prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Anslagenomfetter skatteutjämningsbidrag till kommuner och landsting och bidrag tillkommuner med anledning av avskaffandet av den kommunala företegsbeskattningen. Skatteutjämningssystemetsyfter till att utjämna de stora skillnader som finns mellan enskilda kommunerresp. landsting i fråga om skattekraft och kostnader för bedrivande av kommunalverksamhet. främjaen i möjligaste mån likvärdig kommimal service i olika delar av Prop.1990/91:150 landet, oavsett skattekraft. Systemet i sin helhet omfettarordinarie Bilaga 1:1.2 skatteutjämningsbidrag, extra skatteutjämningsbidrag,allmän skatteutjämningsavgift samt särskild skatteutjämningsavgift. Detordinarie skatteutjämningsbidraget utgör ett ekonimiskt stöd till kommuner ochlandsting utan förbehåll beträffande användning och utan koppling till vissverksmhet. Genom dette bidrag garanteras kommimeraa och landstingen ett visstskatteimderlag, dvs. antel skattekronor i förhållande till riksgenomsnittet.Däratöver finns möjlighet att få extra skatteutjämningsbidrag på vissasärskilda grunder. Skatteutjämningsbidragetsutveckling påverkas, foratom av skattesatsändringar, dels av utvecklingen avdet egna skatteunderlaget i enskilda kommuner och landsting, dels av hurskatteunderlaget totalt sett förändras. har kommimeraa ochlandstingen själva fått finansiera bidragsökningaraa genom att betelaskatteutjämningsavgifter till steten. Iberäkningama för långtidsbudgetperioden antas inga systemförändringar vadgäller de allmänna skatteutjämningsbidragen till det kommunalaverksamhetsområdet. Stetens kostnader föratsätts vara nominellt oförändade.Detsamma gäller bidrag till kommunerna med anledning av avskattandet av denkommimala företegsbeskattningen. Utgifter som helt eller delvis redovisas utanförstatsbudgeten Investeringarinom lokalhållningsområde redovisas i form av en rallandetreårsplan. Planen omfetter medel fÖr både byggnadsarbeten ochfestighetsförvärv. Investeringama inom hela byggnadsstyrelsenslokalhållningsområde för budgeteren 1991/92 - 93/94 beräknas till 1,85miljarder kronor . finansierar investeringama genomupptegande av lån i till marknadsmässiga villkor. 1990/91:150 Bilaga 1:1.2 kr., 1991/prisnivå 91/92-95/96 85/86-89/90 -1,7 -7,5 1denna beräkning ingår även forskning Källa: ochriksrevisionsverkel Tillutbildningsdepartementet hör skolväsendet, den grundläggande högskoleutbildningen,forskningen och forskaratbildningen, vuxenutbildningen, folkbildnigen,studiestödet, kulturverksamheten samt massmediema. Utgifteraa underutbildningsdepartementet har minskat realt med 1,/85 -1989/90. beror till stor del på att utgiftema för studiemedel minskat pågnmd av minskat antel studie-medelstegare samt förändrade regelsystem.Utgiftema för skolväsendet, högre utbildning och forskning har ökat marginelltunder . har kulturomådet ökat realt med3,. Störredelen av utgifteraa styrs främst av löne- och prisutvecklingen. Sektorsbidragettill skolverksamheten kommer t.ex. att följa ett särskilt index sammanvägt avlöne- och prisutvecklingen. I övrigt är elevutvecklingen helt styrande försektorsbidragels utveckling. 7 1990/91. Nr 150 Bilaga 1:1.2 DiagramVIII.l Realekonomisk fördelning av utgifter /91 150 1991/92 Konsumtion o. invest Till Riksdagenhar i enlighet med förslagen i propositionen (prop. 1990/91:18) omansvaret för skolan beslutet om en klarare ansvarsfördelning mellan steten ochkommuneraa på skolområdet. Det övergripande målet för reformeringen är attskapa en mål- och resultetorienterad styrning och att ge kommunema ett ökatansvar för skolväsendet. Fr.o.m. den 1 januari 1991har kommunema det fulla ansvaret för skolans personal i och med att denstetliga regleringen av tjänster för skolledare och lärare upphört. har ocksåbeslutet om ett nytt stetsbidragssystem för skolan. och utgör ett generellt finansiellt stöd till driftenav det offentliga skolväsendet, dvs. grundskola, gymnasieskola och kommunalutbildning för vuxna exkl.' särvux. Det innebär