prop · GE03166 · 1990-12-31 00:00:00 — Punkt 3 tredje meningensom innehåller bestämmelser grundade på intjänandetid kan således intetillämpas på dem. Det avgörande får i stället vara om avgift förpensionsförsäkring erlagts före . Har så inte skett blirhuvudregeln i punkt 2 normalt mer förmånlig. 7.2 Lagen (1990:659) om särskild löneskatt Lagenbör - som jag nämnt i allmänmotiveringen avsnitt 2.3 - benämnas lagen omsärskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster Någraremissinstanser har hävdat att sjukpension från ITP kommer att beskattasdubbelt enligt promemorieförslaget. Dels skulle ersättningarna kunna blibeskattade enligt lagen om särskild löneskatt, dels skulle avgiften försjukpensionsförsäkringen beskattas enligt den nu föreslagna lagen om särskildlöneskatt på pensionskostnader ITPs sjukpension är en sådan sjukpension somavses i punkt 1 tjugonde stycket av anvisningarna till 31 § KL, dvs. ensjukförsäkring vars premie betalas av arbetsgivaren och arbetsgivaren haranmält till försäkringsgivaren att försäkringen har tagits i samband medtjänst. Sådana sjukförsäkringar behandlas som pensionsförsäkringar vidinkomstbeskattningen och bör beskattas enligt reglerna i lagen om särskildlöneskatt på pensionskostnader För att undanröja oklarhet på denna punkt harett förtydligande tagits in i 1 § första stycket 5 lagen om särskild löneskatt. 7.3Lagen(1962:381) om allmän försäkring 7.4Lagen(1981:691) om socialavgifter 7.5Lagen(1990:655) om återföring av obeskattade reserver Ändringarnai lagarna är föranledda av att rubriken på lagen om särskild löneskatt har ändrats till lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsin komster. Det skall anmärkas att 11 kap. 2 och 3§§ lagen (1962:381) om allmän för- 69 säkringsamt 2 kap. 4§ lagen (1981:691) om socialavgifter föreslås ändrade Prop.också i prop. 1990/91:141 om rehabilitering och rehabiliteringsersättning 1990/91:166 m.m. Sistnämnda lagrum berörs vidare av förslag i prop. 1990/91:159om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister, m.m. 7.6 Kommunalskattelagen (1928:370) punkt1 av anvisningarna till 22 § Se avsnitt 4. Anvisningspunktenhar, förutom en smärre redaktionell ändring, förtydligats i ett par avseenden.För det första görs en hänvisning inte bara till punkt 6 av anvisningarna till46 § utan det anges också att avdrag får göras i den omfattning som stadgas i46 § 2 mom. första stycket 6 och fjärde stycket. Detta får till följd att denbegränsning som anges i 2 mom. och gäller för avdrag för P-försäkringspremiesom allmänt avdrag även kommer att gälla avdrag i inkomstslagetnäringsverksamhet. Den skattskyldige får alltså avdrag för premie endast i denmån avdraget belöper på fid under vilken den skattskyldige varit bosatt här iriket. Hänvisningen till punkt 6 av anvisningarna till 46 § har begränsats tillatt inte längre omfatta femte stycket, av vilket framgår att avdraget för P-försäkringspremieinte får medföra att underskott uppkommer. Härigenom kan avdrag för P-försäkringspremiei inkomstslaget näringsverksamhet medföra underskott. Underskottet behandlasenligt de vanliga reglerna för underskott i näringsverksamhet. I fråga om näringsidkaresom enligt de tidigare gällande reglerna har ett P-försäkringsavdrag som intekunnat utnyttjas det beskattningsår då avgiften har betalats föreslås intenågra särskilda övergångsregler. Sådana sparade avdrag, som alltså hänför sigtill 1991 och tidigare års taxeringar, får således även fortsättningsvis drasav som allmänt avdrag enligt bestämmelserna i punkt 6 femte stycket andra ochtredje meningarna av anvisningarna till 46 § KL. Vidareanges i anvisningspunkten att avdrag medges om inkomsten är hänförlig tiUnäringsverksamhet eller inkomst av kapital. Inkomster hänförliga fill tjänstkan inte föranleda avdragsrätt för P-försäkringspremie i inkomstslagetnäringsverksamhet. Inkomst av kapital och inkomst av passiv näringsverksamhetkan grunda rätt till avdrag för P-försäkringspremie i de fall skattemyndighetenmedger det enligt punkt 6 tredje stycket