prop · GE03164 · 1990-12-31 00:00:00 — Det är svårt att urskilja några generella tendenser. Anmärkningsvärtär att en så stor andel som 2/3 av det totala antalet noterade aktier på A:I och A:II-lis-tornautvecklats sämre än totalindex. Närmare hälften av dessa bolag har halveratskursmässigt . Endast nio bolag kan påvisa en positiv kursutveckling.Av dessa är blott fem aktiebolag svenska, däribland kan nämnasläkemedelsbolaget och verkstadsföretaget , vilka vid årets utgångutgjorde fondens två största engagemang. Den registrerade aktieomsättningen vid (A:I och A:II-iistor-na) minskade frän 1989 till 93.5 mdr 1990.Därmed sjönk aktieomsättningen . Eftersom omsättningeninnehåller såväl en pris- som en volymkomponent, är omsättningshastigheten ettmer relevant mål på affärsaktiviteten. Omsättningshastigheten beräknasmånadsvis av fondbörsen. registrerades en omsättningshastighet på14%, jämfört . Affärsaktiviteten - mätt på detta sätt - hggerdärmed på samma låga nivå som . Den sammanlagda exporten och importen av svenska aktiervar i stort sett oförändrad 21.3 mdr (21.9 mdr). Vid en jämförelse av genomsnittetav dessa köp och försäljningar med den i registrerade omsättningenmärks att denna relation stigit till (). sedan1986 netto-exporterades svenska aktier till utlandet.Nettoexporten uppgick till måttliga 1.2 mdr (-1.9 mdr). Jämför man istället genomsnittet av importen och exportenav utländska aktier med den i registrerade omsättningen har dennarelation mer än fördubblats och uppgick till (). De sammanlagda köpenoch försäljningarna av utländska aktier nådde enligt statistik112.3 mdr (60.3 mdr). Härav uppgick nettoimporten till 19.8 mdr (27.9 mdr).Noterbart är inte bara att ett avsevärt flöde svenskt kapital kanaliseradestill utländska riskkapitalmarkna- Skr.1990/91:164 Bilaga 9 der, utanäven att mer än 1/3 av den svenska aktiehandeln bestod av utländskaaktier. Sedan gränshandeln för räntebärande instrumentliberaliserades i mitten av 1989 har kapitalflödena över gränsen ökatavsevärt. köptes och såldes nominella värdepapper för sammanlagt398.6 mdr (85.5 mdr ). Härav svarade kronobligationerför 359.8 mdr (66.6 mdr). Nettoexporten av obligationer till utlandet ökadetill 50.5 mdr (34.4 mdr). Tendensen att svenska placerare ökar andelen realautländska tillgångar i sina portföljer på bekostnad av nominella svenskatillgångar har alltså fortsatt om än med svagare ökningstakt än under förraåret. Diagram 2 visar kursutvecklingen för ett urval utländskabörser mätt i lokal valuta från årsskifte till årsskifte . Dendollarbaserade världsindexutvecklingen , enligt tidskriften (MSCl), återges också i diagrammet. Av de börser som MSCl följer utgjorde det endaundantaget , som registrerade en marginell uppgång. De störrebörser, som är representerade i fondens aktieportfölj - , ,, , och Zurich sjönk kursmässigt från årsskifte tillårsskifte med mellan och i lokal valuta. Optionshandeln ökade något jämfört med föregående år.Omsättningen ökade mest i handeln med indexoptioner, från 4.7 mdr till 6.1 mdr.Handeln med standardiserade aktieoptioner steg från 4.5 mdr till 5.0 mdr. Det totala marknadsvärdet på de svenska börsbolagenminskade med 219 mdr till 525 mdr, vilket motsvarade en värderinguppgående till av det justerade egna kapitalet. Under de senaste årenhar företagens börsvärde i regel väsentligt överstigit värdet av det egnakapitalet. Det nuvarande förhållandet avspeglar marknadens änd- radeförväntningar