prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslårdärför att de statliga insatserna för kalkning av försurat vatten byggs utkraftigt och utökar programmet för återställning av skadade områden. Regeringenföreslår också ett nytt program för övervakning av miljökvalitet med kraftigtförstärkta resurser. Destora uppgifterna för en god livsmiljö är följande: (1)En värld inför gemensamma problem och möjligheter Föratt nå framgång i arbetet för en god livsmiljö krävs etl intensifieratinternationellt samarbete. Den politiska utvecklingen i Öst- och Centraleuropaoch integrationen i skapar sådana möjligheter. Sverigeskall aktivt medverka i en internationell strategi för en varaktigt hållbarutveckling. De rika länderna utnyttjar merparten av naturresurserna ochorsakar direkt och indirekt de största miljöproblemen. Huvuddelen av ansvaretför de nödvändiga omställningsprocesserna skall därför bäras av dessa länder.Dessa måste också gå före när det gäller alt ulveckla ny teknik och ställa dentill förfogande för mindre utvecklade länder. Falliga länder i öst och sydmåste ges nödvändigt stöd för att de skall få möjlighet att lyfta sig urfattigdom och nöd utan ytterligare miljöförstöring. Resursöverföringen måslegöras på del sätl som bäst främjar utveckling. Biståndspolitikenär därför sammankopplad med miljöpolitiken. Trotsall är ell lilet land har svensk miljöpolitik etl högt internationelltförtroende. har också i hög grad bidragit till att driva på detinternationella arbetet och teknikutvecklingen. Vårtland har ett utsatt läge för miljöförstöring. Jordarterna är exempelvis merkänsliga för försurning än vad som är fallet i många andra länder. är ell annal exempel. Regeringen ger därför särskild prioritet åtarbetet med regionala luftföroreningar och att återställa Östersjönsekologiska balans. Nya internationella överenskommelser skall där så är möjligtutgå ifrån vad naturen tål. Gemensammaregler och insatser på en hög ambitionsnivå är nödvän- 13 digafömtsättningar för all skapa en god livsmiljö. Genom internationella Prop.1990/91:90 överenskommelser kanlikvärdiga konkurrensvillkor skapas för svenska och kommer att driva på internationellt för renare varoroch för bättre kunskap om deras hälso- och miljöfarlighet. EG-EFTA är i dettaavseende av särskild betydelse. handelsreglerna börutvecklas så all vi kan förbättra miljön och InförFNs miljökonferens kommer att arbeta för ett klimatavtal ochför överenskommelser om att bevara den biologiska mångfalden och ettansvarsfullt utnyttjande och utveckling av världens skogar. Den klimatstrategiregeringen nu lägger fram skall ligga till grund för vårt nationella ochinternationella agerande. EG och EFTA bör så långt möjligt driva gemensammakrav på reduktioner av växthusgaser. (2)Ekonomi och miljö Åtgärderför att säkra en uthållig ekonomisk tillväxt är en viktig del av den ekonomiskapolitiken. Den ekonomiska politiken skall bidra till att ställa om produktionoch konsumtion för att säkra en långsiktig balans mellan ekonomisk tillväxt ochmiljö. Föratt kunna fatta riktiga beslut för en långsiktigt hållbar utveckling måste viveta mer om samspelet mellan ekonomi och ekologi. Det gäller på såväl företags-och hushållsnivå som på samhällsnivå. Det är viktigt att den ekonomiskastatistiken, som används bl.a. för att mäta tillväxten, är så utformad att denbelyser miljöpåverkan och resursanvändning. På regeringens initiativ utreds nudessa frågor. Ett första underlag beräknas vara klart . Dessutomundersöks möjligheterna att återspegla kvalitativa förändringar imiljötillståndet med hjälp av ekologiska indikatorer. Beslutoch planering skall i ökad utsträckning la hänsyn till vilka konsekvensernablir för befolkningens hälsa, miljö och naturresurser. Även propositionerna omnäringspolitik för tillväxt och energipolitiken till årets präglas avdetta synsätt. Regeringen föreslår också att miljökonsekvensbeskrivningarinförs i planerings- och beslutssystemen för alla slörre projekt som påverkarmiljön. De nationella