prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — deltar aktivt i denna grupp av 24 industrialiserade länderi syfte att främja ett samordnat och starkt stöd. Gruppen möts regelbundet iBryssel och assisteras av ett särskilt sekretariat upprättat avEG-kommissionen. Ett särskilt initiativ som snabbt kunnatförverkligas är bildandet av Europeiska . Banken kommer attinleda sin verksamhet och vara en betydelsefull källa för kapitaltill stöd för investeringar och utveckling av den privata sektorn i Central-och . har godkänt det svenska deltagandet. Ett bidrag om ca525 milj.kr., finansierat över anslag, kommer attinbetalas under den närmaste femåi .perioden. Ytterligare ett exempel på det omfattandeinternationella samarbete som vuxit fram som en följd av omvälvningarna iCentral- och ärkonferensen om miljö som ägde rum i Prop.1990/91:100 1990. Under svenskt värdskap samlades representanter för ländemamnt Bil. 5 för att enas om att utarbeta ett sammanhållethandlingsprogram om miljö. 1 konferensen deltog även internationellafinansieringsorgan som , Europeiska . Europeiskainvesteringsbanken och Nordiska investeringsbanken. Dessa medverkar också idet fortsatta arbetet. För multilaterala insatser inom detbiståndsfinansierade samarbetet med har förtreårsperioden /91-1992/93 375 milj. kr. Beloppet finansierasgenom användning av det medelsutrymme som frigörs av outnyttjade skuldsedlarunder anslagsposten Internationella utvecklingsfonden, , i enlighet med vadjag redovisade i förra årets budgetproposition. Medlen fördelas på 125 milj.kr.per år /91 - 1992/93. Inom ramen för det nordiska samarbetet har olikainitiativ tagits för ett utvidgat samarbete med . Denordiska miljöministrarna föreslog att ett samnordisktmiljöfinansieringsbolag skulle bildas. godkände etablerandet av ettsådant bolag (prop. 1989/90: 141, JoU 24, rskr 348). Bolaget,(), skall med aktiekapital ellerlån delta i finansieringen av samriskföretag och andra samarbetsbolag somtillverkar miljöutrustning och tillhandahåller miljötjänster i Central- ochÖsteuropa. Projekt med stor nordisk miljöeffekt prioriteras. Bolagetadministreras av den Nordiska investeringsbanken och byggs upp under ensexårsperiod. Av bolagets grundkapital på 36 milj. SDR, uppgår andelenligt den nordiska fördelningsnyckeln till 13 milj. SDR. Bidraget motsvarar ca110 milj.kr. över sexårsperioden, eller ca 18 milj.kr. Inom ramen för EFTAs medlemsländers fortsatta ochutvidgade samarbete med har beslut fattats om attinrätta en utvecklingsfond för . Syftet med fonden är att förmedlakrediter, i huvudsak på marknadsmässiga villkor, till produktiva investeringari det jugoslaviska näringslivet, främst i små och medelstora företag, saml förviss infrastruktur. Fondens kapital uppgår till 100 milj. US dollar. Det är ettlån till med låg ränta och skall återbetalas till EFTA-ländernaöver en period . Den svenska andelen beräknas uppgå till ca 160milj.kr. , eller ca 32 milj.kr. Stora investeringar kommer att vara nödvändiga iCentral- och . är vid sidan av näringslivet en viktigkapitalkälla. har resurser att låna ut till olika projekt, men harsvårt att på gåvobasis finansiera förinvesteringsstudier och konsultinsatser.Sådana insatser kan ha stor betydelse för att förbereda de investeringar som skallfinansieras av Väridsbanken. Regeringen har fattat beslut om att inrätta enexpertfond för ändamålet och BITS har i enlighet därmed slutit avtal medVärldsbanken om en fond om 15 milj. kr. liknande de fonder som finns församarbete i . Fonden skall användas för finansiering av svensk expertissom engageras i beredning och genomförande av projekt inom prioriterade sektorer sommiljö och infrastruktur. Bidrag tillinternationella biståndsprogram /91 Prop. 1990/91: 100 och 1991/92 fördelat på organisationer (milj.kr.) Anvisat Förslag Föränd-1990/91 1991/92 ring FNs utvecklingsprogram (UMDP) varav - 25,0' -ordinarie bidrag 625,0 650,0 -I- 25,0 -UNDP:s verksamhet i de minst utvecklade länderna -Sahelkontoret (UNSO) FNs befolkningsfond (UNFPA) FNs barnfond () 1 235,0 1 210,0 - 25,0* -Internationellautvecklingsfonden () 843,0 432,0 - 411,0 -Internationellafinansieringsbolaget (IFC) O 15,0 -I- 15,0 Regionalautvecklingsbanker varav -Afrikanska (AfDB) -Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) -Asiatiska (AsDB) -Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) -()(1) 1 225,1 926,2 - 298,9 INTERNATIONELLT LIVSMEDELSBISTÅND OCH JORDBRUKSUTVECKLING -Världslivsmedelsprogramraet (WFP) 122,0 122,0 of -Livsmedelshjälpskonventionen(FAC) 57,0 55,0 - 2,0 -Internationella katastrof lagret för livsmedel (lEFR) 85,0 95,0 -I- 10,0 - Internationellajordbruks utvecklingsfonden () 70,0 36,0 - 34,0 334,0 308,0 - 26,0 -FNs hjälporganisation för palestinaflyktingar (UNRWA) -FNs flyktingkommissarie () -Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF) -/internationella handelscentrum (ITC) -FNs narkotikafond () och annan narkotikabekämpning Andra multilaterala bidrag varav -Multilaterala biträdande experter m. m. * Bidrag tillSahelkontoret (UNSO) ingår fr.o.m 1991/92 i anslagsposten Andra multilateralabidrag, miljöinsatser. FNsutvecklingsprogram (UNDP) FNskapitalutvecklingsfond (UNCDF) 770 000 000 705 000 000 650 000 000 55 000 000 Bidrag tillSahelkontoret (UNSO) redovisas under anslagsposten Andra multilaterala bidrag.Miljöinsatser. FNs utvecklingsprogram(UNDP) är FN-systemets centrala organ för finansiering av tekniskt bistånd.Eftersom de UNDP-finansierade projekten i huvudsak utförs av FNsfackorgan, är samarbetet mellan dem, UNDP och mottagariandet ytterstväsentligt. UNDP har ett värids-omfattande program i omkring 150 länder ochterritorier. Dess resurser är emellertid blygsamma jämfört med många andrabiståndsorgans. De ursprungliga intentionerna med UNDP som samordnare avFN-systemets tekniska bistånd har därför inte kunnat infrias. En annan orsak äratt en stor del av detta bistånd inte finansieras av UNDP utan direkt genomfackorganen. 7 1990/91. UNDPger u-ländema råd och kan finansiera insatser inom alla utveck- Prop.1990/91: 100 lingssektorer. Rapporter från det Nordiska har visatatt Bil. 5 UNDPs förmåga att spela en roll varierar starkt från land tillland. Även i FN-systemet pågår utredningar och förhandlingar som bör leda tillförändrade roller och arbetsuppgifter för de olika FN-organen, inklusive UNDP. UNDP behöver en solid resursbas för att fullgörasina uppgifter. Den bör byggas upp genom ökade bidrag från allt flergivarländer. De nordiska länderna svarar för en tredjedel avbidragen till UNDP. 1989 var UNDPs största givare totalt sett. Detbehövs en rimligare bördefördelning. Jag kommer därför att fortsätta att verkaför ett större och bredare ansvarstagande bland givarna för tilldelning avresurser till UNDP. fattade ettprincipbeslut om ett nytt system för hur UNDP skall betala FN-organ och andrasom utför UNDP-finansierade projekt. Beslutet rör samverkan och samordningeninom hela FN-systemets biståndsverksamhet. Detaljerna i det nya systemet skallutformas närmare genom diskussioner mellan UNDP, fackorganen och andra berördaparter samt genom beslut av . Jag anser detväsentligt att FN-systemets biståndsverksamhet effektiviseras för attförbättra dess möjligheter att lösa viktiga globala frågor vilka förutsättersamarbete i intemationeUa organisationer. Resultatet av dessa diskussioner ochförhandlingar kommer att vara en god mätare på FN-systemets och medlemsstatemasvilja och förmåga till förändringar och förbättringar. Mot denna bakgmnd förordar jag att bidragtill UNDP för /92 ökar med 25 milj.kr. till 650 milj.kr. Avdessa avsätts 50 milj. kr. för insatser som syftar till att ytterligare främjaen effektiv verksamhet inom UNDP i linje med de svenska biståndspolitiskamålen. fattade också beslutom resurstilldelning och - fördelning under UNDPs femte programperiod(1992-96). De fattigaste , vilka i UNDP-sammanhang definieras som ländermed en BNP per capita på högst , kommer att tilldelas 87 procentav UNDPs länderfördelade resurser. Detta är en siörre andel . a.skall tillfalla de 42 som