prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Arbetsfältet är mycket omfattande.Socialstyrelsen måste ha beredskap för att inom ramen för den givna vericsamhetsinriktningenmöta sådana förskjutningar i krav och förväntningar som följer såväl avförändringar inom den sociala sektom som av den allmänna samhällsutvecklingen.Av detta följer enligt min mening att den fasta organisationen bör vara avmåttlig omfattning samt präglad av flexibilitet och hög kompetens. Vadjag nu har sagt skall inte ses som en ny inriktning för utansyftar till att ytterligare precisera och tydliggöra vad riksdagsbeslutiimebär. Inom har också drivits och pågår fortfarande ett omstmkturerings-och omdaningsarbete. Detta iimebär ett fullföljande av den sedan slutet av1970-talet gällande utvecklingslinjen för verksamhet med enförstärkning av de primära uppgiftema tillsyn, uppföljning, utvärdering ochkunskapsuppbyggnad. I en organisation som också rymmer andra mer traditionellamyndighetsuppgifter har det varit en svår uppgift att åstadkomma snabbaförändringar i denna riktning. och dess personal har, genommängden av och spridningen i arbetsuppgifter, inte alltid getts de bästa fömtsättningamaatt leva upp till statsmakt(jraas intentioner. Den nu pågående ochaccelererande omdanings- och renodlingsprocessen syftar till att avlastasocialstyrelsen såväl tunga samordningsuppgifter som en del uppgifter av direktoperativ art. Genom egen prioritering av det interaa arbetetmed metoder för och utveckling av tillsyns- och kunskapsfiinktio-neraa börstyrelsen därefter stå biittre mstad för sina viktiga huvuduppgifter. Sammantagetsyftaråtgärdemainomsocialstyrelsens verksamhetsområde till att skapa enflexibel organisation som präglas av kompetens och med stark vetenskapligförankring och auktoritet. Omstmktureringen av har redan fåttett kraftigt genomslag om man ser till den centrala organisationens omfattningoch bemanning. Åtgärder som vidtagits eller föreslagits t.ex i årets budgetpropositionhar visat på att det utöver den naturliga avgången i den centrala delen krävspersonalminskningar innan bemanningen är anpassad till verksamhetsinriktningen.Till detta kommer konsekvensemaav den ytterligare renodling av sektors- Prop. 1990/91:150 kompetens som jag nu närmare skall redovisa. Regeringenhar tidigare denna dag i en särskild proposition presenterat målsättningar ochprioriteringar för folkhälsoarbetet . Förslag ges om inrättandeav ett folkhälsoinstitut som skall vara det nationella samordningsorganet förfolkhälsofrågor i vid bemärkelse. Detta institut föreslås överta det tvärsektoriellafolkhälsoarbete i form av samverkan och samordning i förhållande till andramyndigheter vilket i vissa fall utförs av . operativa uppgifter inom det tvärsektoriellaförebyggande arbetet, bl.a. huvudansvaret för den statligainformationsverksamheten inom alkohol- och drogområdet. Jag räknar med attsocialstyrelsens myndighetsanslag därigenom kan minskas med 10 milj.kr. Dessa medel kommer i stället att tillföras ,och någon besparing på statsbudgeten uppnås därför inte. Ett bättre resursutnyttjandeuppnås dock genom att en klarare rollfördelning skapas mellan olikasektorsorgan. Detta innebär att administrationen kan minskas och att frigjordamedel i stället kan komma exempelvis forskningen till del. Socialstyrelsenskall - i likhet med andra myndigheter på nationell nivå - i första handutveckla den sektorsspecifika kompetensen inom folk-hälsoområdet.Socialstyrelsens arbete skall därvid rikta sig till huvudmännen och de personalgmppersom har ansvar inom sakområdet. har vidare en mycket viktig fiinktioni den aktiva uppföljningen av folkhälsoarbetet inom socialsektom. Enviktig uppgift för är att på nationell nivå följa och analyserautvecklingen av sjukdomar, sociala problem och deras riskfaktorers utbredningi olika befolkningsgmpper. Inom pågår arbetet med att utvecklaett epidemiologiskt centmm som avses bl.a. svara för behövligt klassifikationsarbeteoch registerhållning inbegripet kvalitetskontroll av befmtliga epidemiologiskaregister. Avsikten är att skapa hög tillgänglighet till registren för forskare,myndigheter, kommuner och landsting. Jag avser att ge i uppdragatt närmare klargöra roll och funktion för ett epidemiologiskt centmm. Därvidbör bl.a. klargöras relationen till (), andramyndigheter och organisationer samt till forskningsanslagsbeviljan-deorganisationer, stiftelser m.fl. Vidare bör beaktas slutbetänkandet frånutredningen (S 1988:02) om informationsstmkturen för hälso- och sjukvården.