prop · GE0334 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:34 om ny bostadsfinansiering, m.m. Regeringenföreslår att anta de förslag som hai tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokoffel . Ipropositionen föreslås att det nuvarande låne- och räntebidragssystemet vid ny-och ombyggnad av bostadshus den 1 juff 1992 ersätts av ett stödsystem sombygger pä att hela lånefinansieringen sker pä den aUmänna länemarknaden ikonkurrens mellan kreditinstituten. En del av läneräntoma föreslås kunna bliomfördelade över tiden med hjälp av räntelån som låntagarna tar upp pä denallmänna länemarknaden. Länefinansieringen garanteras genom statliga kreditgarantier.Räntebidrag behålls i den utsträckning som behövs dels för alt ge hyresgästeroch bostadsrättshavare samma minskning av räntekostnaderna som egnahemsägarefår via skattesystemet, dels för att hindra att räntelänesyslemet vid högareah-äntor ökar den reala skuldbelasmingen pä fastigheten. StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, , föresläs medverka i finansieringen av ny-och ombyggnad av bostäder pä samma villkor som andra kreditinstitut Föratt subventionsmässigt jämställa hyres- och tx)stadsrättshus med egnahem lämnasskattekompenserande räntebidrag för hyres- och bostadsrättshus som uppfyUerallmänna krav för statligt stöd vid ny- eller ombyggnad. Bidrag lämnas av en beräknad kosmad för räntor pä en läneskuld för investeringen och päräntelån. Läneskulden för investeringen antas motsvara en godkänd kostnad förny- eller ombyggnaden. lämnasräntebidrag för nyinvesteringar och underhällsätgärder med en var- Prop.1990/91: 34 aktighei pä ininsi 30 är. Del skattekompenserande räntebidragetlämnas för en total bidragslid av 40 är vid nybyggnad och 30 är vid ombyggnad.När den beräknade räntelåneskulden inte längre ökar minskas räntebidraget itakt med en tänkt amortering. För hyreshus gmndas del skattekompenserande räntebidragetpä en beräknad läneskuld och för bostadsräiishus pä en faktisk läneskuld. Ettsärskilt räntebidrag lämnas under liden med höga reahänior {realräntebidrag).Fullt realräniebidrag lämnas under de tio första aren efter husetsfärdigställande. Under de följande tio aren minskas realräntebidraget för atlupphöra tjugo är efter färdigställandel. Realräniebidragel lämnas oberoende avhusets faktiska finansiering. Statligakreditgarantier lämnas i den utsträckning långivaren önskar för sädana län sombehövs för atl täcka den del av lånebehovet som täcks med bostadslån. Statligkreditgaranti lämnas även för ränielån. Låntagare och längivare fär självaavtala om viUkoren för sädana län. Statens åtaganden begränsas lUI denskulduppbyggnad som följer om netioutgifien det första aret är avinvesteringslånet och netioutgifien därefter ärhgen ökar i takt medinflationen. Den sä beräknade ränteläneskulden minskas med etl belopp sommotsvarar fullt realräntebidrag för året. Den fömtsätta netioutgifien delförsta året ökas stegvis från är 1992 tiff är 1995. Förgarantigivningen inrättas en särskild kreditgarantinämnd. För kreditgarantintas ul en ärlig avgift som skall täcka kostnaderna för administration och förluster.Avgiften motsvarar inledningsvis av det garanterade lånebelopp)et. Förbostadshus som uppförts eller byggts om med stöd av bostadslän och räntebidragersätts nuvarande räntebidrag med ett skattekompenseranderäntebidrag för hyres- och bostadsrättshus, ett realräntebidrag samt en stadigkreditgaranti för ränielån. Ettsiathgt investeringsbidrag för bostäder införs i syfte attkompensera för de ökade kostnader som följer av slopade reducerings-regler för mervärdeskattför byggnads- och anläggningsarbeten m.m. Bidraget lämnas av deberäknade kosmadema inkl. mervärdeskatt för åtgärderna. Vid ombyggnad lämnasbidrag för nyinvesteringar och för underhållsåtgärder med en varaktighet påminst 30 är. En fömisätming för investeringsbidrag är tills vidare attprojektet uppförs eller byggs om med stöd av bostadslån. Vidareföresläs att räntesiödei för underhäll m.m. utvidgas