avseende bolagens resultatutveckling och leder, mot bakgrund avrådande konjunkturutsikter, inte automatiskt till slutsatsen att företagendärmed är undervärderade. Kursutvecklingen på den svenska aktiemarknaden under 1990kom att bli den sämsta på mycket . Detta inträffade efter två mycketstarka börsar, 1988 och 1989, då totalindex steg resp . Börsföretagensvinster kulminerade efter en lång och mycket stark konjunkturuppgångi hela OECD-området. Konjunkturläget var vid ingången av 1990 fortfaranderelativt gott. Stockholmsbörsen steg därför , även om inledningenblev svag, bl a som en följd av osäkerhet kring den inhemska ekonomiska politiken,som kulminerade under regeringskrisen . Kursuppgången stöddes ocksåav den överföring av sparmedel som skedde från allemanssparande tillallemansfonder. fortsatte ett betydande utflöde av kapital tillutländska börser. Utländska aktier nettoköptes för ca 15 mdr , vilket således dämpade likviditetsflödet till Stockholmsbörsen. Den viktigaste förklaringen till den positivakursutvecklingen under årets första hälft var kanske den kreditexpansion sompågått alltsedan kreditregleringen avskaffades. Värdetillväxten i aktier ochfastigheter skapade belåningsutrymme, vilket i sin tur ledde till ensuccessivt ökad likvidisering av de finansiella marknaderna. Efterhand blev signalerna allt tydligare attindustrikonjunkturen hade börjat mattas av. Aktiekurserna på börsen börjadefalla efter att ha nått sin kulmen . invasion av Kuwaitförstärkte farhågorna för en försämring av världskonjunkturen. Risken förhöjda oljepriser, ökad inflation och försvagad tillväxt, gav snabbt genomslagpå aktiemarknaderna runt om i världen. Skr.1990/91: Bilaga 9 För svenskt vidkommande fick utvecklingen dramatiskaeffekter. Den försvagade ekonomiska utvecklingen i landet utlöste bla spekulationerom en svensk devalvering, vilket tvingade upp räntenivån kraftigt. I kombinationmed fallande priser på fastigheter och aktier blev situationen mycket snartsvårhanterlig för flera aktörer på kreditmarknaden. Följden har blivit ensnabb kreditkon-traktion, vars verkningar är betydande. Kursnedgångarna på förstärktes undersenhösten av svaga delårsrapporter och nedjusteringar av vinstprognoser. hade totalindex minskat sedan årets början. Emissions- och introduktionsvolymen för officielltnoterade företag uppgick till 5.0 mdr (4.1 mdr). Härav uppgick nyemissionernatili 4.1 mdr (2.2 mdr). 4 (6) bolag introducerades på A- och OTC-listorna tiliett sammanlagt belopp av 0.9 mdr (1.9 mdr). tillfördes 21 (9) nyabolag. 27 (16) bolag avfördes från notering på grund av uppköpserbjudanden Antalet OTC-noterade bolag minskade med 8 (1), sedanlistan tillförts 2 (5) bolag och 10 (6) bolag avförts från notering." har utvecklingen för AP-fonden totalt varitnegativ. Med en inflation på under loppet av året visar fondstyrelsernaupp ett negativt s.k. realt resultat på 1,6 mdkr motsvarande -0,av helafondkapitalet (1989: 8,0 mdkr resp 6,). Vid slut uppgick deackumulerade reala resultaten till 69,3 mdkr utöver nuvärdet av det kapitalsom tillförts de olika fondstyrelserna. Resultatet har å ena sidan påverkats av högareala räntor och av räntesänkningen . Första-tredjefondstyrelserna, som i huvudsak har placerat sina medel i räntebärande papper,uppvisar ett positivt realt resultat på 13,2 mdkr. I resultatet ingåravkastningen på dessa fonders placeringar i fastigheter. Den vikandefastighetsmarknaden medförde dock att