prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Målet för säkerhetspolitik är att i allalägen och i former som vi själva väljer trygga en nationell handlingsfrihet,att inom våra gränser bevara och utveckla vårt samhälle politiskt, ekonomiskt,socialt, kulturellt och i varje annat hänseende efter våra egna värderingar,samt i samband därmed verka för internationell avspänning och en fredligutveckling. Därvid blir målet att bidra till fortsatt lugn och stabilitet i vårdel av världen av särskild vikt. neutralitetspolitik är av avgörandebetydelse för vårt lands fred och oberoende. Den bidrar till stabilitet ochavspänning i vår del av världen, och utgör grunden för vårtinternationella arbete för samförstånd och solidaritet. Neutralitetspolitiken stöds av ett starkt ochallsidigt totalförsvar som redan i fredstid skapar förtroende för vår vilja ochförmåga att värna om vårt oberoende. Iraksockupation av har fördjupat de starka motsättningar som sedanlång tid existerar i och lett till en allvarlig internatio- Prop. 1990/91: 100 nell kris. En utveckling av konflikten i tillett krig skulle få Bil. 5 svåra följder såväl i ett regionalt som i ettglobalt perspektiv. har konflikten i ljuset av supermaktsavspänningenframmanat en mycket bred enighet i FN vad avser sanktioner mot m. m. Utsikterna till en fredlig lösning avPalestinafrågan har på nytt minskat, som en följd av de israeliskamyndigheternas bristande kompromissvilja och hårdföra agerande på ,samt ökade motsättningar orsakade av bl.a. PLOs ställningstagande iGulfkonflikten. Förhoppningarna om fred mellan och harstärkts genom att betydande steg tagits för att genomföra säkerhetsrådetsresolution 598 (1987). 1 råder alltjämt inbördeskrigsliknandeförhållanden och det stora flyktingproblemet kvarstår. Ännu föreligger inte detpolitiska samförstånd bland afghanerna själva som är den viktigastefömtsättningen för fred och flyktingarnas återvändande. I har betydande politiska förändringarägt rum. förbjudna organisationer såsom ANC har legaliserats och NelsonMandela har frisläppts. Undantagstillståndet har upphävts. Regeringen och ANChar ingått viktiga överenskommelser och konstaterat att vägen nu ligger öppenför förhandlingar om en ny författning för . har en serievåldshandlingar skakat landet. Apartheidsystemet består men regeringen harförutskickat förslag om avskaffandet av vissa centrala apartheidlagar 1991. De djupgående och oåterkalleliga förändringar som bl. a. FNefterlyst har ännu inte kommit till stånd. har under en lång följd av årpräglats av konflikter inom och mellan länderna. Den fredsplan, Esquipulas II, som utarbetades av de centralamerikanska presidenterna , hartrots fortsatta problem startat en process syftande till fred och försoning iregionen. En följd av detta har blivit ett ökande internationellt engagemang,bl.a. i form av ekonomiskt bistånd lill regionen, som lämnats såväl bilateraltsom via FN. FN har också spelat en konstruktiv roll som övervakare av val ochdemobi-lisering av contras i samt som medlare i . De omfattande internationella och regionalaansträngningarna för att söka nå en fredlig lösning i fortsätter,bl.a. inom FNs ram. Starka motsättningar kvarstår emellertid alltjämt mellan dekambodjanska parterna. Rustningssituationen i tredje världen innehålleroroväckande inslag. Takten i vapenförsäljningen till den tredje världens länderhar dämpats men ligger likväl på en hög nivå. Till bilden hör även att detfinns länder i tredje världen som disponerar kemiska stridsmedel. Ett snabbtväxande problem från rustningsbegränsningssynpunkt är också spridningen avmissiler med förhållandevis lång räckvidd, vilka kan utmstas med alla typer avstridsspetsar. Resursflödena till sjönk drastiskt under1980-talet. De sam lade resurser som stod tredje världen till buds för att finansiera en nödvän dig utveckling är uppenbart otillräckliga. Dialogen mellan i- och har alltmer kommit att domineras av frågan hur de fattiga och fattigaste '' ländernas skulder tilli-världen skall kunna