den tillatl omfatta 20-ärsätgärder i lägenheter i alla hyreshus och lO-ärsåt-gärder ilägenheter i nya hyreshus. Taket i den s. k. räniebidragstrappan för hyres- ochbostadsräiishus slopas . Slutligenföresläs atl plan- och bostadsverket byter namn tiffboverket. Utdragur protokoll vid regeringssammanträdet Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , ,, , Proposition om ny bostadsfinansiering, m.m. Grunddrageni det finansieringssystem som gäller vid ny- och ombyggnad av bostäderIwslutades av är 1974.1 januari 1989 uppdrog jag ät en utredare inomt»stadsdepartementet att allsidigt belysa dagens bostadspolitiska situation,de brister som finns i gällande stödsystem, systemens fördel-ningspolitiskaeffekter och möjlighetema att förbättra mäluppfyUelsen inom bostadspolitiken.Resultatet redovisades i rapporten (Ds 1989: 39) Studier avbostadssektorn 1989. Mot bakgmnd av denna redovisning och den dä pågåendeöversynen av skattesystemet tillkallade jag med stöd av regeringensbemyndigande en särskild utredare (docenten ) för att se över det nuvarande txjstads-finansieringssystemet (dir.1989: 29). Utredningen, som antog namnet boendekostnadsutredningen, redovisadeden betänkandet (SOU 1989: 71) Ny bostadsfinansiering. Jaghar tidigare (prop. 1989/90: 144) behandlat boendekosmadsuD-ed-ningens förslagom bostadsbidrag. 1 det följande kommer jag att behandla utredningens förslagom ny bostadsfinansiering. TiUprotokollet i detta ärende bör fogas en förteckning över remissinstansema ochen sammanställning av remissyttrandena som bilaga 1. 2.1 Huvuddragen i ett nytt bostadspolitiskt stödsystem Utredningenföreslär ett nytt bostadspolitiskt stödsystem. Utgångspunkterna förutredningens förslag är de problem och brister som enligt utredningen fmns idagens system och de nya fömtsätmingar i fräga om byggpriser ochbostadsutgifter som förslagen frän skatteutt-edningama (SOU 1989: 33-35) ger.Enligl utredningen medför förslag med dessa uigängspunkier omför- Prop.1990/91: 34 delningar mellan olika hushall. Förändringar bör dock enligtutredningen genomföras med varsamhet. bör ett nytt bosiadsfinansieringssystem i huvuddrag bestå av - ett investeringsbidrag för ny- och ombyggnad avpermanenta bostäder som motsvarar den föreslagna ökningen av byggmomsen, - en grundsubvention pä alla investeringar ipermanenta bostäder, för egnahem genom skattesystemet och för hyreshus ochtxjstadsrättsföreningar genom elt räntebidrag till av en beräknadräntekostnad för investeringen och - räntelån pä kapiiahnarknaden med en stadigskuldulvecklingsgaranti och viss kreditgaranti för att omfördela resteranderänlekosmader i tiden. Utredningensförslag om en ny bostadsfinansiering i korthet sammanfallas enligt följande. Ombyggmomsen höjs som en del av skattereformen, leder det enligt utredningentill en inte försumbar värdetiffväxt pä befinUiga fastigheter som är svär anmotivera frän bostadspolitiska utgångspunkter. En övergång till ränielån skulleocksä försväras om åtgärden får elt materiellt genomslag. Utredningen föreslårdärför all bostadsbyggandet inom del bostadspolitiska stödsystemet kompenserasför en höjd byggmoms genom ett investeringsbidrag på av kostnadema förny- och ombyggnad av bostäder. Med ombyggnads-kostnad avses med utredningensdefinition kostnaden för de nya kvaliteter som tillförs huset vid förbättringen(kosmader som berättigar tiff ränielån). Tillinvesteringsbidraget kopplas de krav som gäller för bostadslån.Bidragsunderlaget kan beräknas på samma sätt som gäller förlåneunderlag för bostäder. Dock Ixir reduktionen till av det faktiskaprisläget i schablonsystemei slopas. 