prop · GE0382 · 1990-12-31 00:00:00 — Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbiklningen 1991/92 Nytt anslag 43 569 000 Som jag tidigare föreslagit under avsnittet 5. 2. () disponera det statsbidrag som innevarandebudgetår ulgår ur anslaget C 6. Bidrag till driften av folkhögskolor m.m. för särskilt 4-Riksdagen 1990/91. kostnadskrävande ulbililningsinsaiser fiir personer med lunklionshin- Prop. 199()/')l:82der. NV skall likaså disponera och till Synskadadestiksfiirbund (SKF) utbetala det särskilda statsbidrag som ulgår ur anslagel(" 1. Bidrag Iill studieförbunden m.m. fiir bidrag till teknisk anpassningav sludiemaieriel för synskadade och dövblinda. Vid min mcilelsberäkning har jag ulgåll ifiåri deresurser, som lieräk-nats för ifrågavarande ändamål innevaiande budgeiåt undertidigare angivna anslag, . Jag beräknar diituliivet enprisomräkning om . Jag bedömer all NV bör ges vissa ytterligare resurset föralt läcka nämndens kostnader för hanteringen av bidraget. Jag föreslår ilärföralt 1,8 milj.kr. av de förvaltningsresurser som ulgår ur anslagelB 1. för tillsyn och administration av sludieförbund ochfolkhögskolor får tillföras förevarande anslag. Under innevarande budgetår bekostas vissi ftirsknings- ochutvecklingsarbete för vuxna med funktionshinder ur reset valionsanslagel B 7.Forskning inom skolväsendel. De totala kostnaderna härfiir beräknas upjjgå till500 . Jag anser alt motsvarande resurs biit lillfiiras ilella anslag. En motsvarande minskning bör då göras unilerrescrvaiionsanslagel B 5. Forskning inom skolväsendet under budgelårel 1991/92.Jag avser att senare i sambanil med utfärdande av regleringsbrev för budgetåret1991/92 återkomma till regeringen med förslag om alt skolverkel skall innehålla500 . från reservationsanslaget Forskning inom skolväsendet. Under anslagel bör även fiiras upp ett engångsbelopp på400000 kr. för särskilda kostnailer som uppkommer inor'n NV i samband rned övertagandetav ifrågavarande uppgifter såsom oniläggning av riiliner, personalutbildningoch informationsinsaiser. Del totala meilelsbehovel under anslagel beräknar jagsåledes Iill . Bidrag till vi.ss central kiiisveiksamhel, m.m. 1989/90 Utgift 39 778 000 1990/91 Anslag 41 400 0001990/91 Förslag 43 352 000 Från anslagel betalas utgifter fiir statsbidrag lörceniral kursverksamhet till löntagarorganisationer. Lantbrukarnas riksfiirbund, samt Småföretagens riksorgani.sation. lörverksamheten gäller förordningen (1970:272) om statsbidrag Iill viss ceniralkursverksamhet (omtryckt 1983:269, ändrad senast 1988:585). Anslagel finansieras i sin helhet av iriedel somtillfaller statsverkei genom vuxenulbildningsavgiften. För bidrag som utgår enligtförordningen (1970:272) om statsbi- drag tillviss central kursverksamhet föreslår SÖ en prisomräkning med . Unilerfolkhiigskoleanslagel fiiteslår SÖ all biilragel till i för budgelårel 1991/92 skall ulgå med , vilkelinnebär en hiijning med . Som framgår vad jag lidigare anliiri under punkien 5.5Vi.ssa slaisbi-dragsfrågor i övrigi, föreslår jag all sialsbidragcl iill Iöieningen i fi.o.rn. budgelårel l')9l/*)2 skallirigä irnilct delta anslag. Jag beräknat en hiijning av della bidrag iill 25201)0 kt. Denna anslagsposi finansieras inle genom vuxenulbildningsavgiften. Del bidrag som utgår enligi liirordningen (1970:272) omsialsbidrag till viss central kursverksamhcl biir räknas upp till 43,1 milj.kr,vilkel innebären hi>j ning med 1,7 milj.kr. Som jagliat niimnl lidigare, avvecklas SO nu;d irl|. ',,riij'.i'n .iv |uiii 1991 ochersätts med ett nyll ärribeisver k. slaiens skolverk. Uibeialning avstatsbidrag från detta anslag pas.sar inie in i den nya myndighclerisuppgifter. Jag liireslår' därför all medlen under della arvslag fi.o.m budgetåret1991/92 disponeras av CSN. 1989/90 Utgift 3 495 000 1990/91 Anslag 4 252 0001991/92 Förslag 7 24 1 000 Från anslaget utgår dels bidrag för vissa merkostnader förkontaktlolkulbildning som anordnas av folkhögskolor och studieförbund, delsbidrag