dennya organisationen avser jag att ge arbetslivscentrum i uppdrag att tillden till regeringen komma in med ett fullständigt förslag till enny organisation innefattande framför allt en ny ledningsstruktur där denvetenskapliga kompetensen bör utgöra en väsentlig del. I uppdraget kommer äveningå att närmare precisera verksamhetens inriktning och redovisa vilkaresurser som kommer att behövas samt de ekonomiska konsekvenserna. Uppdragetskall också omfatta hur relationerna mellan centrum och högskolan bör utformasför att den vetenskapliga kompetensen vid centrum skall kommaforskarutbildningen till godo. Det är viktigt att arbetslivscentrums forskarekan utnyttjas för handledning av nya generationer forskare. Arbetslivscentrumfinansieras av arbetarskyddsavgiften genom att medel för dess verksamhethelt bekostas över arbetsmiljöfonden. För /90 uppgickkostnaderna för centrum till drygt 40 milj. kr. Mitt förslag innebär att vissabesparingar kommer att kunna göras. Förslagetsom jag nu har redovisat är ett inslag i regeringens program för en omställning av den statliga administrationen. Förslaget innebär också att viss personal kan komma att sägas upp. För dessa blir det statliga trygghetsavtalet tillämpligt vilket innebär att den statliga trygghetsstiftel sen kan ge stöd på olika sätt inom ramen för trygghetsavtalet. 5Särskilda medel för utbildning i samband med medbestämmandelagen (MBL) Mitt förslag:Användningsområdet för de särskilda s.k. MBL-medlen bör utvidgas. Skälen för mitt förslag: 1enlighet med beslut (prop. 1975/76:182, AU 46, rskr. 182) harregeringen /77 anvisat medel för utbildning ochinformation om MBL och därmed sammanhängande avtal. De första årenfinansierades verksamheten med anslagsmedel, men härden finansieratsgenom arbetarskyddsavgiften. Regeringen har senast år1985 fastställt en ram för bidragets storlek. av de medel som åriigen flyterin till arbetsmiljöfonden från arbetarskyddsavgiften skall användas för dettaändamål. Högst 1/8 av bidraget skall gå till arbetsgivarorganisationerna,resten till arbetstagarorganisationerna. Medlen förs till ettkonto, som varje organisation har hos arbetsmiljöfonden från vilketorganisationerna kan rekvirera sina andelar. De ränteintäkter som uppstår på dessakonton tillförs fondens kapitalbehållning. /90 uppgick medlen till 210 milj. kr. Utöver dessa medel hararbetsmiljöfonden alltsedan sin tillkomst anslagit särskilda medel tillutbildning och information inom arbetsmiljöområdet. Insatserna riktas i förstahand till skyddsombud, arbetsledare, ledamöter i skyddskommittéer, tekniskaplanerare och andra som är med om att forma arbetsmiljön. Medlen fördelas efterbeslut av fondens styrelse och efter ansökan till fonden. Fonden beslutar självom bidragsram och prioriteringar. Under /90 betalades ca 120milj. ut för detta ändamål. Beslutet om särskildaresurser till utbildning och information om MBL fattades när lagen infördes ochhar sålunda funnits . Det finns mycket som talar för att behovetav information och utbildning kring medbestämmandefrågor inte har minskat, menatt det har förändrats till sin karaktär. Medbestämmandefrågorna har kommit ini en ny fas, där det inte så mycket handlar om att lära sig lagens innehållutan snarare hur lagens intentioner skall komma till praktiskt uttryck i ettförändringsarbete ute på arbetsplatserna. Medlens användning bör därförutvidgas till att gälla också sådan utbildning och information som mer allmänthar med arbetets förnyelse att göra som t.ex. inflytandefrågor i samband med arbetsorganisatoriskaoch tekniska förändringar, frågor om jämställdhet samt frågor om lärande iarbetet. Samspelet mellan arbetsmiljön och utvecklingsfrågor av detta slag