prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — Avsikten bakom bestämmelsen att reavinster vid försäljning avaktier i fåmansföretag skall beskattas delvis i tjänst är, som framgått av minatidigare förslag (avsnitt 4,5), att förhindra att den progressiva skatten förförvärvsinkomster kringgås genom att arbetsersättning tas ut somproportionellt beskattad kapitalinkomst, I promemorian anges att det skullestå i strid med syftet med de nya bestämmelserna att göra SAIL tillämplig påden del av reavinsten som beskattas i inkomslaget tjänst. En fåmansföretagareskulle inför en försäljning av aktierna kunna begränsa sina löneuttag ochgenom särskild skatteberäkning få hela eller större delen av vinsten undantagenfrån statlig inkomstskatt. Som jag tidigare anförde(avsnitt 5,4,3) bör beräkningsmetoden utformas på ett annat sätt än somföreslås i promemorian. Syftet med denna förändring är bl,a, att reavinstenvid försäljning av aktier i fåmansföretag skall kunna omfattas av reglerna omackumulerad inkomst. Lagtexten bör därför justeras med hänsyn till detta. Enligt punkt 14 avanvisningarna till 32 § KL kan företagsledare i fåmansföretag, delägare isådant företag eller dessa närstående personer beskattas för intäkt av tjänstvid vissa transaktioner med företaget. Man kan tänka sig situationer då det kanhävdas att intäkten är att anse som en ackumulerad inkomst, t,ex, vidinförsäljning av en fastighet till ett pris som överstiger marknadsvärdet. Pågrund av reglernas karaktär av stoppregler bör inkomst som kan uppkomma genomtillämpning av denna anvisningspunkt undantas från möjligheten till särskildskatteberäkning. Prop,1990/91:54 Mitt förslag: Tillämpningsområdetskall i stort överensstämma med vad som gällt för inkomstslagenjordbruksfastighet, rörelse och (konventionellt beskattad) annan fastighet. Enviss utvidgning sker till följd av att inkomstslagen slagits samman. Vidaregörs lagen fillämplig på sådana återförda värdeminskningsavdrag m,m, ochutgifter för värdehöjande reparationer och underhåll som vid försäljning av näringsfastigheterbeskattas i inkomstslaget näringsverksamhet. På motsvarande sätt bör lagenkunna tillämpas i fråga om återläggning av utgifter för värdehöjandereparationer och underhåll m,m, avseende bostadsrätter Särskild skatteberäkningför intäkt vid avyttring av varulager avskaffas. SAIL förblir tillämplig förinkomst avseende bl.a. vissa skogsintäkter samt försäljning av djur i jordbrukoch renskötsel vid upphörande av djurhållning. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt utom vad gäller skogsin-:äkter och återfördavärdeminskningsavdrag m.m. Remissinstanserna:Näringslivsorganisationerna anser att SAIL bör göras Prop. 1990/91:54tillämplig också på de belopp som vid försäljning av näringsfastigheter skalltas upp som inkomst av näringsverksamhet, dvs. bl.a. återförda värdeminskningsavdragoch kostnader för värdehöjande reparationer 7,7?F anser vidare att nuvarandemöjligheter att tillämpa lagen på vissa skogsintäkter bör behållas. anser att lagen bör förbli tillämplig också på vinst somframkommer vid avyttring av fastighet som ingår i byggnadsrörelse, handel medfastigheter eller tomtrörelse. Skälenför mitt förslag: Beträffande annan förvärvsinkomst än tjänst, dvs.näringsverksamhet, bör lagen alltjämt endast gälla vissa särskilt angivna inkomster.Jag skall här endast beröra vissa skogsintäkter, och intäkter vid avyttring avvissa inventarier och omsättningstillgångar En genomgång av lagenstillämpningsområde görs i specialmotiveringen. 1fråga om skogsinläkter har skogsägare i vissa fall valrätt atttillämpa reglerna om skogskonto eller reglerna om ackumulerad inkomst. Särskildskatteberäkning kan komma i fråga för ersättningar för skada på växande skog pågrund av brand eller annan jämförlig orsak samt intäkt genom avyttring av skogeller skogsprodukter om avverkningen framtvingats av brand, stormfällning ellerliknande eller av vattenuppdämning eller framdragande av kraftledning, alltunder förutsättning att insättning på skogskonto inte skett. Motbakgrund av att skogskontoreglerna normalt är fördelaktigare än möjlighetentill särskild skatteberäkning föreslogs i promemorian att reglerna förskogsintäkter skulle tas bort ur SAIL. LRF anser att reglerna bör behållas. Deskogsskadefall som möjliggör utnyttjande av SAIL kan inträffa nära i tiden föreen planerad avveckling av verksamheten. I andra fall kan skogsskadorna ledatill en önskan att snabbt avsluta verksamheten. 