prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — I samarbetemed myndigheterna i de baltiska republikerna och i planeras ochgenomförs nu en rad insatser på olika områden: avloppsreningsverk, miljöanalys,miljöbevakning, energisparande, ekonomisk politik och statistik, industriutveckling,arbetsmarknadsfrågor, jordbmksinsatser, vänortsutbyte m.m. Ett särskiltkursprogram för sovjetiska beslutsfattare inom förvaltning och näringsliv organiserasi samarbete med den ekonomiska reformkommissionen i . För besöksutbytenoch stipendier har ett särskilt ansvar. Insatser görs ocksåför undervisning i svenska språket och för information om . För stöd till folkrörelsers och enskildaorganisationers samarbete med , samt för kultumtbyte har60 milj.kr. Insatserna på kulturområdet äger rumi nära samarbete med . Särskilda medel har satts av för regeringskanslietserfarenhetsutbyte med . Särskilda medel har också sattsav för att förstärka administrationen av det nya samarbetet med Central- ochÖsteuropa, bl. a. genom att två handläggartjänster för det svenska biståndethar inrättats i resp. . Inomramen för det svenska biståndssamarbetet med finansi eras biståndsinsatser med medel från denna anslagspost. Projekt som främjar en demokratisk utveckling och god miljö prioriteras. Insatser har gjorts inom områdena skog, miljö, energi, gruvor, telekommunikationer, offentlig förvaltning samt utbytes- och stipendieprogram. Bl.a. har BITS, i samarbete med , lämnat stöd till en omfattande insats avse ende kartering av naturresurser och miljöpåverkan. Jag förutser ett fortsatt stöd finansierat över denna anslagspost bl.a. genom det uppdrag som IMPOD och BITS fått att bereda insatser i . Inom delposten finns en viss beredskap för insatser även i något annat land. Motbakgmnd av vad jag ovan anfört föreslår jag att 200 milj.kr. beräk- Prop.1990/91:100 nas för Projektbistånd till vissa länder under /92.En del Bil. 5 av insatserna som finansieras under anslagsposten är av flerårigkaraktär. Jag föreslår att regeringen begär bemyndigande att få görautfästelse om högst två gånger anslagsbeloppet. Svårigheter att fömtse nivå ochtidpunkt för utbetalningama gör att överskridande av anslagsposten kan inträffaunder enstaka år. Särskildainsatser i skuldtyngda länder Växandeskuldbördor har undergrävt utvecklingen i många u-länder.Skuldkrisen utgör ett allvarligt hinder för ländernas möjligheter attmobilisera de resurser som behövs för att de skall kunna åstadkomma enekonomisk och social återhämtning och lägga gmnden för en långsiktigt hållbarutveckling. Särskilt utsatta är de fattigaste, skuldtyngda länderna i ,men också för många medelinkomstländer, främst i , utgör skuldkrisenett allvarligt utvecklingshinder. För en ekonomisk återhämtning i de skuldtyngdau-länderna krävs att den fortsatta anpassningen åtföljs av såväl ökade nyaresursflöden som särskilda åtgärder för skuldlättnad. Ansträngningama att ökabiståndsflödet till de fattigaste ländema är därför en viktig del avskuldstrategin. För att skuldlättnadsåtgärder skall kunna bidra t'Il attländerna återvinner kreditvärdighet, krävs att de utformas med hänsyntill situationen i olika länder, till att olika typer av skuld måste behandlasolika och till att en rimlig bördefördelning åstadkommes mellan de inblandadeparterna. har framsteg gjorts med attåstadkomma sådana skuldlättnadsåtgärder. har spelat en aktiv roll i attdriva dessa frågor vad gäller de fattigaste och mest skuldtyngda ländema. Genomatt särskilda medel avsatts i biståndsbudgeten har kunnat bidra tillatt samordnade aktioner kommit till stånd. Detta har varit ett betydelsefulltstöd till ansträngningar, men ytterligare åtgärder kommer att blinödvändiga framöver. Vid FNs generalförsamlings särskilda möteom ekonomiska frågor presenterade jag samlade syn påskuldstrategin för de fattigaste lär derna och flera förslag på ytterligareskuldlättnadsåtgärder. Innan betalningsbalansstödet infördes /86 hade , i enlighet med en resolution iUNCTAD, avskrivit de minst utvecklade