Även den informationsstmktumtredning för som på regeringensuppdrag pågår i egen regi skall beaktas i sammanhanget. Idetta arbete är det angeläget att vidga perspektivet till att omfatta helasocialstyrelsens ansvarsområde, dvs. epidemiologiska centretkan stödja forskning och uppföljningsinsatser Prop. 1990/91:150 inom heladen sociala sektom. Styrelsen bör redovisa det avsedda upp- Bilaga 11:4draget före utgången av . HIV/aidsär fortfarande ett allvarligt folkhälsoproblem. Insatseraa mot HIV/aids haralltmer integrerats som en naturlig del i de ordinarie samhällsorganensreguljära verksamheit. Det finns dock fortfarande ett starkt behov av att isärskild ordning initiera förebyggande insatser. I årets budgetpropositionredovisade jag min uppfattning att Aids-delegationen bör bibehållas underytterligare , och att den bör verka för en mer effektiv samverkanmellan myndigheter, kommuner, landsting och frivilligorganisationer. Jagförordade också en bättre samordning av de utåtriktade förebyggande insatseimafrån och sida vad gäller bekämpningen avHIV/aids. Samordningen föreslogs också gälla kansliresurserna. Fortsättningsviskommer alltså uppgifter av informations- och annan förebyggande karaktärliksom kansliresurserna för Aids-delegationen och vissa ytterligare uppgifteratt bekostas via det särskilda aidsanslaget. Det innebär en besparing på statsbudgetenpå ca 7,7 milj.kr. och en motsvarande neddragning av anslaget tillsocialstyrelsen har föreslagits föi- /92. Genom att på liknandesätt som i folkhälsofrågain avlasta samordningsuppgifter pånationell nivå och det operativt preventiva arbetet kan styrelsens insatserockså mer effektivt koncentreras på uppföljnings-, utvärderings- ochtillsynsfrågor. Tillsynenhar en särskild betydelse såväl för patienter inom hälso- och sjukvården somför klienter inom . I båda fallen befinner sig individen iunderläge gentemot vården och omsorgen och kan ofta inte själv bedömabehandlingens eller åtgärdens relevans eller utfall. I andra avseenden finnsdock skillnader i tillsynsarbetet. Inom hälso- och sjukvården granskas åtgärdersom faller inom ramen för tydliga yrkesroller och verksamhet som bedöms motvetenskap och beprövad erfarenhet. Granskningen inom har ilångt större utsträckning enskilda åtgärders lagenlighet som gmnd och tar imycket sikte på ställningstaganden från politiska organ. En annan skillnad försocialstyrelsens del är att den, i motsats till vad som gäller inom hälso- ochsjukvårdsområdet, inte har ett direkt ansvar ]på område förtillsynen i enskilda fall. Detta ansvar ligger på länsstyrelsema.Socialstyrelsen kan dock gå in i viktigare eller mer principiellatillsynsärenden. Inom fmns inte heller något regelbundetrapporteringssystem av . Det saknas också samlad statistik överantalet fall av tillsyn liksom ett systematiskt arbete för kvalitetssäkring.Inom pågår emellertid nu planering för ett viktigt metodarbetei syfte att finna ett system för konUnuerligoch systematisk tillsyn av . 