prop · GE035 · 1990-12-31 00:00:00 — a. blev banker och andra kreditinstitut skyldiga att lämna kontrolluppgifter i fråga om räntor. Sammantaget ger den obligatoriska kontrolluppgiftsskyldigheten skattemyndigheterna ett tämligen fullstän digt kontrollunderlag i fråga om Qänsteinkomster- samt kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar. Vad gäller sådana inkomster kan tax- 74 eringsarbetetnormalt löpa smidigt och friktionsfritt. Lämnas en förenklad Prop. 1990/91: 5 självdeklarationgrundas taxeringen normalt på de detaljerade uppgifter som arbetsgivaren m. fl.lämnar. Det finns dock inkomstformer som inte är föremål för en sådangranskningsinformation som är en förutsättning för ett förenklat förfarande hosskattemyndigheten. Detta gäller bl. a. i fråga om realisationsvinster, som denenskilde måste detalj redovisa i en allmän självdeklaration. Närdet gäller inkomst av näringsverksamhet är gransknings- och taxeringsarbetetuppbyggt på ett annat sätt. Av naturliga skäl kan man i fråga om den storamängd transaktioner av skatterättslig betydelse som i regel äger rum för ettföretag inte ha en omfattande obligatorisk kontrolluppgiftsskyldighet.Skattemyndigheternas arbete måste därför bygga på företagets självdeklaration.I denrla skall inkomsterna redovisas men endast i klumpform. En ingåendegranskning av ett företags inkomstförhållanden kan därför bara göras genom enkontroll av företagets bokföring vilket kan ske först efter beslut omtaxeringsrevision. Densedan några år förenklade hanteringen av majoriteten av självdeklarationernahar i ett väsentligt avseende förstärkt obalansen i taxeringsarbetet.Visseriigen har tyngdpunkten vid den granskningen allt mera kunnatförskjutas mot företagens och andras deklarationer som innehåller merakomplicerade förhållanden. De uppgifter som lämnas av ett företag geremellertid som antytts endast mera sällan tillräckligt underlag för entillfredsställande granskning. Detta innebär dock inte att man, när det gälleratt jämna ut dagens betydande skillnader mellan löntagarbe-skattning ochföretagsbeskattning, bör söka en lösning som medför attgranskningsinformationen från företagen svarar mot vad som erhålls i fråga ombl. a. löntagare. Av flera skäl måste även en djupgåendegranskning grunda sig på en kontroll av bokföringen. Att utföra sådanakontroller är förhållandevis resurskrävande. Det är inte aktuellt att råda botpå missförhållandet genom att tillföra skatteförvaltningen ytterligareresurser, något som för övrigt endast punktvis skulle leda till en ökadlikformighet. Skattekontrollen bör i stället effektiviseras genom att detskapas förutsättningar så att tillgängliga resurser kan koncentreras motföretag och förhållanden som från olika aspekter är kontrollvärda. Jag tänkerdå på företag i allmänhet. Det är närmast en självklarhet att det regelmässigtär av intresse att närmare kontrollera stora företag, inte bara för att det därrör sig om stora belopp och komplicerade förhållanden utan också för att de somstora arbetsgivare har en betydelsefull roll i beskattningen genom sitt ansvarför bl. a. kontrolluppgifter och sin medverkan vid skatteuppbörden. Detav kommissionen mot ekonomisk brottslighet lämnade principförslaget till nyaregler för företagens uppgiftslämnande syftar till en efTektivi-sering avskattekontrollen och förenkling av deklarationsförfarandet för näringsidkare.Principförslaget fick vid remissbehandlingen ett övervägande positivtmottagande. Utredningsarbetet fortsatte i RSV:s regi. Därvid medverkade enreferensgrapp med bl. a. företrädare för redovisningsorganisationer,personalorganisationer och skattemyndigheter. Detav RSV i rapporten reformerat uppgiftslämnande lämnade 75 förslaget skiljer sig fråndet nuvarande uppgiftslämnandet framför allt i Prop. fråga om kravet påenhetlighet. Uppgiftsskyldigheten blir förenklad så till vida att uppgifterna somskall lämnas i stor utsträckning anknyter till hur de flesta företag har