regleras. Delvis som ett resultat av den ökande fattigdomenoch av väpnade Prop. 1990/91:100 konflikter har under åretflyktingströmmarna tenderat att öka på olika håll Bil. 5 i tredje världen. De växande och alltmer uppmärksammade miljöproblemen utgör direkta hot mot mänsklig fortlevnad. Ekologiska flyktingarhar blivit ett begrepp. Det visar sig allt tydligare att lösningar avnationella, regionala och globala miljöproblem i allt högre grad måste sökas iett mellanstatligt samarbete. Det är därför glädjande att en omutveckling och miljö, som den tagit initiativet till, kommeratt genomföras . Terrorismen fortsätter att utgöra ett svårhanterligtinternationellt problem, vars lösning kräver ökat samarbete över gränserna. Narkotikahandelns allt vidare spridning ochförödande konsekvenser har kommit att tilldra sig växandeuppmärksamhet. Också på detta område fordras vidgat internationellt samarbete.Sverige var en av initiativtagarna till det globala handlingsprogram motnarkotika som antogs av FN . För förblir vårt medlemskap i och deförpliktelser som åläggs medlemsstater enligt hörnstenar iutrikespolitiken. Till följd av de senaste årens politiska utvecklinghar FN fått större möjligheter att fullgöra sina huvuduppgifter attupprätthålla internationell fred och säkerhet samt att främja internationelltsamarbete. fäster stor vikt vid att dessa möjligheter ytterligarestärks. Därför medverkar aktivt i FNs nedrustningsarbete,fredsbevarande operationer, biståndsverksamhet och dess ansträngningar attlösa internationella problem som de globala miljöhoten, narkotikahandeln m. m.Likaså utgör vårt arbete för att främja de mänskliga rättigheterna, liksom vårtagerande mot kränkningar av principer, ett led i dessa strävanden. har FN genomfört en rad fredsbevarandeoperationer som överlag visat sig vara effektiva när det gällt att dämpakonflikter och hindra deras fortsatta spridning. som defredsbevarande operationerna förblir ett centralt inslag i FNs verksamhet, harunder ökad uppmärksamhet riktats mot FNs roll som"fredsstiftare". anser det angeläget att nuvarande gynnsammapolitiska förutsättningar utnyttjas för att stärka FNs möjligheter allöverbrygga motsättningar genom medling, skiljedom o. d. och att agera ikonfliktförebyggande syfte. En grundläggande förutsättning för aktivautrikespolitik är att vi har goda kunskaper om den internationellautvecklingen, kapacitet att analysera inkommande information samt att viupprätthåller en hög diplomatisk kompetens. Den snabba utvecklingen i har öppnatmöjligheter till vidgade kontakter med framför allt de områden som gränsar till . Både från och efterfrågas ökad svensk närvaro i de baltiska republikerna. Denna behövs inte bara för att ge en bättre service i konsulära ärenden, främst viseringar, utan också för kunskapsinhämtande och främjande av handel och kulturutbyte. Detta har föranlett en förstärk ning av generalkonsulatet i samt upprättandet av avdelnings kontor i och . Sverigeser med tillfredsställelse att förbindelserna med grannarna ut- Prop.1990/91:100 med , och då inte minst med de baltiska republikerna,breddas Bil. 5 och fördjupas. För att stödja demokratiserings- ochreformprocessen har totalt I miljard kronor avsatts för insatser i Central- ochÖsteuropa . Sverigesdeltagande i det internationella nedmstningsarbetet syftar ytterst till att ökavårt lands säkerhet genom minskad spänning i världen och reducerat militärt hotmot vårt nationella oberoende. Denna strävan utgår ifrån en syn på säkerhet ochsamarbete, som betonar det gemensamma intresset för fred och mänskligöverievnad samt ekonomisk och social utveckling. har genom sitt långvariga engagemang iinternationella nedmst-ningsförhandlingar goda förutsättningar att spela enaktiv och konstruktiv roll. Vårt lands alliansfria ställning, i förening medteknisk kunskap och förhandlingskompetens, ger oss särskilda möjligheter tillinsatser. Kärnvapenfrågorna är centrala i vårnedmstningspolitik. har lagt fram ett betydande antal förslag för atthejda kärnvapenkappmstning - även i rymden och till havs - ochkärnvapenspridning samt för att åstadkomma nedrustning på dessa områden.Sverige verkar också för ett totalförbud mot kemiska vapen. Regeringen avser att fortsätta detta arbete, varvidsärskild vikt kommer att läggas vid frågan om ett avtal om fullständigtkärnvapenprovstopp och möjligheterna att övervaka efterievnaden av ett sådantavtal. har fortsatt ansträngningarnaför att påskynda förhandlingarna om ett totalförbud mot kemiska vapen. arbetar i FN och i nedrustningskonferenseni (CD) för att få till stånd åtgärder som skulle kunna förhindra enhotande kapprustning i rymden. Särskilda ansträngningar görs också för attmotverka rustningar och för att bygga ut förtroende- ochsäkerhetsskapande åtgärder till havs. Förhandlingar i konferensen om säkerhet ochsamarbete i (ESK) har sedan 1975 bedrivits i form avuppföljningsmöten och särskilda möten, såsom Wien-förhandlingarna om delskonventionella styrkor i , dels förtroende- och säkerhetsskapandeåtgärder, vilka behandlar frågor av stor betydelse för säkerhet. Ianslutning till ESKs loppmöte i kunde som ett resultat avWienförhandlingarna ett avtal undertecknas om en betydande minskning av dekonventionella stridskrafterna i . verkar för en kärnvapenfri zon i bl.a. genom den nordiska ämbetsmannagrupp, som studerar förutsättningarna för ensådan zon. Ämbetsmannagruppen avser att framlägga en rapport omarbetsläget. Nedrustningspolitiken som en del av vårutrikespolitik grundar sig på bedömningar av långsiktiga säkerhetsintressen. Ett systematiskt samråd mellan olika myndigheter spelar en central roll vid nedrustnings- '3 Viktiga verksamheter vid försvarets forskningsans- Prop.1990/91: 100 tält (FOA) syftar till att stödja arbete iinternatio- Bil. 5 nella nedrustningsförhandlingar. Folkrätten,dess tillämpning och utveckling, intar en betydelsefull plats i svenskutrikespolitik. Ett centralt inslag på detta område gäller skyddet för demänskliga rättigheterna. arbetar i olika internationella fora för attförstärka det internationella skyddet för mänskliga rättigheter och verkar föratt dödsstraffet skall avskaffas. Ett viktigt inslag i dessa strävanden är attutarbeta och följa upp efterlevnaden av internationella normer för individensskydd. Det finns fem medtillhörande övervakningsmekanismer inom området för mänskliga rättigheter. FNskonvention om barnets rättigheter har trätt i kraft. Dess efterlevnadkommer att övervakas av en särskild kommitté. Detsamma gäller en konvention ommigrerande arbetares rättigheter som antogs av FN men som ännu inteträtt i kraft. Utöver detta finns den europeiska konventionen om skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som gradvis harutökats med skydd för nya rättigheter. har dessutom antagit enkonvention mot tortyr som innebär längre gående förpliktelser än som följer avden konvention i samma ämne som antogs av . För att stärka den folkrättsliga kompetensen iSverige vad avser mänskliga rättigheter lämnar departementet ekonomiskt stödtill i . Andra viktiga folkrättsliga ämnen är havsrätten medtillhörande av-gränsningsfrågor, miljörätten och rymdrätten. Frågor rörandepolarområdena har kommit att inta en alltmer framträdande plats idepartementets arbete. Arbetet med att träffa investeringsskyddsavtal med andraländer intensifierades och kommer att drivas vidare. Från och medden har departementet medel för stipendier för folkrättsligforskning av särskild relevans för utrikesförvaltningens verksamhet ochkunskapsbehov. står medel till förfogande för stipendier tillfyra doktorander . Allmänt sett fungerar den vid rättsavdelningenplacerade folkrättsrådgivaren som en länk mellan ochuniversiteten. En mera utförlig framställning om folkrättens ställning finns iprop. 