1990/91:150 sådantarbete måste naturligtvis ske i nära samarbete med bl.a. länsstyrel- Bilaga11:4 sema. I det arbetet bör också tas upp frågan om den nuvarande arbetsfördelningensåvitt avser tillsynen inom är den lämpligaste. Även tillsyneninom omsorgsverksamheten bör analyseras. Jagär också angelägen om att få till stånd en väl fungerande utvärdering av ochett stöd till utveckling av det sociala arbetets metodik. Jag har erfarit attdet inom finns tankar på att bygga upp en centmmliknandeverksamhet för det ändamålet. Ett sådant centmm skulle vara öppet för samarbetemed extema intressenter och i stor utsträckning kunna utnyttja extema resurserinom högskolor, kommuner och landsting. På motsvarande sätt som för detepidemiologiska centret avser jag att ge i uppdrag att förregeringen presentera och närmare precisera en tänkt uppbyggnad och på vilketsätt resursbehoven kan tillgodoses genom omprioriteringar. Jag fömtsätter attsocialstyrelsen kan redovisa uppdraget före utgången av . Socialstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör bl.a. hälsoskydd.Enligt hälsoskyddslagen delar och dencentrala tillsynen enligt regeringens bestämmande. Den ökadeuppmärksamheten på frågor kring hälsoskydd och miljömedicin har bl.a. lett tillatt allt fler myndigheter fullgör uppgifter som angränsar till eller överlapparsocialstyrelsens. Fömtom rör det sig om exempelvis statenslivsmedelsverk, , kemikalieinspektionen ocharbetarskyddsstyrelsen. Något samlat ställningstagande till rollfördelningenmellan myndighetema har inte gjorts. Regeringen har därför för avsikt att gestatskontoret i uppdrag att precisera och avgränsa rollgentemot andra tillsynsmyndigheter när det gäller miljö- och hälsoskyddsfrågor.Uppdraget bör redovisas före utgången av . Omriksdagen godkänner förslagen i propositionema 1990/91:93 om rättsmedicinskverksamhet m.m. samt 1990/91:120 om den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten m.m. vad avser en ny myndighet, rättsmedicinalverket,och dess uppgifter kommer att helt avlastas uppgiften somchefsmyndighet för sina hittillsvarande underförvaltningar. Ansvaret förtillsyn, uppföljning och utvärdering av rättsmedicinsk och rättspsykiatriskverksamhet kommer att ligga kvar på . Detta innebär attsocialstyrelsens möjlighet att koncentrera sig på de huvudsakliga uppgiftemaytterligare förbättras. Beredskapsansvaret förfunktionen Häbo- och sjukvård m. m. Prop. . . -,j , j- ... 1arets budgetproposition anmälde jag att det fanns anlednmg att genomföra ensärskild översyn av hur uppgifter som funktionsansvarigmyndighet inom totalförsvarets civila del såvitt avser hälso- och sjukvården m.m.kan lösas framöver. Detta verksamhetsområde var undantaget från den översyn somlåg till gmnd för beslut om inriktning m.m. Undervåren 1991 har översynen av funktionen genomförts av en departemenlal arbetsgmppmed företrädare för försvars- och socialdepartementen. I översynsarbetet harett stort antal överläggningar genomförts med berörda myndigheter och organisalioner.Arbetsgmppen har redovisat sin översyn i promemorian "Det fortsatta arbetetvid med beredskapsfrågor inom ftmktionen Hälso- och sjukvård m.m."Promemorian bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 11:4.1. Jaghar i det följande samrått med chefen f5r försvarsdepartementet. Enligtpropositionen (1990/91:102) om verksamhet och anslag inom totalförsvaret1991/92 har genomförandet av försvarsbeslut (prop. 1986/87:95, FöU 11,rskr. 310) nu börjat ge påtagliga resultat och förbättringar i hälso- ochsjukvårdens beredskap. Jag vill understryka betydelsen av denna positiva utve-;klingoch av att den fullföljs. Enövergripande princip i hela totalförsvarsplaneringen, den s.k. ansvarsprincipen,är att så långt möjligt låta den fredstida organisationen vara oförändrad i enkrigssituation. En viktig fömtsättning för att beredskapsplaneringen skall fiingeraär också att de för planeringen ansvariga har nära kontakt med och tar hänsyntill den fredsmässiga utvecklingen på området. Beredskapsfrågorna måste enligtmin mening integreras i reguljära verksamhet i störreomfattning än vad som är fallet. Socialstyrelsenshuvudsakliga uppgifter inom ramen för sitt funktionsansvar skall även på beredskapsomiådetvara tillsyn samt kunskapsutveckling och kunskapsförmedling. Tillsynen bör skeinom ramen för styrelsens övriga tillsyn. Likaväl som skallsvara för expertkunnandet inom den sociala sektora under fredstid skall dengöra det för kriser och i krig om uppgiften då inte ankommer pä annan myndighet.Socialstyrelsen bör alltså exempelvis utarbeta det kunskapsunderlag