prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Bekämpning får ske av sådanaväxtskadegörare som regeringen föreskrivit och som allvarligt kan skada bl, a.växtodling. För att bekämpa växtskadegörare kan t, ex. införsel, sådd ochplantering av växter förbjudas och föreskrifter meddelas om odling och skörd avväxter. 1 växtskyddslagen finns sedan den bemyndigande förregeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, att meddelaföreskrifterom förbud mot eller villkor för användningen av genteknisktmodifierade organismer vid växtodling. Bemyndigandet har utformats så att detockså omfattar gentekniskt modifierade organismer som används ibekämpningssyfte. Utanför växtskyddslagens tillämpningsområde faller dockanvändningen av naturligt förekommande mikroorganismer och insekter. 1 motiven(prop, 1988/89:140) redovisade chefen för jordbraksdepartementet kemikalieinspektionensarbete på området. Han gjorde därvid den bedömningen att inom ramen förberedningen av kemikalieinspektionens förslag, kan en slutlig bedömning göras ifråga om en lämplig reglering av användningen av biologiska bekämpningsmedelmed hänsyn till miljöskyddets intressen, Iregeringens förslag kommer biologisk och kemisk bekämpning av skadegörare attregleras i princip på samma sätt låt vara med olika dokumentationskrav närdetta erfordras. Den nya lagen omfattar medel för att motverka sanitärolägenhet och skydd för alla slags egendom, Växtskyddslagen gäller däremotbara växter och innehåller endast ett bemyndigande att utfärda föreskrifter.Ett sådant bemyndigande kan begränsas till att utnyttjas som komplement i defall miljövårdsaspekteraa inte gör sig gällande. Prövningen enligt den nyalagen skall också ske inte bara med beaktande av miljöeffekter utan också medhänsyn bl. a. till människors hälsa. Regeringens förslag påkallar därför intenågon ändring i växtskyddslagen, 1Sverige regleras frågan om införsel av de nu aktuella biologiska orga- nismema i viktiga delar genom förordningen (1975:994) om införsel av växter m, m. 1 förordningen föreskrivs sålunda förbud mot införsel av bl, a. levande nematoder samt kulturer av vims, bakterier eller svampar som skall användas för bekämpning. Med hänsyn till den reglering som redan finns och den existerande lagstiftningen i flera utgör den före slagna lagstiftningen inte ett tekniskt handelshinder, 243 Arbetsmiljölagen(1977:1160) är övergripande när det gäller skyddet Prop. 1990/91:90 mot ohälsaoch olycksfall i arbetet, Lagen täcker i princip även områden medspeciallagstiftning. Samordningen med arbetsmiljölagen bör ske på samma sättsom gäller för kemiska bekämpningsmedel. Någon ytterligare lagstiftning inomarbetsmiljöområdet blir inte aktuell på gmnd av det nu framställda förslaget. Denutredning som pågår om en översyn av miljöskyddslagstiftningen(Dir, 1989:32) bör få till uppgift att samordna den nya lagen om biologiskabekämpningsmedel med annan miljölagstiftning. 13.4 Tungmetaller 13.4.1 Bakgrund Varjemetall kan förekomma i koncentrationer som är giftiga för organismer. Detgäller även sådana metaller som betecknas som essentiella och som deltar iuppbyggnaden av organismerna eller i deras ämnesomsättning, som t.ex, jära,mangan, zink, koppar och kobolt. De behövs i små mängder men blir giftiga överen viss koncentration. Detgår således inte att bortse från någon metall som förekommer i överskott i markeller hav. Om en metall förekommer i mycket större mängd i varor ochanläggningar i samhället än i biosfären är det också ett observandum eftersomden förr eller senare riskerar att läcka ut såvida den inte kan återvinnas,destmeras eller i övrigt tas om hand på ett säkert sätt. Detlångsiktiga målet är att tillförseln av tungmetaller till mark och vatten intefår överstiga den naturliga halten i miljön med mer än vissa procenttal. Dessaprocenttal kan variera för olika metaller och för olika geografiska områdenberoende på miljöns känslighet. För tillförseln till hav ligger, enligtnaturvårdsverket, den förhöjning som kan tillåtas