prop · GE03149 · 1990-12-31 00:00:00 — Om demokratibestämmelsen anses ställa krav på atlprogramförelaget agerar på ett vissl sätt med tanke på en deltagandeidrottsman som förelaget inle har någon kontraktsrelation med, hamnar förelageti en siluation, där valet inle gäller huruvida företaget skall underlåla ausända del ena eller andra inslaget som ingår i eu pro- gram ulan huruvida förelagel har rätl att bevaka enfaktisk händelse som bevakas av andra medier, l.ex. Från journalistiskoch publik synpunkt är det tämligen självklart att etl programföretag i förhållandelill staten bör ha full rätl atl bevaka händelser som det bland TV-liuarnafinns ett slorl intresse för, och jag ser iletta som en viktig princip, Endasli extrema fall bör man enligt min mening ha anledning atl säga alt del medhänsyn lill radiolagens demokratibeslämmelse är olämpligt au ett programföretagbevakar en viss händelse. Som jag har nämnl innebär i övrigl radiolagsulredningensförslag atl del med stöd av demokratibeslämmelsen inte bör kunna krävas alt ellprogramförelag är bevakningsskyldigl i fråga om en viss bestämd tilldragelse. Del liggeri linje med vad jag har sagl atl demokratibeslämmelsen inle bör rubba detförhållandet att elt progiamföielag skall ha slor frihel atl i enlighet medallmänna journalistiska principer bestämma hur del skall agera med tanke på enviss konkret nyhetslillilragelse. Demokratibeslämmelsen bör varken på del enaeller andra sättet beskära det redaktionella oberoendet och utrymmet för ensjälvständig nyhets-värdering. Även om radionämnden bara en gång har attdemokraiibestämmelsen överlrätts på grund av otilliäcklig bevakning av en beslämdtilldragelse, anser jag mig därför ha anledning att ta upp denna fråga. Jagkommer därvid till samma slutsats som radiolagsulredningen atl bestämmelsenleder alltför långl om den innebär all bevakningsskyl-dighcl kan föreligga äveni fråga om en enskild nyheisTrlldragelse. Av lagrådets yttrande över del remitterade förslaget drarjag slutsatsen att man, om man ser det som nödvändigt att ändra en så allmäntavfattad föreskrift som demokratibeslämmelsen, bör ändra lagtexten så litetsom möjligt. Enligt min mening bör man kunna åsladkomma den ändring som behövsgenom all - i nära anslutning lill vad anförl - säga altprogramverksamheten skall som helhet präglas av det demokratiska statsskicketsgrundidéer .samt principen om alla människors lika värde och i)en enskildamänniskans frihet och värdighel. Som anfölls lidigare (se avsniu 4,4,1) håller jag medlagrådel om all del inle finns anledning atl föreslå något unilanlag fråndemokratibeslämmelsen belräffanile vad som sänds uniler annonstid ilelevisionen. 4.9.4Skyldighet att sända ett mångsidigt programutbud Mitt lorslag: Staten skall få Iräffa avial med ett programföretagom skyldighet för förelagel all sända ett mångsidigt prograr-nui-bud. Fin föreskrift om detta las in i radiolagen (7 § fiirsiastyckel punkl 3). förslag övercnsslämmer med miuförslag (betänkandet s. 271 T). Remissinstanserna:Den enda remissinstans som har uttalat sig om Prop. 1990/91:149 förslagel ärrailionämnden, som lillslyrker del. Skälen för mitt förslag: 1 avialen om|)rogramverksamheten mellan Slaien och programföretagen inom finns bestämmelser om mångsidigheti programutbudet. avtal anger exem|)elvis allprogrammen skall ge kunskaper och upplevelser, förmedla erfarenheler saml skänkagod un-ilerhållning. Programmen skall utformas så all de genom kvalitet, tillgänglighet och mångsidigheti skälig omfattning tillgodoserskiftande behov och iniressen hos landets beft)lkning. Även mindre gruppers intressen skall i görlig måntillgodoses. Det heter även atlprogramutbudet som helhet skall präglasav folk-bildningsambilioner och all del skall ulformas så all ulrymme ges ålen mångfald av olika åsikier och meningsrikiningar och så all hänsynlas lill olika förutsättningar hos beft)lkningen. mångsidigtutbud av program på svenska språket skall tillhandahållas och svenska artister och verk av