av anvisningarna till 46 § KL. Uppräkningenav avdragsgilla skatter har kompletterats med särskUd löneskatt påpensionskostnader. BegreppenA- resp. B-inkomst har utmönstrats ur lagstiftningen. I stället anges i andrastycket uttryckligen vilka inkomster som ger ramen för avdraget. Den i stycketsinledning angivna generella begränsningsregeln har till följd härav ändrats.När det gäller aktiv näringsverksamhet anges att det skall vara inkomsten föreavdraget, före avdrag för särskild löneskatt på pensionskostnader och föreavdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter som utgör avdragsramen. Iandra stycket finns de nya procent- och basbeloppsnivåerna. Av den allmännamotiveringen framgår hur de har beräknats (avsnitt 3). Avdrag på inkomst avaktiv näringsverksamhet beräknas på inkomsten före avdraget, före avdrag försärskild löneskatt på P-försäkringspremier och före avdrag för avsättning för egenavgifter Iandra stycket har lagts till två nya avslutande meningar. Bestämmelsen i dennäst sista meningen medför att den som har inkomst av aktiv näringsverksamheti flera förvärvskällor - t.ex. inkomst från handelsbolag och annan inkomst -inte får dra av ett högre belopp än om inkomsterna varit hänförliga till enförvärvskälla. Den ram för avdraget som lagts fast tidigare i stycket omfattaralltså också den som har inkomster från flera aktiva förvärvskällor Denskattskyldige kan själv bestämma hur avdraget skall fördelas mellanförvärvskällorna. Av anvisningspunktens sista mening framgår att i de fall denskattskyldige har blandade inkomster, dvs. inkomster av såväl näringsverksamhetsom tjänst, skall det fasta basbeloppsavdraget proportioneras. Antaatt en skattskyldig har lika stora avdragsgrundande inkomster av tjänstoch näringsverksamhet. Avdrag i förvärvskällan näringsverksamhet inombasbeloppsramen kan då göras med högst ett belopp motsvarande ett halvtbasbelopp (dvs. med nuvarande basbelopp ). Om det vidareantas att pensionsförsäkringspremien uppgår fill kan alltså avdrag iförvärvskällan medges med högst . För återstoden kan avdrag yrkas somallmänt avdrag. Övrigaändringar i andra stycket är redaktionella. Ianvisningspunktens iredje stycke görs - förutom vad som angetts i de allmännamotiven - en redaktionell ändring på grund av att begreppen A- och B-inkomsttas bort. En skattskyldig, som bedrivit näringsverksamhet och upphört meddriften i förvärvskällan, kan efter prövning av skattemyndigheten få dispensfrån avdragsbegränsningsreglerna. Förutom att inkomst av passivnäringsverksamhet samt sådan intäkt som avses i 32§ 1 mom. första stycket h fåringå i underlaget för beräkning av maximalt avdrag kan detta även omfattainkomst av kapital som är hänförligt fill försäljning av förvärvskällan.Intäkt av tjänst som avses i 32§ 1 mom. första stycket i ingår inte i underlaget. I det nya sjätte slyckelav anvisningspunkten anges att om skattskyldig av yttrat aktier eller andelar i fåmansföretag och av skattemyndigheten med- 71 gettsatt få beakta reavinsten vid bestämmandet av maximalt avdrag för P- Prop.försäkringsavgift kan han få använda avdraget såväl som allmänt avdrag som1990/91:166 avdrag i inkomstslaget kapital enligt följande. I första hand skallavdrag för P-försäkringsavgift göras som allmänt avdrag och mot det lägsta avden intäkt som är hänförlig till avyttringen och som tas upp som inkomst avtjänst resp. inkomsten av tjänst före avdraget. Om det därefter återstår någotbelopp att dra av skall det göras i inkomstslaget kapital enligt den nyabestämmelsen i 3§ 2 mom. åttonde stycket SIL. skattskyldige avyttrat andelar i fåmansägt handelsbolag och avskattemyndigheten medgetts att få beakta reavinsten vid bestämmandet av maximaltP-försäkringsavdrag skall avdraget i sin helhet göras i inkomstslaget kapitalenligt 3§ 2 mom. åttonde stycket SIL. 7.7 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Imomentet har tillagts ett nytt åttonde stycke. Bestämmelsen öppnar en möjlighetatt få avdrag i inkomstslaget kapital för pensionsförsäkringspremie. Detgäller i de fall en skattskyldig som har avyttrat akfier i ett fåmansföretageller andelar i ett fåmansägt handelsbolag genom dispens av skattemyndighetfått lägga den fill försäljningen hänförliga inkomsten av kapital till grundför beräkning av P-försäkringsavgift. Härigenom kan skattskyldig som fått enreavinst vid avvyttringen av sitt företag - i dispensfallen - få dra av P-försäkringsavgifti inkomstslaget kapital. Reavinst som uppkommit på grund av avyttring avandelar i handelsbolag dras i dispensfallen i sin helhet av i inkomstslagetkapital. 