i intervallet . Vissaprioriteringar vad gäller behovet att åtgärda utsläpp av metaller kan görasutifrån kunskaper om förekomst och giftighet. De metaller som visar betydandeöverskott i de öppna havsområdenas sediment eller vattenmassor, i sjöar ochvattendrag eller i mark och som är dokumenterat giftiga och tydligt visar sigtas upp i organismer, t, ex, djurplankton, kan ge allvarliga och slorskaligaeffekter. Kvicksilver, bly och kadmium visar genomgående i samtligahavsbassänger den högsta belastningen i förhållande till bakgmndshalten. Regeringensställningstagande: Användningen av kvicksilver bör avvecklas. Febertermometrar medkvicksilver bör förbjudas från . Övriga kvicksilvertermometrarbör förbjudas från . Kvicksilverhaltigaströmbrytare, sjukvårdsinstrament, mätinstmment m.m. bör förbjudas från den 1januari 1993. Överenskommelse sökes med bilbranschen om frivillig avvecklingav kvicksilverhaltiga strömbrytare i bilar års modeller. Kvicksilver i lysrör, lampor m.m. avvecklas på lång sikt. På kort sikt bör ett system för omhändertagande ochobligatorisk märkning övervägas. Kvicksilveroxidbatterieravvecklas så snart möjligt och senast i första hand genominformation och överenskommelser med branschen. får i uppdragatt utreda föratsättningama att avveckla amalgam som fyllnadsmaterial inomtandvården, Kvicksilver ilaboratorieverksamhet avvecklas med hjälp av information. Viss användning kanbehöva vara kvar av forskningsskäl, Kvicksilverbaserad teknik inomkloralkaliindustrin avvecklas och kvicksilvemtsläppen inom industrin för övrigtbegränsas genom omprövningar av villkoren enligt miljöskyddslagen. Utsläppäven från andra punktkällor bör begränsas, Återtagning och deponering avkvicksilverhaltiga produkter förbättras, Frågan om avveckling av kvicksilver drivs vidareintemationellt i bLa,, Förslageni Luft 90 och Hav 90 samt i Begränsningsuppdraget och i Miljön i i huvudsak med regeringens ställningstaganden. Remissinstanserna:Remissinstanserna tillstyrker i allmänhet förslagen i utredningarna. Vissaremissinstanser anser dock att avvecklingen bör gå snabbare på vissa områden.Styrelsen för teknisk utveckling och i anseratt kvicksilveroxidbatterier bör kunna avvecklas snabbare. Den senareremissinstansen anser också liksom At-gärdsgrupp Nord att mer långtgående kravbör kunna ställas på kloralkaliindustrin. Även anseratt avvecklingen på vissa områden kunde ske snabbare. anserdäremot alt förslagen att förbjuda försäljning av termometrar med kvicksilveroch användning av kvicksilver i strömbrytare i bilar är alltför drastiska. Regeringensöverväganden: Kvicksilver kan omvandlas till den mycket giftiga föreningenmetylkvicksilver. Den tas effektivt upp i organismer och ökar i såväl mängd somandel genom hela näringskedjan från plankton till Prop. 1990/91:90människa. 1ungefär IO 000 svenska sjöar har fisken ett kvicksilverinnehåll som överskriderdet svenska gränsvärdet på /kg. Kvicksilvernedfalleti skulle behöva minska med för att den kritiska belastningsnivåninte skall överskridas. En stor del av nedfallet härrör från källor utanförlandet. Det är sannolikt att utsläpp i och föratvarande DDR spelar roll. Dessa utsläpp kommer troligen att minska som följd av västtyskamiljökrav i fömtvarande DDR samt nedläggning av gamla anläggningar. Det ärnödvändigt att arbeta för långtgående intemationella åtaganden. Sverigehar verkat aktivt för interaationella överenskommelser för att begränsatillförseln till haven och användningen av kvicksilver. beslut skall den totala tillförseln till genomalla tillförselvägar begränsas med fömtsattatt det är tekniskt möjligt. Kvicksilver finns också med bland de fem ämnen somhittills utpekats inom OECDs projekt för riskreduktion, Sverigekommer att driva ett fortsatt intensivt arbete i olika organ PARCOM, HELCOM,m, fl, samt inom EFTA och ett framtida EES för att åstadkommabegränsningar av kvicksilvemtsläppen och användningen i andra länder. Andraländer har också infört eller överväger att införa begränsningar avanvändningen av