prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Så långt detgår att döma av förteckningarna behövs det insatser för att få mera enhetligauppställningar av reglerna, få till stånd en klarare åtskillnad mellangmndförfattningar och ändringsförfattningar samt ansluta författningarna tillde lagar och förordningar som de är verkställighetsföreskrifter till. Detdatoriserade registreringsarbete med myndighetsregler som har påbörjats hoscivildepartementets myndigheter och krav på uppgifter om vilka bemyndigandensom myndigheterna har stött sig på i sin regelgivning avses leda tillatt regelförteckningarna erbjuder ett fullgott mått på dessa myndighetersregler. Förteckningama avses bli jämförbara med exempelvis somgrund för att fastställa antalet författningar. Men ett likartad arbete behöverkomma i gång också hos andra myndigheter för att den eftersträvade kvaliteten iregelförteckningarna skall kunna nås. Vadgäller effekterna på myndighetsreglerna av regelreformarbetet är detsjälvfallet lika angeläget att kunna mäta dem som när det gäller författningarnai SFS. Fortfarandeförekommer det att myndigheterna beslutar författningar vars innehåll och utformninginte svarar mot de krav som ställs på myndighetsföreskrifterna.Kvaliteten behöver höjas. 1990/91:100 Bil.2 Ny struktur på avtalsreglerna. Nya trender i reglerna. Struktureni kollektivavtalsreglerna på det statliga området förändras. Från att ha varitsamlade i allmänna avtal (allmänt avlöningsavtal för tjänstemän AST, allmäntarbetstidsavtal ARB, allmänt arvodesavtal ARV etc.) går man nu över tillsektorsanknutna avtal, där alla regler som gäller för en viss sektor samlas iett avtal (sektoravtal för civil statsförvaltning (SA-C), sektoravtal föraffärsverken (SA-A), sektoravtal för försvaret (SA-F) etc. Avsikten med attdela upp avtalsreglerna efter sektorer är att reglerna bättre skall kunnaanpassas efter den verksamhet, som de avser. Iarbetet med sektoravtalen ingår givetvis att begränsa och förenkla reglersamtidigt som man använder sig av ett mer begripligt språk, en enhetligterminologi och en överskådligare disposition. Exempelvis innebär de nyaarbetstidsavtalen en väsentligt minskad detaljreglering. Denreformering av det statliga tjänstesystemet som har genomförts och som tidigarehar redovisats (prop. 1988/89:100 bil. 2 s. 51) är ett annat exempel på enklareavtalsregler. De nya avtalen har sedan följts upp av regeringen med ändringarpå författningssidan. Omvänt gäller att behovet av förenklingar påförfattningssidan har lett till förenklingar också på avtalssidan. Detär självfallet av betydelse att man i regelarbetet både hos arbetsgivarna ochhos arbetstagarna förutsättningslöst kan pröva om en fråga bör regleras i avtaleller författningsvägen. En sådan prövning bör i förekommande fall vara ennaturlig delfråga i den s.k. checklista för regelgivare som ingår i ett programför god regelkvalitet (jfr bil. 5.1 till denna budgetproposition). Ettviktigt reformarbete på författningssidan av personalområdet som berör denavtalsreglerade delen av området är arbetet i (C 1989:07). Denhar till uppgift att se över lagstiftningen om offentlig anställning. Men ocksåde närmare 60 andra författningar på området (utom pensionsförfattningarna)kommer att beröras av översynen. Nämnas kan också det översynsarbete påområdet som utförs av en arbetsgmpp inom ALP-gmppen. Dengruppen har i uppdrag att på något kortare sikt ta fram förslag tillregelförenklingar och till en annan och mer översiktlig stmktur på reglerna ide nämnda närmare 60 författningarna. En arbetsgmpp inom stat-kommunberedningen tarfram förslag om kommunernas arbete med att förenkla sina regler. Arbetsgmppen inom stat-kommunberedningen (C1983:02) har låtit utföra två kommunala studier för att i förstahand kartlägga den kommunala regelgivningen och få fram exempel på sådanaregleringar som i särskild grad har betydelse för den kommunala verksamheten,både statliga sådana och kommunernas egna. För det primärkommunala området harstudier utförts i samarbete med kommun och för detlandstingskommunala området i samarbete med i län.Studierna, som bearbetas inom arbetsgmppen, är avsedda att ligga till grundför de förslag som arbetsgmppen planerar att lämna till stat-kommunberedningenunder . Databaserna med register över författningarna i Svenskförfattningssamling(SFS) utnyttjas alltmer i författningsarbetet. Myndighetsregler registreras så de ansluter tillSFS-registren. 