prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringenanser att tillverkarens ansvar för produkterna gäller under hela deras livstid.Kemikaliekontrollen stärks ytterligare genom att förhandsanmälan införs förnya kemiska ämnen och genom att produktregistret byggs ut. Användningen avvissa tungmetaller, klorerade organiska lösningsmedel och tillsatsämnen iplaster avvecklas eller begränsas. Denplan för avveckling av ozonnedbrytande ämnen som regeringen lade fram i denförra miljöpropositionen utvidgas. (6) Bättreavfallshantering Hårdarekrav redan vid tillverkning av varor och avveckling av farliga ämnen ger ettmindre miljöfariigt avfall. Mängden avfall skall begränsas genom återanvändningoch återvinning samt minskad användning av engångsmaterial och emballage.Mycket hårda miljökrav ställs på det avfall som slutligen måste tas om hand. Föratt underlätta en effektiv och miljöriktig avfallshantering skall allt avfallsom uppkommer källsorteras. Kommunerna får en vidgad rätt att differentierasina avfallstaxor. Införande av ytterligare ekonomiska styrmedel övervägs. Flödetav miljöfarligt avfall skall minskas och omhändertagandet för bättras. Reglerna för export av miljöfarligt avfall har skärpts. (7)Rent trafiksystem Prop. Godakommunikationer är en viktig förutsättning för näringslivet och möjligheternatill arbete och välfärd. Utsläppen från trafiksystemet måste minskas till vadhälsan och miljön tål. Effekternaav redan fattade beslut blir allt tydligare. Blyutsläppen från bensin harminskat kraftigt och renare bilar ersätter nu de gamla i snabb takt. Trotsdetta minskar inte utsläppen tillräckligt. Arbeteti de tre storstäderna prioriteras. skall omfattandeinvesteringar göras i bl.a. modern kollektivtrafik för att skapa bekväma ochlättillgängliga alternativ till dagens biltrafik. Regeringen har reserverat ettutrymme på inom ramen för infrastrukturfondens 20miljarder för åtgärder i det samlade trafiksystemet, för att förbättramiljösituationen och framkomligheten i storstadsregionerna. Miljöanpassadefordon behövs för distributions- och kollektivtrafiken i tätorter. I kombinationmed renare bränslen kan de kvarvarande hälsoriskerna därmed nedbringasväsentligt. Järnvägssystemetbyggs ut mellan stora befolkningscentra. växer ett livskraftigtjärnvägsföretag fram som kan ta hand om allt större transportvolymer. Avgaskravenskärps för personbilar, bussar och lastbilar. Ett system med ekonomiskastyrmedel införs som bygger på att nya fordon indelas i miljöklasser. De nyaavgaskraven får störst effekt för om de införs tidigt och samordnat ihela . Regeringen avser därför att inom ramen för EES-processen aktivtverka för att avgaskraven skärps inom EFTA och EG och att de kaninforas i hela . (8)Rent energisystem Måletär ett energisystem utan kärnkraft där sektorns bidrag till försurning ochklimatpåverkan minskar kraftigt och där de orörda älvarna inte byggs ut. Ensådan omställning tar tid och kräver internationellt samarbete. Riktlinjernaför detta kommer att återfinnas i regeringens proposition om energipolitiken. El-och värmeproduktionens utformning är en viktig del i regeringens strategi föratt minska klimatpåverkan. Ytterligare insatser görs nu också i form av skärptautsläppskrav, åtgärder mot utsläpp från småpannor och för lokalisering avvindkraft för att minska el- och värmeproduktionens miljöpåverkan. (9)Uthålligt Jordbruk och skogsbruk Riksdagenbeslutade om en ny livsmedelspolitik som förenar konsumenternas krav pålivsmedel av god kvalitet och till låga priser med ett miljövänligt,livskraftigt och rationeUt jordbruk. Användningenav bekämpningsmedel har halverats fram till och skall halveras ytterligare en gång till strax efter mitten av 1990- talet. Kväveläckaget skall halveras . skegenom jordbrukets omställning och genom skärpta krav på spridning Prop.1990/91:90 och hantering av gödsel. Utsläppen av ammoniak skall minskas. Detöppna landskapet skall hävdas och natur- och kulturmiljövärden säkras genomstöd till landskapsvårdande åtgärder. Enav