prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — från miljödeparteraentet.För att hantera stödet har en liten myndighet bildals; programrådet förforskning för ett avfallssnålt sarahälle. Programrådet utgörs av sex personervarav en är ordförande. Den praktiska hanteringen av stödet sköts av ett litetkansli. Miljöanpassadproduktutveckling samt behandling och hantering av avfall är en växande uppgiftinom ett modernt industrisamhälle. Jag konstaterar att det nyinrättadeprogramrådet för forskning för ett avfallssnålt samhälle har en mycket viktiguppgift framför sig och jag har beräknat 16610000kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Forskningför ett avfallssnålt samhälle:Miljöanpassad produktutveckling för /92 anvisa ettreservationsanslag på 16610000kr. Jagföreslår att medel för regional utveckling för /92 ställs tillregeringens förfogande över följande anslag och till angivna huvudändamål. 1990/91:100 BiL 14 GI.Lokaliseringsbidrag m. ra. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier till företag iglesbygder ra.ra. Ersättning för nedsättning av socialavgifter G 5.Sysselsättningsbidrag G 6. Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärderra. Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) G 9Kapitaltillskott till en utvecklingsfond för Västnorden Lokaliserings- och utvecklingsbidrag (centrala beslut) Lån till regionala investmentbolagLokaliserings- och utvecklingsbidrag (regionala beslut) GlesbygdsstödRegional projektverksamhet Infriande av kreditgarantier Täckandeav bortfall av socialavgifter centrala beslut Teknikspridningm. m. Konsult- och utredningsinsatser Glesbygdsutvecklingsinsatser på centralnivå Initiering ochgenoraförande av regionalpolitisk forskning Främjande av näringslivet iVäst-norden Lokaliseringsbidrag m.m. Prop. 1989/90Utgift 605 164349 Reservation 1094719148' B''- '"* 1990/91Anslag 350000000 1991/92Förslag 350000000 'De medel som vid budgetårsskiflet inte var ianspråktagna genom beslut uppgicktill 159,0milj.kr. Utgifter för vissa äldre lokaliseringsbidrag m. m.belastade under /90 anslaget D 1. Visst regionalpolitiskt stödraed I2,9milj.kr. I enlighet raed beslut omregionalpolitiken anvisas medel över detta anslag till följandeändaraål: lokaliserings-och utvecklingsbidrag som beviljas av statens industriverk eUer regeringen, lån till privata regionala investmentbolag, m. för Stiftelsen Industricentra vissadministration, uppföljning och utvärdering av regionalpolitiskt stöd. Härtillkomraer medel för offertstöd enligt äldre bestämmelser. Jag har redogjort för utfallet avstödverksamheten . Beslut om lokaliseringsbidrag har av statensindustriverk och regeringen under /90 fattats för 414,5 milj.kr. Offertstöd har beviljats med 145,8 milj. kr. Stiftelsen Industricentra harerhållit 1,4 milj. kr. i kapitaltillskott ra.m. För administration av detregionalpolitiska stödet har 3,2milj.kr. utbetalats till banker och för driftav ett ADB-system för ' stödforraer inom industriverkets ansvarsområde haranvänts 1,4 milj. kr. Ett lån till privata regionala investmentbolag harbeviljats under budgetåret. Utestående lån till detta ändamål uppgår till 31,0milj. uppskattar att behovet av bidragsmedel för beslut av regeringenoch verket under /92 kommer att uppgå till 350 milj. kr. Utbetalningen av medel under anslaget beräknas till475 milj. kr. under /92. Jaganser det angeläget att ta tillvara investeringsviljan för att göra det möjligt att förverkliga ytterligare projekt i regionalpolitiskt särskiltutsatta regioner. För beslut om lokaliserings- och utvecklingsbidrag m. ra. , sora beviljas av statens industriverk och regeringen, beräknar jag, liksora in dustriverket, ett oförändrat medelsbehov av 350milj.kr. för de ändamål vartill medel anvisas över detta anslag under /92. Jaghemställer att regeringen föreslår all till Lokaliseringsbidrag m.m. för budgetåret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . 1989/90Utgift 754847 573 Reservation 972520832' 1990/91Anslag 1050000000 1991/92Förslag 972000000 'De medel som vid det senaste inte var ianspråktagna genombeslut uppgick till ca 100 milj. kr. att jämföras med ca 44 milj. kr. Genora beslut om regionalpolitiken år1990 (prop. 1989/90:76, AU 13, rskr. 346) har länsstyrelserna möjlighet altinom en given ram använda raedlen lill av dem beslutade lokaliserings- ochutvecklingsbidrag, lill glesbygdsstöd i form av stöd till företag ochkommersiell service samt till regional projektverksamhet. Under /90 fattade länsstyrelsernabeslut enligt äldre bestämmelser ora sammanlagt 778 milj.kr. raed följandefördelning mellan ändamålen: lokaliserings- och investeringsbidrag 334 Länsstyrelsernaberäknar i sina anslagsfraraställningar att raedetsbehovet för regionalautvecklingsinsatser kommer all öka med sammanlagt I32milj.kr. för budgetåret1991/92 järafört med innevarande budgetår. Samraantagetbedörade jag i propositionen om Regionalpolitik för 90-talet, attförändringarna som föreslogs av det regionalpolitiska företagsstödet skullemedföra en viss minskning av belastningen på anslaget. De frigjorda resursemaberäknades öka möjligheterna att lärana glesbygdstöd eller avsätta medel tillprojektverksarahet. Givetvis skulle belastningen också påverkas av hurkonjunkturutvecklingen förändrar efterfrågan på företagsstöd. Jag beräknade att mina förslag om regel- ochanslagsförändringar skulle komma att öka utryraraet för insatser sora bör beslutas av länsstyrelserna med i storleksordningen 100 milj. kr. Därutöver föreslog jag en viss upp räkning av anslaget. Genom beslut med anledning av proposi tionen om livsmedelspolitiken (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr. 327) till fördes anslaget ytterligare 72 milj. kr. Sammantaget föreslog regeringen att anslaget för /91 borde uppgå rill 972 milj. kr. dagensbeslut fastställdes beloppet under detta anslag till Prop.1990/91: 100 I050milj.kr. 1 skrivelse 1990/91:50 till redovisas enminskning av utgifterna inom bl.a. industridepartementets område. Enligt minmening bör 78 milj. kr. av minskningen tas från detta anslag. Det bör ankomma på regeringen att ävenfortsättningsvis fördela anslaget mellan länen efter de regionala problemenssvårighetsgrad, och utfärda de föreskrifter sora krävs. börsedan fördela anvisade raedel raellan de angivna ändaraålen och lämna föreskrifteroch riktlinjer till de organ i länet, som eventuellt skall fatta beslut i deenskilda fallen. Jag anser det också vara motiverat att liksomhittills vissa medel avsätts för länsövergripande projekt. Jag avser därförföreslå regeringen, att ett mindre belopp avsätts för sådana projekt, vilketefter ansökan från länsstyrelser fördelas av regeringen. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Regionala utvecklingsinsatser /92 anvisa ett reservationsanslag på . Täckande av förluster på grund av kreditgarantiertill företag i glesbygder m.m. 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag Från anslaget betalas utgifterna för att infriastatliga garantier för lån till företag i glesbygder och lån till kommersiellservice enligt förordningen (1990:643) om glesbygdsstöd. Vidare betalasutgifterna för att infria garantier för lån som har lämnats enligtförordningen (1985:619) om glesbygdsstöd (upphävd 1990:643), enligt förordningen(1979:638) om statligt stöd till glesbygd (upphävd 1985:619), enligtförordningen (1973:608) om statligt stöd lill kommersiell service i glesbygd(upphävd 1980:877) saml enligt förordningen (1976:208) ora statligt stöd tillskärgårdsföretag och förordningen (1978:465) ora särskilt stöd lilllantbruksföretag i vissa glesbygder (upphävda 1979:638). Saratligalänsstyrelser utom de i , och har inkommitmed anslagsframställningar. Sammanlagt föreslår länsstyrelserna enengagemangsrara t. o. m. /92 på 230railj.kr. DenIjuli 1985 skedde en övergång till engagemangsram i stället för åriiga beslutsraraar förkreditgarantier till företag i glesbygder ra.ra. 8 1990/91. 