för studiesocialt slöd till kursdeltagare. Under förutsättning av ofiirändtad anslagskonslrukiion,hat SO liiresla-git en ökning av anslagel med , varav pt is- ochliineomiäk-ning beräknais till 552 001) kr. l.nligi vad jag lidigare haranliiri, anser SÖ att koniaktiolkutbildningen så snari som möjligt börorganiseras om. Jag har i det föregående (avsnitt 5.4) redovisat mittförslag till omorganisation av kontakttolkutbildningen /92. Enligt vail jag har anfört, bör anslagel disponeras avStockholms universitet. Tolk- och översätlarinstitulet (TÖI) skall ha ettövergripande ansvar för utbildningen och fördela statsbidrag på olika anordnareav konlakllolkutbildning. Som en följd av omorganisationen bör sammanlagt 2314000kr., som för innevarande budgetår beräknats under folkhögskole- och studieförbundsanslagen,och , som beräknats under anslaget B 1. föradministration m.m. av koniakttolkulbildningen, för /92beräknas uniler detta anslag. Liine- och prisomräkningen för hela anslagetberäknar jag till . Anslaget bör fr.o.m. /92 anvisassom reservationsanslag. 1989/90 Utgift 16989 469 1990/91 Anslag 19 558 000 1991/92 Förslag 27 532 000 1990/91:100 bil. 10 har uniler anslagel B 12.Sameskolor bl.a. hemställts alt till Sameskolor liir budgetåret19<»l/')2 anvisar ett förslagsanslag på . Statsbidrag till utgår unilerinnevaranile builgeiår ur anslaget Bidrag till driften av folkhögskolor m.m.Som jag har föreslagit under avsnittet 5.1. skall statsbidrag tillstudieförbund och folkhögskolor fr.o.m. budgelårel 1991/92 utgå i form av ettgemensaml belopp ulan närmare reglering frän statens sida. Till Samernasfolkhögskola skall dock statsbidrag ulgå i särskild ordning. Bidraget skallutgå som ett totalbelopp, som får disponeras av skolans styrelse för sådanundervisning, som efter styrelsens bedömning bäst tjänar .samernas sak(avsnitt 5.3). Jag bedömer att medel till lämpligenbör anvisas ur förevarande anslag. Vid min beräkning av del totalbelopp som biir anvi.sas hatjag ifrån de resurser, som beräknats för under anslagetBidrag till driften av folkhögskolor m.m. för innevarande budgetår. Prop.I'>'>()/'JI:82 ta beloppuppgår till . Till detta belopp bör föras en pris- Prop.1990/91:82 och löneomräkning på . Totalt bör således till anvisas ettbelopp på . Vad jag nu har föreslagit innebär all ytterligare . som tidigare hemställts om i 1991 årsbudgetproposition (prop. 1990/91 bil. 10) behöver anvisas under anslaget. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m. 1989/90 Utgift 88 372 005 Reservation 4 640 855 1990/91 Anslag 99 405 000 1991/92 Förslag 109 958 000 1990/91:100 bil. 10 h;ir underreservationsanslagel G 2. Bidrag till utvecklingsverksamhet inoin kulturområdetm.m hemsliillls all till Bidrag till utvecklingsverksiimhel inornkuliutområdei m.tn. för /92 anvi.sar ell reservationsanslag på101 2S-1 000 kr. Bidrag iill föreläsningsföieningai och andra ideellaföreningar liir kulturverksamhet samt bidrag Iill länsbildningsförbunden ulgåruniler innevarande budgetår ur anslagel C 1. Bidrag till sludiefötbunden m.m.Bidragen har disponerats av siatens kuliuttåd. Som jag ridigare harliite-slagit under avsnittet 5. I skall sialsbidrag till sUrdieförbund och folkhögskolorfr.o.m. /92 ulgå i form av ell gemensaml belopp. Bidraget skallfördelas av folkbildningsrådet (avsnitt 6). Nämnda bidrag tillföreläsningsföreningar samt till länsbildningsförbunden bör dock enligt denbedömning jag tidigare redovisat för under avsnitt 5.5 även fortsättningsvisdisponeras av siatens kulturråd. Jag bedömer att medel för dessa ändamål bör beräknas underförevarande anslag. Vid min medelsberäkning har jag utgått ifrån de resurser,som beräknats under anslaget C 4. Biilrag till sludieförbund, m.m. fiirinnevaiande budgelår. Till föreläsningsföreningar och andra ideella fiireningarulgår . och till länsbildningsförbunden I . Iill dessa beloppbör föras en prisomräkning på . Del lo-talamedelsbehovet blir då . Vad jag nu har föreslagit innebär att ytterligare . som hemställts om budgetproposition(prop. 1990/91:100 bil. 10) behöver anvisas under anslagel. 