1990/91:100 Bil.2 Databasernamed SFS-författningama används i allt större utsträckning i författningsarbeteti departementen. Samtliga departement har möjlighet att söka i baserna. Av uppgifter från framgår attanvändningen av informationssystemet har ökat kraftigt . Inte barai departementsarbetet utan också i arbetet hos och hos myndighetemasöker man numera efter och hämtar uppgifter ur databasema. Detär avsikten att från föra över ansvaret förSFS-baserna till statsrådsberedningen. Den organisatoriska förändringen kommertill stånd både för att förenkla och decentralisera hanteringen. Endatoriserad regelregistrering är en väsentlig beståndsdel i arbetet med att fåen god regelkvalitet. Den är en fömtsättning för ett framgångsriktreformarbete. Den behövs i kontrollsyften och den är i många fall enfömtsättning för att kunna reformera regler till följd av organisatoriskaförändringar av verksamhetema. Tillgång till regler i en databas bör ocksåkunna bidra till en bättre produktivitet hos myndigheterna. Tempot behöveralhså ökas i arbetet med att ta in myndighetsregler i databaser. På lite kan värdet av en datoriseradregelregistrering antas väl motsvara de resurser som på något kortare sikt kanbehöva sättas till i ett registreringsarbete. Ett ökat tempo i datoriseringenav regelregistreringen bör alltså kunna rymmas inom ramen förmyndigheternas nuvarande resurser, särskilt som en långsiktighet iresursplaneringen nu underlättas av den nya budgetprocessens treårigabudgetramar. En väsentlig andel av de regelmbriker som finnsintagna i regelförteckningarna svarar länsstyrelserna för. av reglemaär länsstyrelsernas. De flesta av dessa regler finns intagna i länensförfattningssamlingar. De reglerar frågor av många olika slag inom skildaverksamhetsområden. a. dessa förhållanden var bakgmnden till det uppdragregeringen lämnade till i attupprätta en databas för gällande föreskrifter och allmänna råd(jfr budgetpropositionen 1990 bil. 2:1 s. 79). Sedan uppdraget har avrapporterats fortsätter nuarbetet med att få övriga länsstyrelser att registrera sina regler på ettliknande sätt. Bilaganshuvudsakliga innehåll................................. 3 "" 1Allmännautgångspunkter ................................... ... 4 2Denoffentliga sektom i ett intemationeUt perspektiv ... 6 3Denstatliga sektom ......................................... . 10' 3.1Denstatliga förvaltningen .............................. .. 10 3.2Vissstatlig affärsverksamhet .......................... .. 30 3.3Utnyttjande av konkurrens- ochmarknadskrafter i offentlig sektor 32 4 Den kommunala sektorn ..................................... .. 34 4.1Inledning..................................................... .. 34 4.2Ökat handlingsutrymme förkommuner och landsting 37 4.3Vadhänder i kommuner och landsting? 5 Regelreformering ochdelegering ........................ .. 47 5.1Regelreformeringsarbetet................................ .. 48 5.2Delegeringsarbetet........................................ .. 55 6 Hemställan....................................................... .. 57 Bilaga2:1 Regeringens arbete med reglereformering och delegering en sammanställning från statsrådsberedningen 61 Bilaga 2:2 Regelbeståndet och regelregistreringen en samman ställning från ............... 