värdet på fastighetsbeståndet sjönk med10,. Allmännapensionsfondens placeringar vid slutet av resp 1990 efterplaceringsobjekt (marknadsvärden, procent). Skr.1990/91:164 Bilaga 9 A andrasidan uppvisar de övriga fondstyrelserna ett samlat negativt realt resultat på14,8 mdkr, vilket hänger samman med att dessa fondstyrelser i huvudsak harplacerat sina medel i aktier. Totalindex för aktiemarknaden sjönk med 30 %under året, att jämföra med en ökning på . Vid slutet av uppgick den samlade marknadsvärderadekapitalbehållningen inom hela AP-fonden till 426,1 mdkr. Det är en ökning med38,8 mdkr eller (1989: 23,8 mdkr resp ). Fondkapitalets (marknadsvärdcrat) ökning 1 de tre förstafondstyrelserna uppgick till 46,3 mdkr (1989: 23,8 mdkr). Totalavkastningenuppgick till 45,4 mdkr eller 14,, varav 38,4 mdkr var resultatet avfondförvaltningen och 7,0 mdkr var orealiserade vinster. höjdesATP-avgiften till vilket medförde att lö- pande avgiftsinkomster nära nog kom att täcka löpandepensionsutbetalningar. Avgiftsunderskottet begränsades till 1,7 mdkr. Tillskillnad mot kunde därmed nära nog hela avkastningen läggas tillfondkapitalet. Övriga fondstyrelser fondkapital (marknadsvärdcrat) sjönkmed 7,5 mdkr (1989: ökning med 12,5 mdkr). Kursnedgången på aktiemarknadenmedförde att de orealiserade värdena i värdepappersportföljerna minskade med15,5 mdkr. erhöll fonderna ett kapitaltillskott på sammanlagt 4,8mdkr. Vid utgången av uppgick AP-fondernas totalaplaceringar (marknadsvärdcrat) till 408,6 mdkr varav 309,4 mdkr eller varplacerat i obligationer m.m. Andelen aktier m.m. uppgick till och andelenfastigheter till . 1990/91:164 Bilaga 9 NOMINELL OCH REAL RESULTATRAKNING FOR ALLMÄNNAPENSIONSFONDEN 1990 MKR (MARKNADSVÄRDEN) Första-tredje Fjärde-lemte Löntagar- Summa tondstyrelsema londstyrelsema fondstyrelserna 1990 1989 1990 1989 1990 19B9 1990 1989 Nettoresultat 38385 35953 2242 1293 1818 1588 42 445 38 834 ökning/minskning av ej förluster 6965 -17285 -7026 4 356 -8464 2318 -8525 -10611 Nominellt resultat (inkl orealiserade vinster/förluster 45350 18688 -4 784 5649 -6646 3906 33920 28223 Uppindexering av grund kapitalet med konsument prisindex -32145 -18381 -741 -328 -1855 -903 -34741 -19612 Realtresultat 13205 287 -5525 5321 -8501 3003 -821 8611 l-lll - - -237 -164 -587 -450 -624 -614 Underskott/överskott i för- hällande till resultatkrav 13205' 287' -5 762 5157 -9088 2553 -1645 7997 ' Första-tredje fondstyrelsernasresultatkrav är här uttryckt som att bibetiällagrundkapitalet inflationsskyd-dat. REAL BALANSRÄKNING FÖR ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN 1990-12-31MKR (MARKNADSVÄRDEN) Första-tredje Fjärde-femte Löntagar- Summa Obligationer, reverser m m Årets underskott/överskott 1990/91:164 Bilaga 9 ALLMÄNNA PENSIONSFONDENS FONDKAPITAL 1983-1990 (MKR) Första-tredje Fjärde-femte Löntagar- AP-fonden fondstyrelserna fondstyrelserna fondstyrelserna totalt ALLMÄNNA PENSIONSFONDENS TOTALA PLACERINGAR (MKR, MARKNADSVÄRDE) Första-tredje Fjärde-femte Löntagar- AP-fonden fondstyrelserna fondstyrelserna fondstyrelserna totalt Aktier, konvertibler och 1990/91:164 Bilaga 9 togs endast en begränsad del av fondensavkastning i anspråk för utbetalning av pensionsmedel. Den del av pensionernasom betalades med fondförvaltningens avkastning uppgick till 1,7 mdkr,utgörande av pensionsutbetalningarna. Motsvarande uppgifter för1989 var 11,6 mdkr resp. . Förändringen jämfört med föregående årförklaras