11 Hemställan p.op. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att godkänna vad jag har förordal om 1.allfördelningen av statsbidrag till folkbildning överlämnas till ett avFolkbildningsförbundet, Rörelsefolkhögskoloi nas intresseorganisation ochL.andstingsförbundet bildal folkbildningsråd (avsniil 6), 2.ett nyttstatsbidragssystem för folkbildningen (avsnitt 5.1), 3.grunderna förfolkbildningsrådets fördelning av för statsbidrag (avsnitten 2,3,4), 4.alt denstatliga regleringen av tjänsterna som lekiot och lärare vid folkhögskola skallupphöra (avnin 4.2), 5..särskiltstatsbidrag till (avsnitt 5.3), 6.statsbidrag förviss utbildning som inriktas mot personer med funktionshinder (avsnitt 5.2), 7.statsbidragtill kontakttolkutbildning (avsnitt 5.4), 8.riktlinjer föruppföljning och utvärilering (avsnitt 7), 9.. att till Bidrag tiU folkbildningen fiir budgetåret1991/92 anvi.sa ell förslagsanslag på 2 . (avsniil 10), 10. alt godkänna all . av de medel somlilllaller sialsver-ket genom vuxenutbildningsavgiften fiir budgelårel 1991/92används fiir att finansiera anslagel Bidrag till folkbildningen (avsnitt 10), 11. att till Bidrag tdl vissa handikappålgärder inomfolkbildningen fiir /92 anvisa ett anslag på . (avsniil 10), 12. att till Bidrag till viss ceniral kursverksamhet,ni.ni. för budgelårel 1991/92 anvisa en anslag på 43 352 1). (avsniil 10), 13. att godkänna all -13 100 000 ki. av ile medel somlilHaller slalsver ket genom vuxenulbildningsavgiften fiir budgelårel 1991/92används fiir att finansiera anslaget Bidrag till viss central kursverksamhetmm. (avsnitt 10), 14. att till Bidrag till kontaktiolkuihildning fiirbudgelårel l''9l/i)2 anvisa ett reservationsanslag på . (avsnitt10), 15. alt, med ändring av vad som föreslagits i 1991 årsbudgetproposition (prop. 1990/91 bil. 10), till Sameskolor för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . (avsnitt 10), 16. att, med ändring av vad som föreslagits i 1991 årsbudgetproposition (prop. 1990/9! 10), till Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. för /92 anvisa ettreservationsanslag på . (avsnitt 10). 12 Beslut '''-i'- '''<'/''«2 Regeringen ansluter sig till fii red råga ndensöverväganden och beslutar all genom proposition föreslå vadföredraganden har anfört för de åtgärder och de ändamål som föredragandenhemställt om. Sammanfattning av folkhögskolekommitténs 'rop. huvudbetänkande (SOU 1990: 65) ""''«'' ' Vuxenutbildningen och folkhögskolan i ettframtidsperspektiv Samhällsutveckligen och framtidens utbildningsbehov Den svenska folkhögskolan är en uppskattad ochfiamgångsrik skolfotin med djup folklig förankring. Den är en mötesplats förmänniskor nied många skilda bakgrunder och studieambitioner. Kursutbudet ärmångsidigt och färgstarkt och omfattar både korta kurser i samverkan med organisationeroch långa målinriktade ämnesstudier, ofta med inslag av yrkesutbildning. Det råder stor enighet om alt folkhögskolan behövsock.så . är det ett faktum att uppgifter, som länge varitcentrala för folkhögskolorna, nu har övertagits av det allmänna utbildningsväsendet.Ungdomsutbildningen i och gymnasieskolan har förstärkts.Vuxenutbildningen har förnyats genom tillkomsten av grundvux, komvux ochsärvux. Den yrkesinriktade undervisningen i anslutning till arbetslivet, iform av arbetsmarknadsutbildning och personalulbildning, har fått allt störreomfattning och betydelse. Högskoleutbildningen har byggts ut kvantitativt ochgeografiskt. Denna utveckling har gjort det nödvändigt att nu diskuterafolkhögskolornas framtida roll och uppgifter och att därvid peka påbildnings-och utbildningsbehov som folkhögskolorna är särskilt väl skickade attfylla. Ett sådant behov blir för överskådlig tid framöver attmedverka till utjämnandet av utbildningsskillnader. Utbyggnaden avutbildningsväsendet har minskat rådande utbildningsklyftor. Men samtidigtuppstår risker för nya kultur- och utbildningsklyftor genom att de aktivasteoch bäst förberedda tar för sig ilet mesta av de nya möjligheter som skapas. 