kvicksilver, har med vissa undantag ettförbud mot tillverkning och import av produkter med kvicksilver och sedan år1989 ett förbud mot användning av kvicksilver och kvicksilverföreningar,har till och EG notifierat en avvecklingsplan för kvicksilver ochavser att ta beslut om att genomföra avvecklingen. Desvenska utsläppen till vatten och luft har successivt minskat från ca 50 tonkvicksilver 1970 till ca i början av1970-talet och till ca . Denna minskning har huvudsakligenåstadkommits genom villkor vid tillståndsprövning enligt miljöskyddslagen förkloralkalifabriker, metallverk och sulfitfabriker. Tillförselnav kvicksilver via olika varor uppgick till ca . Den årligatillförseln var störst för batterier (ca ), tandvård (),apparater och instmment (2 ), termometrar (ca ) samt lysrör ochkvicksilverlampor (ca ). Tandvården och kvicksilvertermometrarna gerockså upphov till diffusa direkta utsläpp vilka beräknats till totalt ca 0,8ton för , Hälften av kvicksilvret i termometrama beräknas läcka utdiffust. Eftersomtillförseln via varor är så stor är det viktigt att begränsa användningen avkvicksilver. Kvicksilvret i varorna riskerar annars förr eller senare att läckaut i naturen och omintetgöra de vinster som skett genom begränsningar avpunktutsläppen. Detstörsta användningsområdet för kvicksilver är, som framgått, i batterier. aviserade (prop, 1986/87:55, JoU 8, rskr, 70) krav på den märkning av miljöfarliga batterier som genomförts , Regeringen har från febmari 1990 förbjudit försäljning av de vanli- 246 gastesortema av alkaliska batterier med mer än sammanlagt 0,025 vikt- Prop.1990/kvicksilver och kadmium genom ändring i förordningen (1989:974) om miljöfarliga batterier. Användningen av kvicksilveri batterier har också minskat markant , från till2 , Regeringenanser att försäljning av febertermometrar med kvicksilver bör förbjudas frånden , Det finns fullgoda altemativ till sådanafebertermometrar. Digitala (elektroniska) termometrar är dyrare men också merhållbara. Dessutom utvecklas och marknadsförs nya digitala modeller tillpriser som är väsentligt lägre än för tidigare digitala modeller, även om defortfarande ligger över prisema för kvicksilvertermometrar. Febertermometrarsvarar för av användningen av kvicksilvertermometrar och därmed för enförhållandevis stor del av kvicksilveranvändningen. Eftersom mycket avkvicksilvret släpps ut diffust när termometrarna går sönder eller kasseras, ärförmodligen de direkta utsläppen till luft av kvicksilver från termometrarstörre än de branschvisa utsläppen från stora punktkällor som jära- ochstålverk eller energianläggningar. Övrigatermometrar med kvicksilver bör förbjudas från . Även industritermometrarkan ersättas med digitala termometrar. Inom vissa användningsområden finnsockså andra altemativ, t.ex. vätskefyllda termometrar. Apparater,instrument och vissa strömbrytare med kvicksilver bör förbjudas från den 1januari 1993, Vissa undantag och dispenser kan komma att krävas. Ytterligareunderlag behövs innan ställning kan tas i denna fråga. Regeringen avser uppdraåt att i samråd med kemikalieinspektionen ta fram deterforderliga underlaget med sikte på att förbudet skall kunna träda i kraft den1 , Inom detta produktområde tillförs, enligt naturvårdsverketsberäkningar, 2 kvicksilver. Området är heterogent.Användningen av kvicksilver har inom flertalet delområden minskat genom att nyteknik utvecklats. Det finns dock vissa områden där användningen av kvicksilverökar, t.ex. i nivåmätare till pumpar och i strömbrytare. Beträffandeströmbrytare i bilar har regeringen dock erfarit att svenska tillverkare avbilar avser att i nya bilar införa kvicksilverfria altemativ och att statensnaturvårdsverk avser att träffa en överenskommelse med branschen om en sådanavveckling. Samtliganu aviserade förbud kommer att notifieras till EFTA/EG och ,Beslut om förbud kommer att fattas av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer efter notifikationstidens utgång och med beaktande av eventuellakommentarer. Kvicksilverbör