1 sådana situationer ger SAILmöjlighet att minska progressionen genom en fördelning av inkomsterna bakåt ifiden. Den behållna ersättningen kan disponeras för andra ändamål. En insättningpå skogskadekonto tvingar kontohavaren att genom årliga uttag från kontotfördela inkomsten framåt i tiden. Argumenten har enligt minmening tyngd. Nuvarande möjligheter att tillämpa SAIL för skogsintäkter börbehållas. SAILär tillämplig på vissa intäkter vid avyttring av tillgångar i samband med attverksamheten överlåts, upplåts eller läggs ned. Detta gäller intäkt i form avengångsersättning vid avyttring av patenträtt eUer liknande rättighet samt vidavyttring eller avlösning av rätt till royalty (3 § 4 mom. 4). Det gäller ocksåintäkt vid avyttring av maskiner och andra inventarier, samt intäkt vidavyttring av andra varor och produkter (3§ 2 mom. 6, 3 mom. 2 och 4mom. Vidavyttring av maskiner och andra inventarier samt patenträtt och liknanderättigheter skall intäkten beräknas fill köpeskillingen efter avdrag förtillgångens i beskattningshänseende oavskrivna restvärde. Detnya skattesystemet innebär ingen ändring av avskrivningsreglerna för maskineroch andra inventarier Möjligheten att tillämpa SAIL för intäkter vid avyttringav sådana tillgångar bör därför behållas. Vid avyttring av andravaror och produkter skall nettobeloppet av den ackumulerade inkomsten - enligt anvisningarna till 2 § SAIL - i regel be- 275 räknastill skillnaden vid beskattningsårets ingång mellan å ena sidan det Prop.1990/91:54 lägsta av tillgångarnas anskaffningsvärde och återanskaffningsvärdeefter avdrag för inkurans samt å andra sidan tillgångarnas skattemässigarestvärde. Vid avyttring av byggnadsrörelse, tomtstyckningsrörelse eller annanrörelse avseende yrkesmässig handel med fastigheter eller penningrörelse gälleri stället att nettointäkten av den ackumulerade inkomsten i regel skall ansessom skillnaden mellan tillgångarnas allmänna saluvärde och deras skattemässigarestvärde. Enligtde regler som gäller års taxering får en fysisk person inte ta uppsitt varulager till lägre belopp än av lagrets anskaffningsvärde eller,om återanskaffningsvärdet på balansdagen är lägre, sistnämnda värde.Omsättningsfastighet i byggnadsrörelse m.m. får tas upp till lägst avanskaffningsvärdet. I det nya skattesystemet skall lagret värderas antingenenligt lägsta värdets princip eller till av det sammanlagda anskaffningsvärdet.För värdepapper i penningrörelse resp. omsättningsfastigheter gäller inte97-procentsregeln utan enbart lägsta värdets princip. Genomde nya värderingsreglerna tas den generella rätten till nedskrivning av lagerbort. Det innebär att reglerna om ackumulerad inkomst i fortsättningen intelängre skulle få någon betydelse vid försäljning av lager Möjligheten tillsärskild skatteberäkning bör därför avskaffas. Ifråga om lager av fastigheter och lager i penningrörelse syns den nuvarandemöjligheten till ackumulerad inkomst inte tillämpas i praktiken. Med hänsynhärtill och då generella lagervärderingsregler införts bör möjligheten slopas. Särskildaregler gäller enligt SAIL för lager avseende djur i jordbruk. Lagen fårtillämpas för intäkt vid avyttring av djur i samband med upphörande avdjurskötsel (3 § 2 mom. 4). Nettobeloppet av den ackumulerade inkomsten skalläven här beräknas till skillnaden mellan allmänna saluvärdet och detskattemässiga restvärdet vid beskattningsårets ingång. Enligtde regler som gäller års taxering får djur i lager värderas tilllägst av den genomsnittliga produktionskostnaden. I det nya skattesystemetskall djur i