7.8 Lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv Ifjärde stycket har företagits en ändring föranledd av att rubriken på lagen omsärskild löneskatt ändrats till lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomsterVidare har lagts till särskild löneskatt på pensionskostnader i uppräkningen avskatter m.m. som inte skall räknas som fillgång eller skuld vid beräkning avkapitalunderlaget. Seallmänmotiveringen (avsnitt 3). 7.9 Taxeringslagen (1990:324) TLskall tillämpas vid fastställelse av underlaget för särskild löneskatt på pensionskostnader I första stycket har därför en ny punkt 7 lagts till. Uppgif ter till ledning för egen taxering lämnas i form av självdeklaration enligt reg lerna i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 72 ■5 kap- Prop. Demateriella skattetilläggsreglerna har i princip oförändrade överförts från dengamla taxeringslagen (1956:623) till nya TL. Förevarande paragraf motsvarar116 a § i den gamla taxeringslagen. Enligt 116 a § andra stycket utgår skattetilläggmed av den inkomstskatt eller förmögenhetsskatt som inte skulleha påförts om den orikfiga uppgiften följts. Vid överföringen fill 5 kap. 1 §andra stycket TL kom emellertid i stället för inkomstskatt eller förmögenhetskattatt stå endast skatt, trots att någon utvidgning av fillämp-ningsområdet förskattetillägg enligt TL inte var avsedd. Enligt 21 § lagen (1968:430) ommervärdeskatt gäller taxeringslagens bestämmelser om skattetillägg dessutomvid oriktig uppgift beträffande sådan mervärdeskatt som skall redovisas iallmän självdeklarafion. Paragrafen justeras så att det klart framgår attskattetillägg endast beräknas på inkomstskatt, förmögenhetsskatt och sådanmervärdeskatt som avses i 21 § lagen om mervärdeskatt. NyaTL fillämpas första gången på ärenden och mål som avser taxering. Dengamla taxeringslagen skall fortfarande fillämpas på ärenden och mål enligt 1990och tidigare års taxeringar. skall dock föra det allmännastalan i mål som anhängiggörs hos regeringsrätten från och med den 1 januari1991 oavsett vilket taxeringsår målet rör. Överklagande av riksskatteverketskall enligt 6 kap. 13 § andra stycket TL ha kommit in frånden dag då kammarrättens beslut meddelades. För mål avseende 1990 och tidigareårs taxeringar gäller dock fortfarande äldre bestämmelser enligt vilka ettöverklagande skall ha kommit in från den dag då klaganden fickdel av beslutet. Ändringeninnebär att överklagandetid beräknas med utgångspunkt i dendag kammarrättens beslut meddelades även vad gäller mål avseende 1990 ochtidigare års taxeringar. Genom förslaget kan kammarrätt sända domar och besluti mål om taxering eller särskild avgift fill det allmänna utan krav pådelgivning, vilket förenklar hanteringen. 7.10 Lagen (1968:430) om mervärdeskatt Bestämmelseni andra stycket har förts in i 5 kap. 1 § andra stycket TL. 7.11 Uppbördslagen (1953:272) 1§ Densärskilda löneskatten på pensionskostnader skall tas ut enligt reglerna i uppbördslagen.En ny punkt 8 har därför lagts till före de förutvarande punkterna 8-10. Ändringenföranleds av att den särskilda löneskatten på pensionskostnader skall ingå vidberäkningen av preliminär B-skatt. Bestämmelsernaom preliminär B-skatt i 3 § 2 mom. 2 hänger nära samman med bestämmelserna ompreliminär A-skatt i 3 § 2 mom. 1. De förstnämnda bestämmelserna anger att denpreliminära B-skatten - tiU skillnad från preliminär A-skatt - skall betalasför inkomster från den skattskyldiges samtliga förvärsvkällor och allfid förförmögenhet