1 det framtida samhällel får kunskaper allt stiirrebetydelse. Men de blir i många fall snabbt föråldrade och måsle regelbundetfiirnyas. Den som har god grundutbildning skaffar' sig lätt nya kunskaper. Dendäremot som har brister i sin grundutbildning, upplever bristerna .som ellallt allvarligare handikapp som kan leda till utslagning ur arbetslivet.Vuxenutbildningens uppgift all iiverbrygga ulbililningsklyftor blirdätfiit alltviktigare . Samiidigl blir vuxenutbildning allt viktigare somförnyande kraft i arbets- och samhällslivet. De olika vuxenutbildningsalternaiiven kan med hänsyn tillinriktningen av och avsikten med studierna indelas i studier, som ger formellkompetens, personalutbildning saml folkbildning (fritt bildningsarbele). Enligt kommitténs bedömning måsle i framliden en mycketstor del Prop. 1990/91:2 av de vuxnas studier bedrivas inom folkbildningensram. Det fria bild- Bilaga 1 ningsarbetels specifika uppgifter blir all tainitiativ till studier som växer fram ur deltagarnas intressen och behov ochsom uppmuntrar till ställningstagande och beslutsfattande, studier avideologier och livsåskådningar, studier som kan bidra till en förnyelse inomfolkrörelserna samt studier som breddar kullurintresset och skaparförutsättningar för en folklig kultur. Även under de närmaste decennierna har folkhögskolornaviktiga uppgifter när det gäller att ge grundutbildning i allmänna ämnen ochdärigenom bidra till att överbrygga utbildningsklyftor i samhällel. Folkhögskolornabör därutöver och i högre grad än kunna fullgöra viktiga funktionersom kraftcentra i det fria bildningsarbelel. Detsamma gäller utbildning förfolkriirelsernas behov och för olika mer eller mindre yrkesbetonade roller idet fria bildningsarbetet. Men skolorna måste anses ha begränsadeförutsättningar att bedriva annan yrkesutbildning. Utvecklingen under de senaste årtionilena har inneburitall folkhögskolorna i ökande utsträckning har profilerat sin verksamhei. Dennaul-veckling bör fortsätta. Skolorna kommer mer än all självabehöva motivera sin existens genom all göra verksamheten angelägen ochefterfrågad. De måste därför koncentrera sina krafter på del som är eller kanbli skolans särart och styrka. De måste också mer än lidigare eflerslriiva förankring i denkringliggande bygden eller i den organi.salion som är dess huvudman. De kandärigenom få en växande beiydelse fiir den regionala utvecklingen. För att lättare klara de uppgifter som väntar i framiiilenbiir huvudmännen, skolornas styrelser och personal ges större frihet allutforma verksamheten och anförtros ett större självständigt ansvar. Den nuvaranderegelstyrningen bör minska och ersättas av en mer utpräglad målstyrning. Varje skola bör, uniler medverkan av huvudman ochstyrelse, utarbeta ett verksamhetsprogram, i vilkel målet med verksamhetenkommer till klart uttryck. Ett brett kursutbud med tydlig folkhögskoleprofil Ett nytt synsätt på kursutbudet En grundläggande förutsättning för alt folkhögskolornaskall kunna hävda sig är att de behåller och vidareutvecklar sintraditionella särart och att de utgör klart urskiljbara alternativ till detövriga De måste med andra ord framträda med Piop. 1990/91:82 en mycket tydlig folkhögskoleprofil. Traditionellt har folkhögskolornaalltid haft till huvudu[)pgift att ge allmänmedborgerlig bildning. Därutöver har de fått ge viss yrkesinriktadutbildning. i ett utbildningspolitiskt perspektiv bör alltjämtförmedlande av allmän medborgerlig bildning vara en huvuduppgift för folkhögskolorna. Men ett nytt synsättbör tillämpas påkursutbudet och dess indelning. Den nuvarande indelningen i allmän kurs, allmänkurs med särskild inriktning och särskild linje ulgårfiån ell ganska strikt linje- ochkursin-delningslänkande och lar inle tillräcklig hänsyntill ulbiUlningens syften eller till behovet av utbildning