avvecklas också inom övriga användningsområ den, som t.ex, i lysrör och lampor och i kvicksilveroxidbatterier. finns ingen teknik att tillverka lysrör utan kvicksilver. Lysrörs lampor och kompaktlysrör väntas öka i försäljning eftersom de minskar energiåtgången jämfört med belysning med glödlampor och eftersom livslängden för ett lysrör är åtta gånger glödlampans. En jämfö relse mellan å ena sidan det hypotetiska fallet att alla glödlampor byttes mot lysrör och å andra sidan fallet att man enbart använder glödlampor 247 ochförbränner kol för den ökade elåtgången visar att utsläppen av kvick- Prop,1990/91:90 silver blir ungefär lika stora. Förbmkadelysrör och kvicksilverlampor har upparbetats endast i mycket begränsadomfattning. Flera kommuner har dock startat insamling av lysrör. En anläggningför återvinning av kvicksilver ur lysrör har också uppförts. Det ärangeläget att alla möjligheter utnyttjas att samla in och ta hand omkvicksilver. Regeringen avser att uppdra åt att i samrådmed kemikalieinspektionen överväga vilka åtgärder som krävs för att på ettmiljöriktigt sätt ta hand om kvicksilvret i produkter med kvicksilverinnehåll,såsom lysrör och lysrörslampor, termometrar m. fl. bör behovet avett obligatoriskt märkningssystem för lysrör och lysrörslampor övervägas.Regeringen har erfarit att avser att efter samråd medbranschen och berörda myndigheter utarbeta regler för hanteringen avkvicksilver inom tandvården så att kvicksilver inte tillförs avloppsvattnetoch så att kvicksilveravfallet kan samlas in. Riksdagenlämnade utan erinran vad som budgetproposition anförts om attkällsortering bör utvecklas så att allt avfall som lämnas till slutbehandlingfr. o. m. sorteras i kategorier som möjliggör lämplig behandling (prop.1989/90:100 bil. 16, JoU 16, rskr. 241), Genom ökad källsortering kan det blimöjligt att i högre grad separera såväl kvicksilverhaltiga som andramiljöskadliga produkter ur avfallet (se vidare avsnitt 13,7), Det ankommer pånaturvårdsverket att, som tillsynsmyndighet enligt renhållningslagen, ge rådoch anvisningar om sådan källsortering. Frånfebmari 1990 är, som nämnts, försäljning av alkaliska batterier med enkvicksilver- och kadmiumhalt över 0,förbjuden. Förbudet gäller intekvicksilveroxidbatterier av knappcelltyp, t.ex, för hörapparater. Dessa samlasdock in i hög grad, eftersom de i stor utsträckning byts i affärerna. Ävenanvändningen av kvicksilveroxidbatterier bör och senasttill ersättas med andra alteraativ. Om en sådan övergång inte skerfrivilligt bör förbud övervägas. Fortfarandemedför användningen av kvicksilver (amalgam) inom landvården relativt storadiffusa utsläpp, bl. a. i avloppsvatten. Nya tandfyllnadsmaterial börjarfinnas tillgängliga. Regeringen avser alt ge i uppdrag attutreda fömtsättningarna att avveckla användningen av amalgam somtandersättningsmaterial. Regeringenhar erfarit att avser att genom informationsinsatseråstadkomma begränsningar av användningen av kvicksilver i laboratorier, så attendast sådan användning som oundgängligen behövs av forskningsskäl återstår. Kvicksilverutsläppenfrån industrin kan begränsas genom omprövningar inom ramen förmiljöskyddslagen. Åtgärder för att begränsa punktutsläppen har redovisats ikapitel 12. Dehögsta kvicksilverhalteraa i fisk finns i de mest försurade sjöarna, Kalkningav sjöar kan bidra till att minska kvicksilverhalten i fisk. Som framgått avkapitel 10 kommer sjökalkning att vara en fortsatt högt prioriterad åtgärd. Detankommer på och kemikalieinspektionen att 248 följa att avvecklingen avkvicksilver sker som förväntat och att t.ex, överenskommelser om frivilligaåtgärder och informationsinsatser ger avsedd effekt. Regeringen avser attuppdra åt myndigheterna att redovisa hur avvecklingenfortskrider och vilka ytterligare åtgärder som kan krävas, Kostnaderaaför det nu aviserade begränsningsprogrammet bedöms bli relativt små eftersomberörda aktörer ges god tid att genomföra nödvändiga omställningar. Genom attanvändningen av kvicksilver i