jordbruk och renskötsel alltid anses som lager och i regelvärderas till lägst av produktionskostnaden. Djuren behöver dock aldrigtas upp till högre belopp än som motsvarar djurens sammanlagda allmännasaluvärde. Äveni framtiden kan således en betydande reservupplösning ske vid försäljning avdjurlager i de nämnda fallen. Det är därför motiverat med en fortsatt möjlighettill särskild skatteberäkning för de fall intäkten uppkommer i samband medupphörande av djurskötsel. Bestämmelsen bör omfatta djur i jordbruk ochrenskötsel. Särskild skatteberäkning bör medges endast i den mån avsättningtill ersättningsfond inte skett. är SAILtillämplig på reavinst vid försäljning av fastighet. Eftersom reavinster beskattas proportionellt i inkomstslaget ka pital behövs inga regler som fördelar sådana reavinster över innehavstiden. Vid en försäljning och då en näringsfastighet blir privatbostadsfastighet skall dock enligt bestämmelser i kommunalskattelagen vissa gjorda avdrag återföras till beskattning i inkomstslaget näringsverksamhet. Det gäller bl.a. avdrag för värdeminskning och de senaste årens kostnader 276 för värdehöjandereparationer Anledningen till att avdragen skall återföras i näringsverksamhetär de skilda skattesatserna. Om återläggningen fick ske i kapital skulle deåterförda beloppen bara beskattas trots att avdragen när de gjordesgav en skattelättnad på när även egenavgifter beaktas. Deåterförda avdragen hänför sig ofta till hela innehavstiden och är därför attanse som en ackumulerad inkomst. SAIL bör därför göras tillämplig även på dennatyp av inkomst. För bostadsrättslägenhetinom näringsverksamhet finns i kommunalskattelagen regler om återföring iinkomstslaget näringsverksamhet av utgifter för värdehöjande reparationermotsvarande dem som gäller för näringsfastigheter. Även i övrigt råder en storöverensstämmelse av beskattningsreglerna för fastigheter och bostadsrätterSamma möjligheter till särskild skatteberäkning bör därför gälla förbostadsrätter som för fastigheter Detta bör gälla även för lägenhet som ärknuten till sådan aktie eller andel som avses i 26 § 1 mom. Deåtgärder som i övrigt bör vidtas beträffande ackumulerad inkomst utgör närmasten teknisk anpassning till det nya skattesystemet. Hit hör sådana ändringar somhar att göra med den nya indelningen i inkomstslag, slopandet av möjligheternaatt göra avsättning till vissa fonder m.m. Särbeskattningenav makar är i stort sett helt genomförd. Med hänsyn till detta finns detanledning att företa vissa inskränkningar i möjligheterna till särskildskatteberäkning när näringsverksamhet som bedrivits av en make övertas av denandre maken. Deföreslagna ändringarna bör träda i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. De nya reglerna som innebär att hänsynskall tas till att skiktgränsen för statlig inkomstskatt justeras börsuccessivt föras in i systemet. Reglerna bör tillämpas fullt ut först vid 1996års taxering. 5,5 Skatteutjämningsreserv (surv) i intressegemenskap som har ett negativt kapitalunderlag påförs enintäkt svarande mot av det negafiva underlaget multiplicerat med enräntesats motsvarande statslåneräntan vid beskattningsårets utgång med ettfillägg av . Vidare justeras spärregeln vid beräkning avkapitalunderlaget när ett företag innehar andelar i en utländsk juridi.sk person. Skälen för mitt förslag:Om företag i en koncern - och företag mellan vilka intressegemenskap råder -gör maximal K-survavsättning trots att något eller några företag redovisarnegativa kapitalunderlag får koncernen som helhet en för stor avsättning. Föratt korrigera för detta skall negafiva under- lagbeaktas (jfr prop. 1989/90.110 s. 527 f.). Företag med negativa underlag Prop.1990/91:54 skall ta upp en intäkt motsvarande av det negativa underlagetmultiplicerat av statslåneräntan. Intäkten är definitiv och påförsvarje år så länge det negativa underlaget består Beskattning kan undvikas omföretagen jämnar ut kapitalunderlagen genom att ett företag med positivtunderlag överför underlag till ett företag