2.3 Grundsubventioner för nya hus Föregnahem innebär inkomsiskatleförslaget en stadig skattereduktion avränieuigifiema. För atl jämställa hyresgäster och bostadsrättshavare med egnahemsägareföreslär utredningen an ett skattekompenserande räntebidrag lämnas vid ny- ochombyggnad av hyreshus och hus som ägs av bostadsrättsföreningar motsvarande av tjeräknade ränlekosmader. En fömtsättning för bidrag är dock attmotsvarande skatteeffekt inte uppkommer på annal sätt. Detförsta året skall den bidragsberättigade räntekosmaden enffgi förslagetmotsvara bidragsunderlaget för investeringsbidrag efter avdrag för investeringsbidragetmultiplicerat med den schabloniserade räntesats som dagens räntebidrag gmndaspä. Räntekostnaden förändras därefter med ränta pä räntelånet.Utredningen fömtsätter att det urspmngliga länet/lånen inle amor- Prop.1990/91: 34 teras innan ränielänet har amorterats i sin helhet. Därefterminskar räntekosmaden i takt med en beräknad amortering pä del urspmngligalänet/länen med utgångspunkt i en total länelid pä 40 är. I motsats till vadsom gäller för räniestöd för underhäll m.m. - men som gällerför räntebidrag vid ny- och ombyggnad - fömtsätts atl de faktiska länen uppgårtill minst det bidragsgmndande lånebeloppet. Bidragsunderlagetför investeringsbidrag vid ombyggnad blir enligl förslaget avsevärt mindre ändagens låneunderlag. Därför förutsätts också -vilket även framgär av utredningensförslag om räntelän - att räntestödet för underhåff m.m. kompletteras med enkategori för längfrisliga åtgärder (30 är). Eftersom detta senare räniestödocksä är en gmndsubvention kommer det dä att handla om gmndsubventioner på 30 %av beräknade räntekostnader för åtgärder med en varaktighet pä 40,30,20 eller10 är. Föregnahem slopas räntebidragen helt. 2.4 Räntelån för nya hus 2.4.1 Samband mellan finansieringen av den ursprungliga investeringen och räntelån Ihuvudsak två olika modeller är enligt utredningen tänkbara för finansiering medlän för den urspmngliga investeringen (investeringslån) och ränielån. Den enaär den gällande ordningen för investeringslån som fömtsätter underliggandekredit frän bosiadsinstitul och författningsregleral bostadslån finansierat avSBAB. Denna ordning.kan i och för sig kompletteras med ett författningsregleralräntelån finansierat av . Den andra är ett fullständigt investeringslånförenat med räntelän frän bostadsinslitul med i sak jämställt med övriga bosiadsinstitul.I båda fallen skall ränielänet vara förenat med en statligskuldutvecklingsgaianti och i del senare fallet med en möjUghet förbosiadsinstiiulel att köpa en statlig kreditgaranti för länebelopp över en vissnivå. SBABskall afftid ha skyldighet an lämna ränielån med de villkor som anges i detföljande. Räntelånär en sammanfattande benämning för en typ av län med egenskapen atl omfördelaräntekostnaderna i tiden. I början av länetiden täcker inte låntagarensbetalningar hela räntekostnaden. Överskjutande del läggs i stället iffllåneskulden som ett ränielån. Allteftersom låntagarens betalningar ökar ilöpande priser (nominellt) minskar sä småningom skuldökningen för all slutligenupphöra. Då inleds återbetalningen av räntelånet. Till den del räntekostnadernaär inflationsbetingade, dvs. bara är en ersättning för en löpande penningvärdeförsämring,kan omfördelningen genomföras ulan atl läntaga- Prop. 1990/91: 34 rensbetahiuigar eller läneskuld ökar i fasta priser (realt). Utredningenföreslär att räntelänets storlek gmndas pä bidragsunderlaget förinvesteringsbidrag efter avdrag för investeringsbidraget. Utredningenfömtsätter att underlaget för ränielänet och skuldutveckhngsgarantin,garanti-underlaget, skall differentieras pä samma sätl som den övre länegränseni dagens system, dvs. vara 100, 99 eller av bidragsunderlagei för investeringsbidragefter avdrag för investeringsbidraget. Räntelän och skuldulvecklingsgarantiföreslås bara komma i fråga för hus som byggts eller byggts om med stöd avinvesteringsbidrag. Utredningenföreslär vidare att den garanterade netioutgifien det forsla året skall vara3,. Vid en marknadsränta pä och en gmndsubvention pä avmarknadsräntan innebär det atl av marknadsräntan täcks avgmndsubventionen, av räntelån och avlåntagaren. Uö-edningenföreslär slutiigen all netioutgifien ärligen skall ökas med en faktor,fastställd för fem är i taget, som med en procentenhet per är understiger enförväntad ökning av den allmänna