1988/89:100 bil. 5 s. 14. ingår ett antal avtal, fördrag ochinternationella konventioner med främmande makter. Förhandlingsarbetet kräveri betydande omfattning en traktaträttslig medverkan. För att rationaliseraverksamheten planeras en datorisering av departementets traktatregister. Inom ramen för det internationella samarbetet pådet straffrättsliga området visar också ett stort engagemang. Det rör sig här om utlämningsfrågor och annat biträde åt domstolar och andra myndigheter i brottmål. Stora insatser görs för att svenskar som har dömts till (angelse- straff utomlands skall kunna tas hem för att avtjäna straffet i . ' Genom utredningar om utländsk rätt och genom bistånd i bl.a. Prop. 1990/91:100underhållsärenden får svenska medborgare stöd att hävda sin rätt i ullan- Bil. Ärenden som rör bortförda barn är en annan viktig arbetsuppgift. bistår även svenskar somhamnat i nödsituationer utomlands, t.ex. sedan de råkat ut för olycksfall, sjukdomeller frihetsbe-rövanden. Dessa frågor har blivit alltmera komplicerade i ochmed att svenska medborgare numera i större utsträckning förlägger sinautlandsresor utanför de traditionella turistmålen. En försvårande omständighetär även att huvuddelen av de frihetsberövade anklagats för narkotikabrott. Handläggningen av ärenden som rör utlänningar ärsynnerligen resurskrävande. Utlandsmyndigheternas befattning med sådanaärenden under åren 1987- 1989 framgår av följande uppställning: 198727 000 145 000 198830 000 180 000 198947 000 236 000 De ökade utresemöjligheterna för medborgare iCentral- och samt har lett till fortsatta ökningar avviseringsärenden . Med stöd av nya bestämmelser iutlänningsförordningen har statens invandrarverk till utlandsmyndigheterna påförsök delegerat ytterligare beslutanderätt i utlänningsärenden bl. a. vadgäller uppehålls-och arbetstillstånd. För att utröna i vilken utsträckningutlandsmyndigheterna har möjlighet att ta på sig denna ytteriigarearbetsbörda, inom de finansiella och personella ramar som står till buds,kommer en utvärdering att ske av delegeringens konsekvenser.Som en följd av den omfattande flyktinginvandringen ökar fortsattarbetsbelastningen vid vissa utlandsmyndigheter genom alt anhöriga till dem somfått uppehållstillstånd söker visering eller tillstånd tillanknytningsinvandring. Biståndsramenfastställs till 13 871 milj. kr, vilket innebär en ökning med 871 milj. kr.jämfört med innevarande budgetår. Det internationella samförståndet om vikten av ettökat bistånd till de fattigaste har ökat. Trots detta liggerindustriländernas bistånd kvar på en i stort sett oförändrad andel av BNI. Detär fortfarande bara fyra länder - , , och -som uppnår FNs utbetalningsmål om av BNI. Det övergripande målet för svenskt bistånd är atthöja de fattiga folkens levnadsnivå. Detta har konkretiserats i fem delmål. Biståndet skall bidra till resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomisk och politisk självständighet, en demokratisk samhällsutveckling samt en framsynt hus hållning med naturresurserna och omsorg om miljön i mottagariänderna. fortsätter all avsätta stora belopp förmultilateralt utvecklings- Prop. 1990/91: 100 samarbete. Sammantaget uppgårdel multilaterala biståndet till ca en Bil. 5 tredjedel av den totalabiståndsramen. Ökningar föreslås bl.a. för FNs utvecklingsprogram (UNDP), FNsbefolkningsprogram (UNFPA), FNs barnfond (UniceO samt för flyktingbistånd genomFN. Inom det bilaterala utvecklingssamarbetet genomSIDA ligger tyngdpunkten på långsiktigt utvecklingssamarbete. Den starkainriktningen på södra fortsätter. av det bilateralabiståndet genom SIDA går till denna region. En ny anslagspost föreslås förUganda. I propositionen redovisas den löftesrika utveckling som på många hållskett mot avspänning, demokrati och fredliga lösningar av konflikter. En nyanslagspost föreslås för Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärtbistånd. Ökningen av anslaget används framför allt till detlandprogrammerade biståndet samt till anslagsposterna Demokrati, mänskligarättigheter och humanitärt bistånd respektive Bistånd genom folkrörelser ochandra enskilda organisationer. Ett behov av ökade katastrofinsatser förutses ibudgeten, liksom fortsatt stöd för reformprocessen i . Stödet till de fattigaste i Afrikastärks för att de