svenska upphovsmän skall i betydande omfattning förekomma i lelevisionen. Vad som har sagts nu konkretiseras yllerligare genom altavtalet räknar upp särskilda skyldigheter för programföretaget i fråga om nyhetsförmedling,samhälls- och kullutdeball, bevakning avmakthavare, upplevelseprogram, konstnärligoch kulturell förnyelse, bevakning av kultur,religion, konst och vetenskap .samt belräffandeprogram för språkliga och etniska minoriteter saml handikappade. De berördaavlalsbestämmelserna kan sägas uttrycka den "positiva" delen avpublic service-u()pilraget. Beslämmelsernaavses hindra elt progiamföielag från all t.ex. ge programverksamheten en ensidiginriktning rnol underhållningsprogram eller billiga inköpta program. Enligt radiolagsulredningen kan förpliktelser av della slag uppfällas som begränsningarav elt programföretags yllrandefrihel. Ulredningenhar med hänsyn härtill ansett all del bör ges slöd i lag för förpliktelsernagenom alt det i radiolagen föreskrivs attstaten får iräffa avtal med etl programföretagom skyldighet för förelaget atl sända ett mångsidigt programutbud. Jag är av samma mening som uireilningen. Utlryckel "ell mångsidigtprogramulbud" är avsett alt kunna läcka de olika "posiliva" krav som finns ide nuvarande avtalen och som lar sikte påalt förelagen skall sända program av mångaolika slag. 4.9.5Skyldighet att ta hänsyn till ljudradions och televisionens särskildagenomslagskraft Mitt förslag: Slaien skall få Iräffa avtal med ettprogramförelag om skyldighel för företaget atl vid utövande av sändningsrättenta hänsyn lill ljudradions och televisionens särskilda genomslagskrafl när detgäller programmens ämnen och utformning saml liden för sändning av programmen. En föreskrift om detta las in i radiolagen (7 § försiastycket punkl 4), förslag övcjenssiämmcr med mitlförslag (betänkandet s. 272 f). Remissinstanserna:Den enda remissinstans som har kommenterat förslagel är radionämnden. Nämndenanser atl de värderingar som radiolagens demokratibestämmelse värnar om ocksåbör prägla vad som sänds under annonstid. För att detta skall uppnås i delfallel alt demokratibeslämmelsen som sådan inte gäller för annonser harnämnden lanserat den laglekniska lösningen alt förevarande beslämmelse får avseockså dessa frågor. Den närmare avgränsningen av bestämmelsens tilT är-npTrghelkan enligt nämnden vara svår alt göra i teorin och den bör överlämnas till denpraktiska tillämpningen. Vägledande uttalanden av lagstiftaren vore docksjälvfallet av stort värde. Skälen förmitt förslag: Bakgrunden till vad som här föreslås är att nuvarande avtalmellan stålen och varje piograrnföretag innehåller bestämmelsen alt förelagetskall bedriva programverksamheten med beaktande av ljudradions resp.televisionens "centrala ställning i samhället". Avialsbesiämmelsenom televisionens centrala slällning i samhället lar enligt radionämndens praxissikte på bl.a. mediets genomslagskrafl. Beslämmelsen aklualiseras bl.a. ilåilel i ell program förekommer våldsskildringar eller sexuella framställningar.Med lillämpning av bestämmelsen prövar också nämnden l.ex. hur alkohol- ochnarkotikabruk speglas i programmen. Vad gäller.sexuella framställningar an.ses hänsynen lill mediets genomslagskraftmedföra, all prograr-n som innehäller bildsekvcnser med mera avancerailesexuella motiv som regel inle kan visas under tidig . Detsamma gällerunderhållningsprogram där det förekommer up[)repaile inslag av våld eller långvarigaoch påträngande våldsskildringar. När .sådana program sänds under- senkvällslid bör de enligt nämnden föregås av någon ft)rm av introduktion somklargör inslagens karaklär. Dennapraxis bör kunna upprätthållas även i fortsättningen. Filt programföretagsförpliktelser i enlighet härmed begränsar emellertid olvi-velakiigtyiirandefrihelen i programverksamheten, och någol slöd i lag för detta finnsinle. Jag delardärför radiolagsulredningens uppfattning att ett programfö- Prop. 1990/91:149relags förpliktelser på detta område bör komma lill tydligare