prisnivån. Efter fem är justeras nettoutgiftensä att ingångsvärdet för den nya perioden motsvarar vad som hade följt av enkorrekt prognos. Besluten om ökningstakt och justering skall fattas av ensärskild nämnd. Räntelänenbör enligt utredningen förenas med en skuldulvecklingsgaranti med innetxjrdenatl den reala läneskulden skall minska med lägst 5/60-delar under varjefemårsperiod. Skuldurvecklingsgarantin blir oberoende av om låntagaren iförhällande till den faktiska prisutvecklingen har haft små eller storanettoutgifter . Föratt underiätta bostadsinstiiutens ränlelångivning föreslås att instituten hosstaten skall kunna försäkra sig mol krediöisker i enskilda fall. Försäkringenskall avse den del av krediten som institutet finner mest riskfylld. Premienhar beräknats tiff 0,av det försäkrade beloppet 2.4.5 Annan säkerhet för lån Förbostadslän som avser egnahem krävs atl kommunema lämnar fyllnads-iHjrgen förett belopp som motsvarar av skulden pä bostadslånet vid föriusttiUfället.Uötdningen föreslär att ett motsvarande krav skall stäffas förskuldutvecklingsgaranti i fråga om egnahem. Enligl förslaget bör garantinlämnas bara om kommunen lämnar fyUnadsborgen för ett belopp som mot- svarar10 % av del urspmngliga länet. Utredningen fömtsätter atl borgens- Prop.1990/91: 34 ätagandet i säkerhetshänseende ligger efter säkerheten förskuldökningar på gmnd av räntelän. Ilikhet med vad som gäller föresläs alt allmännyttigabostadsföretag fär använda borgen som säkerhet för län. Iövrigt föresläs atl det för investeringslån och räntelän skall ställas säkerheti form av pannan med bästa säkerhetsläge. 2.5 Grundsubventioner och räntelån för hus som tidigarefått räntebidrag Gmndsubventionenföreslås införd även i fråga om de hyres- och bostadsrättshus som förnärvarande fär räntebidrag. Gmndsubventionen föreslås i dessa fall bff avräntekostnaden för bostadslån och underiiggande kredit enligt de schablonreglersom gäller för att bestämma räntesatser och länensstorlek. Till detta läggs räntekostnaden för räntelän. Om räntebidraget enligltidigare regler vid förslagets ikraftträdande är lägre än grundsubventionen,skaff tidigare räntebidragsl)elopp ligga fast sä länge delta belopp understigerbeloppet för gmndsubventionen. I dessa fall blir det inte aktuellt medräntelän. Enövergång frän räntebidrag till ränielån för nya hus måste enligl utredningenav fördelningspolitiska skäl ocksä följas av en motsvarande övergång för de hussom har räntebidrag. Även pariteisaspekter och stalsfinansieUaskäl talar för en sådan övergäng. Liksomi fräga om gmndsubventionen föresläs ränielänets storlek gmndas pä summan avbostadslån och underliggande kredit. Nettoutgiften twstäms tilli princip av de garanterade räntor som gäller för egnahemav motsvarande ålder. Av paritetsskäl föreslås dock någoi lägre nettoutgifterför hus med bostadslån utl)etalade . Del innebär attbeialningskraven för beståndet relativt sett förändras pä samma sätt sombetalningskraven för nya hus. Garanteraderäntesatser enligt gällande regler och utredningens förslag tUl nettoulgifterär 1991 för hus av olika ålder framgär av följande sammanstäU-ning. Är för bostadslånets uttetaliung Garanterad räntesats Allmännylia, Egnahem bostadsrän Nettoutgift, % Alla Prop.1990/91: 34 Medhänsyn till att den garanterade räntan i vissa fall har bestämts medutgångspunkt i husets påbörjande eller färdigställande och således inte alltidmed ulgängspunkt i bostadslånets utbetalning anser utredningen attnetlorän-loma är 1991 skall faststäffas i varje låneärende med ulgängspunkt iden garanterade ränta som annars skulle ha gällt i låneärendet . Netlouigiftemai t)eståndei fömtsätts också ökas på samma sätt som för nya hus. Även skuldutvecklingsgarantinskall gälla i beståndet. Ilikhet med vad som föresläs för nyproduktionen skall alltid ha skyldighetatt lämna räntelån pä angivna villkor. 