81 Tryckeri, 1991 88 Bilaga 3till budgetpropositionen 1991 1990/91:100Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1991 Hans Maj:t Konungens och det Kungliga Husetshovhållning. Anslaget är för innevarande budgetår uppfört i statsbudgeten med . Anslaget är obetecknat, vilketinnebär bl.a. att beloppet inte kan överskridas. Eftersom större delen avanslaget används för att betala lönekostnader till anställd personal, medföranslagskonstruktionen problem att täcka merkostnader till följd av avtalsenligalöneökningar. Sådana medel har därför anvisats från trettondehuvudtitelns anslag Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. Jagförordar emellertid att anslaget från och med /92 förs upp somett förslagsanslag i statsbudgeten. Regeringen kan då medge att anslaget fåröverskridas med det belopp som motiveras av avtalsenliga löneökningar. Jag villbetona att någon ytterligare belastning på statsbudgeten inte uppkommer genomdet ändrade förfarandet. Jagberäknar anslagsbehovet för nästa budgetår till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Hans Maj:t Konungens och det KungligaHusets hovhållning för /92 anvisa ett förslagsanslag på20450000 kr. 1 1990/91. 1990/91: lOO De kungliga slotten: Driftkostnader 1989/90 Utgift 26088066 1990/91 Anslag 21882000 1991/92 Förslag 23 212000 används av kungenoch inrymmer representationslokaler och kontor. I finns bl.a.riksmarskalksämbetet, ståt-hållarämbetet, husgerädskammaren ochBernadottebiblioteket. Vissa delar av visas även för allmänheten.Drottningholms slott används av kungen och hans familj som bostad och visas förallmänheten. har delvis upplåtits till kansli förVärldsnaturfonden men har även öppnats för allmänheten och används förutställningsverksamhet. används av regeringen som bostad förprominenta gäster från utlandet. Gripshohns slott utnyttjas som museum och förutställning av en del av svenska statens porträttsamling. slottvisas för allmänheten. För användningen av hela kronoegendom finnsen samarbetsgrupp, tillkallad av i med representanterför bl.a. , domänverket, kommunen och samtRidfrämjandet. disponeras till större delen av statens räddningsverk.De två övervåningarna i har dock fått behålla sin ursprungligakaraktär och visas för allmänheten. Tullgarns .slott är upplåtet för visning. Från detta anslag avlönas närmare80 anställda, varav ca 25 i park- och trädgårdsvård och tolv för lokalvård.Härtill kommer ett tjugotal personer med uppdrag av deltids- ellerbisysslekaraktär. Från anslaget betalas även andra driftkostnader för dekungliga slotten utom rent fastighetsunderhåll. har ianslutning till en framställning från ståthållarämbetet hemställt att . anvisas för driften av de kungliga slotten under nästa budgetår. Vidberäkningen av det angivna medelsbehovet har någon löneomräkning avutgiftsposten lönekostnader inte gjorts. En successiv utvidgning avvisningsverksamheten vid de kungliga slotten har skett . har ytterligare ett antal rum ställts i ordning för visninginom och ett skulpturmuseum i det s.k. Orangeriet har öppnats liksom enutställningslokal för drottning kröningsvagn. Installation och underhåll avlarmanläggningar medför ökade lokalkostnader. Även i övrigt ökar kostnadernaför verksamheten. anser det rimligt att detta anslagbudgeteras på ett sätt som motsvarar faktiska behov och faktisk förbrukning. 1990/91: 100 Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (16 500000) 1 i 00 000 Mitt förslag till medelsberäkning framgår avsammanställningen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till De Kungliga .slotten: Driftkostnader /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag 8 777000 7 459000 9059000 Husgerådskammarens uppgift är att svara förunderhåll och vård av de konstverk, möbler och andra inventarier i de kungligaslotten som tillhör staten men disponeras av kungen, att vetenskapligt bearbetasamlingarna samt att genom skrifter och visningsverksamhet presenterasamlingarna för allmänhet och forskare. Dessutom förvaltar husgerädskammaren deBernadotteska familjestiftelsernas bestånd av möbler, konst och konsthantverksamt administrerar . Slutligen hjälper husgerädskammarentill vid tillfällig möblering för representation o. dyl. Avmedel från detta anslag avlönas ca 30 anställda. I samband med anslagsframställningen för budgetåret1989/90 lade husgerädskammaren fram en långtidsplan för en upprustning , som skulle ge kammaren möjlighet att hålla en godtagbarkontroll över samlingarnas kondition och resurser för de mer akuta vårdinsatserna.Husgerädskammaren har därefter tillförts ökade resurser för detta ändamål. 