bl.a. att stetsbidragssystemetinte längre skall reglera skolorganisationens utformning utan kommuneraa skallfå möjlighet till en fri resursanvändning. Bidragsnivån i det itya systemetskall vara densamma som i nuvarande system. En schabloniserad behovsrelateradberäkning av statsbidragen skall göras enligt olika beräkningsmodeller förskolformerna. Bidraget utgår sedan som ett enda bidrag till skolsektorn. Iberäk-ningsmodellema skall stmkturella kriterier som bygger på offentligstetistik användas. Bidraget räknas varje budgeter upp med ett skolindex. /92 att betalas ut under pågående verksamhetsår ochfördelas således inte som på förskott och slutieglering. Steten svarar for cahälften av de totela kostnaderna för det obligatoriska skolväsendet i form avstetsbidrag. Resterande kosbiader feller på kommuneraa.För vissa skolformer - sameskolan och specialskolan -svarar steten för samtligakostnader. Kostnadema för grundskolanpåverkas av elevutvecklingen. Under senare delen av 1980-telet har en nedgångskett av antelet elever i del obligatoriska skolväsendet. Prognosema förelevutvecklingen visar på en ökning under 1990-telet, varefter en viss nedgångsker omkring år 2 000 för lågstediet. 1990/91:150 Bilaga1:1.2 Diagram VIII.2 Bami uppdelat pä skolstedium 1988-2000 1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 År Regeringen har ipropositionen (prop. 1990/91:115) om vissa skollagsfrågor m.m. föreslagit attbaras skolstert görs mer flexibel fr.o.m. låsäret 1991/92 på så sätt attvårdnadshavaren får avgöra om baraet skall börja skolan del år bamet fyller sexår eller påföljande år. En övergångstid tillämpas, under vilkenkommunema kan bestemma i vilken takt sexåringar skall tas in i skolan. Anteletsexåringar som börjar skolan kommer att påverka stetsbidraget fr.o.m.budgeteret 1992/93. Genom den avreglering somblir följden av beslut med anledning av förslag i propositionen omansvaret för skolan (prop. 1990/91:18, UbU4, rskr.76) avvecklas det nuvarandedimensionerings-och planeringssystemet. Kommunema skall själva beslute om omfettningenoch organisationen av sin gymnasieskola. Målsättningen för gymnasieskolan ärdock att alla ungdomar skall beredas plats. Gymnasieskolans andel av sektorsbidragetinnehåller en resursnivå som medger att målsättningen ska kunna uppfyllas. Idette underlag ingår också medel som innevarande budgeter anvisats tillåtgärder inom kömmunemias uppföljningsansvar för ungdom m.m. Förgymnasieskolans del beräknas bidraget per elev utifrån antelet ungdomar i åldem16-19 är i kommunen. skeren nedgång i dette antel. Förändringen av populationen samt Prop.1990/91:150 förhållandet mellan antelet 16-åringar och antelet i den totalapopulation- Bilaga 1:1.2 en framgår av nedansteende bild. DiagramVIII.3 Andelen 16-åringar i förhållande till målpopulationen ungdomar i åldern16-19 år Regeringen har föreslagit(prop. 1990/91:85) att en ny straktur för gymnasieskolan skall genomföras ochatt en utbyggnad skall ske imder en fyraårsperiod med stert fr.o.m. den 1 juli1992. Den nya strukturen är utformad med hänsyn framför allt tillarbetsmarknadens långsiktiga behov av arbetskraft av god kvalitet med bredarestudieingångar och fårre utgångar. bör göra det möjligt att även förkommuner med vikande elevunderlag att behålla sin gymnasieskola och kunnaerbjuda sina ungdomar gymnasieutbildning på eller nära hemorten. Vuxenutbildningges i form av och stetlig vuxenutbildning, gmndutbildning förvuxna,vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda samt svenskundervisning förvuxna invandrare. Fr.o.m. /92ingår stetsbidraget för den kommunala vuxenutbildningen i sektorsbidraget tillskolan. Härigenom ges kommuneraa en betydande frihet att inom feststelldaekonQmiska ramar bestämma hur den kommunala vuxenutbildningen bör utformas.Bidraget kommer, i likhet med vad som gäller för sektorsbidraget i sin helhet,att fr. o. m. budgeteret 1992/93 följa det särskilda index som gäller för heladet offentliga skolväsendet. Regeringen har ocksåföreslagit