utgångspunkterna för skogsbruket är att skogsmarkens långsiktigaproduktionsförmåga skall upprätthållas och att arter och naturtyper skyddas.Det pågår en översyn av skogspolitikens mål och medel, vilken bl. a. syftartill att stärka miljöhänsynen. Skyddetför fjällskogar och sumpskogar har successivt förstärkts. Reglerna föravvattning av skogsmark skärps nu för att slå vakt om naturtyper och hotadearter. Naturvårdensmål är dels att långsiktigt hushålla med naturresurserna genom att bevaramångfalden av arter och naturtyper, dels att ge alla möjlighet till rekreationoch friluftsliv i ett varierat landskap. Regeringen föreslår attnaturvårdslagen skärps, bl.a. införs ett generellt biotopskydd. Anslagen tillvård av naturreservat ökas och stödet för att skydda hotade arter byggs ut. (10)Det personliga ansvaret Iett läge där många små utsläpp står för en allt större del av miljöpåverkankrävs att både företag, myndighetert och enskilda människor tar ansvar förskyddet av miljön. Det är summan av alla de små utsläppen och slöseriet i vårvardag som kan skapa stora risker för den framtida miljön. Dettaställer ökade krav på var och en personligen. var uppmärksamhetenriktad mot de 1 000 största industrierna och deras utsläpp. måste arbetetinriktas mot 100 OOO-tals varor som används i 100 OOO-tals verksamheter av 8,5miljoner människor. För att ändra beteendet i miljövänlig riktning krävsväsentligt ökade kunskaper och förändrade attityder även i vardagslivet. Detkommer att bli allt mer betydelsefullt att alla sorterar sopor, hållerhastighetsbegränsningarna, åker mer kollektivt, inte slösar med energi ellerskräpar ner. Arbetet för att trygga en god livsmiljö för oss själva ochkommande generationer påkallar sålunda nya konsumtionsmönster och en omläggningav livsstilen. Regeringenföreslår att miljöfrågorna får en starkare ställning i utbildningssystemet.Miljöundervisningen skall byggas ut på samtliga nivåer och miljöaspekter skallintegreras i all utbildning. Möjligheterna att försörja samhället medspecialistkompetens förbättras genom en kraftig utbyggnad av antaletutbildningsplatser bl. a. inom miljö- och hälsoskyddslinjen. Positivmiljömärkning håller redan på att införas. Den kommer att göra det lättare förkonsumenterna att välja mindre miljöskadliga varor. Miljöfarlighetsmärkningutvecklas så att också de fariigaste ämnena kan väljas bort. Detkommer att ta tid innan effekterna av insatta åtgärder blir påtagliga. De senaste 20 årens framgångar med att minska olika utsläpp visar samti- 17 2 1990/91. digt att naturen kanåterhämta sig. Miljöarbetet måste därför drivas med styrka . Medde förslag som regeringen redovisar i de miljö-, energi- och näringspolitiskapropositionerna anges hur kan byggas starkt för framtiden. Regeringenkommer också att i det internationella arbetet verka för en långsiktigt hållbarglobal utveckling som förenar ekonomisk tillväxt med rätten till arbete,välfärd och en god livsmiljö. Regeringen avser vidare att lämna årligaredovisningar om utvecklingen på miljöområdet. 2 Miljöpolitikens mål och strategier Tillståndeti miljön och hur människan genom olika aktiviteter påverkar bl.a. atmosfären,klimatet, naturen, sjöar och hav redovisas kortfattat i detta kapitel. ISverige finns stora naturvärden och en lång tradition att skydda och bevaravärdefulla miljöer. Imånga avseenden har miljötillståndet förbättrats avsevärt under de senasteåren. Resultatet av genomförda åtgärder redovisas. Trots att godaresultat har uppnåtts måste föroreningarna begränsas ytteriigare för attmänniskors hälsa och miljön skall skyddas varaktigt. Regeringen redovisar demiljöpolitiska mål och strategier som föreslås som riktlinjer för det fortsattaarbetet. De medel och de åtgärder som föreslås för att uppnå miljömålenredovisas senare i sammanfattning i kapitlen 3 och 4. 