med negativt underlag. Skatten påden påförda intäkten kan sägas motsvara en ränta på den extra skattekreditföretagsgruppen erhållit genom att den totalt sett kunnat göra för stor avsättning. Utgångspunktenför att dimensionera schablonintäkten var förslaget i lagrådsremissen omreformerad inkomst- och företagsbeskattning (jfr prop. 1989/90:110 s. 528). Ettföretag med negativt kapitalunderlag skulle påföras en intäkt avunderlaget. Schablonintäkten utformades så att de ekonomiska effekterna skullebli likvärdiga med att företaget hade lånat pengar för att betala den påintäkten - enligt förslaget i lagrådsremissen -belöpande skatten. Ettlikvärdigt resultat förutsätter att upplåningsräntan sammanfaller medstatslåneräntan. I normalfallet är emellertid upplåningsräntan högre änstatslåneräntan. Företag i en koncern e.d. skulle genom att göra större reserveringarän det sammanlagda kapitalunderlaget mofiverar få möjlighet att låna upp medeltill en lägre kostnad än vad som gäller om verksamheten skulle bedrivas i ettföretag. Möjligheten att "överutnyttja" avsättningsreglerna skullevara särskilt förmånlig om den kunde användas för att under ett eller flerasenare år kvittas mot en väntad förlust. Ett ytterligare inslag i enskatteplanering kring dessa regler skulle kunna gå ut på att man i en koncernplacerar skulder i vissa företag för att få större positiva underlag i andraföretag i koncernen. En betydande skattemässig likviditetsvinst skulle kunnagöras om en engångsintäkt redovisas i ett företag med stort, förhöjt positivtkapitalunderlag. Motbakgrund av det anförda anser jag att regeln om schablonintäkt bör justeras. Ensammanvägning av olika faktorer inkl. beaktande av neutrah-tetsaspekten -talar för att räntan skall bestämmas till statslåneräntan med ett tillägg om 5procentenheter. Ytteriigare en ändring bör göras. Enhgt nuvarande regler ärschablonintäkten av det negafiva underlaget multiplicerat avstatslåneräntan. Annorlunda uttryckt innebär detta en intäkt om av detnegativa underlaget multiplicerat med statslåneräntan. Emellertid bör hänsyntas till den initiala skattelättnad som skulle uppkomma och ge utrymme förytterligare reserveringar på (30x0,3x0,3) av underiaget underpåföljande år Den sammanlagda extra reserven kan beräknas uppgå till avunderlaget och skattekrediten fill (0,3x33) av detsamma. Den årligaräntevinsten på denna skattekredit uppgår till skattekrediten multiplicerad med70 % av en viss ränta. En balanserande skatteeffekt uppnås om (0,7 x10/0,3) av det negativa underlaget beaktas vid beräkningen av intäkten. Jagföreslår därför att intäkten i stället bestäms till av det negativaunderlaget multiplicerat med statslåneräntan jämte ett tillägg på 5procentenheter Enannan fråga gäller spärregeln vid beräkning av kapitalunderlag när ett företag har andelar i en utländsk juridisk person. Spärregeln skall förhindra 278 att en koncerns totalakapitalunderlag ökar genom att svenska dotterföretag förvärvas via ettutländskt företag. Bakgrunden är att innehav av andelar i utländska företag fåringå i kapitalunderlaget till medan bl.a. aktier i svenska dotterbolaginte får ingå i underlaget. Utformningen av spärregeln leder emellertid i vissafall till att det åsyftade resultatet inte uppnås. Därför bör vissa justeringarav regeln göras. Förslagets närmare innebörd redovisas i specialmotiveringen. Utöver det förslag jagnärmast kommer att redovisa (avsnitt 5.6.2) föreslår jag ytterligare ett antaljusteringar i survlagen. Justeringarna framgår av specialmofiveringen om frågainte är om enbart redaktionella ändringar Ändringar görs i 3, 5, 8-12 §§ samtpunkt 4 av övergångsbestämmelserna. 5.6 Beskattning av enskild näringsverksamhet Jaghar redogjort för visst utredningsarbete som pågår och som rörbeskattningen av enskilda näringsidkare (avsnitt 2). 