2.6 Vissa andra låneformer som är förenademed räntebidrag Räntebidragav samma typ som vid ny- och ombyggnad lämnas även enhgt - förordningen (1987: 258) om stöd förflerbarnsfamiljer för köp av egnahem, - förordningen (1984: 614) om län för förvärv avvissa fastigheter som har förköpts enligt förköpslagen (1967: 868), - förordningen (1983: 40) om räntebidrag förunderhällslän i vissa fall, - förordningen (1985: 352) om län m.m. förgatukostnadsersätming i vissa fall (upphävd 1990: 648) samt - förordningen (1977: 332) om stadigt stöd tiffenergibesparande åtgärder i bostadshus m.m. (upphävd 1980: 334). Enligt4 a § förordningen (1982: 644) om län för byggnadstekniska åtgärder ibostadshus lämnas ocksä sädana räntebidrag i för åtgärder somgenomförts med stöd av förordningen. Utredningenföreslär atl räntebidragen även i dessa fall ersätts av gmndsubvention ochränielån. 3 Ny bostadsfinansiering Prop. 1990/91: 34 Bostadensom en gmndläggande social rättighet är utgångspunkten för den socialabostadspolitiken. Del innebär att lx)stadspoIiliken skall inriktas sä att måletom allas rätt till en bra bostad kan förverkligas. Därför måste bostadsbyggandeti tider av bostadsbrist Ugga pä en hög nivå. Omden sociala bostadspolitikens mäl skall kunna uppnäs måste del finnas etl välfungerande bosiadsfinansieringssystem. Enliglboendekosmadsuo-edningen har de nuvarande skatte- och subventionssystemen förbostäder brister i fråga om neutralitet mellan olika upplä-telseformer ochfastigheisägarkategorier, bäde vid produktionstillfällel och över tiden. Del finnsocksä brister i paritet i fråga om utgifter för bostäder av olika ålder, vilketmotverkar den rörlighet som är nödvändig pä Ixjstads-marknaden för attbostadsbeståndet skall umyttjas effektivt. bedömningar är del främst bostadsbidragen som har en högfördelningspolitisk precision. Det generella bostadspolitiska stödet,räntebidrag och skallesubventioner, sänker visserligen relativpriserna pä allabostäder, men eftersom hushåll med höga inkomster har en högre bostadskonsumtionfär dessa hushåll en större andel av del generella stödet än andra hushåll. Detgenerella stödet kan också kapitaliseras när egnahem och tx)sladsrätter byterägare och således öka säljarens förmögenhet. Somen följd av bl.a. stigande produktionskostnader och höga räntor har kostnademaför del generella stödet ökat avsevärt . Även siatsfinansiellaskäl gör det därför nödvändigt att nu ompröva del stödsystem som har fungeratunder mer än 15 är. Dekrav som bör ställas pä ett reformerat stöd för ny- och ombyggnad av bostadshusär flera och har skilda utgångspunkter. I första hand kommer debostadspolitiska kraven, såsom att stödsystemet bör - vara neutralt meUan ägar- och upplätelseformema, - ge förbättrad ulgiftsparilei över tiden, - vara fördehiingspohtiskt effektivt och - motverka kapiialisering av stödet. Fören omläggning talar ocksä kreditpolitiska skäl. I detta avseende är detangelägel an stödsystemet kan - främja konkurrensen på kreditmarknaden, - stimulera ökat sparande inom bostadssektorn och - ge en ökad räntekänslighei hos låntagarna. Avstatsfinansiella skäl bör vidare stödsystemet minska automatiken i tiU-växienav statens utgifter. Dekrav som jag nu har redovisat måste kunna tillgodoses som enbostadsproduktion av en tillräcklig omfatming kan genomföras. Ett nyttstödsystem måste vidare ha sädana egenskaper att det kan antas bff beståendeunder . En gmndläggande fömtsättning för detta är att systemetseffekter är överblickbara över tiden och att systemet varken på kort effer läng sikt medför en oskäligbelastning pä läniagama. Bostadsfinansieringen måste utformas så all hushällenkan bedöma sina ekonomiska åtaganden i boendet och vara förvissade om alt eltbostadsval, som i del korta perspektivet är bäde önskvärt och möjhgt, inte pälängre sikt kan leda till åtaganden som hushällel inte kan bära. 3.2 Huvuddragen i ett nytt finansieringssystem Min bedömning: Detnuvarande låne- och räntebidragssystemei vid ny- och ombyggnad av bostadshusersätts av ett system som bygger pä att hela länefinansieringen sker pä denallmänna länemarknaden och att en del av läneräntoma omfördelas över tiden