tillhör kategorin minstutvecklade länder enligt beslut av FN. Behovet av ett särskilt konto inom UNDPför verksamhet i de minst utvecklade länderna bortfaller därmed. Även UNDPsinsatser för att följa upp FN konferenserna om de minst utvecklade länderna1981 och 1990 finansieras numera i huvudsak från UNDPs reguljära resurser.Under 1990 var den enda bidragsgivaren av betydelse till kontot. Jaganser mot denna bakgrund att bidrag till det särskilda kontot förUNDPs verksamhet i de minst utvecklade länderna kan avskaffas /92. Det har länge varit svensk politik att UNDPs reguljäraresurser i huvudsak skall tilldelas de fattigaste länderna, särskilt de minstutvecklade länderna. Det är glädjande att så sker i ökande utsträckning. FNs kapitalutvecklingsfond (UNCDF) ger finansielltoch tekniskt bistånd till småskaliga investeringsprojekt som gynnar den lokalaföretagsamheten i de minst utvecklade länderna. Fondens verksamhet har visatsig vara ett värdefullt komplement tillUNDPs tekniska bistånd och till de större Prop. 1990/91:100 projekt somutvecklingsbankerna stödjer. är fon- Bil. 5 densstörsta bidragsgivare. Jag föreslår ett bidrag på 55 milj. kr. för budgetåret1991/92. FNsbefolkningsfond (UNFPA) /91 125 000 000 /92 135 000 000 Världensbefolkning uppgår till ca 5,3 miljarder människor. Den ökar med ca 90miljoner . Ökningstakten är framför allt hög i många av de fattigasteu-länderna som finner det allt svårare att nå en balans mellan befolkning ochresurser. Utbredd fattigdom och överexploaterad miljö är uttryck för en sådanobalans. Insatser för utbildning öch hälsa försvåras. Ökande migration frånlandsbygd till stad och mellan länder är människors utväg att söka nyamöjligheter. Demografiska data är grundläggande iutvecklingsplanering, men är bristfälliga i många länder. Tillgången på serviceför modern familjeplanering motsvarar inte enskilda människors efterfrågan.Ett antal länder har utformat riktlinjer för att arbeta påbefolkningsområdet. Jag anser att bör fortsätta att verka förökade insatser på området. Det svenska biståndet bör fortsätta att lämnas delssom en integrerad del av bilaterala hälso- och förvallningsprografri, delsgenom internationella program som FNs befolkningsfond (UNFPA) ochInternationella familjeplaneringsfederationen (IPPF). UNFPA har en central uppgift som finansieringsorganoch global koor-dinator för insatser inom ramen för FNs utvecklingssamarbete påbefolkningsområdet samt i förberedelserna inför det planerade internationellamötet om befolkningsfrågor 1994. UNFPAs roll är att stödja ländernas ansträngningaratt bygga upp sin egen kapacitet för effektiva program på befolkningsområdet.Jag föreslår att bidraget till UNFPA ökar med 10 milj.kr. till 135 milj.kr. /91 340 000 000 /92 370 000 000 EnligtUNICEF lever av barnen i (undantaget) iabsolut fattigdom. Men finns det kunskap och enkla medel för att förhindrastörre delen av dödlighet och funktionsnedsättningar hos barn. 1 UNICEFsverksamhet ingår både att föra fram detta budskap och att praktiskt arbeta föratt kunskap och medel görs tillgängliga och kommer till användning för allabarn. UNICEFs mandat och verksamhetsområde är brett. UNICEFs information om barns situation, omnödvändiga och möjliga insatser för att åstadkomma en positiv förändring har stor genomslags kraft. Den har inspirerat såväl andra organisationer som enskilda länder 99 attintensifiera sitt arbete inom områden som har betydelse för barns Prop.1990/91:100 överlevnad, skydd och utveckling. Det var bl. a. mot denna bakgrundsom Bil. 5 statsminister var en av de sex initiativtagarna till etttoppmöte om barn och fick i uppdrag att fungera som sekretariat förmötet. , med sin relativt begränsade budget, har ensärskild funktion som katalysator för regeringarnas egna insatser i de mera än120 länder som fonden samarbetar med. Inte minst i arbetet för att länder skallkunna uppfylla bestämmelserna i barnkonvention, som antogs 1989 fömtser jagen betydande roll för UNICEFs arbete för gatubarn, flyktingbarn, handikappadem. särskilt