ländernas skulder till vilkahärrörde från det tidigare systemet med biståndskrediter. Totalt har på detta sätt fordringar på närmare 1,2miljarder kronor omvandlats till gåvor. har flera andrai-länder beslutat att vidta liknande åtgärder. Under loppet av har biståndet till deskuldkrisdrabbade län derna kontinuerligt förändrats i syfte att utgöra ett stöd till ekonomisk anpassning och strukturella reformer. Biståndet genom landramarna varubiståndet liksom sektor- och projektstöden har anpassats till skif- . lande behov iprogramländerna. Jag vill framhålla att betalningsbalansstö- Prop. det utgör ett komplement,om än ett viktigt sådant, till detta långsiktiga Bil. Betalningsbalansstödet har använts iinternationellt samordnade aktioner till stöd för länder som tillhör defattigaste och mest skuldtyngda och som inlett och genomför ekonomiskaåterhämtningsprogram. De särskilda insatserna består antingen av ettresurstillskott, oftast i form av obundet vambistånd, eller av mer direktaskuldlättnadsåtgärder. Huvuddelen av betalningsbalansstödet har bestått avobundet vambistånd, dvs. finansiering av angelägen import. Stöd till ålerhämtningsprogram, huvudsakligen iform av vambistånd, har lämnats och har varit den viktigasteformen för betalningsbalansstöd. har kommit att spela en viktigroll i att stödja utformningen och finansieringen av många skuldtyngda ländersekonomiska återhämtningsprogram. Under slutet av tog Världsbankeninitiativ till att öka och förbättra biständsflödet till stöd för de fattigasteafrikanska ländemas stmkturanpassning. Det resulterade i det s. k. särskildaprogrammet för (SPA), som utvecklats till en betydelsefull multilateralinsats. Programmets syfte är att mobilisera ökade resursflöden för att hjälpaländerna uppnå den nödvändiga importökning som strukturanpassningsprogrammenfömtsätter. Programmet omfattar ökade resurser från , bilateralagivare och via (), samt olika typer avskuldlättnad. Därvid läggs stor vikt vid att de bilaterala givarna ökar sittbetalningsbalansstöd, minskar bindningsgraden i biståndet och åstadkommertidiga utbetalningar. har i denna samordnade internationellaaktion bidragit med såväl varubistånd inom landramarna som särskilda insatserunder den nu behandlade anslagsposten. Beslut om sådana särskilda insatser harinom ramen för det särskilda programmet för fattats vid tre tillfällen:under /88 med 150 milj.kr., 1988/89 med 225 milj.kr. och 1989/90med 265 milj. kr. Medlen har använts till stöd för de berörda ländernasekonomiska återhämtning, samt som bidrag till återbetalning av vissVäridsbanksskuld. De som t. o. m. /90 på dettasätt fått stöd är, i storieksordning, , , ,, , och Säo Tomé och Principe. träffades en överenskommelse omett nytt SPA-sam-arbete för treårsperioden 1993. Inför detta har SIDAgjort en översyn av det hittillsvarande stödet. Översynen framhållerangelägenheten av denna typ av bistånd. Erfarenheterna visar att samarbetetinneburit betydande additionen finansiering för de länder som omfattas av SPA.Stmk-turanpassningsprogrammen i SPA-länderna är i de närmaste fullt finansierade,tack vare att givarna har mobiliserat snabbutbetalbart stöd och medgivitskuldlättnader. SPA har ökat förståelsen för betalningsbalansstöd igivariänderna, minskat bindningsgraden och lett till förbättrad samordning avupphandlingsregler. I vissa länder har dock utbetalningstakten församfinansieringsprogrammen varit låg. /91 har beslut fattats om ett bidrag om 400 milj. kr. 11 1990/91. för särskilda insatserunder den nu behandlade anslagsposten inom ramen Prop. 1990/91: 100 förSPA-samarbetet. Beloppet skall i huvudsak fördelas på , Bil. 5Tanzania, och , med ett mindre stöd till , Mada-gascar ochSenegal. överenskom med IMF och Väridsbanken om ett ekonomisktreformprogram och upptogs därmed i SPA-samarbetet. I samband meddetta beslutades om ett svenskt additionelit betalningsbalansstöd om 100milj.kr. Utöver varubistånd krävs ofta olika former avskuldlättnad. Till skillnad från andra skulder kan skulderna till