uttryck än vadsom nu är fallel och alt del bör ges lagstöd för radionämndens akluellapraxis. Givetvis kan numera mot den gällande avialsformuleringenäven invändas, att man inte gärna om var och en av de förekommande ljudradio-och 'TV- kanalerna kan säga all just den intar en "cenlral slällning"i samhället. Som radiolagsutredningen anförl får del väsentliga iradionämndens beskrivna praxis anses vara, att ett programförelag i programverk-.samhetenskall la hänsyn lill ljudradions resp. televisionens särskilda genomslagskraft. Jag anser därför att det i radiolagen bör föreskrivas atldet i avtalet mellan staten och elt programförelag får beslämmas om skyldighelför företaget att "ta hänsyn lill ljudradions och lelevisionens särskildagenomslagskrafl när del gäller programmens ämnen och utformning samt tiden försändning av programmen". Med ullryckel "ljudradions och televisionenssärskilila genomslagskrafl" avses alt medierna vänder sig lill hemmen ochlill en slor allmän publik, där alla åldrar är företrädda, saml att programmenkan påverka lyssnare och tittare starkt. Det är därför naturligt atl deansvariga för sändningarna Iakttar varsamhet med program som har sådan karakläratt man kan förslå att delar av publiken kommer atl uppröras eller skrämmas. Kravet på varsamhet får dock inle drivas sä långl allprogramföretagen sviker sin uppgift all meddela nyheter och siimuleia lilldeball. Del är l,ex. rimligl all bedömningen av våldsinslag är mindrerestriktiv då del inle rör sig om underhållningsprograr-i-i ulan omnyhetsförmedling eller samhällsbevakning. Även vid program av del senare slagetbör dock programföretagen la hänsyn till sändningstiden och lill att publikenbör förbereilas på vad som kommer. Milt förslag innebär som tidigare nämnls (se avsniu 4.4.1)all demokratibeslämmelsen i radiolagen bör gälla också vad som sänds under annonstidi televisionen. Den nu akluella föreskriften avser delvis samma frågor.Sammanfattningsvis anser jag all den bör ge slöd för avlalsheslämmelser somålägger ett programföretag all visa varsamhet när del gäller all t.ex. sändavåldsinslag eller- inslag med sexualskildringar, program som kan verkaskrämmande på barn, program som på ell felaktigt säll speglar bruk av alkoholeller narkotika och program som är uppenbart kränkande mot cttilera könei ellermol människor med viss hudfärg, nationalitet eller religion. 4.10 Nyauppgifter för radionämnden 4.10.1Radionämnden och reklam i svensk television Mitt förslag: skall genom granskning iefterhand övervaka om ett programföretag som i televisionen sänder reklam motvederlag iakltar radiolagens regler om annonser som sänds sänds under annonslidi lelevisionen. Genom sådan granskning skall nämnden också övervaka om ell fränSveriges frislående TV-företag utövar sändningsrätlen ienlighet med radiolagen och avtalet mellan staten och förelagel. förslag överen.sslämmer i sak medmitt förslag (betänkandet s. 242 fi. Remissinstanserna:Utredningens förslag om en utvidgad radio-nämndsgranskning tillstyrksuttryckligen av lingsrält, radionämnden och frikyrkoråd/Defria kristna samfundens råd. ullalar alt det ter sig självklartall, om en fristående TV-kanal skall iaktta krav på opartiskhet och saklighet,radionämnden sköler granskningen av hur dessa krav efterlevs. Mer diskutabeltär vem som skall ha hand om nytillkommande granskningsuppgifter, friimsl attannonsörer ej diskrimineras och att föreskrifter om annonsvolym och hurannonser får sällas in efterlevs. Båda uppgifterna är emellenid företrädesvisav radiorättslig art och synes främmande för . All inrättaetl hell nyll granskningsorgan för dessa uppgifter kan inle anses varameningsfulll. är därför beredd all åla sig de tillkommandegranskningsuppgiflerna. Slalskonlorel är av annan mening och anser allannon.sei na och annonsinnehållet bör granskas skilt från radionämndensgranskning av hur kravel på oparliskhel efterlevs. Statskontoret utlalar attmarknadsdomslolen bör svara för della och all den föreslagna utvidgningen