ekonomiska återhämtningsprogrammen skall kunna fullföljastrots den ökande börda som konflikten i inneburit för mänga avdessa länder. Vid sidan om siödet till ekonomisk återhämtning, måsteinriktningen på möjligheter till en långsiktig samhällsutvecklingförstärkas. Medel har avsatts för insatser inom ramen för internationelltsamordnade skuld-lättnadsaktioner till förmån för de fattigaste skuldsattaländerna. Anslaget för andra biståndsprogram minskar någotjämfört med innevarande budgetår. Minskningen beror bl.a. på att det stöd sompåbörjats till några länder med medel från anslagsposten Projektbistånd tillvissa länder förs över till berörd myndighet. En del av kostnaderna för mottagning i avasylberättigade flyktingar från föreslås finansieras frånbiståndsramen genom en avräkning. Ett omfattande utvecklings- och analysarbete pågårinom centrala områden av det svenska utvecklingssamarbetet. Aktuella störreprojekt är FN i utvecklingssamarbetet samt en parlamentarisk kommitté som gören översyn av det multilaterala biståndet. Båda dessa projekt slutförs underförsta . I enlighet med förslaget från utredningen (SOU 1990:17)Organisation och arbetsformer inom bilateralt utvecklingsbistånd föreslåsinrättandet av en ny biståndsmyndighet för industri- och näringslivsutveckling,genom sammanslagning av samt delar av SlDAs industribyrå.Övriga slutsatser från denna utredning, samt från utredningen om utvärderingoch lärande i biståndet, redovisas under särskilda avsnitt ibudgetpropositionen. 1 beräkningen av förvaltningsanslagen för de olikabiståndsmyndigheter na har vissa krav på rationaliseringar beaktats. De administrativa anslagen har prövats med restriktivitet. Rationaliseringsuttag har gjorts på samtliga myndigheter, som vissa angelägna reformer medgetts. 1990/91: 100 Utrikeshandeln är en faktor av avgörande betydelse förSveriges möjlighe- " ter att värna sysselsättning och välstånd.Ett öppet och respekterat multilateralt handelssystem är därför ett viktigtmål för våra utrikesrelationer. lägger stor vikt vidarbetet inom internationella organisationer som Allmänna tull- och handelsavtalet(), och utveckling () ochFörenta nationernas konferens för handel och utveckling (). I dessa ochandra fora arbetar aktivt för att utveckla frihandeln och motverkaprotektionism. Den svenska handelsbalansen harvisat överskott varie år . har överskottet dockvisat en sjunkande tendens, som underskottet på andra poster ibytesbalansen ökat. Fortsatta insatser för att främja svensk export av varor ochtjänster är därför av stor betydelse. har på det handelspolitiskafältet präglats av ett intensivt förhandlingsarbete, såväl regionalt - framförallt inom - som multilateralt inom ramen för den s.k. Uruguay-rundan iGATT. Uruguay-rundan har tre övergripandemålsättningar: att stärka GATT-systemet, att ytteriigare liberaliseravärldshandeln samt att utvidga reglerna inom till nya och expanderandeområden, t. ex. tjänstehandel och immaterialrätt. Uruguay-rundan avsågs bliavslutad vid ett ministermöte . Ministrarna enades emellertidom att undersöka förutsättningarna för att fortsätta mötet . Demycket ambitiösa målen för Uruguay-rundan tycks dock ändå inte kunna uppnåsfullt ut. Ett sådant resultat, tillsammans med en begynnande konjunkturnedgångpå vissa håll, gör att det multilaterala handelssystemet under budget-, året1991/92 kan komma att utsättas för stora påfrestningar. En mycket stor del av Sverigesutrikeshandel sker med det övriga . Därför är de pågåendeförhandlingarna mellan EFTA-länderna och EG om ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde (EES) av största vikt. Det gemensamma målet är attEFTA-länderna skall delta i den inre marknad med fri rörlighet för varor,tjänster, kapital och människor som avses vara etablerad . Vidareskall viktiga samhällsområden som forskning, utbildning, miljöpolitik,konsumentskydd och den sociala dimensionen omfattas av samarbetet. koncentreradesförhandlingarna på att försöka nå principiell enighet kring ett antalhuvudfrågor. Så skedde vid ett möte mellan och ministrar den19 december, varför det finns goda utsikter att förhandlingarna skall kunnaslutföras . Därefter vidtar ett omfattandeinformations- och lagstiftningsarbete med sikte på avtalets beräknadeikraftträdande . har i december 1990uttalat alt bör eftersträva att med bibehållen neutralitetspolitik blimedlem i den europeiska gemenskapen, samt bedömt det sannolikt att en svenskansökan härom kan lämnas in . 