deinternationella finansiella institutionerna inte omförhandlas. Ett viktigtskäl till detta är att föriuster för dem går ut över andra medlemsländer. Närett land inte förmår sköta sina betalningar till t. ex. Väridsbanken och IMFstoppas enligt stadgarna utbetalningarna under alla nya lån. Det är därförangeläget för u-ländema att löpande kunna betala räntor och amorteringar pådessa lån. För att underlätta de fattiga ländernas återbetalning av vissVärldsbanksskuld tog ett särskilt initiativ iVäridsbanken. Det gäller den ofta betungande skuld som de länder som i dagendast kan låna till Väridsban-kens mjuka villkor, s. k. IDA-villkor, har somen följd av tidigare lån på marknadsmässiga villkor, s.k.IBRD-villkor. 1988 fattadeVäridsbanken beslut om att använda en del av IDAs resurser för att underlätta betalningen av dessa länders IBRD-lån. Dessa resurser räcker emellertid inte till för att klara denna skuldbörda. För de afrikanska länderna har därför bidragit med särskilda insatser inom ramen för det ovan redovisade SPA-programmet. spelar också en viktigroll i utformandet av strukturanpassningsprogrammen. Fondens ordinarie resurserbestår av medlemsländemas valutareserver. För att kunna hjälpa de fattigasteländerna på mjukare villkor än annars vore möjligt inrättades densärskilda s. k. utvidgade fonden för strukturanpassning (ESAF). Dennaspecialfond finansieras i huvudsak genom gåvobidrag och lån på förmånligavillkor från medlemsländema. bidrar med 150 milj. kr. till ESAF för subventioner av kreditvillkoren. Treutbetalningar har gjorts. Ett antal länder har storabetalningseftersläpningar till IMF, Väridsbanken eller de regionalautvecklingsbankerna. Bland de länder som har denna typ av problem är ,, och . Särskilda insatser måste till för att hjälpa deländer som är beredda att samarbeta med institutionerna för sittåterhämtningsprogram. 1989 bildadesen första s.k. stödgmpp för att bistå reformprog ram. bidrog med i form av obundet vambi stånd. För att hjälpa länder med exceptionellt stora betalningseftersläp ningar utvecklades, bl.a. med hjälp av nordiskt engagemang, ett nytt sätt att försöka lösa denna typ av problem. Avsikten är att tillämpa det nya tillvägagångssättet på . åtempptar under ett IMF-överva- kat program de löpande återbetalningarna till IMF och intjänar rättigheter att utnyttja IMFs resurser när väl betalningseftersläpningarna avvecklats. Den ackumulerade skulden regleras med hjälp av ett s.k. överbryggningslån. mobiliseras ett ökat stöd från bilaterala gi- '2 vare. s.k. omförhandlas u-landsskulder som är offentliga Prop.1990/91:100 eller offentligt garanterade också i långivarländerna, främstbistånds- och Bil. Sedan skrivit av de tidigarebiståndskrediterna till de fattigaste länderna är det för svensk delhuvudsakligen exportkrediter på kommersiella villkor och u-krediter som kommerupp till omförhandling. Dessa krediter har garanterats av exportkreditnämnden(EKN) . Skillnaden mellan u-krediter och de tidigarebiståndskrediterna är att biståndskrediterna i sin helhet varanslagsfinansierade medan u-krediterna består dels av en anslagsfinansieradgåva, dels av en kredit från marknaden. Betalningsbalansstöd har tidigareanvänts för att betala kapital- och ränteförfall på offentligtgaranterade fordringar på ett antal av de fattigaste länderna. Den totalaskuldlättnaden som på detta sätt åstadkoms uppgick till ca 500 milj.kr.Därefter har biståndet i några fall i , och använts för att erlägga ländernas räntekostnader isamband med bilaterala skuldkonsolideringsavtal som slutits inom ramen för (totalt ca 18 milj.kr.). Ett viktigt genombrott uppnåddes i skuldstrategin förde fattigaste länderna i sedan samtliga långivarländer i Parisklubbenunder accepterat att ge mjuka konsolideringsvillkor, något som Sverigelänge hade verkat för. Även dessa mjukare villkor är emellertid ofta alltförfinansiellt betungande. Betalningsbalansstödet kommer därför att användas föratt täcka samtliga de räntekostnader som uppstår i samband medskuldkonsolideringsavtal