främst av att avgiftsinkomsterna steg till följd av att ATP-avgiftenhöjdes till . Fondkapitalet till marknadsvärde uppgick till 386,8 mdkrvid årets utgång vilket är en ökning med 46,3 mdkr (1989: 11,3 mdkr). Enligt resultaträkningen uppgick årets resultat avfondförvaltningen till 38,4 mdkr (1989: 36,0 mdkr). Fondkapitalets marknadsvärdepåverkas också av förändringen i ej realiserade vinster och förluster. För 1990var denna förändring 7,0 mdkr (1989: -17,3 Summan av årets resultat och orealiseradevärdeförändringar i portföljen, avkastningen, var således 45,4 mdkr (1989:18,7 mdkr). Den totala ATP-avgiftens storlek uppgick till vilketär en höjning . Effekten av denna höjning pålönekostnaderna neutraliseras av en motsvarande sänkning avfolkpensionsavgiften. Av den totala ATP-avgiften utgör enavgift som är avsedd att tillföras löntagarfonderna. beräknas den utbetalda lönesumman ha ökat mednära . Tillsammans med avgiftshöjningen har detta inneburit enkraftig ökning av avgiftsinkomsterna. De uppgick till 75,7 mdkr vilketär en ökning (1989: 57,6 mdkr resp ). FONDKAPITALETSUTVECKLING 1960-1990 (MARKNADSVÄRDE, MDKR) Tillväxt i fondkapital (mdkr) Procentuell förändring av fondkapitalet Fondkapital (marknadsvärde) -1,2 -19,0 -2,1 -69,2 -77,4 -0,1 -0,2 -0,3 -0,5 -0,5 AP-FONDENSPLACERINGAR UNDER 1989 och 1990 (MDKR) -obligationer,förlags- och reverslän - penningmarknadsplaceringar -fastigheter mm 1990/91:164 Bilaga 9 Löntagarfondernasfinansiering, utbetalda medel och av 1-3 fondstyrelserna förvaltade medel, (ack.värden, mdkr) Den uppbyggnad av kapitaltillförseln till löntagarfondernasom författningsmässigt reglerats fram till slutäret har, framföralltgenom vinstdelningsskatten, blivit högre än beräknat. De överskjutande medlenskall i avvaktan på rekvisition av löntagarfonderna förvaltas av första-tredjefondstyrelserna. Vid utgången av 1990 förvaltade första-tredje fondstyrelserna10,8 mdkr av överskjutande löntagarfondsmedel, vilket är en ökning med 2,3mdkr jämfört med . Kapitaltillförseln till löntagarfonderna avslutades år1990. Den medelsram som är fastlagd begränsar löntagarfondernas rekvisition avmedel till 17,3 mdkr. Av dessa medel återstod vid utgången av 1990 1,5 mdkratt rekvirera. Totalt har 26,8 mdkr influtit i vinstdelningsskatt ochlöntagarfondsavgift. På grund av eftersläpningar i uppbördssystemet inflyterytterligare medel . Pensionsutgiftema i ATP-systemet ökade med 11,9procent till 77,4 mdkr (1989: resp 69,2 mdkr). Basbeloppet, somreglerar värdesäkringen i pen- sionerna höjdes från till eller med6,. har basbeloppet fastställts till 32.200 krvilket är en ökning . Utbetalningar av ATP-pensioner och därmed anspråken påfondens avkastning, kommer att återigen växa, trots avgiftshöjningen 1990.Orsakerna till denna utveckling är att ATP-systemet ännu inte har nått sittfull-funktionsstadium utan såväl antalet ATP-pensionärer som derasgenomsnittliga pensionspoäng fortsätter att öka. Andra bidragande orsaker ären högre genomsnittlig livslängd och ökad förvärvsfrekvens bland kvinnor. ¥(5t administrationen av ATP-systemet(förutom fondstyrelsernas interna verksamhet) är ett flertal myndigheter ochinstitutioner involverade. är centralförvaltningsmyndighet för socialförsäkringen inkl ATP och försäkringskassornastår för handläggning och utbetalningar av pensioner. ochlokal skattemyndighet svarar bl.a. för debitering, uppbörd och beräkning avpensions- 1990/91: Bilaga 9 svarar förindrivning