miljömålen måste få etl tydligt genomslag i den kommunalaoch regionala samhällsplaneringen. Sparandetär en uppgift för alla i samhällel. Återhållsamhet i offentlig och privatkonsumtion är nödvändig. Utrymme skapas på så sätt för förnyelse avinfrastrukturen i form av vägar, järnvägar m. m. Utgångspunkten för dessainvesteringar är all de både skall bidra till en bättre miljö och till altförbättra näringslivets konkurrenskraft. Regeringenanser att ekonomiska styrmedel i många fall är effektiva instrument för allförmå företag och konsumenter att beakta miljökostnader i sina beslut. Vi harunder lagt flera förslag om nya miljöavgifter och miljöskatter,vilka förutses ge stor miljöeffekt. är internationellt sett redanledande i della arbele och regeringen föreslår nu allytterligare miljöavgifter införs. (3) Miljöbalkoch skärpt miljölagstiftning Prop. Miljölagstiftningenskall utgå från vad hänsynen till människor och miljö saml en god hushållningmed naturresurser kräver. Lagarna skall samordnas, skärpas och samlas i enmiljöbalk. Lagstiftningen skall utvecklas till ett fullgott styrmedel för deproblem som vi förutser under 1990-lalet och början av nästa sekel. (4) Renaindustriprocesser Utsläppenfrån industriprocesserna skall ha nått ned till ofarliganivåer. Då skall vi ha kommit till rätta med de problem som en gång varupprinnelsen till den moderna miljödebatten och miljöskyddsarbetet. Utsläpp avklorerade organiska ämnen, kolväten, svavel- och kväveoxider skall därför minskaskraftigt. Arbetet för rena industriprocesser kopplas samman med arbetet föratt skapa bättre arbetsmiljö. Tillsynen av anläggningar skall effektiviserasytterligare. (5) Renavaror Samtligade varor som används i vardagslivet t. ex. bilar, kylskåp, batterier,lysrör, rengöringsmedel, mjölkförpackningar och kosmetika blir förr ellersenare avfall eller går ul i avloppen. Reningsteknik och återvinningstekniksom medel för att begränsa avfallets negativa effekter är därför inletillräckliga. Miljöskador från varor kommer att få relativt settstörre betydelse. Metoder för att begränsa varornas hälso- och miljöpåverkan ialla led skall därför utvecklas och åtgärder skall vidtas. Regeringenanser all tillverkarens ansvar för produkterna gäller under hela deras livstid.Kemikaliekontrollen stärks ytterligare genom att förhandsanmälan införs förnya kemiska ämnen och genom all produktregistret byggs ut. Användningen avvissa tungmetaller, klorerade organiska lösningsmedel och tillsatsämnen i plasteravvecklas eller begränsas. Denplan för avveckling av ozonnedbrytande ämnen som regeringen lade fram i denförra miljöpropositionen utvidgas. (6) Bättreavfallshantering Hårdarekrav redan vid tillverkning av varor och avveckling av farliga ämnen ger ettmindre miljöfarligt avfall. Mängden avfall skall begränsas genom återanvändningoch återvinning samt minskad användning av engångsmaterial och emballage.Mycket hårda miljökrav ställs på det avfall som slulligen måste tas om hand. Förall underlätta en effektiv och miljöriklig avfallshantering skall alll avfallsom uppkommer källsorteras. Kommunerna får en vidgad rätt att differentierasina avfallstaxor. Införande av ytteriigare ekonomiska styrmedel övervägs. Flödetav miljöfarligt avfall skall minskas och omhändertagandel för bättras. Reglerna för export av miljöfarligt avfall har skärpts. (7)Rent trafiksystem Prop. Godakommunikationer är en viktig förutsättning för näringslivet och möjligheternatill arbete och välfärd. Utsläppen från trafiksystemet måste minskas till vadhälsan och miljön tål. Effekternaav redan fattade beslut blir allt tydligare. Blyulsläppen från bensin harminskat kraftigt och renare bilar ersätter nu de gamla i snabb takt. Trotsdetla minskar inle utsläppen tillräckligt. Arbeteti de tre storstäderna prioriteras. skall omfattandeinvesteringar göras i bl.a. modern kollektivtrafik för att skapa bekväma ochlättillgängliga alternativ till dagens biltrafik. Regeringen har reserverat ettutrymme på inom ramen för infrastrukturfondens 