2.1 Atmosfären och klimatet {Régeringéns;förslag: Sörririfctlinjer för det fortsatta arbetet med att;.' /.begränsa'p4vérka&:på-atmösfaréh och klimatet skallfö i>i Uttunningen ävözpnskiktet.hejdås såatf människorshäJsa och de * >'!ekologiska syistemén irité'skådas. Ävvecklingsplaneh 'för CFC-för-* ■ 4 ■" ~»>■■*■' ' ' *" '"' < *'■ i ■ '"' r ■■''' '■' * a ■ '"- .» ■ *■ * :,ejilngarfullföljs. som démutyidgås till andra ämnen ined -, ,'/likriåndehégativaeffékterp1i"qzönskiktétj , ' - ;'*' *;■ /■■..■'■ >.- t *■' ,'* s7 .Régeriiigen föreslår en samlad krafegi fö/iniriskad..kiimatpåVer- / Itan.lUtsläppetfav samtliga kl iiriåtpåvérfcahde gaser begrän sås.Inom;',',./alla:saiiiftälissektbrer:;S.yerigé.skall yérka;förrättade.totala;köldi-/; v/oxidutsläppén i år 2p00;infé:öyérsri riuvaräride riivä - ' föratVdärefter,inihska..Detta thål kaii sériafé utsträckas till,övriga. ';-%'industrilähderv.,\-.■"■: i': . : r'.::'=';,-i"'';*-'*." :■''':::' ~ ' *'*.■ Ozonskikteti atmosfären skyddar livet på jorden mot solens skadliga ultravioletta strålar.Huvuddelen av ozonet finns i stratosfären . Ozonskiktet kan påverkasoch brytas ner av ämnen som har vissa kemiska egenskaper och som dessutom ärtillräckligt beständiga för att kunna nå till stratosfären. Till de ämnen sompåverkar ozonskiktet hör kloreradeoch bromerade fluorkarboner (CFC och haloner), vissa klorera- Prop.1990/91: 90 de kolväten och dikväveoxid (lustgas). CFC säljs bl.a. underhandelsnamnet freon. Underen följd av år har det stratosfäriska ozonskiktet tunnats ut kraftigt överAntarktis under de antarktiska vårmånaderna. Den viktigaste orsaken anses varaökande halter av klor och brom i atmosfären. Även över har forskareuppmätt höga halter klor i s.k. aktiv form. Orsaken till de ökande halterna ärutsläpp av klorfluorkarboner (CFC), haloner och andra klorerade eller bromeradeämnen. Närozonskiktet tunnas ut ökar intensiteten hos en viss typ av ultraviolettstrålning (UV-B) vid jordytan. Denna strålning har skadliga effekter påmänniskor, djur, växter och material. Den leder till fler fall av hudcancer ochögonsjukdomen grå starr. Regeringenredovisade för en plan för avveckling av CFC-användning.Riksdagen lämnade redovisningen utan erinran. CFC-användningen skall enligtplanen avvecklas . Planen var den första i sitt slag i världen.Genom tydligt angivna åtgärdskrav och ett effektivt arbete från såvälmyndigheterna som näringslivet har ny teknik utvecklats och bidragit till attmotsvarande planer har utarbetats i andra länder. Genom aktiva insatser frånnäringslivet följer den svenska avvecklingen den fastställda planen.Användningen av CFC-föreningar vid rengöring, avfettning, sterilisering ochsom blås- och jäsmedel i mjuk och hård skumplast har därför i stort settupphört . Användningen som köldmedium och kemtvätt vätskahar minskat med räknat års nivå. Totalt sett har de svenskautsläppen av CFC halverats, från till ca . Användningenav CFC kommer att begränsas kraftigt i världen genom de nationella ochinternationella beslut om avveckling som har fattats. Dessa åtgärderär emellertid inte tillräckliga för att helt och hållet hejda förstöringen avdet skyddande ozonskiktet i stratosfären. För att hejda nedbrytningen mästeanvändningen av CFC, haloner, 1,1,1-trikloretan och koltetraklorid heltupphöra. Användningen av andra ozonnedbrytande ämnen, t. ex. HCFC-föreningarmåste också begränsas. Dessa åtgärder måste vidtas i global skala. Åtgärdertill skydd av ozonskiktet är exempel på ett snabbt internationellt agerande närkunskaper om miljöeffekter väl finns tillgängliga. Måletär att hejda uttunningen av ozonskiktet så att människors hälsa och deekologiska systemen inte skadas. För att nå målet måste åtgärder vidtas både iSverige och internationellt. Regeringenkommer i det följande att redovisa ytterligare åtgärder så att användningen avCFC kan avvecklas enligt tidigare fastlagd plan som också skärps på vissaområden. Avvecklingen utvidgas till att omfatta också andra klorerade ochbromerade ämnen med liknande negativa effekter på ozonskiktet. 