samt statens löne-och pensionsverk och Kommunernas Pensionsanstaltsamordnar pensionsberäkningar och utbetalningar. Ar 1990 har totalt 478 mkrutbetalats till dessa myndigheter. Summan av de inflöden och utflöden som har redovisats ovanhar inneburit nettoplaceringar på 36,9 mdkr. Därutöver har under åretamorteringar, förfall och inlösen i värdepappersportföljen samt omplaceringar iportföljsammansättningen, som gjorts av placeringspolitiska skäl, uppgått tilltotalt 157 mdkr. Sammantaget innebär detta att bruttoplaceringarna uppgick till194 mdkr. Aktiviteteninom affärsområde penning- och obligationsmarknad ingår som en integrerad del iden totala placeringsstrategin för samtliga räntebärande placeringar. Målsättningenär att för hela portföljen, , ha en optimal kombination avränterisk, kreditrisk och likviditet. De nettoplaceringar ochportföljförändringar som görs i portföljen sker huvudsakligen påavistamarknaden. För att utjämna svängningar i fondens likviditet samt dranytta av tillfälliga felprissättningar i marknaden används äventerminsmarknaden som ett värdefullt komplement i portföljförvaltningen. Sedan avregleringen av valutamarknaden har utländskaaktörer i allt högre grad påverkat prissättningen på värdepapper emitterade isvenska kronor. Sålunda har avkastningskravet för olika delsegment avmarknaden allt mer anpassats till de som råder på den internationellakapitalmarknaden, både vad gäller kreditrisk och likviditet. AP-fonden med enstorleksmässigt dominerande ställning i marknaden, gynnas på lång sikt av dennautveckling då ny- och omplaceringar i de illik-vidare segmenten av marknadenkan göras till relativt högre räntor . 1990 harskillnaden i marknadsränta mellan t.ex. femåriga stats- och bostadsobligationerökat från 0,5 till . Detta ledde till en mindre positivvärdeförändring i fondens innehav av t.ex. bostadsobligationer än förmotsvarande innehav av statsobligationer. På motsvarande sätt har ränteskillnadenmellan statsskuldväxlar och företagscertifikat (Kl) ökat frän 0,20 till 0,45procentenhet. har placeringarna i bostadsobligationer svaratför den större delen av fondens nettoplaceringar. Vid slutet av året varbostadssektorns andel av de räntebärande placeringarna (1989: 59,4procent). I nominella termer var innehavet av statspapper relativt oförändratvilket innebär att statens andel av de räntebärande placeringarna totalt setthar minskat något till (1989: ). Storleken på fondenspenningmarknadsportfölj har varierat och dess andel av portföljenvar vid slutet av året (1989: ). Reverslånestockenhar minskat från 41,0 mdkr till 39,7 mdkr . Nedgången berorväsentligen på mellanhandsinstitutens (främst bostadsinstituten) övergång tillkapitalanskaffning via marknadspapper. Även utlåningen till den offenthgasektorn (kommuner och landsting) fortsätter att minska. Konkurrens frånkommuncertifikat, andra aktörer och finansiering i utländsk valuta har påverkatutlåningen från fondens sida negativt. Den traditionella målgruppen för fondens direktlånegivningutgörs av kommuner/ landsting samt kommunala bolag. harkonkurrensen om utlåning till denna sektor förstärkts. Nya finansieringsalternativi form av certifikat och upplåning i utländsk valuta har bidragit till attmarginalerna pressats på denna marknad. För fondens del har detta inneburitminskad Skr.1990/91:164 Bilaga 9 utlåning då andra placeringar medfört högre avkastning.Utlåning till kommuner och landsting har således minskat