1984/85:115,AU 13, rskr. Engagemangsramen skall successivt byg- Prop. 1990/91:100gas upp tills den uppgår till 290 milj. kr. Länsstyrelsernas utrymme för ny Bil. 14 kreditgivning skapas dels genom amorteringar av lån med statliga kreditgarantiersom beslutats efter den Ijuli 1985, dels genom den successiva uppbyggnaden aven engageraangsrara för resp. län. Förluster till följd av infriade garantierger inte utrymme för ny garantigivning. För tiden fram t.o.m. /91 ärengagemangsraraen fastställd till 190 milj. kr. Ramen bör för tiden fram t.o.m. /92 utökas till 220milj. Anslagetbör för nästa budgetår tas upp med oförändrat belopp, . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att statlig kreditgaranti för låntill företag i glesbygder och för lån till komraersiell service får beviljas i en sådan omfatt ning att det sammanlagda beloppet för utestående garantier som beslutats efter den IjuU 1985 uppgår lill högst 220000000kr., 2. till Täckande av förluster på grund avkreditgarantier till företag i glesbygder m. m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på I . Ersättning för nedsättning av socialavgifter 1989/90Utgift 469 328828 1990/91Anslag 350000000 1991/92 Förslag 250000000 Från anslaget, som disponeras avriksförsäkringsverket, täcks från den Ijanuari 1991 bortfaU av avgiftsinkomstertiU följd av tillärapningen av lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift. Enligt denna lag skall den procentsats efter vilkenarbetsgivar- resp. egenavgifter sararaanlagt beräknas, enligt lagen (1984:668)om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, sättasned för verksamheter inom vissa näringsgrenar sorabedrivs i stödoraråde 1.1 de delar av som inte ingår istödområde I skall nedsättningen uppgå till under enfemårsperiod och i de nya områden som omfattas av nedsättningen skall dennasuccessivt öka . Vissa basindustrier skall intelängre omfattas av nedsättningen. För nedsättning av egenavgifter gäller bestämmelsernai uppbördslagen (1953:272). De verksamheter sora bedrivs i samhälleär helt befriade från socialavgifter och allmän löneavgift undertiden denIjanuari 1984 . 1990/91: 100 Verketberäknar, med hänsyn bl.a. till att lagändringen den Ijanuari 1991 väntas ge enrelativt kraftig begränsning av utgifterna, medelsbehovel till 310milj.kr. Jagberäknar bortfallet av avgiftsinkoraster genora nedsättning av socialavgifteroch allraän löneavgift till 250railj.kr. under /92. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättning Jör nedsättning avsocialavgifter för /92 anvisa ett förslagsanslag på 250000000kr. 1989/90Utgift 236409916 1990/91Anslag 250000000 1991/92 Förslag 250000000 Överanslaget anvisas medel för sysselsättningsbidrag. Jag har redogjortför utfallet av verksamheten raed sysselsättningsstöd under de senastebudgetåren. beräknar raedelsbehovet för de ändaraål vartill raedelbeviljasöveranslaget till 250 railj. under /92. Jag beräknar i likhet med statens industriverk medelsbehovet försysselsättningsbidrag till 250 milj. kr. förbudgetårel 1991/92. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Sysselsättningsbidrag för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. 1990/91Anslag 330000000 1991/92 Förslag 186000000 Frånanslaget betalas utgifterna för följande åtgärder. För regionall beslutade infrastrukturålgärder istödområde 1 har anvisats Prop. 1990/91:100 200milj.kr. Länsstyrelserna iNorrbottens, och Bil. 14 län slutför för närvarandeett gemensamt programarbete raed förslag till hur medlen skall användas. För centralt beslutade infrastrukluråtgärder iprioriterade regioner har anvisats 130 milj. kr. Av dessa har 35 milj. kr.anslagits för tillfällig förstärkning av forsknings- ochutvecklingsverksamheten vid vissa högskolor och 35 milj. kr. till vissainsatser i . Vidare disponerar statens industriverk I4railj.kr. Verket har för nästa budgetår begärt en ökning av dessaraedel till 18,4 milj. kr. Iskrivelse 1990/91:50 till redovisas en rainskning av utgifterna inombl.a. Enligt rain mening bör 144 milj. kr. avminskningen tas från detta anslag. Genomförandet av det program som berördalänsstyrelser nu håller på att utarbeta kommer enligt min bedömning att löpaäven under koraraan-de budgetår. Prograraarbetet och genoraförandet avåtgärderna kommer också att ge underlag för atl bedöma hur regionalpolitiskamedel för infrastrukturåtgärder kan kombineras med medel från resp. sektor ochvilken instans som lämpligen bör besluta i olika frågor. Det bör ankomraa på regeringen att besluta om hurmedlen för /92 skall disponeras mellan olika regioner och hurhandläggnings-och beslutsordningen skall utformas. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Särskilda regionalpolltiskainfrastrukturåtgärder m. m. för /92 anvisa ettreservationsanslag på . 1990/91Anslag 15000000 1991/92Förslag 16 200000 Den tidigare glesbygdsdelegationen har ombildatstill myndighet fr. o. ra. Den nya rayndigheten som harlokaliserats till har till uppgift att stödja utvecklingen för ochlämna förslag till förbättringar med avseende på glesbygds- ochlandsbygdsbefolkningens levnadsförhållanden i olika delar av landet medtyngdpunkten i skogslänens inre delar samt i skärgårdsområdena. Medlen bör disponeras för förvaltnings- ochprojektkostnader. För bud /92 beräknarjag dessa till . Jaghemställer att regeringen föreslår ' ■ att till Glesbygdsdelegationen för budgetåret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . Expertgruppen för forskning om regional utveckling(ERU) 1989/90Utgift 4385000 Reservation 124 1990/91Anslag 6000000 1991/92Förslag 6480000 Från anslaget betalas utgifterna för expertgruppensför forskning om regional utveckling verksamhet. Expertgruppenför forskning om regional utveckling Expertgruppenberäknar medelsbehovet till 8 500000kr. Iproposition 1989/90:76 om regionalpolitik för 90-talet redovisades behov avforskning som kan bidra till att förbättra kunskapsunderlaget förregionalpolitiken och det angelägna i att synsätt och resultat från forskningenfår en bred spridning till olika användargrupper. Den roll som expertgruppenbör ha i dessa avseenden som länk mellan forskningen och användare avforskningens resultat redovisades också. I propositionen redovisades vidare behovet avförstärkt uppföljning och utvärdering av olika regionalpolitiska insatser ochatt expertgruppen avses få vissa uppgifter i detta sammanhang. /92 beräknarjag medelsbehovet till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Expertgruppen för forskning om regionalutveckling (ERU) för /92 anvisa ett reservationsanslag på6480000 kr. Kapitaltillskott till en utvecklingsfond förVästnorden 1989/90Utgift 2371650 1990/91Anslag 3000000 1991/92Förslag 3050000 Från anslaget betalas kapitaltillskotttill en nordisk utvecklings fond för Västnorden. Vid nordiska ministerrådets (samarbetsministrarna) möte undertecknades ett avtal och stadgar för en 109 nordisk utvecklingsfondför Västnorden. Avtalet och fondens stadgar träd- Prop. 1990/91:100 de i kraft . Utvecklingsfonden skall främja utvecklingen av ellallsidigt och konkurrenskraftigt näringsliv i Västnorden (, ). Fondens grundkapital skall uppgå till ett belopp som motsvarar14,1 milj.US dollar, varav skall svara för 5,4milj.US dollar. Inbetalningtill fonden skall ske fram till och med . Inbetalningar till fonden sker . Det beloppsom enligt avtalet skall inbetalas per den är ,vilket raotsvarar ca , varför anslaget för /92 upp med detta belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kapitaltillskott till en utvecklingsfondJor Västnorden för /92 anvisa ett förslagsanslag på . H Energi Prop. 1990/91: lOO () handhar statens kraftverksrörelse. Verksamheten ärorganiserad som ett affärsverk. svarar för ca hälften avelproduktionen saml äger och driver stamnätet för överföring av elenergi.Vattenfallkoncernen är det största företaget inom energiområdet i . fastställde nya principer förstatsmakternas ekonomiska styrning av (prop. 1987/88:87, NU41,rskr. Beslutet innebar bl. a. att orafattningen och inriktningen avVattenfalls