2.1.2 Internationelltsamarbete Prop. Ettstort antal länder, däribland , har förbundit sig att vidta åtgärdersom skyddar ozonskiktet. Åtagandena har formaliserats genom Wienkonventionenför skydd av ozonskiktet och det därtill knutnaMontrealprotokollet . Enligt protokollet åtar sig parterna atthalvera användningen av de kontrollerade CFC-föreningarna . Vid ettmöte i beslutade parterna om skärpningar i protokollet. Ländernaåtog sig vid denna förhandling att, efter en stegvis nedtrappning, totaltavveckla användningen av CFC, haloner och koltetraklorid . För1,1,1-trikloretan bestämdes att en avveckling skall ha skett till år 2005.Samtidigt uppmanades länderna att om möjligt gå fram i snabbare takt. Denindustrialiserade väridens ansvar för att göra det möjligt för attdelta i protokollet har lagts fast och en fond för stöd till tekniköverföringhar etablerats. bidrar till denna fond. Sverigesagerande i det fortsatta internationella arbetet inriktas mot att ytterligarepåskynda avvecklingstakten för samtliga ämnen, att begränsa den användning avhaloner och HCFC som bedöms nödvändig till ett absolut minimum och att verkaför att ny teknik och alternativ utan skadliga effekter på ozonskiktet eller påklimatet tas fram. Jordensatmosfär fungerar på ett liknande sätt som glaset i ett växthus. Den hållerårsmedeltemperaturen vid jordytan , i stället fbr de 18minusgrader som skulle rått om jorden saknat atmosfär. Denna naturligaväxthuseffekt förstärks nu av människans aktivitet, som ökar haltenklimatpåverkande gaser (s. k. växthusgaser) i atmosfären och därmed bidrar ökad uppvärmning. En sådan förändring av det globala klimatet är ett av demest allvariiga miljöhoten. De viktigaste växthusgaserna är koldioxid, CFC,metan, ozon och dikväveoxider. Regeringentog initiativ till överläggningar med företrädare förriksdagspartierna liberalerna och , i syfte att skapaett underlag för långsiktigt hållbara beslut om energipolitiken. Överläggningarnaslutfördes med en överenskommelse om riktlinjer förenergipolitiken. I överenskommelsen ingår förslag till en strategi för minskadklimatpåverkan. Regeringen föreslår att de i överenskommelsen angivnariktlinjerna om minskad klimatpåverkan antas av . Överenskommelsenåterges i det följande: Människanspåverkan på klimatet genom utsläpp av s.k. växthusgaser är ett av de mest allvarliga miljöhoten. Enligt expertgruppen IPCC är risken stor för utbredd torka i vissa områden och översvämningar i andra. Hund ratals miljoner människor kan behöva flytta, ekosystem förstöras och allvarliga sjukdomar spridas över vida områden. Utsläpp av koldioxid svarar för ungefär hälften av klimatpåverkan från svenska källor. randedel utgörs huvudsakligen av freoner, metan och gaser med indirekt Prop. 1990/91:90 men betydande påverkan på klimatet (kväveoxider, kolväten m. Jordbruksutskottetgjorde ett uttalande om koldioxidutsläppen med följande lydelse: "Utskottetvill i sammanhanget erinra om att koldioxidproblemet är av global natur. Detkan icke lösas genom nationella åtgärder. En internationell reglering ärnödvändig. Det är emellertid först nödvändigt att vinna internationellterkännande av problemet. Som ett led i ansträngningarna härför och mot bakgrundav vad som framkommit ansluter sig utskottet till förslaget i motion Jo30 omatt regeringen bör klarlägga energianvändningens effekter på koldioxidhalten iatmosfären och utarbeta ett program för att minska utsläppen till vad naturentål. Som ett nationellt delmål bör anges att koldioxidutsläppen icke bör ökasutöver den nivå de har ." RiksdagenstäUde sig bakom detta uttalande. Sedanår 1988 har ett stort antal utredningar genomförts om möjligheterna att minskaklimatpåverkan. Den internationella expertgruppen IPCC har lagt fram enrapport, som bl.a. pekar på att en strategi för minskad klimatpåverkan börbehandla samtliga växthusgaser. Förhandlingar om en klimatkonvention inleds ifebruari 1991. Flera ministerkonferenser med deltagande från ett stort antalländer har uttalat sig i frågan. Det västeuropeiska samarbetet har ökat och fåren allt större betydelse. 