1 anslagsframställningen för /92begär nu husgerädskammaren inom ramen för långtidsplaneringen ytterligareresursförstärkningar. tillstyrker husgerådskammarensframställan om anslag för /92 - , varav . iengångs-anslag vilken överensstämmer med tredje året av den framtagna långtidsplanen. Riksmarskalksämbetetanhåller vidare om att särskilda medel anvisas under detta anslag förnyanskaffning och vård av uniformer som används i samband med statsbesök,högtidliga audienser, officiella middagar m.m. Slutligen anhållerriksmarskalksämbetet om särskilda medel för förbättrade vårdinsatser av deBernadotteska familjestiftelsernas bestånd av möbler, konst och konsthantverk. 1990/91:100 Bil.3 Beräknad ändring 1991/92 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Avgår: Uppbördsmedel 7 555000 (6651000) + 1 600000 (+1400000) Minbedömning av medelsbehovet framgår av sammanställningen i det föregående.Utöver pris- och löneomräkning beräknar jag medel för en viss förstärkning avresurserna för vården av samlingarna. Jag har dessutom beräknat . förnyanskaffning och vård av uniformer. När det gäller vården av de Bernadotteskafamiljestiftelsernas samlingar är jag inte beredd att föreslånågra ändrade finansieringsformer. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kungliga husgerädskammaren för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Vid bifall till mina förslag till medelsberäkningfor nästa budgetår kommer första huvudtitelns slutsumma för /92att uppgå till . Detta betyder en ökning i jämförelse med det avriksdagen för /91 anvisade beloppet med . Hans Maj:t Konungens och det Kungliga Husets hovhållning 2.Dekungliga slotten: Driftkostnader Totaltför kungliga hov- och slottsstaterna 1990/91:100 Bil.3 Tryckeri, Stocktiolm 1990 Bilaga 4till budgetpropositionen 1991 (andra huvudtiteln) 1990/91:100Bilaga 4 Justitiedepartementetsvarar för beredning av lagstiftningsärenden på många områden av samhällslivet. Till hör åklagarväsendet,huvudparten av domstolsväsendet, rättshjälpen och de allmänna advokatbyråernasamt kriminalvården. Inom departementets område faller också den verksamhet somutövas av justitiekanslern, datainspektionen, brottsförebyggande rådet,bokföringsnämnden och brottsskadenämnden. Utgiftema inom områdeberäknas imder /92 komma att öka med 1 319,7 milj. kr. till 7127 491 milj. kr. Huvuddelenav verksamheten pä område avser uppgifter som direkteller indirekt regleras genom lagstiftning. Myndighetema har begränsademöjligheter att själva påverka verksamhetens omfatming. Den verksamhet som avser samhällets åtgärder motbrott bestäms till stor del av brottsutvecklingen och inom de olika delområdenaav sådana faktorer som antalet anmälda brott, mängden mäl och dessas svårighetsgradsamt inom kriminalvärden av antalet utdömda frihetsstraff och strafftidemaslängd. Brottsutvecklingen är stigande. Arbetsbelastningen inom rättsväsendetökar. Åklagarväsendetfär en treårig budgetram. Ramen ger äklagarväsendet ett utrymme undertreårsperioden att rationalisera genom ADB och utbildning. Medel tillförs ocksäför vissa personalförstärkningar. Domstolamaerhöll en treårig budgetram /90. Enligt tidigare beslut tillförsdomstolama resurser för rationaliseringar genom ADB och utbildning. Domstolamafär ocksä medel för handläggning av nya måltyper. Nr /OO. 1990/91:100 KriminalvärdsanstaltemaHärianda och föresläs bli nedlagda. Bilaga 4 Platsema vidHärlandaanstalten ersätts genom om- och tillbyggnader vid vissakriminalvärdsanstalter. Nedläggningen av anstalten i bör ske ianslutning till att ett nytt häkte tas i bruk pä samma ort. Rationaliseringar inomkriminalvärden beräknas uppgä till drygt 31 milj. kr. Omkring 20 milj. kr.