avradionämndens uppgifter skulle kräva alt nämndens sakkunskap kompleiterades i frågaom marknadsföringslagen och särskilt dess generalklausul mot otillbörligmarknadsföring. anser radionämnden att nämnden inte nu bör fä andra möjlighetertill sanktion mol etl programföretag än den rätl närnnden har- all slå fasl altföretagel har överlräll lag eller avtal. Del hitiillsvaianile systemet har mednågot undantag visal sig tillräckligt i fråga om programföretagen inom SverigesRailio-konccrnen, och del kan antas att en frislående tredje TV-kanal blir såangelägen om sill sänilningsiilistånd atl förhållandena inte kommer att bliannorlunda beträffande ctl sådant [)rogramföreiag. efterlyserdäremol för lindrigare fall av regelöverirädelser mindre ingripande sanklionerän den möjlighet .som staten i ilag har att säga upp avtalet med ettprogram-ftireiag. Nämnden vill framhålla möjligheten atl införa någon form avsankiionsavgjft. Finligt frikyrkoråd/De fria kristna samfundens råd visarerfarenheter från andra länder - och Piop.1990/91:149 nämns som exempel - all sanklioner för överlrädelscr avbestämmelser både kan behövas och ulformas på ett effekiivl sätt.Organisationerna anser det viktigl att del finns kännbara sanktioner för all denya beslämmelserna skall få avsedd verkan. Skälen för mitt förslag: De regler som jag föreslär förelt reklam-TV-föreiags sändningar innebär en påbyggnail av dagensradiorätisliga regelverk. Som exempel kan nämnas reglerna all annonser inlefår syfla lill all vinna slöd för poliliska eller religiösa åsikier (4.4.4),alt annonsiiden vid ell givet tillfälle inte får undersTrga en minul (4,5,2)och att annonser i princip inte får avbryta elt program (4.5.3). Del skulle inle vara meningsfullt alt beslämma alt ellTV-förelag var skyldigt alt iaklta regler av delta slag om det inle vid kritikmot förelaget fanns möjlighet att på ell objektivi sätt få fastslaget, omföretaget hade följt reglerna eller inte. I fråga om vissa regler bör delvisserligen vara enkell alt konstalera, om de har följts eller inle. Andraregler är däremot av den arten atl det kommer atl krävas både erfarenhet ochomdöme för atl lillämpa dem på ett sådant sätt, atl de bedömningar som görskan förväntas bli allmänl godtagna. Au bestämma, som jag föreslår, atl också elt nyll ochleklamfinansic-ral TV-förelag skall vara skyldigt alt utöva sändningsrätlenopartiskt och sakligt, skulleinie heller vara meningsfulll, om det inie fannsmöjlighet alt få efterlevnaden av reglerna kontrollerad. Samtliga de här nämnda reglerna moliveras avmassmediepolitiska skäl. Vissa av reglerna har inle alls någonting gemensamtmed de regler som och på grund av vilka del idenna instans ingår leilamöler som representerar l.ex. företagarintressen resp.konsument- och lönlagarintressen (se 5 § lagen 11970:417| om marknadsdomstolm.m,). bör därför inle lillämpa sådana regler som jag harpekat pä. Jag har i slällel samma uppfaltning som radiolagsulredningen,nämligen all del bör ankomma på radionämnden au tillämpa reglerna. När det gäller frågan om sanklioner mol överträdelser avladiorältsTr-ga regler innebär ulredningens förslaginte någon ändring iförhållande till nuvarande ordning, sor-n begränsar radionämndens möjlighelerlill all slå fasl all ell programföretag har överträtt bestämmelser iradiolagen eller avtalet mellan staten och företaget; nämnden förftigar såledesinte över några sanklioner. Som har framgått efterlyser vissa remissinstanser enändring på denna punkl. Mitt förslag har sarnma innebörd som utredningens förslag.Som radionämnden anförl har- del hillillsvarande systemet med någol unilanlagvisat sig tillräckligt i fråga om programföretagen inom . Jag vill också påi-ninna om all jag har föreslagit en vissinsnävning av lillämpning-sområilet för radiolagens demokratibeslämmelse (seavsnitl 4.9.3). Om detta förslag genomförs elimineras del enda inslagel idagens radiorätisligaregelverk där ell programförelag öppel har demonstrerat alt del är av annanmening än radionämnden om