sinbokföring ordnad. på ett enkelt sätt hämtauppgifterna från sina räkenskaper. skall lämnas på ettstandardiserat sätt och möjligheter kommer att ges att lämna uppgifterna påADB-medium. För de näringsidkare som har sin bokföring ordnad så attdet föreslagna uppgiftslämnandet inte kan ske utan beaktansvärdaolägenheter skall möjligheter till dispens finnas. Ävenrapportförslaget har nästan genomgående tillstyrkts av remissinstanserna. Denkompletterande framställningen från RSV med författningsförslag m.m. avseende.ADB-frågan har i allt väsentligt godtagits av bl. a. datainspektionen. Föregen del anser jag det i hög grad angeläget att få till stånd en effektivareskattekontroll av företagen. Jag delar RSV:s och det stora flertaletremissinstansers uppfattning att effektiviseringen bör bygga på att företagensuppgiftslämnande standardiseras och förenklas genom en anpassning tillföretagens bokföring. Enligtmin mening har vi nu kommit till en tidpunkt då de nödvändiga åtgärderna måstevidtas. Först och främst ger den reformerade inkomst-och företagsbeskattningeni sig upphov till att uppgiftslämnandet från företagen måste förändras.Dessutom skapar reformen om en ny taxerings-och skatteorganisation väsentligtförbättrade möjligheter för skatteförvaltningen att i praktiken ta vara på deolika fördelar som ett förändrat uppgiftslämnande erbjuder. Mina närmareöverväganden och förslag i den här delen återkommer jag till i avsnitt 3. Skattereformenpåverkar deklarationsförfarandet och andra förfarande-områden inte bara i frågaom företagen. Vadgäller inkomst av Qänst innebär skattereformen bl. a. att beskattningen avtraktaments- och andra kostnadsersättniiigar samt förmåner ändras. Ändringarnamedför att arbetsgivarna i fortsättningen kan underlåta att ikontrolluppgifterna ta upp utgiven kostnadsersättning i den mån den inteöverstiger de schablonmässiga avdragsbeloppen. Av motsvarande skäl bör denenskilde inte behöva lämna uppgifter om mottagen ersättning i sinsjälvdeklaration. a. denna fråga tar jag upp närmare i avsnitt 4. Skattereformeninnebär vidare att grandavdrag i fortsättningen endast medges frånförvärvsinkomster. För inkomst av kapital slopas vidare det s. k. sparavdraget.Med oförändrade förfaranderegler skulle detta innebära att personer med enbartränte- eller utdelningsinkomster blev deklarationsskyldiga. Detta bör enligtmin mening undvikas. Förfarandet kan ytterligare förenklas om den skatt sombelöper på sådana kapitalinkomster i allt väsentligt tas ut i form avpreliminär skatt. Detta ämne behandlar jag i avsnitt 5. Iavsnitt 5 tar jag också upp något om konsekvenserna av skattereformen i frågaom uttaget av preliminär skatt. 1 samband med attvalutaregleringen avvecklades infördes vissa bestäm melser om betalningar till och från utlandet. Jag tar i avsnitt 6 upp frågan om upphävandet av en av dessa bestämmelser, nämligen förbudet mot att 76 betala högre premie påutländska livförsäkringar än . Skattereformen medför att någotpåtagligt behov av ett sådant förbud inte kvarstår. Skattereformen förutsätteräven justeringar i andra avseenden. Exempelvis måste både den allmänna och denförenklade självdeklarationen i många stycken ges en ny utformning.Blanketterna fastställs av RSV. Förslag till de nödvändiga författningsändringarnalägger jag fram . Många av dessa är av sådan karaktär att jag endast går inpå dem i avsnittet med författningskommentarer (avsnitt 8). 