1 har framför allt biltrafikens och flygetssnabba ökning inneburit ökningar av koldioxidutsläppen. Motdenna bakgrund bör på nytt ta ställning till klimatfrågan. En samladsvensk strategi för att minska klimatpåverkan bör behandlas av underinnevarande . Därmed kan begäran om ett program motklimatförändringar tillgodoses. 1 det följande anges förslag till en sådanstrategi. Klimatfråganintar en särställning i miljöarbetet. Utsläppenav klimatpåverkande gaser har samma effekt oavsett var de Problemet är såledesglobalt. Detär också långsiktigt. Effekterna uppträder gradvis, men det är möjligt att demest dramatiska effekterna uppstår först . På grund av att denglobala uppvärmningen fördelas ojämnt kommer utsatta regioner att kunnapåverkas . Trögheteni klimatsystemet innebär tidsfördröjningar mellan åtgärder och deras resultat.De utsläpp som sker påverkar klimatet hundratals år framåt. Det finnsvisserligen fortfarande osäkerhet bland vetenskapsmännen om tidsskalan och denexakta storieken av de befarade klimatförändringarna, liksom om effekterna i olikaregioner. Försiktighetsprincipen (precautionary principle), som hävdati en rad internationella sammanhang, innebär dock att åtgärder måste vidtasredan innan kunskapen är fuUständig. Det behövs därför ett aktivt arbete motklimatförändringar . Sverigebör aktivt delta i internationella diskussioner om möjligheter och sätt att klara ett långsiktigt mål som innebär att klimatförändringarna begränsas till en för samhället och naturen hållbar nivå. åtgärder för att såvälbegränsa utsläppen av koldioxid och andra växthus- Prop. 1990/91:90 gasersom öka upptaget av kol i skog och annan växtlighet. Industriländernasvarar för den dominerande delen av utsläppen av klimatpåverkande gaser. Dessaländers utsläpp fram till har redan skapat en stor risk för förändringarav det globala klimatet. Inget framgångsrikt arbete mot klimatförändringar kanbedrivas utan konkreta åtgärder av dessa länder. Industriländerna har därfören särskild roll och ett särskiU ansvar för att minska klimatpåverkan. Delinternationella samarbetet för att uppnå globala mål för begränsningar avklimatpåverkan bör utgå från ett internationellt rättvist synsätt. Detta gällermellan i-länder och men även inom den industrialiserade världen.Kraven på länderna bör ställas så att åtgärder kan vidtas på ettkostnadseffektivt och rättvist sätt med hänsyn till bl.a. nuvarande utsläpp perinvånare och till tidigare åtgärder som har minskat utsläppen. Sverigebör lägga särskild vikt vid möjligheterna till en gemensam EG/EFTA-linje införde förhandlingar om en klimatkonvention som inleds . Det finnsfördelar med att de västeuropeiska länderna enas om en strategi för minskadklimatpåverkan och driver den inom . Strategin bör omfatta koldioxid ochandra klimatgaser. Ett gemensamt EG/EFTA-mål, som senare kan breddas tillövriga och , bör vara att de samlade koldioxidutsläppen förde berörda ländergrup-perna inte får överstiga nuvarande nivå för att därefterminska. har tillsammans med övriga EFTA-länder nått enprincipöverenskommelse med EG om att utarbeta en gemensam position vad gällerstabilisering av koldioxidutsläpp. Åtaganden inom denna ram bör fördelaskostnadseffektivt och rättvist mellan länderna. Formerna för detta blirföremål för senare förhandlingar inom EG-EFTA. Ettsamarbete mellan västeuropeiska länder kan även innehålla förslag tillsamordnade ekonomiska styrmedel, stöd till åtgärder i m.m. Deinsatser gör som stöd till omställningen i bidrar till en mereffektiv energianvändning och därmed till minskad klimatpåverkan. Utvecklingenmot en alltmer internationell elmarknad nödvändiggör att åtgärder motkoldioxidutsläppen från elproduktion samordnas med övriga länder i ,så långt detta är möjligt. bör i detta sammanhang verka för attprissättningen av el avspeglar de verkliga kostnaderna inkl. miljöpåverkan. Utvecklingsländernaär särskilt utsatta för klimatförändringar och har en betydelsefull roll i detinternationella arbetet. Åtgärder mot avskogning, ökenspridning och ineffektivenergianvändning i dessa länder är nödvändiga för en långsiktigt hållbarutveckling. Ett