för ett antal . Med biståndets hjälpgår därmed utöver de mjukare villkor som överenskommitsinternationellt. Dessa länder får därmed betalningsfrihet under de skuldkonsolideringsavtal som tecknas med . Totalt beräknas78 milj. kr. användas för detta ändamål. Jag har i flera internationella foraframfört att villkoren vid omförhandlingen ytteriigare borde mjukas upp. Det ärmin förhoppning att en överenskommelse om mer realistiska villkor skall kunnanås . har drivit skuldlättnadsfrågor också närdet gäller de fattigaste skulder till privata kreditorer, s. k.kommersiell skuld. Sådana fordringar säljs på andrahandsmarknader tillpriser långt under skuldernas nominella värden. Olika metoder prövas nu föratt hjälpa att tillgodogöra sig marknadens nedskrivning avskuldernas värde. Det handlar om olika former av återköp och byten avfordringar ("debi buy-backs" och "debi swaps"). På längresikt kan sådana operationer underlätta åtempprättandet av normala relationermellan låntagare och kommersiella långivare, vilket är särskilt betydelsefulltför handel. har stött sådan marknadsbaseradskuldlättnad, bl. a. genom att i en internationell insats avseende bidra med sammanlagt 20 milj. kr., vilket lett till att landets statsskuld till privata långivarekraf tigt minskats till en kostnad av cirka en tiondel av skuldernas nominella värde. Liknande operationer förbereds också för andra länder. har på olika sätt verkat för detta, vilket bidragit till att beslutade att avsätta 100 milj. US dollar av sin nettoinkomst till skuldåterköp. På bl.a. svenskt initiativ har en möjlighet inrättats inom '63 SPA-samarbetetför bilaterala givare att samfinansiera sådana skuldåter- Prop. 1990/91: 100 köp. har i olika internationella sammanhangunderstmkit skuldkrisens allvar och sökt främja internationellt samordnadeaktioner för de fattigaste länderna. Våra möjligheter att själva utfästa bidraghar varit viktiga för att få sådana aktioner till stånd. Jag finner detangeläget att fortsätter att vara pådrivande i detta arbete. har formerna för särskilda insatserutvecklats, liksom möjligheterna att utnyttja de medel som anvisats förbetalningsbalansstöd. Användningen av medlen är beroende av de enskildaländernas utveckling samt av hur det internationella samarbetet utformas. Enbetydande grad av flexibilitet behövs. Mot bakgrund av att de ointecknade reservationernaunder anslaget varit stora och att regeringen har fått möjlighet att görautfästelser upp till ett belopp motsvarande beloppet underanslagsposten bedömer jag att en minskning av anslaget är möjlig /92. Jag föreslår att 500 milj.kr. beräknas /92 för särskilda insatser i skuldtyngda länder. Förutredningar m.m. beräknar jag 8 milj.kr. under /92. Av dessamedel beräknar jag I milj.kr. för fortsatt utvecklande av ett statistikprogrampå biståndsområdet. Arbetet sker i samarbete med (), biståndsmyndigheterna och avdelningen för internationelltutvecklingssamarbete. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de riktlinjer ochbidrag jag förordat i det föregående under , 2. bemyndiga regeringen att göra de utfästelser ochåtaganden som jag föreslagit i det föregående, 3. godkänna mina förslagbeträffande organisation och arbetsformeri det bilaterala biståndet, 4. till Andrabiståndsprogram för /92 anvisa ett reservationsanslag påI . Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) Prop. Beräknad ändring 1991/92 (varav lönekostnader) (+ 18 205,0) Utlandstillägg m. m. SIDAbetonar i sin anslagsframställning att för att hantera de senaste årens storavolymökningar ställs höga krav på flexibilitet och kompetens. Genomrationaliseringar har personal omfördelats från de administrativa funktionernatill de biståndsoperativa enheterna. Vidare har genom datorisering fortsattarationaliseringar möjliggjorts. SIDA framhåller dock att möjligheter tillytteriigare omfattande rationaliseringar starkt minskat. Myndigheten erhöll, enligt ett riksdagsbeslut våren1990, en förstärkning av förvaltningsanslaget med 10 milj.kr. och