återförs till kriminalvården för effekii-vitctsbcfrämjande åtgärder, bl.a. förmetodutveckling och utbildning. Förändringama inom oinräde i förhållandetill /91 framgär av följande sammanställning. Beloppen anges imilj. Anvisat Förslag Förändr. 1990/91 1991/92 107,7' 2478,4' G. övriga myndigheter 34,2' 'Innefattar även ett belopp av 1 milj. kr. som anvisatsefter förslag i prop. 1989/90:90 om forskning. Summan omfattar inte ett belopp av 6 milj. kr. somanvisats pä tilläggsbudget I för /91. 'Innefattar även belopp som har anvisats efter förslag iprop. 1989/90:90 om forskning. Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde Bilaga 4Föredragande: statsrådet Anmälan till budgetpropositionen 1991 1.1 Mål för verksamheten bereder lagstifmingsärenden på mångaområden. Först och främst bör grundlagama nämnas. Departementet handläggerockså viktiga delar av den lagstiftning som reglerar de enskilda medborgamasförhällande till staten och andra offentliga organ. Hit hör bl.a.strafflagstiftningen, de regler som styr polisens och åklagamas verksamhet samtreglema om förfarandet vid våra domstolar. Ett armat betydelsefullt område ärlagregler om enskildas inbördes förhållanden, t.ex. inom familjerätten,köprätten och bolagsrätten. Till justitiedepartementetsverksamhetsområde hör bl.a. domstolsväsendet, åklagarväsendet ochkriminalvården. Verksamheten päjustitiedepartementets område har central betydelse för rättssäkerhet ochrättstrygghet. För arbetet på delta område kommer trygghet och rättvisa förmedborgarna, jämlikhet och solidaritet samt effektivitet i den offentligaförvaltningen särskilt i blickpunkten. Departementets myndigheter ochlagstiftning utsätts fortlöpande för en öppen och genomträngande granskning.Min uppfattning är atl rättsväsendet har klarat sina uppgifter väl men att detändå firms skäl att pä olika sätt verka för att rättssamhället ytterligarebefästs och stärks. Det är angeläget att man tar tillvara alla möjligheter att rationalisera och effektivisera verksamheten inomrättsväsendet utan alt rättssäkerheten eller medborgamas anspråk på hjälp frånde rättsvårdande myndighetema åsidosätts. Regeringen har i skrivelsetill (1990/91:50) presenterat ett omfattande ätgärdsprogram för attstabilisera ekonomin och begränsa tillväxten av de offentliga utgiftema. Inomjustitiedepartementets område granskas myndigheteraa successivt med sikte päatt öka effektiviteten i deras verksamhet. Både domstolsväsendet ochäklagarväsendet ses över i detta syfte. Genom en övergäng tillresultatorienterad styming beräknas statsmaktema fä bättre redovisningar ochbedönmingar av uppnådda resultat. En resultatinriktad styming, med mindreinslag av detalj- och regelstyrning, ger utrymme för betydandedelegering till regional och lokal nivä och uppmuntrar och underlättarinitiativ till effektivisering och rationalisering på dessa nivåer. De centralamyndighetemas storlek och uppgift måste anpassas till denna utveckling. Jag avser att la upp frågan om strukturförändringar inomdepartementets område med sikte pä sådana Prop. omställningar och bantningar. och kriminal- 1990/91:100 vårdsstyrelsen kommer att behandlas i denna genomgäng. Det är av yttersta vikt att vi har domare ochåklagare som tillgodoser högt ställda krav. Domstolamas ochåklagarmyndigheternas arbetsläge är ansträngt, och arbetsvillkoren mästeförbättras. Bl.a. i detta syfte arbetar tvä utredningar,domstolsutredningen och äklagarutredningen -90, med frägor om uppgifter,arbetssätt och organisation inom respektive verksamhetsområde. Brottsbekämpning är en central uppgift förrättsväsendet men också för andra myndigheter. Till de gmndläggande målen hörtryggheten för liv, hälsa, integritet och personlig egendom. Av särskildbetydelse är atl utveckla insatsema för alt motverka våld och stödjabrottsoffer. Kampen mot narkotikan och den ekonomiska brottsligheten står ocksåi förgrunden. Verksamheten inom kriminalvärden skall bedrivas medhög säkerhet, som ansialtstiden bör användas för att pä bästa sättanpassa den dömde till samhället. Jag vill i sammanhanget ocksä