börbeaktas. Slutligen bör medlen kunna användas också för olikaförsöksverksamheter inom de nämnda utvecklingsområdena. Detfinns alltså enligt min mening starka skäl för att de s.k. MBL-medlen får enmer flexibel användning som bättre svarar mot behoven på Det är vidareviktigt att arbetsmiljöfonden kontinuerligt följer upp och utvärderar medlensanvändning. Det bör ankomma på regeringen att mot bakgrund av vad som nuanförts utfärda de närmare föreskrifterna för användningen av dessa medel. Minbedömning: () får i uppdrag att granskainformationsverksamheten inom arbetslivsområdet. Utredaren:Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:Arbetarskyddsstyrelsen, arbetslivscentrum, RRV, LandstingsjÖrbundet,, , LO och TCO tillstyrker förslaget. Arbetsmiljöjöndenfinner förslaget motiverat men väl ambitiöst. Resultatet av tidigareerfarenheter visar svårigheter att utredningsvägen samordna sådan verksamhet.Arbetsmiljöinstitutet avvisar förslaget med tanke på att det redan finns enarbetsgrupp som ser över informationen. Skälenför min bedömning: När det gäller information och kunskapsspridning inomarbetslivsområdet ställs det särskilt stora krav. Målgrupperna är många ochinformationen om resultaten måste utformas så att den når ut tillnyckelgrupperna, de som genom sitt arbete kommer att påverka arbetsmiljön, desom arbetar med den och de som arbetar i den. Dåär det inte nog att forskningsorgan och myndigheter inom arbetslivsområdetsprider sin information om sina resultat var för sig. Risken är stor attmängden information på så sätt kommer att överstiga den kritiska punkt närmottagaren inte längre uppskattar att få den. Det finns vidare säkerligen effektivitetsvinsteiatt hämta på en samordning. Inom arbetslivsområdet finns betydande resurserför information och kontaktverksamhet. Jag avser därför att senare föreslåregeringen att RRV får i uppdrag att i en första fas kartläggainformationsflödet inom arbetslivsområdet. Därefter bör ställning tas till huruppdraget bör utformas för att se på spridningseffekter och målgrupper. I ettsådant sammanhang bör en noggrann granskning ske av vilka målgrupperna är ochi vilken utsträckning de efterfrågar och tillgodogör sig information. 7 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1.godkänna och ta del av vad jaghar anfört om arbetsmiljöfonden 2.godkänna vad jag har anfört omomorganisation av arbetslivscentrum 3.godkänna vad jag har anfört omde s. k. MBL-medlen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden lagt fram. Bilaga 1 Utredarenkonstaterar inledningsvis att arbetslivet är ett svagt tema i den basfinansieradeuniversitets- och högskoleforskningen. Det bedöms som en avgörande fråga förarbetslivsforskningens kvalitativa och kvantitativa utveckling att ett välfungerande samspel kan komma till stånd mellan arbetslivsforskningenssektorsorgan samt universiteten och högskolorna. Den långsiktiga strategin börvara att arbetslivsforskningen som sektorsforskning utvecklas i harmoni med deomfattande resurser som finns vid högskolorna. Denna ökade samverkan är avvitalt intresse såväl för att åstadkomma en kvalitetsutveckling avarbetslivsforskningen, som för att dess resultat skall kunna spridaseffektivare och få en mera omfattande tillämpning. Utredarenlägger fram en lång rad förslag som syftar till att stärka arbetslivsforskningenvid universiteten och högskolorna. Utredaren föreslår bl. attarbetslivsforskningens totala resurser förstärks genom samverkan mellan fleraforskningsfinansiärer attarbetsmiljöfonden ges ökade möjligheter att prioritera mellan FOU och annanverksamhet attfonden dessutom åläggs av regeringen att upprätta en särskild plan för dennalångsiktiga satsning vid universitet