utsatta barn. ger också på det mak-ro-ekonomiska planetunderlag till den internationella debatten om effekter av ekonomiskstrukturanpassning, resursfördelning m. m. har under det senaste åretdeltagit i bl. a. arrangemangen av världskonferensen för utbildning för allatillsammans med , och . har i detta sammanhangytteriigare lyft fram utbildningens betydelse för utvecklingen och särskilt förkvinnor och flickor. UNICEFs programverksamhet är mest omfattande i deländer där fattigdomen är mest utbredd, där det föds flest barn ochbarnadödligheten är högst. Flera av dessa länder är inblandade i väpnadekonflikter. Fleråriga landprogram omfattar främst hälso- och sjukvård,nutrition, vattenförsörjning och utbildning. Programmen bygger på enomfattande analys av kvinnors och barns situation i det land eller område därverksamheten bedrivs. Insatserna omfattar ofta flera sektorer.Utbildningsinsatserna ökar och likaså avses familjeplaneringsinsatserna öka. Barnfondens landprogram kompletteras av projektfinansierade med särskilda bidrag. deltar aktivt i gemensammaFN-insatser i katastrofsituationer och för rehabilitering och återuppbyggnad ikatastrofers och väpnade konflikters spår. bidrog, genom SIDA, förraåret med ca 265 milj.kr. till UNICEFs tilläggsfinansierade projekt. sammanlagda bidrag till utgör av organisationens budget. De svenska statliga bidragen har underen tid varit de största från något land. Det är min förhoppning att denuppmärksamhet som barnfrågorna rönt skall ge även andra länderanledning att öka sina bidrag till . Jag föreslår att bidragtill över anslaget Cl, /92 höjs med 30 milj.kr. Liksom föreslår jag att 20 milj.kr. av dessa medel avsättsför insatser varom gör särskild framställan. /91 843 000 000 Bil. /92 447 000 000 Internationella utvecklings fonden () 432 000 000 Internationella finansierings bolaget 15 000 000 Väridsbanksgruppen.som består av Väridsbanken (), Internationella utvecklingsfonden (),Internationella finansieringsbolaget (IFC) och Multilateralainvesteringsgarantiorganet (MIGA), har länge varit en av de viktigastefinansieringskällorna för . Till följd av 1980-talets skuldkris medväxande svårigheter för att erhålla kommersiella lån harVärldsbanken kommit att få en ytterligare ökad betydelse. Denna kommer tilluttryck dels i en ökad utlåning men också i en omfattande rådgivning i sambandmed ekonomiska reformer i låntagarländerna. Denna utveckling och bankenscentrala roll för mobilisering och samordning av finansiellt bistånd harmedfört ett närmare samarbete mellan banken och svenska biståndsorgan, särskilti . IBRDs utlåning finansieras huvudsakligen genomupplåning på kapital-marknadena. Tack vare sin goda kreditvärdighet kan bankenlåna kapital på fördelaktiga villkor, vilket innebär att utlåningen tillu-länder kan ske till en lägre ränta än vad låntagarländerna själva skullekunna erhålla. Lån från ges till medelinkomstländer som t. ex. ,och , men också till kreditvärdiga låginkomstländer som . erhåller sitt grundkapital genom att samtligamedlemsländer, i relation till sin ekonomiska styrka, tecknar andelar i banken.Efter en allmän kapitalhöjning 1988 är bankens auktoriserade kapital, dvs. delbelopp kapitalet maximalt kan uppgå till, . Per den 30juni 1990 var tecknade av medlemsländerna.Sveriges kapitalinsats i banken uppgår till , vilket förnärvarade motsvarar en röstandel på . Av den senaste kaplialhöjningeninbetalas , medan resten har formen av garantiåtaganden för bankensförpliktelser gentemot sina kreditorer. kapitalinsats i Världsbankenfinansieras av . IDAär Väridsbanksgruppens fond för utlåning på särskilt förmånliga villkor till defattigaste . /90 uppgick IDAs nya utlåningsåtagandentill ett belopp motsvarande . av IDA-utlåningen går till defattigaste länderna, de med en BNP per innevånare priser. Utlåningen är inriktad på landsbygdsutveckling, utbildning, hälsovård, vattenförsörj ning och stöd för ekonomiska reformer som syftar till effektivare resursut nyttjande (s.k. strukturanpassningsprogram). Med sin