1990/91. I sam/. Denglädjande och hoppingivande reformprocessen i Central- och Öst- Prop. 1990/91:100 har fortsatt . Emellertid har på många håll svåra Bil.5 övergångsproblem uppkommit. deltar aktivt i de internationella organsom på olika sätt stöder en utveckling mot ökad demokrati ochmarknadsorienterade ekonomiska system. bedriver också ett omfattandebilateralt samarbete med samma mål. EFTA och , respektiveUngern undertecknade samarbetsdeklara-tioner. Enligt dessa skallparterna bl.a. undersöka förutsättningarna för att ingå frihandelsavtal. Samtalhärom har inletts. Ett ökat handelsutbyte har en central roll i och församarbetet på det ekonomiska området, som det främjar ökade kontakterockså på andra områden. ställer förändringsprocessen krav på enutökad bevakning inte minst på det ekonomiska området, som underlag för svenskaställningstaganden. Deinternationella kontakterna är betydelsefulla för det svenska samhället istort. Detta gäller inte minst kulturlivet och forskningen som behöver ständigaimpulser utifrån för att inte stagnera. Det faktum att tillhör ettlitet språkområde och geografiskt är beläget i utkant innebär bådesvårigheter och möjligheter. Staten kan med olika medel främja ett aktivtsvenskt deltagande i utbyte med andra länder och kulturer. Detta utbyte måsteske i enlighet med deltagarnas egna prioriteringar och önskemål. De statligainsatserna bör därför i huvudsak inskränkas till ekonomiskt stöd och, vidbehov, till kontaktförmedling och praktiskt bistånd. Den statligt finansierade Sverige-informationenskall syfta till att sprida kännedom om det svenska samhället samt väckaintresse och förståelse för syn på olika samhällsfrågor. Därmedunderlättas deltagande i det internationella utbytet. Det är ocksåett utrikespolitiskt intresse att svenska synpunkter får gehör i utlandet.Informationen om i utlandet kan därutöver ha betydelse för våraekonomiska förbindelser och främja såväl export som turism. Avsikten med den statliga Sverige-informationenskall inte vara att förmedla en tillrättalagd och glättad bild av vårt land.Sverige-bilden utomlands bestäms i första hand av faktiska förhållanden hososs. Men den internationella nyhetsförmedlingen uppmärksammar ofta endast enstakahändelser och utvecklingsdrag. De statliga informationsinsatserna bör därför,enligt min mening, söka komplettera bilden genom att särskilt lyfta fram drag iden svenska samhällsutvecklingen som annars kanske skulle hamna i skymundan neutralitetspolitik, miljösatsningar, arbets-marknadsfKilitik, kulturlivetsvariationsrikedom m. m. Beträffande den geografiska inriktningen av destatliga insatserna avseende kultur- och erfarenhetsutbyte motiverar densnabba omvandlingen i att detta område prioriteras. De beslut somregeringen fattat rörande utvecklingssamarbetet med Central- ochÖsteuropa medför ett ökat kultur- och erfarenhetsutbyte med Central- ochÖsteuropa med särskildprioritering av utbytet med och övriga , Prop. 1990/91:100 , och . Grundläggandeför insatser är en strävan att främja utvecklingen mot demokrati iCentral- och . Demokratin stärker och skapar förutsättningar för enavveckling av den centralstyrda ekonomin och underlättar det internationellasamarbetet. stödjer den djupgående samhällsomdaningen iCentral- och . Motiven är flera. De ekonomiska reformerna utgör en delav demokratiprocessen. De utgör en förutsättning för produktions- och välståndsökningoch för vidgat internationellt samarbete. Slutligen kan de ekonomiskareformerna medverka till att de central- och östeuropeiska ländernablir betydelsefulla handelspartner.