och högskolor attperioden för arbetsmiljöfondens satsningar av detta slag förlängs till normaltnio år attdessa långsiktiga satsningars eventuella permanentande skall prövas i sambandmed de återkommande forskningspropositionerna och attdärvid olika former för att göra "avlyft" eller inordning av till denordinarie högskolefinansieringen prövas. Detmest centrala förslaget innebär emellertid att arbetsmiljöfonden skall satsa25% av sina rörliga medel i ett långsiktigt program på infrastrukturen vidhögskolorna, motsvarande ca 30-40 milj.kr. i fast penningvärde. Dettainnebär således inrättande av ett flertal professurer och forskartjänster vidhögskolorna med arbetslivsforskningsinriktning. Arbetsmarknadsdepartementetföreslås stärka sina egna forskningsadministrativa resurser för att kunnasvara upp mot framtida krav på ett övergripande samspel med högskolevärlden. Utredarenbedömer att arbetsmiljöfonden har en central roll i den framtida utvecklingenav arbetslivsforskningen som ett övergripande långsiktigt prioriteringsorgan.Detta förutsätter emellertid att arbetsmiljöfondens ansvar, inriktning ocharbetsformer förändras. Utredaren lägger fram ett flertal förslag angåendeförändringar av arbetsmiljöfondens förutsättningar. Utredaren föreslår bl.a.att regeringen mer entydigt lägger fast arbetsmiljöfondens ansvarsområde samtatt fonden erhåller ett vidgat uppföljningsansvar för alla de medel som denförvaltar, att arbetsmiljöfondens övergripande prioriteringsmöjligheter ökargenom att och arbetslivscentrums anslagsframställningarremitteras till arbetsmiljöfonden för yttrande. Utredarenföreslår vidare att styrelsen vid arbetsmiljöfonden får en ,y delvis annorlunda rollgenom att dess möjligheter till långsiktig och stråte- Prop. 1990/91:69 giskplanering förstärks. Engagemanget i enskilda projektärenden föreslås Bilaga1 minska. Utredarenföreslår även ett flertal åtgärder för att öka den vetenskapligakvalitetsutvecklingen inom arbetslivsforskningen, t.ex. genom att ett vetenskapligtråd inrättas vid arbetsmiljöfonden som får en stödjande funktion i kanslietsplanerings- och utvärderingsarbete samt att ett system för fortlöpandeutvärderingar av forskningsinsatser införs. Iövrigt lämnas ett antal förslag avseende arbetsmiljöfondens ekonomiskaförvaltning, verksariihetsstruktur, informationsverksamhet samt arbetsformer. Utredarenhar ägnat betydande uppmärksamhet åt förhållandena vid arbetslivscentrum.Utredaren anser att arbetslivscentrum brottas med grundläggande svårigheterallt tillkomst främst beroende på en alltför disparat målsättningför verksamheten. Utredaren föreslår att verksamheten vid arbetslivscentrum ombildasfrån grunden så att det blir ett renodlat forskningsorgan, samt attutredningsverksamheten och den s. k. informations- och främjandeverksamhetenupphör. Huvuddelen av den sistnämnda typen av verksamhet föreslås fortlevaunder ett direkt eget ansvar hos löntagarorganisationerna, som föreslås fådisponera särskilda medel (ca 10 milj. Utredarenföreslår att det nya forskningsorganet ges en inriktning som främst utgår från löntagarperspektiveti samband med medbestämmande, arbetsorganisation och ny teknik m.m., att en nyfinansieringsmodell införs som innebär att den automatiska medelstilldelningenupphör. I stället införs ett långsiktigt basanslag och en konkurrensutsatttilldelning av projektmedel. Det nya forskningsorganet föreslås få endimensionering motsvarande 22 fasta forskartjänster, tio doktorandstipendiateroch 15 projektanställda forskarassistenter. Totalt med administrativ servicekommer arbetslivscentrum att bantas från ca 100 helårskrafter till ca 60. Utredarenlämnar dessutom förslag om en mera markerad forskningsledning