som krävsför att verksamheten inom sektora skall fungera enligt de av statsmaktemauppsatta målen för totalförsvaret. Eftersom beredskapsuppgifterberör andra myndigheters verksamhetsområden är det angeläget att utveckla samverkansformemaför att uppnå ett mer effektivt resursutnyttjande. Vidarehar översynsgmppen funnit att det även på beredskapsområdet är möjligt attbegränsa handläggning av mtin- och individärenden. Bl.a. harframkommit att handläggningen av vapenfrifrågor bör föras över tillvapenfristyrelsen. Vidare bör sjukvårdshuvudmännen själva kunna svara förkrigsplaceringen av sin personal med hjälp av uppgiftema i det av socialstyrelsenoch sjukvårdshuvudmännen gemen- samt utveckladepersonalförsörjningsregistret, det s.k. Integer-systemet. 1990/91:150Ett motsvarande informationssystem bör utvecklas för försörjningen av Bilaga11:4 läkemedel och sjukvårdsmateriel. Översynsgmppenhar beräknat att det bör vara möjligt att resurser i storleksordningen 3-4 milj.kr.kan frigöras om gmppens förslag genomförs. I denna besparing ligger enavveckling av beredskapsförråd. Jagförordar att det fortsatta utvecklingsarbetet bedrivs med den inriktning somöversynen lett fram till. De närmare organisatoriska kon-sekvenseraa torde varaav den arten att själv kan besluta därom. Jag avser att inomramen för mål- och resultatdialogen med följa upp genomförandetav vad översynen har föreslagit. Detföreslagna rättsmedicinalverket kommer att bestå av en ledningsorganisationmed ett centralt kansli samt relativt frisfående produktionsenheter inom derättsmedicinska och rättsserologiska områdena samt inom den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten. Förledningsftinktionen kommer mål- och resultatstyraingatt vara de övergripande inslagen. Kvalitetskontroll och kvalitetssäkring blirviktiga inslag i ledningens uppgifter bl.a. för att bevaka rättssäkerheten. Vadgäller den rättspsykiatriska undersökningsorganisationen har regeringenföreslagit att undersökningar bör genomföras inte bara vid statliga enheterutan även av vissa sjukvårdshuvudmän enligt ingångna avtal. De statliga enheteraabör också för att kunna höja sin produktivitet och bättre kunna mötavariationer i behovet av undersökningar, få ökade möjligheter att upphandlapersonalresurser (t.ex. läkare och psykologer) av sjukvårdshuvudmän och andraintressenter. På detta sätt kan uppnäs en effektivare och mer flexibelorganisation, som i ett relativt kort tidsperspektiv kan anpassa sig tillförändringar i efterfrågan på undersökningar. Organisationen skaparmöjligheter att bedriva konkurrerande verksamhet inom den offentliga sektora. detta perspektiv kommer kostnadsuppföljning och kostnadsanalyser liksomstöd till löpande effektivisering och upphandling att vara viktiga uppgifterför rättsmedicinalverket. av den verksamhet som det åligger rättsmedicinalverket att leda kommer attvara avgiftsfinansierad. Det gäller den rättsserologiska verksamheten. Ävennär det gäller vissa undersökningar inom rättsmedicin och den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten skulle verksamheten åtminstone delvis kunna avgiftsfinansieras.Rättsmedicinalverket kommer således att ha ansvar för och leda verksamheter därdet finns stora möjligheter att vidareutveckla de olika verksamheteraa såvälorganisatoriskt som kvalitetsmässigt. Detfinns också, främst inom den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten,möjligheter att minska statens kostnader för verksamheten. utförs ca 550rättspsykiatriska undersökningar till en kostnad av Det är såledesen kostnadskrävande verksamhet, och en stor Prop. 1990/91:150 del av kostnaderaaär knutna till omhändertagandet av de personer som Bilaga 11:4 utreds vid derättspsykiatriska klinikeraa. Kraven på säkerhet och bevakning är att jämställamed förhållandena vid häkten. Genom att avveckla rättspsykiatriska kliniker iden utsträckning som är motiverad med hänsyn till ingångna avtal med sjukvårdshuvudmäimenoch den reduktion av antalet undersökningsplatser som de nya regleraa