investeringar särat finansieringsplan skall beslutas av riksdagenenligt en rullande treårsplan. Beslutet innebar vidare att och dessdotterbolag skall behandlas sora en sararaanhållen grupp av företag . Genom beslutet infördes förräntningskrav som är jämförbaramed vad som gäller för liknande verksamhet inom svensk industri. har i skrivelse den 12 september 1990redovisat förslag till bl.a. investerings-och finansieringsplan förtreårsperioden 1993. I en skrivelse (skr. 1990/91:50) till harregeringen redovisat ett omfattande åtgärdsprogram som syftar till attstabilisera den svenska ekonomin, förbättra ekonomins funktionssätt ochbegränsa tillväxten av de offentliga utgifterna. 1 skrivelsen aviserar regeringen bl.a. koraraandeförslag till ora att effektivisera den statligaförraögenhetsförvaltningen. Förslagen syftar till att öka avkastningen ochfrigöra kapital för att bereda utrymme för andra satsningar inomnäringspolitiken. 1 skrivelsen anförs att bör ges enorganisationsform som är bättre anpassad till en alltmer internationell ochkapitalintensiv verksamhet. kan därmed trygga en god elförsörjningoch generera en högre avkastning på statens tillgångar. För att utveckla eneffektivare handel med el och underlätta en decentraliserad elproduktion kommerstamnätet att ges en mer fristående organisationsforra. Oravandlingen avVattenfall från affärsverk till aktiebolag kan förväntas leda till en effektivareelmarknad. Jag avser att senare under innevarande budgetåråterkomma till frågan ora ombildning till aktiebolag. I sarabandmed detta kommer jag också att redovisa mitt ställningstagande till Vattenfallsförslag till treårsplan för perioden - 1993. Istatsbudgeten för /91 har under denna anslagsrubrik anvisats ettramanslag på . Jag avser föreslå regeringen att i en särskildproposition redovisa förslag till åtgärder inom näringspolitikens område. Anslaget bör i avvaktan på en sådan proposition föras upp med ett oförändrat belopp. Jag hemställer attregeringen föreslår all, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till : Förvaltningskostnader för budgetårei 1991/92 beräknaett ramanslag på . : Utredningar m. m. och information 1statsbudgeten för /91 har under denna anslagsrubrik anvisatsell reservationsanslag på . Jag avser föreslå regeringen alt i en särskildproposition redovisa förslag till åtgärder inom näringspolitikensområde. Anslaget bör i avvaktan på en sådan proposition föras upp med ettoförändrat belopp. Jagheraställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till : Utredningar m.m. och information för budgetåret1991/92 beräkna ett reservationsanslag på . : Elsäkerhet m. m. 1990/91Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 beslutade om en nykontrollordning för elektrisk materiel, m.ra. 1987/88:82, NU30, rskr.219). Enligt beslut öppnades raöjlighet för tillverkare ochiraportör att sora alternativ lill SEMKO-konlroU med åtföljande S-raärkning utföra motsvarande kontroll vid vissa andra med , , samarbetande provningsinstilutioner elleratt själva utföra denna kontroll, som i så fall övervakas av SEMKO. Kravet påtypgodkännande av SEMKO (S-märkning) ersattes med ett krav på registreringföre marknadstillträdet. Kontrollen av de produkter som finns på marknadenförstärktes saratidigt. fick som en följd av riksdagensbeslut delvis nya och förändrade arbetsuppgifter. Verksaraheten under anslaget finansieras raed avgiftersora tas ut i saraband raed registrering av elektriska anordningar ochelektrisk raate-riel. Anslaget förs därför upp raed ett formellt belopp av . Till den del löpande utgifter inte kan betalas medlöpande inkomster får statens energiverk disponera en rörlig kredit intill 8milj. 1990/91: 100 1990/91 1991/92 Uppgiftenatt svara för själva registreringen av elektrisk materiel åvilar SEMKO.Upprättandet av en förteckning över registrerade produkter saml information omdessa inkluderas i kostnaderna för själva registreringsförfarandet. Verketberäknar en totalkostnad för registreringsuppgifterna