hos olika målgrupper. I stället bör folkhögskolanskursulbud principielli ses som i gtirnden ett enda med en kärna av allmännaäirinen eller siudieområden Denna kärnaavser att ge kunskaper och lardighcicr som numcta biit ingii i en allmän medborgerlig bildning. Genom fördjupning av olika iimnen, ämnesområdeneller studieområden kan specialinrikiade kur.serutvecklas. Genom tillförande av yrkesinrikiadc ämnen kan yr kesint iklaile kur.ser skapas. Indelningen av kursutbudet biit sedan ske eftet ivå principer. Den ena tar hänsyn till kursernas syfte, och den anilta beakitirolika målgrupper. Utifrån denna indelningsgrund bör kursutbudet förfiamliden indelas på följande sätt: Allmänna kurser för i första hand dem som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning. Specialkurser av fördjupningskaraktär. Yrkesinriktade kurser inklusivekurser för leilar- och funktionärs-uppgifter inom organisations-, kultur- ochfritid.s.sektorn. För folkhögskolornas kurser bör inle finnas några centralt fastställda regler beträffandeinnehållet och studiegången uiom i de fall kurserna avses ge bestämda kompetenser eller behörigheter. De allmänna kursernaoch specialkurserna av fördjupningskataktär bör i alll väsentligt fåutvecklas och genomföras på det fria bildningsarbetets villkor. För de yrkesinriktade kurserna måstedock vissa villkor gälla enligt vad som nedan föreslås iavsnittet om dem. Alla kurser skall i annonser, prospekt, broschyrer ochintyg kallas folkhögskolekurser. Deras längd skall anges eller veckor och inte t.ex.i poäng, som är en kurslängdangivelseinom högskolan. Skolornas ochverksamhetens ideologiska eller innehållsmässiga profil skall alltid klart deklareras liksomkursernas art och kataktär. Beträffande kursernas längd generellt biir enilasi gälla alt egentliga folkhögskolekurser skall ha cn minsia längd om tvådagar och en siörsla om tre läsår. Bilaua I har ett ökande antal skolor fall svårigheter an ickiytera " deltagare till den allmänna kursen.Detta betyderemellertid inte all behovet av allmänna kurser - och ilärmed insal.ser förkortlidsulbildade -har bortfallit. ingång finns ett gott styckeiiver en miljon vuxna svenskar och invandrare som saknar grundskoleulbildningoch minst det dubbla antalet som saknar gymnasieutbildning. Nya former förallmän kompetenshöjande utbildning för korttidsutbildade diskuterasvisserligen . Men för överskådlig tid torde folkhögskolorna ochkomvux vara de mest lättillgängliga alternativen. Allmänna kurser, främst avsedda för dem som saknargrundskole-eller gymnasieutbildning, bör därför alltjämt finnas vid folkhögskolorna.Dessa kurser skall ge kunskaper och färdigheter av orienterande natur iallmänna ämnen. De får inte anordnas enbart för sådana, som redan har allmäneller särskild behörighet för högskoleutbildning. Många korttidsutbildade motiveras bätlre för studier iallmänna ämnen om de får utveckla någoi specialintresse. Del kangälla musik, konst eller idrott. En allmän kurs bör därför få ges vissämnes-mässig specialinriktning eller inriktning mot speciella målgrupper såsominvandrare, flyktingar eller etniska minoriteter. Det väsentliga är att kursenvänder sig till och rekryterar korttidsutbildade. Ämnen eller ämnesområden, som ger allmän kurs en särskildprofil, bör för de studerande få uppgå till högst en tredjedel avkursinnehållet. Skolorna bör bättre än nu tillvarata möjligheterna altgöra studiegången i olika delar av allmän kurs mer flexibel. Det är vidarenödvändigt att skolornas rekryteringsverksamhei kraftigt och målinedvetet intensifierasoch att alla slags informations-, kontakt- och uppsökande aktiviteter prövas. På varje statsbidragsberälligad folkhiigskola skallårligen ges minst en allmän kurs om minst 30 veckors längd. Kursen skall haminst 20 dellagare närvarande vid kursstarten. Kursen får vara årskursintcgrerad ocli nivågi upperad,vilket belyder att den får innehålla deltagare som reellt tillhör olikakunskapsnivåer eller årskurser i en flerårig