ökat stöd från industriländerna är viktigt för att skapa förutsättningarför en utveckling där sådana åtgärder inte ställs mot andra kortsiktiga behov.Sverige bör verka för att samtliga industriländer uppfyller FNs biståndsmål.Insatser för skogsvård och återbeskogning bör spela en viktig roll inom ramenför den svenska biståndspolitiken. Detnationella arbetet mot klimatförändringar bör utformas sä att tillsammans med övriga västeuropeiska länder kan vara pådrivande i det internationella arbetet. En svensk klimatstrategi måste vara åtgärdsinrik- tad. Den skall omfatta samtliga klimatpåverkande gaser och samtliga samhällssektorer. skall aktivt verka för begränsningar av utsläppen även från sektorer som är beroende av att konkurrera på en internationell 22 marknad.Långtgående sådana begränsningar förutsätter internationellt Prop.1990/91:90 samarbete. ISverige innebär den beslutade avvecklingen av freoner en snabbare ochkraftigare minskning av den nuvarande klimatpåverkan än vad som regleras iinternationella överenskommelser (Montrealprotokollet). Användningenav andra ozonnedbrytande ämnen, som haloner, måste upphöra. Detta innebärytterligare minskningar av klimatpåverkan. Koldioxidutsläppen måste begränsasoch utsläppen av kväveoxider, kolväten och koloxid minska kraftigt. Idet följande redovisas ett antal tänkbara åtgärder för att minska utsläppen avdessa växthusgaser. Rangordningen mellan åtgärderna bör bestämmas av deraseffekt för att minska klimatpåverkan i förhållande till kostnaderna. Omett tillräckligt antal av de åtgärder som redovisas i det följande genomförsblir resultatet en kraftig minskning av klimatpåverkan från svenska källor tillår 2000, jämfört med nuvarande nivå. Många åtgärder innebär även andramiljöfördelar än minskad klimatpåverkan, som minskad försurning, förbättradtätortsmiljö och skydd av ozonskiktet. Riksdagensbeslut innebar dels en begäran om ett program för att minska utsläppenav koldioxid, dels ett delmål om att de svenska koldioxidutsläppen inte bör ökautöver nivå. Det senare målet har dock redan överskridits och tordemed hänsyn till bl.a. en ökande trafik vara svårt att uppnå under de närmasteåren. Beträffande målet om ett program för minskning på under 1988års nivå bör här redovisade åtgärder utgöra en god grund. En rad faktorer råoljepris, priskänslighet hos konsumenter, framtida energibehov etc gör detsvårt att ange i exakt vilken takt utsläppen kan minska. Föratt koldioxidutsläppen från energisektorn skall kunna hållas på en så låg nivåsom möjligt, måste energiförsörjningen genom ett effektivtutnyttjande av varaktiga och miljövänliga, helst förnybara, energikällor.Hushållning med energi och en ökad användning av förnybara . energikällor ärdärför avgörande inslag i en strategi för minskad klimatpåverkan. Effektivenergianvändning är ett viktigt instrument för minskad klimatpåverkan.Energihushållningsarbetet måste, som här har föreslagits, förstärkas.Nedsättningsreglerna för energiintensiv industri utreds bl.a.för att åstadkomma incitament för energihushållning och minskadekoldioxidutsläpp. Miljöanpassadenergiproduktion med låg klimatpåverkan måste stimuleras. Det är miljömässigtmotiverat att stödja bl.a. vindkraft, solenergi och biobränslebaseradkraftvärme. Biobränslen är från klimatsynpunkt generellt sett bättre än fossilabränslen. I ett val mellan fossila bränslen bör naturgas användas hellre än koloch olja. Kraftvärme bör gynnas framför kondenskraft. Insatserför hushållning med energi och en satsning på miljöanpassad energiproduktion,tillsammans med den koldioxidskatt beslutat införa, gör det möjligtatt begränsa koldioxidutsläppen från bostäder, service och fjärrvärme så att deinte överstiger nuvarande nivå . Detär angeläget att minska trafikens klimatpåverkan. Det kan ske t. ex. genom kollektivtrafik med låga koldioxidutsläpp, ökad bränsleeffektivitet hos nya personbilar, motoralkoholdrivna tätortsfordon och sänkta medel- 23 Koldioxidutsläppen från flyg och sjöfart bör be- Prop.1990/91:90 gränsas.