att (prop. 1990/91:85) de nuvarande stetens skolor för vuxna läggsned och ersätts med ett resurscentram för distansundervisning. iimebäratt fr.o.m. /93 kommer stetsutgiftema atti jämförelse med anvisat belopp för inne- Prop. 1990/91:150 varande budgetår att halveras. Närdet gäller vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda har beräknats drygt38 milj. kr. för /92. Utgiftemaför svenskundervisningen för vuxna invandrare påverkas i huvudsak av detframlida antalet invandrare och från vilka länder dessa kommer. För budgetåret1991/92 har beräknats ett belopp om 290 milj. kr. Regeringenhar föreslagit att fr.o.m. budgeteret 1991/92 införa ett nytt system förstetsbidrag till folkhögskolor och studieförbund (prop. 1990/91:82). Gmndtankeni det nya systemet är att övergå från regelstyrning till målstyraing.Stetsbidraget ges till ett folkbildningsråd som ett samlat finansiellt stödtill folkbildningen. Det ankommer på folkbildningsrådet att fördelastetsbidraget till studieförbund och folkhögskolor med hänsyn till de avregering och riksdag festställda målen för folkbildningen. Den nya ordningenmedför att steten får en förbättrad kostnadskontroll eftersom stetsbidraget ifortsättningen kommer att anvisas under ett anslag som inte får överskridasutan godkännande av . Förbudgeteret 1991/92 har anvisats ett belopp om sammanlagt 0000 miljarder kronortill folkbildningen. Därvid har, efler prisormäkning, en besparing på 100 milj.kr. Faktorernasom styr kostnaderaa för den grundläggande högskoleutbildningen ärplaneringsramar uttryckte i form av nybörjarplatser som fastställs avriksdagen, utbildningens längd, kostnad per utbildningsplats samtkringkostnader såsom administration vid högskoleenhetema m.m. Stetenger bidrag till kommuner och landstingskommuner för driften av den kommunalahögskole- utbildningen. Stetsbidraget tecker av de totelakostnadema för utbildningen. antes inte någon realökning av bidraget. Kostnaderaaför den grandläggande högskoleutbildningen beräknas öka med ioförändrat prisläge som en konsekvens av redanfettede beslut om dimensioneringsökningar. Till störste delen hänför sig dessakostnader till den reformerade ingenjörsutbildningen. Kostnadsökningenmotsvaras delvis av en minsking av anslagen till gymnasieskolans tekniskalinje. Under1980-telet har antelet nybörjare i högskolan varit relativt , ca 45 000.Antelet studerande på fristeende kurser och lokala linjer har varierat mer mensenaste åren legat på ca 35 000. Utbyggnaden av den nya ingenjörsutbildningenfram till /94 innebär att antelet nybörjare i högskolansuccessivt kommer att öka med ca 5000. Grundskollärarlinjen ökar med ca 700nybörjarplatser fr.o.m. budgeteret 1991/92. Genom förenkladadministration och ett effektivare resursut- Prop. 1990/91:150 nyttjandekommer resurser att frigöras så att antelet studerande kan öka Bilaga 1:1.2med under prerioden 91/92-93/94. Förslageni bugetpropositionen innebär att andra året i en treårig planeringsperiod förden grandläggande högskoleutbildningen fullföljs. Fr.o.m.budgeteret 1993/94 kommer anslagen till högskolans grandläggande utbildningatt anvisas högskolevis. De lokala högskoleorganen kommer dä att få svara förden närmare fördelningen av de samlade resurser som anvisas under de fems.k. sektorsanslagen och till lokala och individuella linjer samt fristeendekurser. kommer högskolans anslagssystem att omfattes av de nya formerför budgetprocessen som tidigare beslutet om. Forskningoch forskamtbildning inom högskolan bekostes framför allt av steten, somanvisar medel till elva högskoleenheter. Anslagentill forskning och forskamtbildning m.m. inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde uppgår innevarande budgeter till drygt 6,54 miljarder kr.Fakultetsanslagen utgör härav ca i,5S miljarder kr. medan forskningsrådens anslagsammanlagt är ca . Ytterligare en omfettande post iforskningsbudgeten utgörs av de ersättningar för kostnader i samband medframförallt klinisk utbildning och forskning som utgår till