20miljarder för åtgärder i det samlade trafiksystemet, för att förbättramiljösituationen och framkomligheten i storstadsregionerna. Miljöanpassadefordon behövs för distributions- och kollektivtrafiken i tätorr ter. Ikombination med renare bränslen kan de kvarvarande hälsoriskerna därmednedbringas väsentligt. Järnvägssystemelbyggs ut mellan stora befolkningscentra. växer ett livskraftigtjärnvägsföretag fram som kan ta hand om allt slörre transport-volymer. Avgaskravenskärps för personbilar, bussar och lastbilar. Ett system med ekonomiskastyrmedel införs som bygger på att nya fordon indelas i miljöklasser. De nyaavgaskraven får störst effekt för om de införs tidigt och samordnat ihela . Regeringen avser därför all inom ramen för EES-processen aktivtverka för att avgaskraven skärps inom EFTA och EG och att de kaninföras i hela . (8)Rent energisystem Måletär etl energisystem utan kärnkraft där sektorns bidrag till försurning ochklimatpåverkan minskar kraftigt och där de orörda älvarna inte byggs ut. Ensådan omställning tar tid och kräver internationellt samarbete. Riktlinjernaför detla kommer att återfinnas i regeringens proposition om energipolitiken. El-och värmeproduktionens utformning är en viktig del i regeringens strategi föratt minska klimatpåverkan. Ytterligare insatser görs nu också i form av skärptautsläppskrav, åtgärder mol utsläpp från småpannor och för lokalisering av vindkraftför att minska el- och värmeproduktionens miljöpåverkan. (9)Uthålligt jordbruk och skogsbruk Riksdagenbeslutade om en ny livsmedelspolitik som förenar konsumenternas krav pålivsmedel av god kvalitet och till låga priser med ett miljövänligt,livskraftigt och rationellt jordbruk. Användningenav bekämpningsmedel har halverats fram till och skall halveras ytterligare en gång till strax efter mitten av 1990- talet. Kväveläckaget skall halveras . ske genom jordbmketsomställning och genom skärpta krav på spridning Prop. 1990/91:90 ochhantering av gödsel. Utsläppen av ammoniak skall minskas. Detöppna landskapet skall hävdas och natur- och kulturmiljövärden säkras genomstöd till landskapsvårdande åtgärder. Enav utgångspunkterna för skogsbruket är att skogsmarkens långsiktigaproduktionsförmåga skall upprätthållas och att arter och naturtyper skyddas.Det pågår en översyn av skogspolitikens mål och medel, vilken bl.a. syftar tillatt stärka miljöhänsynen. Skyddetför fjällskogar och sumpskogar har successivt förstärkts. Reglerna föravvattning av skogsmark skärps nu för att slå vakt om naturtyper och hotadearter. Naturvårdensmål är dels att långsiktigt hushålla med naturresurserna genom att bevaramångfalden av arter och naturtyper, dels att ge alla möjlighet till rekreationoch friluftsliv i ett varierat landskap. Regeringen föreslår attnaturvårdslagen skärps, bl.a. införs ett generellt biotopskydd. Anslagen tillvård av naturreservat ökas och stödet för att skydda hotade arter byggs ut. (10)Det personliga ansvaret Ietl läge där många små utsläpp står för en allt större del av miljöpåverkankrävs att både företag, myndigheter och enskilda människor lar ansvar förskyddet av miljön. Det är summan av alla de små utsläppen och slöseriet i vårvardag som kan skapa stora risker för den framtida miljön. Dettaställer ökade krav på var och en personligen. var uppmärksamhetenriktad mot de 1 000 största industrierna och deras utsläpp. måste arbetetinriktas mot 100 OOO-tals varor som används i 100 OOO-tals verksamheter av 8,5miljoner människor. För att ändra beteendet i miljövänlig riktning krävsväsentligt ökade kunskaper och förändrade attityder även i vardagslivet. Detkommer att bli allt mer betydelsefullt att alla sorterar sopor, hållerhastighetsbegränsningarna, åker mer kollektivt, inte slösar med energi ellerskräpar ner. Arbetet för att trygga en god livsmiljö för oss själva ochkommande generationer påkallar sålunda nya konsumtionsmönster och en omläggningav livsstilen. Regeringenföreslår att miljöfrågorna får en starkare ställning i utbildningssystemet.Miljöundervisningen