om inte den skattskyldige har att betala preliminär A-skatt. Föratt bestämmelserna i punkt 2 inte skall synas stå i motsatsförhållande fillhuvudbestämmelserna i 3 § 1 mom. föreskrivs nu att den preliminära B-skattenskall avse de skatter och avgifter som anges i 1 mom. Härigenom kommer den attomfatta även särskild löneskatt på pensionskostnader. Skattskyldigär enligt 17 § 1 mom. skyldig att lämna preliminär självdeklaration bl.a. omhan inte påförts slutlig skatt enligt den årliga taxeringen året föreinkomståret eller om den slutliga skatten vid taxeringen året efter inkomståretkan bedömas överstiga den slutliga skatten vid taxeringen året före inkomståretmed minst en femtedel, dock 18§ reglerar preliminär självdeklaration skall lämnas. Andrastycket har justerats så att bestämmelsen gäller i alla de fall självdeklarationskall lämnas enligt 17 § 1 mom. Den kommer därmed att omfatta även särskildlöneskatt på pensionskostnader. 7.12 Lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Bestämmelsernaom deklarationsskyldighet har justerats med hänsyn till den särskildalöneskatten på pensionskostnader I försiastyckel har kravet på uppgift om erlagd preliminärskatt slopats. Ändringeni andra styckel föranleds av att den allmänna självdeklarationen skallinnehålla de uppgifter som behövs för beräkning av den särskilda löneskatten påpensionskostnader. 7.13 Lagen (1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor Paragrafenföreslås ändras så att förhandsbesked får lämnas i frågor som rör särskildlöneskatt på pensionskostnader 7.14 Skattebrottslagen(1971:69) Prop. /§ första stycket I Skattebrottslagenföreslås gälla även för särskild löneskatt på pensionskostnader. Regeringenhar föreslagit lagstiftning om särskild inkomstskatt förutomlands bosatta (prop. 1990/91:107) och om särskild inkomstskatt förutomlands bosatta artister m.fl. (prop. 1990/91:159). har ännu intebehandlat förslagen. Genomförs denna lagsfiftning föreslås att skattebrottslagenskall gälla även för särskild inkomstsskatt. 1§ försia styckel 2 Tilläggetutgör en följdändring med anledning av fidigare beslutad lagsfiftning ommiljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiprodukfion (prop. 1989/90:141, JoU24,rskr.349, SFS 1990:613). 7.15 Lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m.m. I§ första stycket 1 Äveni detta lagrum föreslås ändringar som en följd av den föreslagna lagstiftningeni prop. 1990/91:107 och 159. 1§ första stycket 3 Tilläggetutgör en följdändring med anledning av den tidigare införda lagen (1990:613) ommiljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion. 1§ första stycket 6 Tilläggetutgör en följdändring till tidigare beslutad lagstiftning om avgifter på vissajordbruksprodukter (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr.327, SFS 1990:615 och 616). 7.16 Lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter Beträffandede följdändringar som gjorts här hänvisar jag tili vad jag anfört ispecialmotiveringen till 1 § första stycket 6 lagen om förmånsberättigade skattefordringarm.m. Tilläggenutgör följdändringar med anledning av den tidigare införda lagen om miljöavgiftpå utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion. 1 årets budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 11) harföreslagits att en 1990/91:166 ny myndighet, inrättas samfidigt som statens jordbruksnämnd föreslås upphöra som myndighet.Vidare har i prop. 1990/91:87 Näringspolitik för fillväxt föreslagits attjordbruksnämndens uppgifter på fiskets område överförs tiU fiskeristyrelsenoch att ändrar namn till . har ännuinte behandlat förslagen. Genomförs dessa krävs följdändringar i detta avseendei denna paragraf. Den ytterligare ändring som föreslås utgör en följdändringtill den tidigare införda lagen (1990:615) om avgifter på vissajordbruksprodukter m.m. Med paragrafens nuvarande lydelse avses föreslagen lydelsei prop. 1990/91:89 om förhandsbesked och dispenser i skattefrågor. Av skäl somframgår av vad jag anfört i specialmotiveringen till 1 kap. 5 § har orden"statens jordbruksnämnd" bytts ut mot "jordbruksverket ellerfiskeriverket." 