vissalandstingskommuner/kommuner enligt avtel om samarbete om läkaratbildning ochforskning m.m. med nära . Riksdagenbeslutede om inriktningen av forskningspolitiken. Inriktningenomfatter treårsperioden /91-1992/93. Genom att salsa ytterligare 1 miljardkronor finansieras åtgärder för att förbättra den vetenskapliga produktionen.Härav kommer merparten, ca att röra förstärkningar förgrandforskning och forskamtbildning inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Efter treårsperioden slut antes utgifteraa ilångtidsbudgeten ligga på oförändrad nivå. Förstärkningamainom verksamhetsområde rör framför alllstudiefinansieringen inom forskaratbildningen (100 milj. kn), utmstning ochlokaler (192 milj. ), rådsorganisationen (86 milj. samt interaationelltforskningssamarbete (68 milj. Regeringensförslag i tillväxtpropositionen innebär att minst 320 nya doktorandtjänsterinrättes inom de tekniska fakulteteraa under budgetåren 1991/92-94/95. Utgifteraaför studiehjälp uppgår för budgeteret 1991/92 till knappt 2,7 miljarder kr.Utgiften är framför allt beroende av antelet studerande på gymnasial nivå.Under långtidsperioden beräknas antelet studiehjälps-berättigade elever minskamotsvarande en utgiftsminskning på ungefär 150 milj. kr. Dämtöver minskasanslaget med drygt 260 milj. kr. budgeteret 1992/93 med hänsyn till att utgiften för de shiderandes Prop. 1990/91:150 inackordering då ingår i sektorsbidraget till skolan. Utgifteraaför studiemedelsanslagets storlek beror i huvudsak av anteletstudiemedelstegare, basbeloppets storlek, upplåningsränte i riksgäldskontoretsamt löneutvecklingen i samhället. Studiemedelbesfår av bidrag och lån. Utgifteraa för bidrag beräknas öka pga en viss ökningav antelet studiemedelstegare tmder långtidsperioden. Utgifteraaför lån är beroende av följande förhållanden. Den del av CSNs ränteutgiftertill som inte tecks genom återbetelning av lån reglerasgenom ett bidrag över stetsbudgeten. Den totala skuldstocken ökar kontinurligtunder hela långtidperioden då få låntegare har påbörjat aterbetelningen i fullomfettning. medför en kraftig ökning av ränteutgifteraa. Efter hand somfler låntegare övergår till förvärvsarbete ökar också återbetelningaraa. Islutet av perioden uppskattes den årliga aterbetelningen närma sig 1 miljardkronor. Systemet kommer att befinna sig i fullfunktionsstedium omkring år 2010.Även räntenivån är av mycket stor betydelse för anslagsbelastningen. Enprocents ökning av utlåningsränte innebär vid slutet avperioden en ökning av anslagsbelastningen med ca 300 milj. kr. Det böremellertid framhållas att beräkningama fortferande är osäkra eftersom det, medde begränsade erferenheter som finns av det nya studiemedelssystemet, är svårtatt föratse främst storleken av den årliga aterbetelningen. Stetensvuxenstudiestöd finansieras av en särskild vuxenutbildningsavgift som förnärvarande är av den totela lönesumman i samhället. För budgeteret1991/92 uppgår anslaget till . Avgiften finansierar ocksåtimersättning vid vissa vuxenutbildningar, bidrag till de feckligaorganisationeraas centrala kursverksamhet och ett visst bidrag tillfolkbildningen. Inkomsteraa Trån vuxenutbildningsavgiften är beroende avlöneutvecklingen i samhället. Inomkulturverksamheten anslås medel till centrala och regionala myndigheter ochinstitutioner, organisationer och föreningar m.fl. inom områdena teater, dans,musik, bibliotek, bildkonst, konsthantverk, arkiv, museer och utstellningarsamt till konstnärsstöd och samekulturen. De totela stetsutgiftema förkulturverksamhet beräknas för /92 uppgå till 2,4 miljarder kr.Kulturinstitutionema finansierar en del av sin verksamhet genom inkomster frånentréavgifter m.m. Flerteletkulturinstitutioner ingår i den tredje eteppen av myndigheter som skallbudgeteras med treåriga budgetramar. kommer av denna anledningsärskilda direktiv att uterbetes som närmare redogör för inriktning inför denfördjupade analys av verksamheten som skall genomföras i samband med övergångentill ramanslag. Inommedieområdet