3 Företagens uppgiftsskyldighet för taxeringen 3.1 Uppgifter om näringsverksamhet Mitt förslag: Densom har inkomst av näringsverksamhet, med undantag för bl. a. delägare ihandelsbolag, skall i självdeklarationen för varje förvärvskälla lämnauppgifter om varje slag av intäkter, kostnader, bokslutsdispositioner, skatteroch skattemässiga avsättningar samt tillgångar, skulder och eget kapital. EKO-kommissionensförslag: Överensstämmer i princip med mitt. Alla företag med årsbokslut skalllämna enhetliga uppgifter enligt ett allmänt räkenskapsschema. Detta börutformas i nära överensstämmelse med BAS-kontoplanen. Undantag frånuppgiftsskyldigheten görs endast för försäkringsrörelse. Remissinstanserna:Huvuddelen av remissinstanserna är positiva till kommissionens förslag.Statskontoret, () och Svenska sparbanksföreningenanser emellertid att ytterligare utredning behöver göras innan man tarställning. resp. Svenska försäkringsbolags riksförbundanser att bankerna resp. försäkringsbolagen inte bör omfattas av den nyauppgiftsskyldigheten. Företagens uppgiftslämnardelegation (FUD) anför bl. a.att i första hand är en förenkling av de materiella beskattningsreglernaönskvärd. FUD anför vidare att de förändringar som kommissionen föreslår rentfaktiskt innebär att fler uppgifter skall lämnas, men eftersom de deluppgiftersom skall lämnas ligger närmare företagens civilrättsliga redovisning bedöms denya kraven innebära en faktisk lindring av uppgiftslämnarbördan för de flestaföretag. Svenska arbetsgivareJÖreningen, grossist förbund och hänvisar i sina remissvar till () avstyrker att räkenskapsschemat genomförs i den avkommissionen föreslagna formen. BFN anser att man först måste undersöka om detär möjligt att åstadkomma den eftersträvade förenklingen och effektiviseringenav skattekontrollen genom ett räkenskapsutdrag som är mer neutralt med hänsyntill den av företagen tillämpade kontoplanen. Kan neutralitet inte uppnås måsterisken för att räkenskapsschemat de facto kommer att innebära en obligatorisknormalkontoplan noga studeras. BFN anför vidare att kommissionens förslagaktualiserar behovet av attskilja mellan utvecklingen av god redovisningssed i näringslivet och Prop.1990/91:5 framtagandet av uppgifter för beskattningsändamål. RSV:sförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Fysisk person och dödsbo vilkabedriver verksamhet hänföriig till inkomstslagen jordbruksfastighet,konventionellt beskattad annan fastighet eller rörelse, aktiebolag med undantagför försäkringsaktiebolag, ekonomisk förening samt sparbank skall lämnasammanställning av i verksamheten förda räkenskaper. Uppgifterna skall lämnaspå ett enhetligt sätt i form av ett standardiserat räkenskapsutdrag, vilketskall utformas enligt den systematik som ligger till grund tor BAS-kontoplanen. Remissinstanserna:Större delen av de instanser som yttrat sig är i huvudsak positiva till RSV:sförslag. a. FUD och (LRf') förordar att man böravvakta med reformen till dess utredningen om reformerad företagsbeskattningär klar med sina förslag. BFN är kritisk mot principen att sambandet mellanskatte- och bokföringsreglerna stärks om förslaget genomförs. BFN framhålleratt RSV:s rapport är skriven utifrån perspektivet uppgiftslämnare kontraskattemyndighet och att detta endast är relevant för en redovisning som syftartill skattekontroll. BFN anför att företagens externa redovisning dock skalltillgodose även andra intressenters krav på information t. ex. ägare, långivareoch kunder. BFN anser det emellertid uppenbart att ett nytt system för uppgiftslämnandetbehövs och man har i detta hänseende inga invändningar mot förslaget. Bakgrundentill mitt förslag: För ett företag som avslutar räkenskaperna med årsbokslut gälleri dag att den skattemässiga inkomstberäkningen utgår från resultatet enligtföretagets resultaträkning. Det bokförda resultatet skall justeras om det iden förvärvskälla som redovisningen avser förekommit skattepliktiga intäktersom inte bokförts på ett sådant sätt alt resultatet påverkats eller omföretaget resultatfört skattefria inkomster eller ej avdragsgilla kostnader.Omfattar bokföringen även någon annan förvärvskälla än den aktuella, skallintäkter och kostnader som är hänförliga till en sådan förvärvskälla avföras.Vidare gäller att avskrivningar som gjorts i räkenskaperna skall återföras ideklarationen, varefter skattemässiga värdeminskningsavdrag skall yrkas öppet.Någon allmän utgiftsspecifikation skall inte lämnas i deklarationen. Dessaföretag