på 5,7 milj. kr. För att behålla en oförändrad hög produktsäkerhetingår en förstärkt marknadskontroll i den nya kontrollordningen. Energiverkethar beräknat kostnaden för marknadskontrollen för del registreringspliktigaområdet under det kommande budgetåret till 9,6 milj. kr. Den nya kontrollordningen förutsätter en medverkanav i såväl svenskt som internationellt standardiseringsarbete. del av detta bör ske genom anlitande av expertis utanför verket, i förstahand från SEMKO. har beräknat kostnaderna för arbetet med standardiseringtill 6,1 milj. kr. för nästa budgetår. För resurser för marknadskontroll av det ickeregistreringspliktiga området (fria området) har beräknatresursbehovet till 5 milj. kr. Inora ramen för den nya kontrollordningen skallfinnas resurser för föreskriftsarbete m. ra. Behovet av resurser för dessaarbetsuppgifter bedömer vara . för det kommandebudgetåret. För insatser rörande information om den nya kontrollordningen harenergiverket för nästa budgetår beräknat resursbehovet till . Kostnaderna för resurser vid förmarknadskontroll, standardiseringsarbete och föreskrifter m.ra. har av verketberäknats till . Dennya kontrollordningen infördes den och innebar bl.a. att statensenergiverk och SEMKO fick delvis nya arbetsuppgifter. personellaoch andra resurser för bl. a. tillsynsverksamheten förstärktes. Jag anser att verksamheten inom området elsäkerhetra. bör bedrivas huvudsakligen i enlighet raed förslag. Kostnaden för verk saraheten beräknarjag till sararaanlagt . för nästa budgetår. Kostnaderna vid statens energiverk under /92 beräknar jag tiU . Den nya kontrollordningen finansieras raed avgiftersom tas ut i sam- Prop. 1990/91: 100 band med registrering av elektriskaanordningar och elektrisk materiel. 14 Intäkterna frånregistreringsavgifterna bör tillföras anslaget. Anslaget bör därför föras uppmed ett formellt belopp av I . Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Elsäkerhet m.m. för /92 anvisa ett reservationsanslag på I . Istatsbudgeten för /91 har under denna anslagsrubrik anvisats ettramanslag på . Jag avser föreslå regeringen att i en särskildproposition redovisa förslag till åtgärder inom näringspolitikensområde. Anslaget bör i avvaktan på en sådan proposition föras upp med ettoförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till för /92 beräkna ettraraanslag på . Täckande av förluster i anledning av statligagarantier inom energiområdet 1990/91Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 Från detta anslag betalas utgifter för förluster isamband med lånegarantier som har lämnats enligt förordningen (1981:717) omstatlig garanti för utvinning m.ra. av olja, naturgas eller kol, förordningen(1983:1 107) om statligt stöd för åtgärder för att ersätta olja; m.m.,förordningen (1986:191) om statligt stöd för utveckling och introduktion av nyenergiteknik, m.m. samt enligt förordningen (1988:805) om statligt stöd urenergiteknikfonden, ra. Soraett raedel för att främja den långsiktiga försörjningen med fossila bränslen infördes en statlig garanti för oljeulvinning m. m. Garan tiramen fastställdes ursprungligen till 2 000milj. och utgjorde åren 1984- 1989 8000milj.kr. sänktes raraen till 4000 railj. 1988/89:100bil.16, NU25, rskr. 273) och rill 3000 milj.kr. Prop.1990/91:100 1989/90:100 bil. 16, NU25, rskr. 14 av utestående garantier inom denna ram lill I 464 milj. kr. Lånegarantier enligt förordningen (1988:805) omstatligt stöd ur energi-teknikfonden, m. ra. får lämnas intill ett vid varjetidpunkt sammanlagt belopp av 300 milj. kr., inräknat lämnade garantier inomprogrammet för utveckling och introduktion av ny energiteknik saml minskat medell belopp som motsvarar infriade garantier i sysleraet under föregående år(prop. 1987/88:90, NU40, rskr. Oljeersättningsprogrammet ochteknikutvecklingsprogrammet har upphört. Den var summan avutestående garantier inom oljeersätt-ningsprogrammet,teknikutvecklingsprogrammet och energiteknikfonden tillsammans 137,9 milj.kr.