skall byggas ut på samtliga nivåer och miljöaspekter skallintegreras i all utbildning. Möjligheterna alt försörja samhället medspecialistkompetens förbättras genom en kraftig utbyggnad av antaletutbildningsplatser bl. a. inom miljö- och hälsoskyddslinjen. Positivmiljömärkning håller redan på all införas. Den kommer att göra det lättare förkonsumenterna att välja mindre miljöskadliga varor. Miljöfarlighetsmärkningutvecklas sä att också de farligaste ämnena kan väljas bort. Detkommer att ta tid innan effekterna av insatta åtgärder blir påtagliga. De senaste 20 årens framgångar med alt minska olika utsläpp visar samti- 17 2 1990/91. digt att naturen kanåterhämta sig. Miljöarbetet måste därför drivas med styrka . Medde förslag som regeringen redovisar i de miljö-, energi- och näringspolitiskapropositionerna anges hur kan byggas starkt för framtiden. Regeringenkommer också all i del inlernalionella arbetet verka för en långsiktigt hållbarglobal utveckling som förenar ekonomisk tillväxt med rätten till arbete,välfärd och en god livsmiljö. Regeringen avser vidare att lämna åriigaredovisningar om utvecklingen på miljöområdet. 2 Miljöpolitikens mål och strategier Tillståndeti miljön och hur människan genom olika aktiviteter påverkar bl. a. atmosfären,klimatet, naturen, sjöar och hav redovisas kortfattat i detta kapitel. ISverige finns stora naturvärden och en lång tradition att skydda och bevaravärdefulla miljöer. Imånga avseenden har miljötillståndet förbättrats avsevärt under de senasteåren. Resultatet av genomförda åtgärder redovisas. Trots att godaresultat har uppnåtts måste föroreningarna begränsas ytterligare för attmänniskors hälsa och miljön skall skyddas varaktigt. Regeringen redovisar demiljöpolitiska mål och strategier som föreslås som riktlinjer för det fortsattaarbetet. De medel och de åtgärder som föreslås för alt uppnå miljömålenredovisas senare i sammanfattning i kapitlen 3 och 4. 2.1 Atmosfären och klimatet Régerijngéns.jörjslag:Söm/riktliiijeriför defförtsåttå arbeteti-med/att'« begränsa påverkan'påatmosfären och klimatet skall följanäe gälla./,' ' '/'Uttunhingeivav,"ozonskiktet hejdas så~att människor hälsa och de, '. 'Avve'cklihgsplänen' för,CFC-för/ - 5 /eiiingar fullföljs-, 'sjorn ,deii' ut-vidgäsiill"andrä;äninenmedr/, /liknande negativa effekter piözöhskiktef.' //' ■. *:',' *»'; *-'. ;; »',. .; »",■ ",■; V/Regenngénfföfeslåren..samlad strategi för«mi'nsfcåd;kli*matpåvér-« -*kan.Utsläppeh;avjsamthgä.kjim'atpå,verkatide gaVejb - alla' .samhällsséktorVr.-Sverige skall" verka fö*r' att'de totara'kpldi- '. ' 'oxidutsläppen-i;Västeurbpa/är~2000. 'lhteöversti ;'för"att .därefter iftinsXa- Detta måfkanJsénäreu-'iiidiistriländer.r f:-': f"*'..;**./>■.:'''"*'■-■''.■*.',-'■'.. ''/.■,*/** -"« Ozonskikteti atmosfären skyddar livet på jorden mot solens skadliga ultravioletta strålar.Huvuddelen av ozonet finns i stratosfären . Ozonskiktet kanpåverkas och brytas ner av ämnen som har vissa kemiska egenskaper och somdessutom är tillräckligt beständiga för att kunna nå till stratosfären. Till deämnen som påverkar ozonskiktet hör klorerade och bromeradefluorkarboner (CFC och haloner), vissa klorera- Prop. 1990/91:90 dekolväten och dikväveoxid (lustgas). CFC säljs bl. a. under handelsnamnetfreon. Underen följd av år har det stratosfäriska ozonskiktet tunnats ut kraftigt överAntarktis under de antarktiska vårmånaderna. Den viktigaste orsaken anses varaökande halter av klor och brom i atmosfären. Även över Arklis har forskareuppmätt höga halter klor i s.k. aktiv form. Orsaken till de ökande halterna ärutsläpp av klorfluorkarboner (CFC), haloner och andra klorerade eller bromeradeämnen. Närozonskiktet tunnas ut ökar intensiteten hos en viss typ av ultraviolettstrålning (UV-B) vid jordytan. Denna strålning har skadliga effekter påmänniskor, djur, växter och material. Den leder till fler fall av hudcancer ochögonsjukdomen grå starr. Regeringenredovisade för en plan för avveckling av CFC-användning.Riksdagen lämnade redovisningen