hur långl förelagels skyldigheler sträcker sig. Fiågan omsanktioner mol överirädelser av radioräilsliga regler kommer i etl nytt lägeom reglerna skall appliceras på ell hell eller huvudsakligen reklamfinansieratTV-förelag. Eu sådanl företag kommer på etl annal säu än vad som harvaril fallel med programföretagen inom att ha etlekonomiskt motiv för alt bryta mot vissa regler. Till deämnen på radio- och TV-området som det senare kan bli aktuellt all la upp hördärför frågan om alt utforma lämpliga sanklioner för att säkerslälla all ävenell reklamfinansierat TV-förelag efterlever regler av radiorättslig art, I dethär sammanhanget - och med lanke på att det inle finns något beslutsunderlag -saknar jag dock anledning att diskutera detta närmare. 4.10.2 ställning i förhållande till KO oehmarknadsdomstolen Min bedömning: 1 försia hand bör även den praktiskaövervakningen av de föreslagna reglerna röranile TV-rcklam som vänder sig lillyngre barn ankomma på railionämnden. bedömning överensstämmer med minbedömning (belänkandet s. 244 ff), Remissinstanserna: Ulredningens bedömning kommenteras avSlockholms tingsrätt, . , Svenska Arbetsgivareföreningenoch Grossistförbundel . Remissinslanserna godtar vad utredningenhar anförl. Skälen (ör min bedömning: Det har varil en sirävan frånmin sida att utforma de av reklamen belingade reglerna som mitl förslag innebärså, all del inle skall behöva uppstå några kollisionspunkler mellan radionämndenslillärnpning av dessa regler och den lillämpning av marknadsföringsrällsligaregler som ankommer på KO och . De allra flesla regler som jag föreslår att radionämndenskall lillämpa är därför av railioräitslig arl. Det finnsemellerliil en skärningspunkt mellan marknadsföringsräl-len och olika andrarält.sområden beroende på den praxis som har utvecklat medslöd av marknadsföringslagens generalklausul mol otillbörlig marknadsföring.Denna praxis innebär all en åtgärd som strider mol annan lagsliftning änmarknadsföringslagen kan betraktas som lagstridig också enligt generalklausulenmol otillbörlig marknadsföring. Därmed blir ock.så sådan marknadsföringotillbörlig marknadsföring i generalklausulens mening(lagstridighelsprincipen). 10 1990/91. 1 saml Nr 149 Somexempel på praxis i nu berört avseende Prop. 1990/91:149 kan nämnas att del anses strida mot den nämnda generalklausulen alt inle vid hemförsäljning överlämna ångerblanketi (.se bl.a. domstolens beslul 1973:3,lloliday Magic). En näringsidkare som underlåter detta kan enligt 2 § marknadsföringslagenförbjudas vid vite att fortsätta med all åsidosätta reglerna häromi hemförsäljningslagen (1981:1361). Mol den här bakgrundenfinns del anledning all kommentera någraav de regler som jag föreslår. En av dessa regler är ,iti ellreklamsändande TV-företag endasl uniler annonslid skall ha rätl atl sändareklam mot vederlag (4.3.3). ser jag som en radioräiislig regel, vars efterlevnad bör övervakas avradionämnden. Jag har emellerliil i avsnilt 4.7 föreslagit vissa regler om TV-rcklam till barn som får- anses vara av marknadsföringsrällsligarl snarare än radiorättslig. Bl.a. har j;ig föreslagilall en annons med reklam inle skall fåsyfta lill all fånga uppmärksamheten hos barn och alt del i annonser med reklam inle skall få uppträdapersoner eller figurer som spelar en framtiäilanderoll i lelevisionsprograr-n .som huvudsakligen vänder sig till barn uniler . Jag kan inte komma ifrånatl den marknadsföringsrällsliga lagstridighelsprincipen skulle kunna ledalill alt en åtgärd som stred mol dessa regler kom alt betraktas som otillbörlig marknadsföringenligt mark-nailsföringslagen. 