föreslår nuen permanentning av dessa medel. SIDA framhåller att biståndsengagemanget iLatinamerika har blivit alltmer omfattande och föreslår att en särskildregionavdelning för bildas och att en ny tjänst som avdelningschefinrättas. SIDA äskar även medel för två assistenttjänster förredovisningsuppgifter som övertagits från UD. SIDA återkommer i sinanslagsframställning till behovet av att den inrättade utbildningsenheteni sitt uppbyggnadsskede får resurser för metodutveckling. SIDA behöver utökade lokalutrymmen och äskar därförmedel för vissa akuta ombyggnadsbehov liksom till viss utrustning. Vidareföreslår SIDA medel lor att täcka merkostnader i samband med introduktion ochigång-körning av myndighetens nya EA-system. SIDA äskar dessutom medel förinventarier och utrustning till ett nytt kansli i . Storaansträngningar har gjorts av SIDA för att rationalisera sin admini stration och renodla roller i verksamheten . Möjligheten för SIDA att göra ytteriigare rationaliseringsuttag är dock begränsade. Jag tillstyrker därför att SIDA, på anslaget, får behålla den förstärkning av förvaltningsanslaget med . som SIDA erhöll enligt riksdags beslutet fram till den fördjupade prövningen av verksamheten. Härigenom får SIDA en nödvändig förstärkning och får bättre möjligheter att genomföra biståndsinsatser på viktiga områden som miljö, demokrati och mänskliga rättigheter m.m. 155 Jagdelar SIDAs bedömning att biståndet till nu nått en Prop.1990/91:100 sådan omfattning att detta bör leda till en förändring imyndighetens Bil. Inrättandet av en regionavdelning förLatinamerika samt en ny tjänst som avdelningschef får inrymmas inom anslaget.Vid beräkningen av medelsbehovet har jag beaktat ett rationaliseringsuttag.Hämtöver har jag beräknat . som en engångsanvisning för inventarieroch utrustning till det nya kansliet i . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Styrelsen för internationell utveckling(SIDA) för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Styrelsen för u-landsutbildning i (SandöU-centrum) Styrelsenskall enligt sin instruktion anordna allmännaenterminskurser i u-landskunskap anordna språkutbildning somförberedelse för uppdrag i anordnaspeciella kurser i u-landsfrågor och språk isamarbete med SIDA bistå myndigheter och andra med information och rådgivning om förberedelse- och språkutbildninginför uppdrag i upprättaett register över de personer som vid genomgått den allmänna utbildningen för uppdrag i 1990/91 Beräknadändring 1991/92 Ramanslag 43 458 000 + 11 448 000 disposition 25 000 000 + 8 500 000 Styrelsen har i sin fördjupade anslagsframställning för perioden /92- 1993/94 lämnat nedanståenderedovisning. Bil 5 har inkommit med sinfördjupade anslagsframställning förbudgetåren 1991/92 1993/94. redovisar resultatanalyser förredovisningsperioden /85 1988/89 innehållande antal elevdagar för deolika kurserna med angivande av sär- och samkostnader. Resultatet blir att dentotala kostnadstäckningen har kunnat höjas . När detgäller bedömning av måluppfyllelse anser att utbildningen har ettrelevant innehåll och håller hög kvalitet. Gmnden för bedömningen är deregelbundet genomförda utvärderingama efter kurserna och höga siffror förantalet sökande till terminskursen. Beträffande framtidsanalysen konstateras attu-landskurser och språkutbildning finns vid folkhögskolor och universitet menvid dessa finns ingen utbildning med sådan bredd som på U-centmm. En efterfrågan på u-landsrelaterad utbildning ochspråkutbildning fömtses i ungelar samma omfattning som . Det organisationsbundnapersonalbiståndet genom utsända volontärer förväntas öka liksom genomkonsultföretag, näringsliv och myndigheter. Många kunder har dock relativtkorta planeringshorisonter och efterfrågan är bl.a. därför svår att fömtse.SIDAs avsikt att minska tonvikten på kontraktsanställda minskar efterfrågan.Omvärldsfaktorer av politisk art kan också påverka fömtsättningama förpersonalbiståndet och förändra efterfrågebilden. All prognosverksamhet ärdärför mycket