samtutvecklandet av en god forskningsmiljö. Utredarenhar behandlat främst utifrån hela arbetslivsforskningensperspektiv och går inte in närmare på dess verksamhet och organisation.Utredaren konstaterar allmänt att etablerat sig som ensjälvständig forskningsorganisation med en högkvalitativ forskning. Utredarenföreslår att som har en tämligen starkkoppling till högskolorna förstärker denna på olika sätt, att en långsiktig omorienteringsker till förmån för den socialpsykologiska och arbetsorganisatoriskaforskningen samt för en mera produktionsteknisk och datavetenskaplig profil.Dessutom föreslås vissa åtgärder för att stimulera "nyorientering". Avslutningsvisuppehåller sig utredningen vid frågeställningarna om hur arbetslivsforskningens resultat sprids. Utredaren konstaterar att detta kan förbättras och föreslår åtgärder inom informationsområdet men anser framför allt att en ökad satsning på kunskapsspridning bör ske genom det ordinarie undervisningsväsendet. Flera åtgärder föreslås för att stimulera detta, bl.a. ökade möjligheter för arbetslivsforskare att medverka vid 18 utbildning, införande avuppdragsutbildning vid högskolorna i arbets- Prop. 1990/91:69 livsvetenskap.Dessutom läggs ytterligare förslag om ökade kontakter mel- Bilaga 1 lanforskare och löntagarorganisationerna i en vidgad informations- ochkontaktverksamhet. Tillsist lägger utredningen fram förslag om vissa övergripande inriktningsfrågorför arbetslivsforskningen. Utredaren ger förslag om ökad kompetenssamverkanmellan teknologi och human- och samhällsvetenskaplig forskning. Dessutompoängteras behovet av framtida forskningsinsatser på följande fem områden: det internationaliseradearbetslivet, människan och den nya tekniken, arbetet i förhållande till övrigalivsroller, den ökade föränderligheten i arbetslivet samt den växandetjänstesektorn. Förteckning över remissinstanser som avgett Prop. yttrande över betänkandet (SOU 1990:54) ''a 2 , Inriktning, Finansiering ,forskningsrådsnämnden, humanistisk-samhällsvetenskap-liga forskningsrådet,styrelsen för teknisk utveckling, medicinska forskningsrådet,socialvetenskapliga fijrskningsrådet, arbetarskyddsstyrelsen, arbetslivscentrum,, arbetsmiljöfonden, ,, . ,personaladministrativa förening, universiteten i , ,. , högskolorna i Karistad, , och , KungligaTekniska högskolan, , statskontoret, CentraloiganisationenSACO, , i , , och . Yttrandehar också kommit in från ST-ALC, bibliotekschefen vid arbetslivscentrum,och , Svenska kommittén för historiskarbetslivsforskning, och Projekt . Propositionenshuvudsakliga innehåll I Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1Inledning.......................................................... ... 2 2Bakgrund ....................................................... ... 3 2.1Sektorsforskning i allmänhet............................ ... 3 2.2Arbetslivsforskning........................................ ... 3 2.2.1Arbetslivsforskningensframväxt .............. ... 3 2.2.2Arbetslivsforskningensorganisation och finansiering ... 4 3 Arbetsmiljöfonden ............................................ ... 7 3.1Arbetsmiljöfondensansvaratt följasvensk arbetslivsforskning. 3.2Kvalitetsfrågor ochvetenskapligt råd................ ... 8 5Särskilda medel för utbildningi samband med medbestämmande- lagen........................................................... .. 14 6Informationsverksamheten .................................. .. 15 7Hemställan....................................................... .. 16 8Beslut .......................................................... .. 16 BilagaI En sammanfattning av utredningen ............ .. 17 Bilaga2 Förteckning över remissinstanserna ............. .. 20