produkter avvecklas kan också punktutsläppen avkvicksilver från jära- och stålverk med skrot som insatsvara, frånavfallsförbränning och från kre-matorier minska. Programmetsmiljöeffekter bedöms bli att av den nuvarande användningen av kvicksilveravvecklas och att avvecklas , Utsläppen frånpunktkällor beräknas kunna reduceras med en tredjedel till mitten av1990-talet, Regeringensställningstaganden: Användningen av bly bör avvecklas. Avvecklingengenomförs i huvudsak genom frivilliga åtgärder. Förslagen iBegränsningsuppdraget: Överensstämmer i huvudsak med regeringensställningstaganden. Dessutom föreslås att blyhagel och blyha-gelpatroner intefår tillverkas, importeras eller saluhållas efter . Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser stöder förslaget att avveckla blyanvändningen. Någrabranschorganisationer, bl. a. , framhålleratt medlemsföretagen genom egenåtgär-der arbetar med produktutbyten samt attanvändningen av bly bör begränsas i den takt som godtagbara alteraativ finns.Länsstyrelsen i menar att den mer avgörande insatsen förmiljön finns i avveckling av blyad bensin. De instanser som företräder jägar-och skytteorganisationerna avstyrker förslaget om förbud för blyhagel. De villi stället ha en frivillig övergång till järahagel, vill att ett förbud för blyhagel tidigareläggs samt all blyhagelomedelbart förbjuds i vissa känsliga områden. Regeringens överväganden:Dagens blyanvändning medför en spridning till alla miljömedia. Blybioackumuleras och är mycket toxiskt. Bly i höga koncentrationer kan ge upphovtill en rad negativa hälsoeffekter. Metalliskt bly kan omvandlas i mark ochupptas av organismer och växter. Användningen av bly ger upphov till ettblyhaltigt avfall som förr eller senare får spridning i naturen. De samlade blyutsläppentill luft från industri, energi och trafik har minskat från /78till /88. Av utsläppen stod biltrafiken för . Bly och blyföreningarförekommer i en mängd olika varor och kemiska Prop. 1990/91:90 produkter.Den totala årliga blyanvändningen i är ca , därav enbart tillblyackumulatorer . Stora mängder bly används också vidplasttillverkning, glastillverkning, kabelmantling, som hagelpa-troneroch somtillsats i motorbensin, Sverigehar, som tidigare nämnts, genom interaationella överenskommelser åtagit sigatt genomföra långtgående begränsningar av blyutsläppen såväl till Östersjönsom till , Interaationelltfinns bestämmelser som reglerar blyanvändning, tex i glasyr, hagelammunitionoch bensin, I diskuteras ett omfattande program för att minska användningenav blyinnehållande färger. har förbjudit försäljning av blyad bensin förmotorfordon , Betydandeminskningar av blyutsläppen till luft har i erhållits genom införandetav blyfri bensin enligt förordningen (1985:838) om motorbensin, Bilavgaseraaberäknas emellertid fortfarande vara en stor källa till blyutsläpp ominte blyet i bensinen ersätts. Regeringen föreslår en ökadskattedifferentiering mellan blyad och oblyad bensin för att skapa incitamentatt köra även icke katalysatorrenade bilar på blyfri bensin. Förslagetpresenteras i kapitel 15. Riksdagenhar godkänt regeringens förslag (prop. 1990/91:36, JoU 15, rskr.77) omåtgärder mot miljöfarliga blybatterier. 1 propositionen redovisas ettåtgärdsprogram mot föroreningar i miljön från blybatterier. Därigenom bedöms21000 ton bly kunna tas om hand, I propositionen aviseras att regeringensenare kommer att tillsätta en utredning för att följa upp och utvärderateknikutvecklingen för alternativa batterityper och startsystem för bilar,båtar etc. Därmed vidtas åtgärder mot det största användningsområdet för bly. Enbetydande källa till blyspridning i miljön är blyhagel, bly spridsårligen vid jakt och vid skjutbanor, I och i vissadelstater i har förbud införts för användning av blyhagel i särskiltkänsliga våtmarksområden och vissa andra betydelsefulla fågelområden. Efterdet att förslag lagts fram om förbud mot blyhagel har jakt- ochskytteorganisationer förklarat att de avser att ta initiativ till frivilligövergång