erinra om alt enlängsiktigt framgångsrik kriminalpolitik måste bygga på ett väl utvecklatbrottsförebyggande arbete. Polisen har en central roll inom rättsväsendet.Viktiga uppgifter utförs även av bl.a. och den psykiatriskavärden. Föreningslivet och frivilliga sammanslutningar uträttar ocksä ettvärdefullt arbete. Frågor som rör dessa områden berörs av civilministem,socialministern, biträdande socialministem och biträdande civilministem i derasrespektive anmälningar till budgetpropositionen. Utvecklingen pä det intemadonella området har undersenare är fatt en allt större betydelse för svenskt rättsväsende och svensklagstiftning. En huvuduppgift under den närmaste framtiden är att åstadkomma deförändringar i värt rättssystem som föranleds av ett kommande avtal mellanEFTA-ländema och EG. Ocksä de förändringar som kan föranledas av ett eventuelltmedlemsskap i EG bör belysas. har en viktig roll att fylla när det gälleratt bidra lill utvecklingen i . Inomjustitiedepartementets område har svenska bidrag till utvecklingen i dessadelar av kuimat lämnas framför allt genom att man från svensk sidakunnat redovisa erfarenheter av olika rättsliga regelsystem. Dessa erfarenheterhar sedan kunnat ingå i det underlag som olika länder i Central- och Östeuropahar behövt för att själva kunna ta ställning till uppbyggnaden av de nyarättsliga system som den politiska och ekonomiska utvecklingen i dessa ländergjort nödvändig. Samverkan av detta slag har framför allt ägt rummed de baltiska republikema. Utbyte av synpunkter har skett på såvälministemivä (med och ) som på tjänstemannanivå (med alla trebaltiska republikema). Ett gemensamt intresse vid diskussionema har varit atl fädel av svenska erfarenheter och synpunkter rörande rättsväsendels organisationoch arbetssätt och lagstiftningsarbetet. På det civilrättsliga området har intresset särskilt knutits till associationsrätten och Även frågor om bekämpande av brott och om Prop. kriminalvård har diskuterats. Motsvarande kontakter har också 1990/91:100 förekommit med Ryska federativa republiken. Utöver de kontakter som olika länder i Central- ochÖsteuropa har haft direkt med det svenska har dessaländer haft liknande kontakter för erfarenhetsutbyte och diskussion med olikamyndigheter och organisationer i , t.ex. riksåklagaren, och samt med universiteten. Bl.a. har detdärvid i anordnats seminarier för jurister på hög nivå inomSovjetimionen. Vid dessa har företrädare för ett stort antal olika republikerinom deltagit. 1.2 Lagstiftning som medel i reformarbetet Lagstifmingär ett viktigt medel i samhällsbyggandet. Det är å andra sidan angeläget inte överskattar lagstiftningens betydelse. Detta perspektiv blir särskiltangeläget i ljuset av det uttalade önskemålet att minska regelmängden.Lagstiftning bör användas med urskiljning och endast i fall då den bedöms somnödvändig eller i varje fall som det mest verksamma medlet för att man skall nåde mål som har satts upp. När det sker, måste lagama utformas så att man sålångt möjligt kan fömtse resultatet i tillämpningen och så att lika fallbehandlas lika. 7.2.2 Uppföljning och utvärdering av lagstiftning Inomjustitiedepartementet genomförs sedan åtskilliga är systematiska utvärderingarav lagstiftning som har varit i kraft nägon tid. har s.k.hearings hållits med företrädare för berörda myndigheter och organisationerm.fl. för att departementet skall fä del av erfa-■ renhetema av lagen om fastighetsmäklare (seavsnitt 4.2) och kreditupplysningslagen (jämför avsnitt 3.3). I regi har vidareuppföljningar gjorts av den införda möjligheten att förverka fordon somanvänts vid trafikbrott (se avsnitt 5.4), lagen om mälsägandebiträde, reglemaom allmän rättshjälp vid bodelning och vissa frägor om rättshjälp i angelägenheterutomlands (se avsnitt 2.3). ' har på regeringens uppdragtillsammans med utvärderat vissa frågor som rörhandläggningen av socialförsäkringsmål. Den lagstifming om rättsprövning av vissaförvalmingsbeslut som infördes är tidsbegränsad och upphör att gällavid /92.