1 det följande kommer jagatt redovisa förslag till vissa ändringar av nuvarande beskattningsregler Enfråga som kräver ytterligare åtgärder är enskilda näringsidkares rätt att göraavdrag för pensionsförsäkringspremie i förvärvskällan. I vårens lagstiftningsarbeteinfördes en bestämmelse om en sådan avdragsrätt i punkt 21 av anvisningarnatill 23 § KL. Vissa ytterligare överväganden krävs emellertid. Bl.a. ger dennuvarande kopplingen till punkt 6 av anvisningarna fill 46 § KL upphov tilltolkningssvårigheter Det är min avsikt att återkomma med förslagtill kompletteringar. Mitt förslag:Enskilda näringsidkare får rätt att göra avsättning till surv med antingen 30 %på ingående eget kapital och av inkomsten för beskattningsåret eller med15 % av årets lönesumma. Skälen för mitt förslag:Enligt nuvarande regler får enskilda näringsidkare göra avsättning till survmed högst av ingående eget kapital och av lönesumman eller med högst15 % av inkomsten för beskattningsåret. Aktiebolag och andra juridiska personerkan välja mellan att göra avsättning av utgående eget kapital eller av lönesumman. För enskilda näringsidkaremed verksamhet över en viss storlek torde normalt alternativet med samtidigavsättning till K- och L-surv framstå som förmånligast. Avsättning till K-survgrundas på det ingående egna kapitalet. Det ger den nackdelen att storaengångsintäkter i inkomstslaget näringsverksamhet inte kan neutraliseras genomsurvavsättning utan skuUe belastas med egenavgifter eller särskild löneskattoch, i förekommande fall, full progressiv inkomstskatt. För aktiebolagen m.fl.uppkommer inte motsvarande problem eftersom basen för survavsättning är detutgående egna kapitalet. Enligtmin mening bör en justering av reglerna om avsättning till surv för enskilda näringsidkaregöras för att bättra anpassa dem till reglerna för aktiebolagen m.fl. Det ärangeläget att reglerna för olika företagsformer ger så likabeskattningsresultat som möjligt. En nackdel med reglerna för enskildanäringsidkare vid nuvarande utformning är anknytningen till det ingåendekapitalet vid användning av K-surv. En ändring till beskattningsårets utgångäven för enskilda näringsidkare är emellertid mindre lämplig. Det skulle fåkonsekvenser för räntefördelningsreglerna som beräkningen avsurvunderlaget skulle kompliceras. Att införa en möjlighetför företag att göra parallell avsättning till K-surv och I-surv är enligt minmening bättre än att förändra basen för K-surv. Det maximala skatteuttaget påstora engångsintäkter kan begränsas till drygt hälften av intäkten om enavsättning till l-surv kan göras av inkomsten. Ändringen bör därförgenomföras. En följd av förslaget äratt avsättning till L-surv bör utgöra en alternativ avsättningsmöjlighet.Enligt gällande regler medges avsättning med maximalt av lönesumman.Samtidigt är aktiebolagens möjligheter till L-survavsättning begränsad till . Önskvärdheten av enhetliga regler talar även i detta sammanhang för attreglerna för enskilda näringsidkare anpassas till vad som gäller föraktiebolag. 5.6.3Övergången från brutet räkenskapsår till kalenderår Mitt förslag:Enskilda näringsidkare som vid taxering går över från bruteträkenskapsår till kalenderår som räkenskapsår skall medges förhöjt avdrag föravsättning till resultatutjämningsfond. Skälen för mitt förslag: Idet nya skattesystemet är huvudregeln att enskilda näringsidkare skall hakalenderår som räkenskapsår Brutna räkenskapsår, som börjar före den 1 juli1990, skall avkortas så att de slutar . Brutnaräkenskapsår, som börjar eller senare, skall antingen avkortasså att de slutar eller förlängas så att de slutar den 31december 1991. Näringsidkare medexempelvis som bokslutsdag skall alltså till ledning årstaxering redovisa såväl inkomst för räkenskapsåret den 1 maj 1989den 30 april1990 som inkomst för räkenskapsåret den 1 31 december 1990.Uppbördsreglerna fillämpas så att preliminär B-skatt ett uppbördsår debiterasför det räkenskapsår då bokslutsdagen infaller Preliminär B-skatt somdebiterats för innevarande uppbördsår avser därför i regel endast deträkenskapsår som avslutats . Detta innebär att slutlig skattför perioden 1990 i många fall kommer att betalas utan attnågon prehminär inbetalning av skatt har