studiegång. Den bör varapedagogiskt differentierad därefter. Kursen bör anonlnas i fiitsta hand pämoderskolaii. Dellagare i olika grupper förlagila iill olika plalscr får interäknas s Skolor som inte uppfyllt dessa krav,bör få sill statsbidrag omprövat av regeringen efter anmälan avtillsynsmyndigheten. Vid den omprövningen bör särskild hänsyn kunna tas tillden mindre grupp skolor i avfolkningsbygder, som på grund av befolkningsmässigaoch kommunikationstekniska förhållanden har betydande svårigheter attrekrytera korttidsutbildade inom sitt naturliga rekryteringsområde men ändåkan ha central betydelse för bygdens utveckling. Hänsyn bör också kunna tastill skolans övriga verksamhet - den kan vara så värdefull av t.ex.kulturpoliliska eller regionalpoliliska skäl eller för en ideellrörelse, att staten anser att skolan bör vara bidragsberättigad Prop.1990/91:82 även om den inte uppfyller kraven på allmän kurs. Vid en omprövning av statsbidraget kan det vara lämpligtatt genom omdisponering och omstrukturering förlägga mer av allmän utbildningför korttidsutbildade till områden och regioner, där behovet av sådanutbildning är särskilt stort, t.ex. i storstädernas ytterområden. Den typ av kurser som kommittén fortsättningsvis kallarspecialkurser har betecknats som allmänna kurser med särskildinriktning eller särskilda linjer. Folkhögskolorna bör genom sina specialkurser kunna spelaen central roll i det fria bildningsarbetet. I några avseenden har skolornagoda förutsättningar att därvid göra en unik insats. Detta gäller den kontakt-skapandeoch samordnande verksamheten, men också utbildning inom kulturområdet. Mångaskolor fungerar som kulturcentra i sin bygd och verkar aktivt för att berikadet lokala kulturlivet. Eitt tredje område där folkhögskolan har centralbetydelse gäller utbildning för att stärka demokratin och folkrörelserna. I framlidens specialkurser biir specialiseringen varieraefter skolornas egna bedömningar. Minst en fjärdedel av tiden måste dock ägnasål allmänna ämnen. Kurserna kan ock.så ha mycket varierande längd. Ocksågruppstorlek, lärartäthet och arbetssätt kan variera. Specialkurserna kandärigenom tillgodose många skiftande utbildningsbehov. En utveckling av verksamheien med specialkurser kommer allaktualisera ett allt närmare .samarbete med hiigskolan. I det sainarbelel ätdet viktigt att folkhögskolans och högskolans olika roll och ui)pgifter hållsisär. Den estetiskt inriktade kursverksamheten haruppmärksammals .särskilt i direktiven till folkhögskolekommillén. Enligt kommitténs mening finns det goda skäl förfolkhögskolorna att erbjuda förberedande konstnärlig utbildning. Denna börnämligen vara väl spridd över landet om utbildningschanserna för alla skall blinågorlunda likvärdiga. Däremot finns del ingen anledning att nu öka kapaciteten.Om gymnasieskolan kommer att reformeras i enlighet med de utredningsförslagsom är under beredning, kommer ytterligare treåriga estetiska linjer attinrättas där. Mycket talar för att en stor del av de ungdomar, som kommer attvälja dessa linjer, siktar på en yrkeskarriär inom det konstnärliga området. Folkhögskolorna bör också kunna fullgöra viktigaupj)gifter för alt stimulera det folkliga kulturarbetet. Vissa linjer ochkurser skulle kunna ges en tydligare pedagogisk profil och förbereda för såvälfritidsengagemang som yrkesmässig verksamhet inom studieförbunden. Det bör för övrigt övervägas om inte vissa folkhögskolor iframtiden skulle kunna anförtros nationella uppgifter när det gäller attutveckla kvalitet och arbetsformer i amalörverksamheten och ges slöd för iletta Ett folkmusikinstilut eller ell körcentrum t.ex. Prop.1990/91:82 skulle med fördel kunna förläggas till någon folkhögskola. Varje folkhögskola som startar en ny yrkesinriktad ellerstudieförbe-redande estetisk utbildning bör kontinuerligt undersöka hurutbildningen tillgodoser arbetsmarknadens behov och i vilken utsträckning destuderande får arbete eller kommer in på vidareutbildning.