utan erinran. CFC-användningen skall enligtplanen avvecklas . Planen var den första i sitt slag i världen.Genom tydligt angivna åtgärdskrav och etl effektivt arbete från såvälmyndigheterna som näringslivet har ny teknik utvecklats och bidragil till attmotsvarande planer har utarbetats i andra länder. Genom aktiva insatser frånnäringslivet följer den svenska avvecklingen den fastställda planen.Användningen av CFC-föreningar vid rengöring, avfettning, sterilisering ochsom blås- och jäsmedel i mjuk och hård skumplast har därför i storl settupphört . Användningen som köldmedium och kemtvättvätskahar minskat med räknat års nivå. Totalt sett har de svenskautsläppen av CFC halverats, från 5 350 lon till ca . Användningenav CFC kommer alt begränsas kraftigt i världen genom de nationella ochinternationella beslut om avveckling som har fatlats. Dessa åtgärderär emellertid inte tillräckliga för all hell och hållet hejda förstöringen avdel skyddande ozonskiktet i stratosfären. För att hejda nedbrytningen måsteanvändningen av CFC, haloner, 1,1,1-trikloretan och koltetraklorid heltupphöra. Användningen av andra ozonnedbrytande ämnen, t. ex. HCFC-föreningarmåste också begränsas. Dessa åtgärder måste vidtas i global skala. Åtgärdertill skydd av ozonskiktet är exempel på ett snabbi internationellt agerande närkunskaper om miljöeffekter väl finns tillgängliga. Måletär att hejda uttunningen av ozonskiktet så all människors hälsa och de ekologiskasystemen inte skadas. För att nå målet måste åtgärder vidtas både i ochinternationellt. Regeringenkommer i det följande all redovisa ytteriigare åtgärder så att användningen avCFC kan avvecklas enligt tidigare fastlagd plan som också skärps på vissaområden. Avvecklingen utvidgas till att omfatta också andra klorerade ochbromerade ämnen med liknande negativa effekter på ozonskiktet. 2.1.2Internationellt samarbete Prop. Etlstort antal länder, däribland , har förbundit sig alt vidta åtgärdersom skyddar ozonskiktet. Åtagandena har formaliserats genom Wienkonventionenför skydd av ozonskiktet och det därtill knutnaMontrealprotokollet . Enligt protokollet åtar sig parterna atthalvera användningen av de kontrollerade CFC-föreningarna . Vid ettmöte i beslutade parterna om skärpningar i protokollet. Ländernaåtog sig vid denna förhandling att, efter en stegvis nedtrappning, totaltavveckla användningen av CFC, haloner och koltetraklorid . För1,1,1-trikloretan bestämdes att en avveckling skall ha skett till år 2005.Samtidigt uppmanades länderna alt om möjligt gå fram i snabbare takt. Denindustrialiserade världens ansvar för alt göra det möjligt för attdelta i protokollet har lagts fast och en fond för stöd till tekniköverföringhar etablerats. bidrar till denna fond. Sverigesagerande i det fortsatta internationella arbetet inriktas mot att ytterligarepåskynda avvecklingstakten för samtliga ämnen, att begränsa den användning avhaloner och HCFC som bedöms nödvändig till ett absolut minimum och att verkaför att ny teknik och alternativ utan skadliga effekter på ozonskiktet eller påklimatet las fram. Jordensatmosfär fungerar på etl liknande sätt som glaset i ett växthus. Den hållerårsmedeltemperaturen vid jordytan , i stället för de 18minusgrader som skulle rått om jorden saknat atmosfär. Denna naturligaväxthuseffekt förstärks nu av människans aktivitet, som ökar haltenklimatpåverkande gaser (s. k. växthusgaser) i atmosfären och därmed bidrar ökad uppvärmning. En sådan förändring av del globala klimatet är etl av demest allvariiga miljöhoten. De viktigaste växthusgaserna är koldioxid, CFC,metan, ozon och dikväveoxider. Regeringenlog initiativ till överläggningar med företrädare förriksdagspartierna liberalerna och , i syfte att skapaetl underiag för långsiktigt hållbara beslut om energipolitiken. Överläggningarnaslutfördes med en överenskommelse om riktlinjer förenergipolitiken. 