vansklig. Samarbetet med kan skapaefterfrågan på nya språkkurser. nämner några områden där U-centmm kanverka och som kan vidareutvecklas: yrkesförberedandeu-landskurser, såsom nuvarande terminskursen intensivkurser i språk, flerlokala biståndsspråk, fler östeuropeiska språk korta kurser iu-landsrelaterade ämnen vill ta över den kurs SIDA har på kursgården i i u-landskunskap,eftersom den anses som jämförbar med den utbildning som ges på terminskursen.Sandö pekar på de samverkansmöjligheter som föreligger mellan myndigheterna samtmöjligheten att uppnå synergieffekter genom att utnyttja Sandös befintliga resurser i olikaavseende. Dessutom uppnås en högre effektivitet i utbildningarna genom integration av studier i språkmed landkunskap. Den verksamhet vill överföra från SIDA är 1. grundkurs för personalutan u-landserfarenhet, 2. förberedelsekurs för FN-personal, 3. yrkes- ochprojektspecifika förberedelsekurser för konsulter. Totalt innebär detta en ökadbudgetomslutning med ca 1 000 000 kr.per år. Den anslagsfinansierade delen skulle kosta . och resten av kostnaden skulle täckas genom avgifter. föreslår två handlingsalternativ som regeringenbör ta ställning till. Handlingsalternativ I innebär i princip oförändradverksamhet, medan HandlingsalternativIIinkluderar dennya verksamheten, som föreslås överföras frånSIDAs kursgård i . Iresursanalysen framhåller en rad faktorer som talar för hand- Prop.1990/91: 100 lingsalternativ II: Bil. instmktionenger ett explicit uppdrag att genomföra förberedelseutbildning, vilket inteSIDA har. SIDA skall enligt instmktionen endast sörja för biståndsutbildning språkutbildningav erkänt hög kvalitet stor bredd i myndighetenstotala utbud utbudetav språkutbildning och land- och kulturkunskap ger möjlighet till integration av studiema, som inte finns hosnågon annan god studiemiljö, internationellmiljö. framhåller att en ökning av denanslagsfinansierade verksamheten enligt handlingsalternativ 11 gör att dessautbildningar kan erbjudas enbart till rörliga kostnader. efterlyser i detta sammanhang en preciseringav ansvar och roller ifråga om utbildning av biståndsarbetare och även avansvar för utbildningsinsatser inom det svenska biståndet i sin helhet. U-centmm aviserar en hyreshöjning med . som en följd av den pågående om- och tillbyggnaden av Sandösförläggningslokaler. äskar vidare en höjning av utbildningsbidraget sombl. a. avser avgifter för kurser för Svensk Volontärsamverkan (SVS) och övrigaenskilda organisationer med . Ökningen motiveras med en beräknadvolymökning av kursdeltagare från mindre enskilda organisationer. För den nyaverksamheten som föreslås överföras från i ett anslagsbehov om . räknar med ennettokostnadsminskning på gmnd av ökad språkvolym med . Enligt anvisningar från RRV föreslår myndigheten nyutformning av regleringsbrevet. är det en utgiftsslagsorienteradindelning. Förslaget innebär att regleringsbrevet blir indelat efterversamhetsinriktning. För varje verksamhetsdel skulle samtliga nettokostnaderredovisas. 1990/91:100 Bil.5 Förden kommande perioden skall verksamhetens huvudsakliga inriktning vara atttillhandahålla utbildning som efterfrågas av olika personalkategorier iutvecklingssamarbetet. U-centmm skall sträva efter att öka den s. k.självkostnadstäckningsgraden . Ramanslag1991/92 . varav till regeringensdisposition . Budgetramen för perioden /92 - 1993/94 harberäknats till . Jag anser det mycket tillfredsställande attkostnadstäckningen har kunnat höjas . Detta tordebero till stor del på att den intäktsfinansierade språkutbildningen harbreddats. Jag värdesätter också de uppföljningar som har gjorts bland de somgenomgått utbildning vid . Övergripandemål för verksamheten är enligt styrelsens instmktion att: anordna allmännaenterminskurser i u-landskunskap anordna språkutbildning somförberedelse för uppdrag i anordnaspeciella kurser i u-landsfrågor och språk isamarbete med SIDA bistå myndigheter och andra med information och rådgivning om förberedelse- och språkutbildninginför uppdrag i