betoning på social 101 utveckling ochfattigdomsbegränsning har IDA-utlåningen alltmer kommit Prop. 1990/91: 100 att närma sig de svenska biståndspolitiska målen. Utlåningen via finansieras genom bidrag frånmedlemsländerna, vilka i återkommande förhandlingar beslutar om s. k.påfyllnader av IDAs resurser. Förhandlingarna om den nionde påfyllnaden (9)slutfördes . Uppgörelsen resulterade i en påfyllnad om 11,7miljarder SDR (s.k. särskilda dragningsrätter), motsvarande ca . andel av påfyllnaden är , vilketmotsvarar 2 528 milj. kr. Den förstainbetalningen om 843 milj.kr. skedde /91. I enlighet medönskemål från har utfäst sig att inbetala av varie årsbidragkontant, medan resten erläggs i form av skuldsedlar som deponeras i . Under det hittillsvarande systemet för budgeteringav de svenska bidragen har i budgeten anslagits en summa motsvarandedet på skuldsedeln angivna svenska årsbidraget. Eftersom IDAs dragningar frånskuldsedlar sker först då fonden behöver resurser för utbetalningar tillgodkända projekt förblir medel outnyttjade under en följd av år. Därmed har enrelativt stor mängd outnyttjade medel kommit att byggas upp under dennaanslagspost. Somjag konstaterade budgetproposition,kan anslagstekniken förändras och de outnyttjade medlen minska utan att IDAsmöjligheter till utfästelser gentemot påverkas. En sådan förändradanslagsteknik för de svenska bidragen till 9 skulle innebära att man inteanslår medel i enlighet med utfästelser på de årliga skuldsedlarna,utan istället anslår summan av motsvarande års kontantbidrag och IDAs beräknadedragningar från skuldsedlarna. Detta system har den grundläggande fördelen attinga nya reserver byggs upp som det existerande beloppet outnyttjademedel minskar i takt med att dragningarna från tidigare fondpåfyllnaderfortsätter. Dessutom ger det en sannare bild av den faktiska resursöverföringentill , och ligger därmed i linje med den allmänna strävan att inombiståndet avpassa tilldelningen av medel till utnyttjandet.. Det är viktigt att understryka att man med dettasystem, vilket alltså innebär ett oförändrat svenskt åtagande, fördelaranslagen till 9 över ett större antal år. Medel till påfyllnaden måstedärför anslås under efter det att själva påfyllnadsperioden är avslutad,dvs. så länge som IDAs dragningar pågår (efter avslutad period). Vidbeslut om svenskt deltagande i framtida påfyllnader kommer man därigenom attbehöva anslå medel för utbetalningar från flera påfyllnader . Mot bakgrund av ovanstående redogörelse föreslårjag att systemet för anslagsgivning till förändras enligt de angivnalinjerna från och med /92, då det andra årsbidraget till 9skall eriäggas. Medelsbehovet för /92, dvs. det svenskakontantbidraget samt de skuldsedeldragningar som beräknas genomföras underbudgetåret, beräknas till 432 milj. kr. Internationellafinansieringsbolagel (IFC) Prop. Bil 5 IFCs syfte är att främja ekonomiskutveckling i genom att understödja privata investeringar inäringslivsinriktad verksamhet. Till följd av en ökande betoning av den rollinvesteringar inom den privata sektorn spelar för länders utveckling, har IFCsverksamhet expanderat betydligt sedan den senaste kapitalhöjningen år 1985.Diskussioner om en ny kapitalhöjning har därför inletts och kommandeförhandlingar förväntas leda till beslut om en sådan . Underfömtsättning av en kapitalhöjning om ca och en oförändradsvensk kapitalandel om kommer ett svenskt bidrag tillkapitalhöjningen att uppgå till ca 12,6 milj. US dollar att inbetalas under 5år. Ett medelsbehov för /92 om ca 15 milj.kr. //92 varav Afrikanska (AfDB) Afrikanskautvecklingsfonden (AfDF) Asiatiska (AsDB) Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF) () Förhandlingarnaom den fjärde allmänna kapitalökningen i Afrikanska (AfDB)slutfördes och överenskommelsen därom trädde i kraft i juni1987. Beslutet innebär att bankens kapital tredubblas under femårsperioden19871991 till ca . Till banken skall ca 1,2 miljarderUS dollar inbetalas, återstoden utgör garantiåtaganden. andel avkapitalet är . De fyra