2, 3, 7och 8 §§ Orden "statens jordbruksnämnd" har bytts ut mot"jordbruksverket eller " av skäl som framgår av vad jaganfört i specialmotiveringen till 1 kap. 5§. Här föreslås att andra stycket upphävs som en följdändringtill den tidigare genomförda lagstiftningen om avgifter på vissajordbruksprodukter m.m. Även här har orden "statens jordbruksnämnd"bytts ut mot "jordbruksverket eller ". Här har orden "statens jordbruksnämnd" iparagrafens lydelse i prop. 1990/91:89 bytts ut mot "jordbruksverket ochfiskeriverket". 7.17 Lagen om sänkning av den allmänna löneavgiften intillutgången av . Den allmänna löneavgiften sänks till . Densänkta skattesatsen gäller ersättningar som betalas ut och inkomster som hänför sig till tiden . En hänvisning ges till lagen (1982:423) om allmän lö neavgift som innehåller de närmare reglerna om löneavgiften. Uppbörden av den lägre löneavgiften från arbetsgivare kommer att ske 76 inomramen för det ordinarie uppbördssystemet, dvs. enligt bestämmelserna Prop. ilagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. Förenskilda näringsidkare skall uppbörden av den allmänna löneavgiften ske enligtbestämmelserna i uppbördslagen (1953:272). Eftersom uppbörden då sker påårsbasis kan motsvarande anpassning till ordinarie uppbörd inte göras. Sänkningenav löneavgiften medför att enskilda näringsidkare måste dela upp sinavgiftsgrundande inkomst i självdeklarationen. Genomlagen (1990:1454) om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången avjuni 1991 höjdes den allmänna löneavgiften från 0,34%till 1,av avgiftsunderlaget för ersättningar och inkomster som utges ellerhänför sig till . Lagen innehåller en motsvarande omräkningsregelsom denna lag. Normalfalletär avgiftsskyldiga som har kalenderår som räkenskapsår Genom tillämpning av debåda omräkningsreglerna skall för sådana fall hälften av inkomsten anses belöpapå tid som omfattas av den högre löneavgiften och hälften av tid som omfattasav den lägre löneavgiften. Andravanliga fall är avgiftsskyldiga som haft brutet räkenskapsår och som efterförlängning skall gå över till kalenderår som räkenskapsår. Ett exempel ärräkenskapsåret 31 december 1991, För inkomster ellerersättning skall den ordinarie allmänna löneavgiften utgå. Under desex första månaderna gäller den förhöjda löneavgiften. En tillämpningav omräkningsreglerna leder till att 6/18 av inkomsten skall anses belöpa påperioden med den ordinarie löneavgiften och vardera 6/18 på period då denhögre resp. den lägre avgiften utgår Proportioneringsregelnkan frångås om den avgiftsskyldige kan visa att en sådan inkomstuppdelning gerett högre skatteuttag än vad som svarar mot verkliga förhållanden. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om särskild löneskatt på pensionskostnader, 2. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskildlöneskatt, 3. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 4. lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter, 5. lag om ändring i lagen (1990:655) om återföring avobeskattade reserver, 6. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 7. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, 8. lag om ändring i lagen (1990:654) omskatteutjämningsreserv, 9. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324), 10. lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 11. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 12. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklarationoch kontroll- 77 uppgifter. 10. lag om ändring lagen (1951:442) om förhandsbesked itaxeringsfrågor, Prop. 11. lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69), 1990/91:166 12. lag om ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigadeskattefordringar m.m., 13. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatteroch prisregleringsavgifter, 14. lag om sänkning av den allmänna löneavgifter intillutgången av . Regeringenbeslutar i enlighet med hemställan. Förteckning överremissinstanser som avgett yttrande över Prop. finansdepartementetspromemoria om särskild löneskatt på -i nnn/gi. i (.f. pensionskostnader ochenskilda näringsidkares avdragsrätt för n°i 1 pensionsförsäkringspremier ° Efterremiss har yttrande över promemorian avgetts av , (), statens löne- och pensionsverk, , ,Försäkringsbolaget , ömsesidigt. , , Pensionsgaranti FPG . AMFK, PensionsregistreringsinsfitutetPRI, . , ,, . Yttrande har också inkommit från (), TRG RevisionAB och . Lag omsärskild löneskatt på pensionskostnader 1990/91:166Bilaga 2 1 § Den som utfäst entjänstepension skall tiU staten betala särskild löneskatt påkostnaden för pensionsutfästelsen, beräknad enligt 2 §. I fråga om handelsbolagoch dödsbon som vid inkomsttaxeringen behandlas som handelsbolag är dockdelägarna skattskyldiga. 2§Beskattningsunderlaget skall beräknas som den under beskattningsåret uppkomnaskillnaden mellan å ena sidan summan av följande poster: a) avgift för tjänstepensionsförsäkring, b) avsättning till pensionsstiftelse, c) ökning av konto Avsatt till pensioner, d) utbetalda pensionersom inte utgår enligt lag eller på grund av tjänste pensionsförsäkring, e) utgivenersättning för övertagande av pensionsutfästelse, å andra sidan summan av följande poster: f) gottgörelsefrån pensionsstiftelse, g) minskningav konto Avsatt till pensioner, h) av bokfördskuld på konto Avsatt till pensioner vid beskattningsårets ingång, i)erhållen ersättning för övertagen pensionsutfästelse, j) negativt belopp somuppkommit enligt denna paragraf föregående beskattningsår. I det fallbeskattningsåret är längre eller kortare än 12 månader skall procentsatsen iposten h i första stycket jämkas i motsvarande mån. Om den som övertar enpensionsutfästelse inte är skattskyldig enligt denna lag skall posten e iförsta stycket tas upp till det verkliga värdet av den övertagna utfästelsen omdetta är högre än den utgivna ersättningen. Om den som befrias från enutfästelse inte är skattskyldig enligt denna lag skall posten i i förstastycket tas upp till det verkliga värdet av den övertagna utfästelsen om dettaär lägre än den erhållna ersättningen. Vid beräkning avbeskattningsunderlaget skall bokföringsmässiga grunder tillämpas. 3§ En enskild person eller ett dödsbosom har medgetts avdrag för avgift för pensionsförsäkring enligt punkt 21 avanvisningarna fill 23 § kommunalskattelagen (1928:370) skall för varjebeskattningsår till staten betala särskild löneskatt påavgiften. 4§ Begrepp som används i denna lag harsamma innebörd som i kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt. Med beskattningsår för staten, landstingskommuner,kommuner och andra menigheter förstås dock enligt denna lag alltid kalenderår. 5§Bestämmelserna i taxeringslagen (1990:324) och uppbördslagen (1953:272) gällerför särskild löneskatt på pensionskostnader Därvid skall beslut rörande enlandstingskommun fattas av skattemyndigheten i det län som landstingskommunenomfattar eller, vad gäller landstingskommun som inte omfattar ett helt län,skattemyndigheten i det län där landstingskommu- nen är belägen. Beslut rörande kommun eller annan menighetskall fattas Prop. av skattemyndigheten i det län där kommunen är belägeneller menigheten igon/gi -ftf, Särskild löneskatt som staten skall betala fastställs ochredovisas enligt be- & stämmelser som meddelas av regeringen. 1.Denna lagträder i kraft och tillämpas första gången vid 1992 årstaxering. 2.Omfattar ettbeskattningsår tid såväl före som efter skall så stor andel avbeskattningsunderlaget för hela beskattningsåret anses hänförligt till tidenefter som svarar mot förhållandet mellan vad som återstår avbeskattningsåret efter och hela beskattningsåret. Kostnaderför tryggande av pensionsutfästelser får emellertid proportioneras endast i denmån de avser tryggande av pensionsförmåner som tjänats in underbeskattningsåret. Övrig del av sådana kostnader skall tas med i sin helhet ibeskattningsunderlaget. Avgift för försäkring om särskild tilläggspension, STP,får dock proportioneras enligt första meningen.