enligtförslagen i propositionen (1990/91:58) om psykiatrisk tvångsvård m.m. på sikttorde innebära kan besparingar i de statliga utgifteraa för denna verksamhetuppnäs som man uppnår det eftersträvade närmandet mellan den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten och allmänpsykiatrin. Besparingaraa i denna del börunder treårsperioden kunna ligga i storleksordningen 20 milj.kr. 4.1 Utgångspunkter och huvudinriktning Socialförsäkringsadministrationenbefinner sig i en intensiv förändringsfas. För det första är arbetssätt ochverksamhetsinriktning stadda i omvandling. En långtgående decentralisering avärendehandläggning till lokalkontorsnivån är snart avslutad. Hittillsvarandetonvikt på att bevilja och utbetala ersättningar skall kompletteras med ettaktivt arbetssätt med syfte att främja rehabilitering och motverka uppkomstenav långa sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Fördet andra kommer väsentliga inslag i förmånssystemet att förändras. Förslagetom införande av en 14 dagars sjuklöneperiod iimebär att försäkringskassoraainte längre skall administrera sjuk-penningutbetalningaraa för de kortasjukfallen. utgör detta en betydande del av kassoraas verksjimhetsvolyininom sjukförsäkringen. Vidare pågår eller planeras översj-ner avarbetsskadeförsäkringen, KBT m.m. Fördet tredje utvecklas försäkringskassoraas relationer till angränsadesamhällssektorer. Fr.o.m. /90 har försäkringskassoraamöjligheter att upphandla yrkesinriktade rehabiliteringstjänster. Särskildamedel har ställts till förfogamde inom ramen Dagmaröverenskommelsesom bas för överläggningar och avtal mellan kassor och sjukvårdshuvudmän.Försöksverksamhet med fmansiell samordning mellan socialförsäkringen och hälso-och sjukvården avses inledas . Somjag konstaterade i årets budgetproposition är resurssituationen ocharbetsbelastningen inom försäkringskassoraa sådan att en neddragning avadministrationens kostnader inte kan åstadkommas med marginella anpassningar.En långsiktig strategi för minskade förvaltningskostnader måste utvecklas delsi termer av regelförändringar som ger administrativa besparingar, dels iförändringar av organisationens utfonnning och funk- Prop. 1990/91:150 tionssätt. Strateginmåste vidare beakta det gmndläggande särdraget för verksamheten, nämligen att * socialförsäkringenär ett nationellt system för ekonomisk gmndtrygghet som skall tillämpas enhetligt över hela landet. Såvälförsäkringsutgifter som administrationskostnader fmansieras nationellt i formav statliga skattemedel och socialavgifter. Förändringar i förmåner beslutascentralt. Genomförande av beslutade förändringar måste ske samordnat. Socialförsäkringsförmånerstyrs av ibland komplicerade regler. Fastställande av ersättningsbeloppen fömtsätterofta en rad uppgifter om den försäkrade. Härav följer behov avinformationssystem och hantering som så långt möjligt tillvaratar fördelar med automatisering.Detta motiverar gemensamma ADB-system för registrering, beräkning ochutbetalning samt möjligheter till automatisk samordning mellan olika förmåner. ADB-systemensfiinktion är även att säkerställa likformig regeltillämpning. Denfortgående intemationaliseringen och en eventuell framtida anslutning till EGkommer att ställa både centrala och lokala nivåer inför nya uppgifter ochkompetenskrav. Enligtmin mening är det väsentligt att * socialförsäkringsadministrationenbibehåller en flexibilitet och stabilitet för att klara av förändringskrav framöver. Socialförsäkringenär i hög grad ett iimehållsligt och produktionsmässigt sammanhängande system.Samtidigt är det väsentligt att tillvarata de fördelar som decentralisering ochdelegering ger för att åstadkomma ett aktivt resultatansvar och ändamålsenliganpassning till lokala fömtsättningar och behov. Denpågående förändringsprocessen inom socialförsäkringen innebär att försäkringskassoraatilldelas ett mer aktivt resultatansvar och ett bredare handlingsutrymme än detsom gällt. Därtill kommer att en rad administrativa beslut förs uttill kassoraa. Denna utveckling följer de riktlinjer för rollfördelningen inomsocialförsäkringsadministrationen som uttryckts bl.a. i propositionen1988/89:100, bil. Detär angeläget att även fortsättningsvis eftersträva * envidareutveckling av försäkringskassoraas resultatansvar och av rollfördelningen inom socialförsäkringsadministrationen i takt med förändringar av verksamheten och målen för socialförsäkringen. 