första betalningarna för den fjärde allmännakapitalökningen om vardera drygt 14 milj.kr. gjordes under budgetåren1987/88-1990/91. För den femte och sista utbetalningen som skall verkställasunder /92 beräknar jag medelsbehovet till omkring 15 milj.kr. Under den femte påfyllnaden av Afrikanskautvecklingsfondens (AfDF) resurser har givarländerna bidragit med 2,66miljarder US dollar , vilket i reala termerinneburit en ökning jämfört med föregående påfyllnad. bidraghar uppgått till 764,2 milj. kr, motsvarande av den totala påfyllnaden. Förhandlingarnaom en sjätte påfyllnad i AfDF avseende åren 1991 93 beräknas vara avslutade . Storleken på denna påfyllnad beräknas uppgå till ca . AfDB och AfDF har sedan de ickeregionala länderna blev medlemmar i banken genomgått en relativt snabb volymtillväxt. Även kvalitativt har bankens verksamhet genomgått ett förbättring. Viktiga beslut om ytteriigare förstärkningar av banken på de administrativa, operativa och finansiella områdena har tagits vilket torde leda till att bankens och fondens utlånings verksamhet ytterligare kommer att stärkas . bankgmppens utlåningkommer den del som är riktad till de fattigaste Prop. 1990/91: 100 ländernatill största delen från fonden. Den sjätte påfyllnaden kommer, i Bil. 5jämförelse med tidigare påfyllnader, framförallt att innebära en ökad satsningpå projekt som direkt eller indirekt påverkar de fattigaste människomasvillkor positivt. Ökade miljöhänsyn kommer också att tas i fondensutlåningsverksamhet. Med den antagna påfyllnadsnivån skulle det svenskabidraget komma att uppgå till totalt ca 990 milj.kr. Bidraget skulle i linjemed bankens eget förslag komma att fördelas över tre årsvisa inbetalningar,vilkas storlek skulle följa en stegvis stigande skala. Jag beräknar sålundamedelsbehovet för /92 till 289,2 milj.kr. Tre allmänna kapitalökningar har genomförts iAsiatiska (AsDB), varav den tredje inbetalades budgetåren1983/84 1987/88. Bankens kapital uppgår till ca 22,8 miljarderUS dollar varav har inbetalats och återstoden utgörgarantiåtaganden. Eftersom inte deltog i den första kapitalökningen år1971 sjönk andel av kapitalet från urspmngliga till . Iseptember 1988 beslöts om en särskild svensk kapitalökning på omkring 28milj.kr. för att den svenska kapitalandelen åter skulle komma i nivå med denurspmngliga andelen. Avsättningar för den särskilda kapitalökningen gjordesbudgetåren 1983/84 och 1989/90 med 10,3 resp. 17,7 milj. kr. En nykapitalökning i AsDB är nu förestående. Det är emellertid osäkert omförhandlingar om denna kommer att var avslutade att budgetenför /92 kosnmer att belastas. För /92 tordealltså inget medelsbehov föreligga för kapitalhöjningar i AsDB. Den fjärde påfyllnaden av Asiatiskautvecklingsfondens (AsDF) resurser avslutades . Påfyllnaden som avsettperioden 19871990 har uppgått till . bidrag om365,7 milj. kr., som motsvarar 1,av påfyllnaden, har inbetalats i fyra likasora årsbidrag. Den Ijärde och sista utbetalningen om 91,4 milj. kr. gjordesunder /91. Förhandlingar om en femte påfyllnad av AsDFavseende åren 199194 har påbörjats och beräknas vara avslutadekring . lade en speciellt utvaldexpertpanel fram förslag om hur bankens och fondens långivning skulle inriktasunder nittiotalet. Förslagen utmynnade i starka rekommendationer om att bankenoch i synnerhet fonden i väsentlig grad skulle gå över till långivning tillutbildnings- och hälsosektorerna för att på detta sätt gynna de fattigastegrupperna i samhället. Långivningen skulle också stå i överensstämmelse med enlångsiktigt bärkraftig utveckling på miljöområdet. Banken och fonden har redani betydande grad börjat närma sig de målsättningar som expertpanelen angivitoch givarländernas stöd för detta har tydligt kommit till uttryck i de pågåendefondpåfyllnadsförhandlingarna. andel i AsDF är jämförelsevis låg. Jaganser att det mot bak grund av den nya ovan beskrivna inriktningen på fondens utlåning, vilken ligger väl i linje med svenska biståndspolitiska prioriteringar, är motiverat att höja den svenska andelen.