lämnar alltså inte någon egentlig specifikation av intäkter ochkostnader. Fören näringsidkare som inte avslutar sina räkenskaper med årsbokslut gäller atthan i deklarationen skall redovisa kontanta bruttointäkter och utgifter iförvärvskällan varvid en relativt utföriigspecifikation av utgifterna skalllämnas. Därefter räknas resultatet fram enligt bokföringsmässiga grunder genomatt hänsyn tas till in- och utgående lager, varufordringar och varuskulder m.m. Bestämmelserna om deuppgifter som företagen skall lämna till ledning för sina egna taxeringar, dvs. i självdeklarationen, återfinns numera i den av antagna lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter (LSK) och där i 2 kap. 13 26§§. Bestämmelserna går emellertid i sina huvuddrag tillbaka till 1920-talet och återspeglar princi per som formulerats ännu tidigare. Näruppgiftsskyldigheten för företag infördes fanns varken mervärde- Prop.1990/91:5 skatt eller socialavgifter. Inte heller gjorde arbetsgivarna avdragför preliminär eller kvarstående skatt för sina anställda. De ändringar somunder årens lopp har gjorts i uppgiftsskyldigheten har nästan uteslutande haftkaraktären av följdändringar till ändringar i de materiella beskattningsreglerna. Denbeskrivna utvecklingen har medfört att systemet för uppgiftslämnande harblivit alltmer otidsenligt och bristfälligt. Det har tidigare inte hellerblivit föremål för någon genomarbetad analys. Behovet av de detaljuppgiftersom lämnas nu har inte alltid prövats tillräckligt noggrant. Det finns exempelpå att uppgifter infordrats fastän de redan funnits tillgängliga förmyndigheten. Bestämmelsernaom uppgiftsskyldighet har fått negativa konsekvenser även för foretagen. Detvingas nämligen i många fall till ett uppgiftslämnande som inte är anpassattill deras redovisning och som dessutom i vissa fall är onödigt. Destora materiella förändringar i beskattningen av bl. a. enskilda näringsidkareoch andra företag som skattereformen innebär medför att det nu är nödvändigtatt se över och att anpassa de uppgifter som företagen skall lämna som underlagför granskning av deras självdeklarationer till de nya materiellabeskattningsreglerna. Som jag nämnde inledningsvis finner jag det ocksålämpligt att i anslutning härtill se över och föreslå de ändringar iuppgiftslämnandet som är nödvändiga för att få en bättre skattekontroll ochåstadkomma ett mer förenklat och enhetligt uppgiftslämnande. Detråder en stor oenhetlighet i uppgiftslämnandet från företagen. Dennabestår inte bara i skillnaden mellan de som avslutar sina räkenskaper medårsbokslut och de som inte gör det utan också i olikheter i detaljeringsnivånmellan olika typer av uppgifter. 1 vissa fall, t. ex. när det gällerrepresentation och avsättningar till pensioner, anges i 2 kap. 19 och 23 §§ LSKdetaljerat vilka uppgifter som krävs, medan det i andra fall, t. ex. när detgäller avdrag för värdeminskning, endast anges att de uppgifter som behövs förtaxeringen skall lämnas. Dethar varit en strävan från skatteförvaltningens sida att försökaförskjuta tyngdpunkten i skattekontrollen från den skrivbordsmäs-sigadeklarationsgranskningen till revisioner och annan fördjupad kontroll avföretagen. Att man ännu inte har lyckats med detta i önskvärd utsträckning hari och för sig flera förklaringar. Men det står klart att många av problemen pågranskningsområdel hänger samman med bristerna i grunderna för företagensuppgiftslämnande. Uppgiftslämnandeti självdeklarationerna är i mångt och myckel avgö rande för skattemyndigheternas kontrollarbete. En illa vald utformning av uppgiftsskyldigheten styr därför kontrollen på ett olämpligt sätt. Gransk ningen av viss detaljerad information kan låsa en betydande del av resur serna till frågor som sedda i ett större sammanhang är av en underordnad betydelse. Vissa detaljbestämmelser, t. ex. reglerna om resekostnader, re presentation samt bil- och bostadskostnader, blir föremål för en mycket noggrann kontroll medan