med närmare 1 mdkrunder året och uppgår nu till 4,1 mdkr. Utlåning mot revers till företag uppgår till 15,3 mdkr,vilket är en uppgång med 6,5 mdkr sedan förra årsskiftet. Till största delenbestår ökningen av den reversutlåning som skett i samband med departnerfinansieringar som genomförts . Kreditefterfrågan från denoffentliga såväl som från den privata företagssfären har varit låg, i synnerheti svenska kronor. AP-fondens innehav av förlagslån har ökat med 7,1 mdkr ochuppgår till 10,2 mdkr. Huvuddelen ligger inom banksektorn. Expansionen varförutsedd och är betingad av ändrade kapitaltäckningsregler. Efter enövergångsperiod skall kapitalkraven uppgå till senast den 31 december1992. /91 uppgick kravet till . Fonden har medverkat i{ynpart-nerfinansieringar främst avseende vattenkrafttillgångar. Enpartnerfinansiering innebär att fastigheter överförs till ett av avtalsparternaägt bolag. AP-fonden ger delägaren en rätt att vid senare tillfälle förvärvatillgångarna i bolaget. genomfördes partnerfinansiering med SCA därBåkab sålde krafttillgångar till ett värde av 5,1 mdkr, med ASEA till ettvärde av 2,9 mdkr samt med MoDo till ett värde av 450 mdkr. Vidare finansieradefonden en partnerfinansicring via där fastighetsförvärvfrån uppgick till 1,8 mdkr. Totalt har fonden placerat IImdkr i denna typ av tillgångar. För en förvaltare med AP-fondensplaceringshorisont är denna typ av reala placeringar av utomordentlig vikt. AP-fondens fastighetsaktiviteter Fondstyrelserna fick under1988 möjlighet att förvärva fastigheter. des uppbyggnaden av fastighetsinnehavet genom förvärv avdet då börsnoterade fastighetsbolaget och genom att gå in somdelägare i det nybildade fastighetsbolaget . Fondstyrelserna har träffat avtal om tre störrefastighetsaffärer. förvärvades två av Betongindustris kontorsfastigheterbelägna på i samt i Sisjöområdet i för enköpesumma av . förvärvades merparten av Esseltesfastighetsbestånd i för . Fastighetsbeståndet består av femförvaltningsfastigheter och sju utvecklingsobjekt bl.a. den välkändaNorstedtsfastigheten pä . träffades avtal om ett samgående i . Det totala marknadsvärdet på AP-fondens fastighetsinnehavär 8,2 mdkr. Fondens totala hyresintäkter, exkl. andelen i Pleiads hyror,beräknas bli i och i . hade AP-fondens portfölj en totalavkastning på14,, mätt enligt försäkringsbolagens modell. Den avkastningen kan isin tur delas upp i direktavkastningen och värdeförändringen 1,6procent. Avkastningen i den räntebärande delen av portföljen blev 14,5 procentoch i fastighetsbeståndet-7,. kunde omplaceringar i den räntebärandeportföljen göras till ett i förhållande till högre ränteläge.Detta resulterade i att direktavkastningen ökade till12,. ändrades också yieldkurvans lutning så attmarknadsräntorna steg för placeringar med kort löptid och sjönk för placeringarmed lång löptid. Den sammantagna effekten för AP-fonden, vars placeringarhuvudsakli- Skr.1990/91:164 Bilaga 9 gen är långfristiga, blev en positiv värdeförändring iportföljen . Total-tavkastningen i den räntebärande portföljenblev härigenom . AP-fondens fastighetsportfölj bedöms ha ett marknadsvärdeav 8,2 mdkr /91. Marknadsvärdet består av de enskildafastigheternas värde, förutom fondens aktieinnehav i fastighetsaktiebolagetPleiad och andelen i KB, som är upptagna till bokförda värden. Fastighetspriserna sjönk , vilketresulterade i en negativ värdeförändring på förfastighetsportföljen. Direktavkastningen uppgick