1 överenskommelsen ingår förslag till en strategi för minskadklimatpåverkan. Regeringen föreslår att de i överenskommelsen angivna riktlinjernaom minskad klimatpåverkan antas av . Överenskommelsen återges i delföljande: Människanspåverkan på klimatet genom utsläpp av s. k. växthusgaser är etl av de mest allvarliga miljöhoten. Enligt expertgruppen IPCC är risken slor för utbredd torka i vissa områden och översvämningar i andra. Hund ratals miljoner människor kan behöva flytta, ekosystem förstöras och allvarliga sjukdomar spridas över vida områden. Utsläpp av koldioxid svarar för ungefär hälften av klimatpåverkan från svenska källor. rande del utgörshuvudsakligen av freoner, metan och gaser med indirekt Prop. 1990/91:90 menbetydande påverkan på klimatet (kväveoxider, kolväten m. Jordbmksutskottelgjorde ett uttalande om koldioxidutsläppen med följande lydelse: "Utskottetvill i sammanhanget erinra om att koldioxidproblemet är av global natur. Detkan icke lösas genom nationella åtgärder. En internationell reglering ärnödvändig. Det är emellertid först nödvändigt att vinna internationellterkännande av problemet. Som ett led i ansträngningarna härför och mot bakgmndav vad som framkommit ansluter sig utskottet till förslaget i motion Jo30 omatt regeringen bör klarlägga energianvändningens effekter på koldioxidhalten iatmosfären och utarbeta ett program för att minska utsläppen till vad naturentål. Som ett nationellt delmål bör anges att koldioxidutsläppen icke bör ökasutöver den nivå de har ." Riksdagenställde sig bakom detta uttalande. Sedanår 1988 har ett stort antal utredningar genomförts om möjligheterna all minskaklimatpåverkan. Den internationella expertgruppen IPCC har lagt fram enrapport, som bl.a. pekar på att en strategi för minskad klimatpåverkan börbehandla samtliga växthusgaser. Förhandlingarom en klimatkonvention inleds ifebruari 1991. Flera ministerkonferenser med deltagande från ett stort antalländer har uttalat sig i frågan. Det västeuropeiska samarbetet har ökat och fåren alll större betydelse. I har framför allt biltrafikens och flygetssnabba ökning inneburit ökningar av koldioxidutsläppen. Motdenna bakgmnd bör på nytl ta ställning till klimatfrågan. En samladsvensk strategi för att minska klimatpåverkan bör behandlas av underinnevarande . Därmed kan begäran om ett program motklimatförändringar tillgodoses. I det följande anges förslag till en sådanstrategi. Klimatfråganintar en särställning i miljöarbetet. Utsläppenav klimatpåverkande gaser har samma effekt oavsell var de Problemet ar såledesglobalt. Detär också långsiktigt. Effekterna uppträder gradvis, men det är möjligt att demest dramatiska effekterna uppstår först . På grand av all denglobala uppvärmningen fördelas ojämnt kommer utsatta regioner att kunna påverkasredan under första hälften av 2000-talet. Trögheteni klimatsystemet innebär tidsfördröjningar mellan åtgärder och deras resultat.De utsläpp som sker påverkar klimatet hundratals år framåt. Det finnsvisserligen fortfarande osäkerhet bland vetenskapsmännen om lidsskalan och denexakta storleken av de befarade klimatförändringarna, liksom om effekterna iolika regioner. Försiktighetsprincipen (precautionary principle), som Sverigehävdat i en rad internationella sammanhang, innebär dock att åtgärder måslevidtas redan innan kunskapen är fullständig. Det behövs därför ett aktivtarbete mot klimatförändringar . Sverigebör aktivt delta i internationella diskussioner om möjligheter och sätt att klara etl långsiktigt mål som innebär all klimatförändringarna begränsas till en för samhället och naturen hållbar nivå. åtgärder för att såvälbegränsa utsläppen av koldioxid och andra växthus- Prop. 1990/91:90 gasersom öka upptaget av kol i skog och annan växtlighet. Industriländernasvarar för den dominerande delen av utsläppen av klimatpåverkande gaser. Dessaländers utsläpp fram till har redan skapat en stor risk för förändringarav det globala klimatet. framgångsrikt arbete mot klimatförändringar kanbedrivas utan konkreta åtgärder av dessa länder. Industriländerna har därfören särskild roll och ett särskilt ansvar för att minska klimatpåverkan.