4.2 Regelförändringar som led i en strategi för socialförsäkringsadmini strationen Detsom i gmnden styr socialförsäkringsadministrationens inriktning och omfattningär de regelsystem som omger de olika förmånerna. Ett naturligt steg i ettprogram för effektivisering och besparingar inom socialförsäkringsadministrationenär därför att undersöka hur reglema påverkar administrationskostnaderaa.I avsnitt 4.2.1 redovisas en preliminär översikt härav. I avsnitt 4.2.2 redovisasde stöne regelförändringar som är aktuella. Vissa av dessahärstammar från det regelutvecklingsarbete som är en integreiaddel i socialförsäkringsverksamheten. Genom ett regeringsbeslut fickRFV formellt i uppdrag att fortlöpande redovisa idéer, uppslag och åtgärder föröversyner av regelsystemet inom socialförsäkringen. I avsnitt 4.2.3 redovisaskortfattat den inverkan interaationaliseringen kan innebära försocialförsäkringsadministrationen. 1990/91:150Bilaga 11:4 4.2.1 Administrationskostnaderna för olika försäkringsgrenar Inomramen för den s.k. Helmergmppen (i derma ingår ledningen försocialdepartementet, RFV och ) har ett arbeteinletts med syfte att klargöra särkostnader för olika försäkringsgrenar ochhur förmåneraas utfcirmning påverkar administrationskostnaderaa. I nedansfåendetabell redovisas en preliminär uppskattning av olika försäkringsområdens särkostnaderi form av direkta administrationskostnader. Tabellen utgår från tilldelademedel för /91 (milj.kr. Summa direkta adm. andel av utbet. Barnbidrag, bidragsförskott, barnpensioner Försäkringskassomaspersonalkostnader för direkt ärendehandläggning utgör mellan och av administrationskostnaderaa.Portokost-naderaas andel för olika verksamhetsområden varierar kraftigt från O% till . För hanteringen av bambidrag och pensionsutbetalningar utgörportokostnaden en relativt tung post. I årets budgetproposition har jagföreslagit att pensionsmottagare som har utbefålning till ett konto får underrättelseom utbefåld pension endast vid första utbetalningen och vid ändring avbeloppets storlek samt vid årsskifte och inte som varje månad.Förändringen avses genomföras fr.o.m. och beräknas medföraen kostnadsminskning på 24 milj.kr. Motsvarande system har genomförtsför barabidragsutbetalningar. Den direktaadministrationskostnaden utgör 0,3-4,av utbetald ersättning. Därtill kommeroverhead-kostnader för intera administration som utgör på de direkta administrationskostnaderaa.De totala administrationskostnaderaa är i många fall , vilket kanjämföras med de som privata försäkringsbolag uppger att derasförsäkringsadministration kostar. Administrationskostnadernabör inte ställas i relation enbart till de belopp de hanterar utan även tillärendemängden. Därvid framträder också vilka ärenden som är enkla och vilka somär komplexa, t.ex. till följd av att en rad utredningsunderlag är nödvändigainnan beslut kan fattas. InomRFV utarbetas riktlinjer för en kostnads- ochprestationsredovisning. Denna skall kunna tjäna som underlag för närmareanalyser av kostnaderaa för att administrera olika delar av socialförsäkringssystemet.Uppgifteraa i följande tabell om direkta personalkostnader för några olikaärendeslag skall ses som exempel på vad en redovisning skulle kunna iimehålla. 1990/91:150 Bilaga11:4 (milj.kr.) *) B = bidragsmottagare A Anmälningar K = Kvitton Arbetetinom Helmergmppen rörande samband mellan förmåneraas utfonnning och administrationskostnaderaaavses ge uppslag till ytterligare regelförändringar och förändringar i regleroch arbetssätt som kan frigöra administrativa resurser utan att alltförpåtagligt försämra utbytet för den försäkrade. 4.2.2 Aktuellaregelförändringar Prop.