1 fiirsta hand anserjag emellertid all den praktiska övervakningenäven av dessa regler bör kunna ankomma påradionämnden. tlftersom man belräffandede aktuella regler na kan räkna r-neilall så-v;il railionämnilen som KO och kommer all ansesig behöriga som tillämpande organ, uppkommer frågan om radionämndensroll i förhållande lill de mai knadsiällsligaorganen. Det kan nalurliglvis inie uteslutas all railionämnden finner att en viss annons med barn som målgrupp gällerreklam, medan kommer lill annal resultat. Det kan också länkas alt detmotsatta inträffar. Mol den här bakgrundenhar jag övervägt om del skulle kunna anses lämpligteller t.o.m, behövligt all railionämnden ,som underlag för sin bedömning ft)rilraile in yllrande fiån . Jag anser emellenid atl del i vart fall inte bör föreligga någon sådanskyldighet för radionämnden. Skäletför detta är alt KO i sådanahär frågor intar en parlssiällning. Minbedömning är därför alt railionämnden,självsländigl och ulifrån den radiorätisliga definition av reklam som jag föreslår bör avgöra om enannons gäller reklam. Reklamdefinitionen äravsedd alt ansluta lill begreppel marknadsföringi marknadsföringslagen och ilen praxis somefter tillkomsten av denna lag har ulvecklats av marknadsdomMolen och högsia ilomslolen. Med vad jag nu har sagl anser jag all del bör vara möjliglall pä etl smidigt .sätt tillämpade regler som jag föreslår i fråga om restriktioner mol reklam lillbarn. Del förhållandet att radionämnden btiianses ha delprimära ansvaret för atl övervaka reglernas efterlevnad innebär dock inle attmarknadsdomstolen skulle sakna behörighet att ta upp en fråga om reglernaslillämpning, om frågan aktualiserades hos domstolen. Vad gällerövriga regler är naturligtvis de ändtingar som jag föreslår i alkohol- ochlobaksreklamlagarna (4.6,2) av marknadsföringsrällslig art. De föreslagnareglerna i avsnitt 4,5 om annonsvolym och hur annonser bör få sältas in isändningarna får däremol anses vara av radiorättslig arl. Övervakningen av hurdessa regler följs får därför bli en uppgift för radionämnden. Prop, 1990/91:149 4.10.3Radionämndens tillgång till upptagningar av program Mitt förslag: En ändring görs i 22 a S upphovsrällslagen,den paragraf som behandlar rätten för radio- och televisionsförelag alt giiras.k. referensupptagningar av |)rogram. 1 |)aragrafen klargörs att ell sådantförelag får göra referensupptagningar inte endast -som - för att säkerslällafiamtida bevisning om innehållel i en ui.sändning utan också för alt del behövsför alt en slatlig myndighel skall kunna fullgöra sina uppgifter när del gälleratt i efierhanil utöva lillsyn över ulsändningsverksamheten. I en ny beslämmelse i railiolagen föreskrivs följande. Fuprogramföretag skall på uppmaning av radionämnden tillställa nämnden en sådanupptagning av etl program .som förelaget är skyldigt all göra enligt de.särskilda yttrandefrihelsrältsliga reglerna. Om programföretaget inte rättarsig efter en sådan uppmaning, kan nämnden förelägga vite. förslag (betänkandet s. 247 ff)överensstämmer med milt förslag såvitt gäller radiolagen. Ulredningen har inleföreslagit någon ändring i upphovsrällslagen. Remissinstanserna:Ulredningens förslag lämnas utan erinran av alla remissinslanser ulom SverigesRadio, som i tydlighetens intresse anser att radionämnden endast bör kunnakräva in en upptagning i fråga om elt |)rogram som kan hänföras till eltiTrarieförl granskningsärende. Enligt bolagel avlar med delta något av denupphovsrätlsliga problematik som är förenad med att upptagningar som ulgör allmänna handlingar. Skälen formitt förslag: Radiolagsulredningens förslag är all se mol bakgrund av vad somföreskrivs i 14 S närradiolagen (1982:459) och 31 § lagen (1985:677) om lokalakabclsändningar. Enligt dessa beslämmekser skall en närradiosammanslutningresp. den som bedriver egensändningar i kabel på uppmaning av närradionämndenresp. kabelnämnden tillställa nämnden en sådan upptagning av ell program somavses i den i della fall relevanta yltrandefrihetsrätlsliga lagstiftningen,dvs. lagen (1982:460) om ansvarighet för närradio resp. lagen (1985:1057) omansvarighet för lokala kabelsändningar. rande inte rättar sig efter en sådan u|)pmaning, kannämnden förelägga Prop. 1990/91:149 vite. möjligheter alt fä Tillgäng lillupptagningar av program grundar sig däremot hell på det avtal som gällermellan staten och del aktuella programföretaget.