andra förhållanden, som kanske har betydligt större intresse för helhetsresultatet, måste förbigås. Oenhetligheteni uppgiftslämnandet medför att det är svårt för skatte- Prop. 1990/91: 5förvaltningen att få fram de nyckeltal och formulera de kriterier som behövsför att man skall kunna få ett likformigt och rationellt urval av sådanaföretag som bör granskas närmare. Dagens förhållanden gör att inslagen av ensådan systematisk granskning blir alltför få. ADB-tekniken kan inte användas påett effektivt och rationellt sätt. 1EKO-kommissionens delbetänkande Företagens uppgiftslämnande förbeskattningsändamål framhålls att kontrollresurserna i ökad utsträckning måstestyras från deklarationsgranskning till en fördjupad kontroll företrädesvisgenom revisioner inom företagssektorn. Enligt uppfattningär det nödvändigt att datateknik används i behandlingen avdeklarationerna. En grundläggande föratsättning för det av kommissionenföreslagna systemet är att reglerna om företagens uppgiftslämnande ändrasradikalt. Kommissionen slog fast att de uppgifter som infordras måste vararelevanta för det systematiska urvalet. Oberoende av vilken teknik somtillämpas vid hanteringen av deklarationsmaterialet ansågs en stor enhetligheti uppgiftslämnandet nödvändig. a. att de uppgifter som skall krävas in från företagen skallmöjliggöra jämförelser mellan företag i samma bransch, storlek och region.Uppgifterna skall vidare ge incitament till kontroll av de uppgifter somarbetsgivare lämnar till ledning för de anställdas taxeringar. Uppgifterna böräven möjliggöra kontroll av underlaget för socialavgifter och enöverslagsmässig avstämning mellan inkomstdeklarationer ochmervärdeskattedeklarationer. Kommissionen ansåg att de nu nämnda uppgiftskravenmåste prioriteras framför sådana som styr granskningen mot enskildadetaljbestämmelser såsom reglerna om avdrag för representationskostnader. Föratt motsvara kraven måste uppgiftslämnandet ske på eft enhetligt sätt.Kommissionen föreslog därför att näringsidkare till sin deklaration skall fogastandardiserade räkenskapsutdrag. Uppgifterna som fordras in skall varaenhetliga för att möjliggöra ett rationellt urvalsförfarande och en likformigkontroll. De av kommissionen föreslagna räkenskapsutdragen anknyter mycket näratill företagens redovisning, vilket underiättar för näringsidkarna att ta framde begärda uppgifterna. Ettytterligare förslag som kommissionen lämnade var att om en näringsverksamhethar fler delägare eller om två makar gemensamt deltar i verksamheten skall baraen av delägarna resp. makarna behöva lämna en fullständig redovisning i form avstandardiserade räkenskapsutdrag. RSV:sförslag i rapporten reformerat uppgiftslämnande överensstämmer i huvudsakmed kommissionens. När det gäller författningsutformningen föreslår RSV att deregler som skall styra näringsidkarnas uppgiftslämnande skall införas i ensärskild lag om räkenskapsutdrag (se bilaga 1). RSV föreslår att alla uppgifterskall specificeras i lagen. Denna innehåller alltså en uppräkning av alla deposter som kan komma att ingå i ett räkenskapsutdrag. Skälenfor mitt förslag: Som jag inledningsvis påpekat har en rad refor mer på organisations- och förfarandeområdet beslutats . Den grundläggande målsättningen har varit att höja kvaliteten på taxering- 80 arna för att därigenom fåstörre likformighet och rättvisa. Ett viktigt syfte Prop. 1990/91: 5 harockså varit att förbättra och förenkla förfarandet för såväl myndigheter somenskilda och företag. Debeslutade förändringarna har endast i mindre utsträckning tagit sikte påföretagen. Den allt större roll företagen har getts i skattesystemet ställerökade krav på att skattemyndigheterna får de nödvändiga hjälpmedlen för eneffektivare uppföljning och kontroll av företagens funktioner inombeskattningen. bör det ses till att de olika funktionerna, först ochfrämst uppgiftslämnandet, så långt som möjligt anpassas till företagens egnaförhållanden. Det råder i huvudsak