handläggs frågor om radio och TV, film och video, dagspress, kulturtidskrifter, fonogram, litteratur, bokhandel, nordiskt och europeisktmediesamarbete samt vissa stöd till bandi- Prop. 1990/91:150 kappade. Destetiiga utgifteraa uppgår fÖr budgeteret 1991/92 till 877 Bilaga 1:1.2milj. Nugällande film- och videoavtel upphör att gälla . Enöverenskommelse om en förlängning av avtelet träffedes mellan parteraa straxföre /91 och har en proposition om filmstödförelagts . Förslagen innebär att avtelet förlängs till den 1 januari1993. Nya parter i avtelet är videobranschens deteljhan-delsoianisationer. Denviktigaste ekonomiska förändringen är att avgiftema för videogram sänks.Filminstitutet kommer att få lägre intäkter framöver. Avtelet innebär att enstörre andel av de totela resursema avsätts för produktionsstöd till svensklångfilm. Det stetiiga fraktstödet för film upphör fr.o.m. /92och motsvarande resurser förs över till visningsverksamhet. Undervåren 1991 har dessutom en proposition om raldio- och TV-frågor förelagtsriksdagen. Propositionen innehåller förslag om lagstiftning för reklam isvensk TV samt medelsberäkningar för dels och televerketavseende 1992, dels radionämnden avseende 1991/92. kr., 1991/prisnivå 1990/91:150 Bilaga1:1.2 Förändring till 92/93 93/94 Genomsnittiig procentuell förändring 91/92- 85/86-95/96 89/90 -2 617 -1 582 -2 549 -1 553 -10 -2 -302 0 0 -705 0 0 -18,2 -8,1 -30,4 -10,8* -0,5 -5,6 -0.8 1,0 Här ingår även jordbruksprisregleringen Källa:Jordbruksdepartementet och Tilljordbruksdepartementet hör frågor rörande jordbruk, skogsbruk, fiske,trädgårdsnäring och rennäring samt högre utbildning, forskning och försök fördessa näringar, livsmedelsberedskap, djurskydd, djurens hälso-och sjukvård,livsmedelskontroll och utsädeskontroll samt jakt och viltvård. DiagramIX.l Realekonomisk fördelning av utgifter /92 Konsumtion o. Invest, Utgifternabestår till över hälften av transfereringar, främst stöd till jordbruksföretegi samband med reformeringen av jordbrukspolitiken. Konsumtionsutgiftema avserförvaltningskostnader, av vilka lantbniks- universitetetskostnader utgör en stor del. Faktorer som är styrande för Prop. 1990/91:150 utgifteraas utveckling är framför allt löne- och prisutvecklingen. Huvudfrågoraaför kommer att vara arbetet meden reformering av den svenska jordbruks-och livsmedelspolitiken samt anpassningav politiken vid ett eventuellt medlemskap i . Riksdagenbeslutede om en ny livsmedelspolitik (prop. 1989/90: 146, JoU 25,rskr. Den livsmedelspoliliska reformen fullföljs nu i enlighet med dettebeslut. Det innebär att omstellningen av jordbmket genomförs med siktetinställt mot att få bättre balans mellan produktion och efterfrågan inom landettillsammans med en satsning på altemativ till dagens livsmedelsproduktion.Däratöver kommer ytterligare åtgärder att vidtes för att ge fömtsättningar förlägre priser på livsmedel. Riksdagensbeslut om ett förste steg mot en mer konsumentinrikted livsmedelspolitik, denintema avregleringen, iimebär att prisema kan komma att sjunka. Det gällerdärför att följa upp att reformens effekter når fram till konsumenten. Det ärockså av störste vikt att följa jordbrakets utveckling, produktionens regionalafördelning, strakturat-vecklingen i övrigt, utvecklingen av komplement ochalteraativ till traditionell produktion samt lönsamhetsutvecklingen i sektora.Utvecklingens betydelse för livsmedelsförsörjningsförmågan måste fi31jas.Uppföljningen gäller också omställningens omfettning och påverkan på marknaden. Föratl omställningen skall ske under socialt acceptebla former beslutede riksdageni enlighet med regeringens förslag om en rad övergångsåtgärder. Detlivsmedelspolitiska beslutet innebär bl.a. att jordbruket ges tillfälle attunder en femårig övergångsperiod anpassa och om produktionen till nyavillkor Ett viktigt inslag är omstellningsstödet vilket syftar till attunderlätte varaktig omställning av till annan produktion änlivsmedelsproduktion. Stödet lämnas i form av ett