medhjälp av ränielån som ocksä tas upp pä den allmänna länemarknaden. Direktastadiga räntebidrag behälls endast i den utsträckning som behövs dels för atlge ägare av hyreshus och bostadsrättsföreningar motsvarande räntesubventionsom egnahemsägare får via skattesystemet, dels för atl hindra atträntelänesyslemet vid höga räntor i förhållande tiff inflationen leder till attden reala skuldbelasmingen pä fastigheten ökar sett över tiden. Räntelänen ochen del av investeringslånen garanteras genom stadiga kreditgarantier. Utredningens förslag:Överensstämmer i princip med min tjedömning. Utredningen anser dock att SBABbör ges en viss särställning i fräga om räntelån. Remissinstanserna:Förslaget om räntelän har fatt etl blandat mottagande bland remissinstansema.Huvudtanken med ett räntelänesystem godtas dock av en majoritet avremissinstansema. Jag redovisar här en kort samman-fatming av vissaremissinstansers synpunkter på frågan. medför boendekosmadsutredningens förslag bl.a. attbosiadsfinansieringssystemei anpassas tUI skattereformen, att skiUnadema isubventioner minskar mellan bostäder av olika ålder och i olikaupplätelseformer och att möjlighetema att kapitalisera subventioner minskarutan att bostadsutgiftema ökar väsentiigL bör omfördelningen av bostadskostnadema i tiden antingen skegenom nuvarande räntebidrag kombinerade med en reformerad fastighetsskatteller med räntelän enligt boendekosmadsutredningens förslag under fömtsättningatt kreditgarantin utformas sä att övergängen inte leder tiff höjda räntor. som anser attförslaget om räntelän ger en acceptabel avvägning mellan rimlig skuldökningoch rimlig utgiftsökning i olika tänkbara kombinationer av inflationstakt ochrealränta framhåller dock att snabba förändringar i inflationstakt och/ellerrealränta som inte går i takt med byggpris-utvecklingen kan ge oönskadeeffekter. Överstiger förändringama vad som skuUe vara en naturlig ökning avbyggprisema drivs dessa upp. vändafallet konserveras besvärande pariteisproblem. Enligt bör Prop.1990/91: 34 detta beaktas när skuldutveckUngsgarantin utformas. SverigesBostadsrättsföreningars , , underkänner förslaget tillräntelän och menar atl länen är svårförklarliga och kan medföra risker föröverbeläning. Länen är vidare politiskt instabila och anses leda tiff minskadnyproduktion. De medför inte heller någon kosmadspress i byggandet och äroförenliga med en nominell realisationsvinstbeskatming samt saknarsparstimulanser. Särskilt orimlig är enligl SBC en tvängsmässig omläggning avbefintiiga räntesubventioner tiff räntelån. , , anser atl huvuddragen i det föreslagnabostadsfinansieringssystemet ger fömtsättningar för en förbättrad neutralitetmellan olika upplätelseformer. Fastighetsskatten bör dock utformas sä atl deningär som en komponent i det föreslagna systemet och därmed tillsammans medövriga komponenter blir elt reellt twstadspolitiskt instmment. , som tillstyrker huvuddragen i förslagen om attkraftigt begränsa de generella räntebidragen, txir dock framtida subventionerftikopplas från finansieringen. med hög inflation eller högrealränta är del enligt förbundet nödvändigt att kunna omfördelakapitalkostnader över tiden för atl byggproduktionen skaff kunna hällas uppe.Enligt förbundet txir man fästa tilltro tUl kreditmarknadsinsti-tutens förmågaatt erbjuda nya, kreativa och individuellt anpassade finansieringslösningarsom gör den stadiga garantimodellen ointressant och onödig. De formella hindersom kan föreligga för detta bör därför undanröjas. Många invändningarkan resas mot den tekniska lösning som lx)endekosl-nadsutredningen valt. Byggentreprenörerna() tillstyrker boendekostnadsutredningens förslag omränielån under fömtsättning atl beoyggande stadiga garantier kan skapas för attfastighetsvärdena med marginal täcker en växande skuldtxjrda. För egnahemkonstaterar föreningen att priserna sett i ett längre perspektiv har tenderatatt utvecklas i takt med inflationen men atl svängningarna, inte minstregionall, har varit stora och ibland bestått .