också enighet om att det krävs förbättringaroch förenklingar i uppgiftslämnandet från företagen. Eneffektivisering av beskattningsarbetet grundad på ett till dagens förhållandenanpassat uppgiftslämnande bör enligt min mening innebära attskattemyndigheternas kontrollresurser förskjuts från sedvanlig deklarationsgranskningtill en fördjupad kontroll ofta genom revisioner hos de företag där man kanförvänta sig att finna mer betydande felaktigheter. Förutsättningarna börförbättras att i ett sammanhang granska så många skatter och avgifter sommöjligt med hänsyn till de starka samband som ofta föreligger mellan olikaskatte- och avgiftsslag. Företagsstorleken har därvid också betydelse.Systematiska fel som avser stora belopp rör vanligen många andra än företagetsjälvt och kan bl. a. leda till ett avsevärt skattebortfall. Utgångspunktenför en integrerad och förbättrad granskning bör vara företagetsinkomstdeklaration. Denna bör innehålla sådan information att det är möjligtatt göra åtminstone en överslagsmässig kontroll mot uppgifter som lämnas iföretagets perioddeklarationer, t. ex. uppbördsdeklarationer. Härigenom kankravet på uppgifter i perioddeklarationer även ställas lågt. Detstår klart att skattemyndigheterna inte kan förfoga över så stora resurser attalla företag regelbundet kan bli föremål för någon djupare granskning, närmarebestämt revision. Ett förändrat uppgiftslämnande bör därför vara inriktat påatt underiätta skattemyndigheternas urval av företag som bör bli föremål försådan granskning. Dessutom skall deklarationsmaterialet i stort inte behövanågot tidskrävande manuellt gransk-ning.sarbete. I stället bör ADB-teknikenutnytQas i stor utsträckning. En genomlysning av deklarationsuppgifterna börkunna ske med ADB-stöd på ett sådant sätt att det går att upptäcka dedeklarationer som kan antas innehålla väsentliga fel. Därefter går man vidareoch djupgranskar dessa. Övriga deklarationer kan anses i huvudsak godkändaefter genomlysningen. En förskjutning avdeklarationskontrollen i den nu angivna riktningen förutsätter att företagen lämnar uppgifter som återger de väsentliga be skattningsförhållandena, och detta på ett enhetligt sätt. Det av RSV läm nade förslaget till ett reformerat uppgiftslämnande har denna inriktning. Förslaget tar också vara på möjligheten till förenkling för företagen och anpassning till den redovisning som företagen har för sina egna behov. 1 likhet med det stora flertalet remissinstanser ansluter jag mig till huvud dragen i förslaget. 6 1990/91. Ettstöd för förslaget kan man också finna vid en internationell jämförel- Prop. 1990/91:5 se. 1 t. ex. , , och lämnarföretagen utdrag ur sina räkenskaper enligt visst schema som underlag fördeklarationskontrollen. Detär framför allt i tre avseenden som det nya uppgiftslämnandet bör skilja sigfrån det nuvarande, nämligen i fråga om enhetlighet, detaljerings-grad ochkoppling till företagens redovisning. Närdet gäller enhetligheten bör som RSV föreslagit uppgifterna lämnas efter ettvisst schema, vilket i praktiken kan styras genom utformningen avdeklarationsblanketterna. De avses få en utformning som ansluter till flertaletföretags redovisning varför uppgiftslämnandet kan sägas avse ett standardiseratutdrag ur räkenskaperna. Enhetligheten är närmast en förutsättning för att manskall kunna ta till vara de fördelar som ADB-tekniken kan ge genom att medutgångspunkt i olika urvalsmetoder skilja ut deklarationer som visar tecken påatt en närmare granskning bör företas. Ett mera formbundet uppgiftslämnandeinnebär också att det vid granskningen blir betydligt lättare än attsnabbt bilda sig en uppfattning om företaget. De för beskattningen relevantauppgifterna bör alltså lämnas på ett för praktiskt taget allaföretag likformigt sätt, som en del av självdeklarationen. Vadgäller detaljeringsgraden på uppgifterna bör utgångspunkten vara att den vidgranskningsarbetet leder till skärpt uppmärksamhet på väsentligheter.