villkorslån. Huvudvillkoretär att marken är varaktigt omstelld när den femåriga övergångsperioden löperul. Tillde andra övergångsåtgärder som vidtes kan nämnas ett direkt inkomststöd,anläggningsstöd vid plantering av lövskog och anläggning av energiskog ellervåtmarker, stöd till utslaktning av mjölkkor, stöd till skuldsatte jordbrukare,ett temporärt exportfmansieringsstöd för kött samt särskilda medel förrådgivning och utbildning av lantbrukare. Sammanlagt beräknas kostnadema fördessa övergångsåtgärder samt de nya permanente åtgärder som beslutets,däribland en utbyggd livsmedelsberedskap, uppgå till förperioden /92/--/1994/95. Huvuddelen av dessa kostnader uppster tmderperiodens inledning. Riksdagensbeslut om en ny livsmedelspolitik innebär bl.a. att den intemamarknadsregleringen avskaffes med början . Dänned avvecklas ävende intema avgifterna som finansierar regleringen. Fr.o.m.den 1 juli 1991 skall också alla inflytande införselavgifter vid Prop.1990/91:150 import av jordbruksprodukter föras till stetsbudgeten. De interaa Bilaga 1:1.2 avgiftema och införselavgiftema har fram till 1juli 1991 disponerats inom en särskild regleringsekonomi. beslutinnebär också att denna upphör. De särskilda regleringsföreningaraa upphör. Enligtriksdagens beslut skall jordbruket även fortsättningsvis tillföras ett beloppmotsvarande de s.k. inomramsmedlen, när regleringsekonomin avskaffes ochinförselavgiftema förs till budgeten. Medlen skall tillföras jordbruketantingen genom höjningar av gränsskyddet eller genom . budgetfinansiering avtidigare gemensamt finansierade verksamheter. Ramen för dessa medel harfeststellts till 450 milj. kr. vilka i sin helhet tillförs jordbruket i form avbudgetmedel. Kostnademaför de åtgärder som jordbruket har finansierat kollektivt och som istället har föreslagits skall tillföras via stetsbudgeten uppgår 1991/92totelt till 492,4 milj. kr. Budgetbelastningen minskar i takt med att detillfålliga åtgärderaa bortfeller. Somett led i finansieringen av en höjning av bambidragen har subventioneraa påmjölk tegits bort fr.o.m. . slår helt igenom påstetsbudgeten från och med budgeteret 1991/92. GATTsUraguay-runda har på jordbruksområdet som mål att leda till ett avtel medsuccessiv och kraftig sänkning av stödet till jordbruket. Genom att sänkaframför allt exportstöden och minska gränsskydd är avsikten att få en stebilareoch mer livskraftig världsmarknad för jordbrakets råvaror. Genom att begränsade handelssnedvridande stöden medges en övergång till direkte stöd som kanriktes med större precision mot viktiga regionala, sociala och säkerhetsbehov. Efterett par månaders uppehåll efter ministermötet , harförhandlingama åtempptegits , men kommer troligen inle kunnaavslutes förrän . Genom att förhandlingarna ter vid där de slutede idecember, dvs. med inriktning mot separate åteganden på de centrala områdenagränsskydd, inkomststöd och exportsubventioner har ett viktigt steg tegits iförhandlingarna. Det är av avgörande betydelse för målet om sänkte matpriseroch minskad produktionism att gränsskyddet sänks. Ett annat motiv för att sänkagränsskyddet är att valfriheten för de svenska konsumentema då kan öka.Regeringen kommer förelägga ett förslag till bl.a. ensänkning av gränsskyddet i ljuset av Gatt-förhandlingama. Miljömåletär en av de viktigaste målsättningaraa i det livsmedelspolitiska beslutet. Dennya livsmedelspolitiken ter ett omfettande ansvar för att väma om de odlings-och kulturlandskap som bedöms som värdefiilla från kultur-ellernaturvårdssynpunkt. Ett anslag för att bevara vissa från natur- och kulturmiljövårdssynpunktvärdefulla odlingslandskap har därför inrättets. 1990/91:150 /91 har 100 milj. kr. För budgeteren Bilaga 1:1.21991/92 och 1992/93 har beslutet att 200 resp. 250 milj. kr. Storleken på bidragen för åren därefter fär bedömas när närmareerferenheter vunnits. Det nya landskapsvårdsstödet skall således användas tillatt säkerstella nationellt intressante natur- eller kulturmiljövärden i landskapet.Regeringen har i prop.