till användning av järahagel. Landets båda jägarorganisationer avseratt genom olika informationsinsatser propagera för en sådan övergång. Debedömer att det är möjligt att på frivillig väg helt upphöra medblyhagelan-vändningen inom vissa känsliga våtmarksområden. Enligtregeringens mening bör möjligheten prövas att genom överens kommelser nå en frivillig övergång från blyhagel till hagel som inte är miljöfarliga. Regeringen fömtsätter att överenskommelser om frivillig av veckling av blyhagel kan träffas i samråd mellan jägarintressen och natur vårdsintressen. Övergången bör ske vad gäller jakt i våtmarker och andra känsliga områden. En fullständig övergång från blyhagel kräver bl, a, att huvuddelen av hagelvapnen byts ut. Övergångs tiden måste därför vara tämligen lång. Övergången bör kunna vara genom förd . Om en avveckling av blyhagelanvändningen 250 dåinte har åstadkommits bör förbud övervägas. Det ankommer på kemi- Prop.1990/91:90 kalieinspektionen att följa hur avvecklingen genomförs. Ettannat användningsområde med betydande blyanvändning är sportfisket. Blyanvänds här till tyngder (sänken). Särskilt vanlig är denna användning i starktströmmande vatten. Det finns ingen säker siffra på hur mycket bly som användsinom det svenska sportfisket. En grov uppskattning visar på en försäljning avminst bly/år i detaljhandeln. Till detta kommer en sannolikt omfattandehemtillverkning av blysänken. Sportfiskethar uppmärksammat problemet med blyspridning till vattendrag, och lokalt harbl.a, i stora och frekventerade fiskevatten som Mörmmsån och () införts frivilliga restriktioner mot användning av blysänken. Enbarti har blyspridningen uppskattats till /år. Detfinns prisvärda alteraativ till blysänken. Sportfiskaraas förbundrekommenderar sina medlemmar att använda blyfria sänken. Regeringen utgår frånatt kemikalieinspektionen och följer avvecklingen avsportfiskets blyanvändning inom ramen för myndighetemas fortsatta arbete föratt nå minskad blyanvändning. Regeringenhar erfarit att arbetar med olikaåtgärder som är avsedda att minska intaget av bly med födan. a. förberedsen sänkning av gränsvärdet för bly i olika livsmedel och i t. ex.plåtburkskonserver. Vidare har ett förslag om avveckling av användningen avblyhaltiga kapsyler till vinflaskor notifierats enligt internationellahandelsregler. Bly till lödning av plåtkonserver och till kapsyler förekommerinte längre i utan sådan blyförekomst är knuten till importerade varor.Livsmedelsverket arbetar intemationellt för att få begränsningar till ståndvad gäller bl, a, blyanvändningen i plåtburkar och kapsyler. Motsvarande arbetepågår inom EG och i , Blymantladkabel används främst för undervattensbmk men förekommer också i jordkabel.Användningen av blymantlad jordkabel minskar i till förmån för andramaterial. Användningen av blymantlad jordkabel vid nyanläggning bedöms kunnavara avvecklad senast utan att någon särskild åtgärd vidtas frånregeringens eller myndighetemas sida, Isjökabel saknas bra alteraativ till blymantling enligt kabeltillverkaraa.Statens naturvårdsverk har anmält att verket avser återkomma till regeringenmed förslag till tidpunkt för avveckling av sådan blyanvändning. Ävenpå andra områden pågår inom de berörda myndigheteraa förberedelser för fleraolika åtgärder för att begränsa eller avveckla användningen av bly.Kemikalieinspektionen följer således upp övergången till blyfria pigment ochtorkmedel inom svensk färgtillverkning. Som ett led i sin ordinarietillsynsverksamhet följer kemikalieinspektionen och naturvårdsverkettillverkares och importörers arbete med att byta ut bly. Myndigheteraa ageraräven interaationellt för att förhindra nya användningsområden för bly. Medde redovisade åtgärderaa bedömer regeringen att det bör vara möjligt att få ner de totala blyutsläppen med räknat tillår 1995. Bly används inom mångaytterligare användningsområden, t.ex, som strålskydd, fönsterinfattningar,balanseringsvikter och för legeringar. För vissa av dessa användningsområdensaknas alternativ.