till för1990. Det förklaras av att fastighetsinnehavet inrymmer en stor andel projekt,av värdet, som först kommer att ge avkastning. Det bokföringsmässiga resultatet av förvaltningen av 1-3fondstyrelsernas verksamhet är baserat på anskaffningsvärden och påverkas inteav orealiserade vinster och förluster. Det bokföringsmässiga resultatet blev38.385 mkr (1989: ). Se tabell sid 22. Intäktsräntorna , var 11,2 pro- cent högreän föregående år. Uppgången förklaras huvudsakligen av att den genomsnittligaportföljstorleken varit ca 25 mdkr högre än föregående år.Marknadens genomsnittliga räntenivå på femåriga statsobligationer har år 1990varit , vilket är högre än under 1989.1 posteningår per balansdagen upplupna ej inbetalda räntor m m. Dessa ökade från15.076 mkr till . Övriga intäkter utgörs avavkastningen från småföretagsfonden på . Nettot av realiserade kursskillnader vid avyttring avvärdepapper har uppgått till -(1989: -). Det reala resultatet innehåller också en post där detbokföringsmässiga resultatet korrigeras för inflationen. Nuvärdet av de medelsom har tillförts fonden fram års utgång jämtede medel somtillförts (grundkapitalet) korrigeras med förändringar ikonsumentprisindex. Är 1990 har denna avsättning för att bevaragrundkapitalets köpkraft uppgått till 32,1 mdkr (1989: 18,4 mdkr). Vid marknadsvärderingen per har tillgångarnasmarknadsvärden ökat i förhållande till anskaffningsvärdena med totalt 7,0 mdkr(1989: -17,3 mdkr) . AP-FONDENS AVKASTNING PÄ PLACERINGAR 1987-1990,PROCENTENHETER -0,2 Total inkl korta plac -6,4 -1,3 -10,9 -7,3 Total inkl korta plac -5,6 Skr.1990/91:164 Bilaga 9 Åretsreala resultat blev 13,2 mdkr (1989: 0,3 mdkr). För en långsiktig placerare är det emellertid intesärskilt meningsfullt att tillmäta resultatet ett enskilt år någon störrevikt, snarare skall man i detta avseende betrakta den reala balansräkningen därde ackumulerade reala resultaten sedan fondernas tillkomst kan utläsas. De var58,9 mdkr eller av fondkapitalet vid utgången av 1990 (1989: 45,7 mdkrresp. 13,). Diagrammet ovan visar att de ackumulerade resultatenförst (bortsett ) var så stora att balans erhölls motinflationens urholkning av grundkapitalet. urholkadesfondkapitalet kraftigt av inflationen och de regler som påverkade fondensplaceringsmöjligheter. Man kan också konstatera att har dereala resultaten varit positiva de enskilda åren. Det är de senaste årens godaresultat, främst beroende på de höga realräntorna, som gjort att detsammanlagda fondkapitalets realvärde har kunnat återställas och öka. Fondkapitaltill marknadsvärde och ackumulerade reala överskott/underskott i procent avfondkapitalet 1960-1990. 1990/91:164 Bilaga 9 Fjärde ochfemte fondstyrelserna kan som kapitaltillskott (ackumulerat) vardera erhållahögst av de tre första fondstyrelsernas sammanlagda fondkapital, beräknatsom anskaffningsvärde vid utgången av föregående år. uppgår dettamaximum för vardera fonden till , eller totalt . Det t.o.m.1990 faktiskt rekvirerade kapitalet uppgick för de båda fonderna tillsammanlagt , varav för fjärde fonden och förfemte. hade sammanlagt rekvirerats. För fjärde fondenkvarstår således - beräknat på dagens fondkapital - och för femtefonden . De fem löntagarfonderna disponerar dels en mindre del avdet löpande avgiftsuttaget för ATP (0,av det f.n. till 13 procentuppgående uttaget) dels vinstdelningsskatten. Tillförseln till fonderna ärmaximerad till ett grundkapital som får uppgå till .