gjorts. Man kan något förenklat sägaatt näringsidkare med bokslut som går över till kalenderår haft enåtta månaders skattekredit och att denna skattekredit nu förfaller tillbetalning. På motsvarande sätt kan en näringsidkare med bokslut den 30 junieller - som väljer att till taxering gå över tillkalenderår som räkenskapsår sägas ha haft en sex resp. fyra månadersskattekredit. Detär ofrånkomligt att den beslutade övergången från brutet räken- Prop.1990/91:54 skapsår till kalenderår medför en tillfällig likviditetspåfrestning.1 syfte att mildra denna effekt bör de näringsidkare som i bokslut till ledningför taxering förkortar innevarande räkenskapsår ges möjlighet till enförhöjd avsättning till resultatutjämningsfond. Avsättning bör få göras med uppfill av lönekostnaden och av inkomsten i förvärvskällan i stället för20 resp. . Jag vill erinra om att hela resultatutjämningsfondenkommer att ingå i det uppskovsbelopp som enligt lagen (1990:655) om återföringav obeskattade reserver skall fastställas vid taxering. Avsättningenkan därigenom återföras fill beskattning successivt vid 1992-1995 årstaxeringar. Förslagetbör tas in i en särskild lag. 5.6.4Räntefördelning vid subventionerade bostadslån Enligtgällande regler skall vid beräkningen av underlaget för K-surv för enskildnäringsverksamhet fastigheter medräknas fill av det skattemässiga värdet.Regeln syftar till att ge rättvisande totalt skatteuttag för näringsfastighetereftersom försäljningsvinster beskattas som inkomst av kapital med skattesatsen30 %. Genom att fastighetens värde reduceras vid beräkningen avkapitalunderlaget motverkas den olikformighet i beskattningen som ligger i attränteutgifter är avdragsgilla i inkomstslaget näringsverksamhet - motegenavgifter eller särskild löneskatt och mot full inkomstskatt -somförsäljningsvinsterna beskattas som inkomst av kapital. Förenskild näringsverksamhet skall också fillämpas de särskilda reglerna omräntefördelning. Dessa innebär att om kapitalunderlaget är negativt -efterjustering med ett fribelopp om - skall ett belopp motsvarande detnegativa underlaget multiplicerat med statslåneräntan tas upp som intäkt iförvärvskällan. Ett avdrag av motsvarande storlek medges i inkomstslagetkapital. Reglerna om räntefördelning syftar fill att begränsa avdragsrättenför utgiftsräntor av privat karaktär så att skattelättnaden inte överstiger30%). Reduktionenav fastigheternas skattemässiga värde i survsammanhang kan emellertid ikombination med reglerna om räntefördelning i ett visst faU ge ett icke önskatresultat. Detta gäller då en enskild näringsidkare finansierat en fasfighetmed statligt subventionerade lån. I detta fall är näringsidkarens faktiskaränteavdrag och därmed skatte- och avgiftslättnaden-mindre än vidicke-subvenfionerade iån. Vid nuvarande regier för räntefördelning skulle detpåförda beloppet komma att överstiga vad som krävs för att ge den åsyftadebalansen. Enligtmin mening bör reglerna om räntefördelning justeras i det här avseendet. Enändring bör emellertid göras först när regeringens förslag ombostadsfinansiering, m.m. (prop. 1990/91:34) behandlats av . 5.7Beskattning av fåmansföretag (stoppreglerna) Mitt förslag: Desärskilda fåmansföretagsreglerna (stoppreglerna) utvidgas till att gälla äveninförsäljning av villafastighet. Klargörande bestämmelser avseende ränteförmånfrån fåmansföretag införs. Skälenför mitt förslag: De särbestämmelser som gäller för beskattning avfåmansföretag, de s.k. stoppreglerna, återfinns numera i punkt 14 av anvisningarnatill 32 § KL. Bestämmelserna riktar sig mot vissa slag av transaktioner mellanfåmansföretag och dess ägare. Förmånerna av dessa transaktioner skall i detnya skattesystemet beskattas som en särskild intäktspost i inkomstslagettjänst. Avanvisningspunktens första stycke framgår att ett fåmansföretags köp av lösegendom som uteslutande eller så gott som uteslutande är avsedd för privat brukför företagsledare eller företagsledare närstående person skall föranledabeskattning av företagsledaren.