prop · GE03117 · 1990-12-31 00:00:00 — Idet första kapitlet finns bestämmelser om den kommunala indelningen samt ommedlemskap. Bestämmelserna innehåller inga nyheter i sak. Däremot föreligger enterminologisk nyhet genom atl vi slopar ordet "landstingskommun" ochi slällel använder ordet "landsting" för det geografiska området ochden juridiska personen. Delandra kapitlet är helt nytt Det behandlar kommunernas och lands lingens befogenheter och syftar till alt ge en bättre överblick över vad kommunerna och landstingen får syssla med. Den grundläggande kompe tensbestämmelsen är mera omfattande och innehåller mera konkreta be sked än den nuvarande kompetensbeslämmelsen i 1 kap. 4 § första stycket KL. Dessutom finns särskilda bestämmelser som ger uttryck för några av de kommunalrällsliga grundprinciperna och den praxis som har ulbildals i fråga om kommunernas och landslingens förhållande till näringslivet. Gränserna lor den kommunala kompetensen på näringslivsområdet änd- 268 Vi föreslår att reglerna i lagen om kommunall partislöd skrivs in i Prop. 1990/91:117 kapitlet Till övriga s.k. smålagar och andra speciallagar somreglerar Bilaga 1 kommunernas och landstingens befogenheter ochskyldigheter finns en hänvisningsbeslijmmelse. I en särskild bestämmelseerinras om kommunernas och landstingens rätl alt la ut skall och meddelaföreskrifter. Ianslutning ti/i detta kapitel föreslår vi dessutom några sakliga ändringarbeträffande vissa av de s.k. smålagarna. Bl.a. ulvidgas den s.k.kala-stroflijälpslagen så all del blir möjligl all lämna humanitärt bistånd iform av överskottsutrustning även utan samband med katastrofer. Någon annanändring när del gäller medverkan i internationella frågor föreslåsinte. DelIredje kapitlet, som också är hell nytt, beskriver kommunernas och landslingenspolitiska organ och uppgiftsfördelningen mellan dem. Fullmäktige får slörrefrihet all delegera ärenden och nämndernas redovisningsskyldighet införfullmäktige markeras i en ny bestämmelse. Kapitlet innehåller även nyabestämmelser om kommunala företag som syftar lill alt trygga kraven påinflytande i och kontroll över sådana förelag. I fråga om offenllighel åläggsfullmäklige all i vissa fall beslula om vad som skall gälla. I samband medbehandlingen av delta kapilel avvisar vi tanken på att införa direktval avlokala organ. Även det fjärde kapitlet är nytt Del innehåller sådanabesiämmeiser som är gemensamma för de förtroendevalda och som är spriddai kommunallagen på flera kpitel. Enligt en ny bestämmelse får fullmäktige, påvissa grunder, återkalla uppdraget för en förtroendevald under löpandemandatperiod. En annan nyhet i sak är att s. k. småpartier får rätt att ha enobservatörsplats i styrelsen. Femtekapitlet innehåller regler om fullmäklige. Del motsvarar 2 kap. KL. Eltövergripande mål med revideringen av detta kapilel har varit alt ge kommunernaoch landstingen ökad frihel alt själva reglera sina arbels-former. Exempel pådella är reglerna om när sammaniräden skall hållas, hur sammanträdena kungörsoch rällen atl närvara vid fullmäktiges sammanträden. Beredningslvångel förfullmäkliges ärenden behålls, men reglerna är så utformade all de medger enökad lokal handlingsfrihet i fråga om hur beredningen skall gå lill. Reglernaom kommunala folkomrösl-ningar ändras inte i sak. Delsjätte kapitlet behandlar slyrelsen och övriga nämnder. En nyhet är att detinförs etl lagsladgal krav på Ireåriga rnandallider för samtliga nämnder.Samtidigt öppnas det en möjlighet för de kommuner och landsling som så önskaratt låla slyrelsen börja sin ijänslgöring tidigare än efter ellvalår. En enhetlig jävsregel införs för samtliga nämnder. Den bygger på det jävsom regleras i förvaltningslagen, men har modifierats för all inte inskränkamöjligheterna för de förtroendevalda att upprätthålla etl engagemang ikommunala förelag och föreningslivet Reglerna om delegering innehållerväsentliga nyheter, vilket framgår av del lidigare avsnittet om delegering. 1del sjunde kapitlet har vi tagit in de bestämmelser som finns i kommunallagen om partssammansalta organ och närvarorätt för de an ställda. I bestämmelserna har endast gjorts några smärre sakliga, språkliga och redaktionella ändringar. Det åttonde kapitletinnehåller regler om den ekonomiska förvaltningen. 1990/91:117 Viföreslår ett flertal ändringar. Kapitlet inleds med en ny bestämmelse Bilaga 1som ålägger kommunerna och landstingen att eftersträva en god ekonomiskhushållning i sin verksamhet. görs förmögenhelsskyddel mindreingripande och mer preciserat Vidare föreslår vi en ny bestämmelse som angerpå vilket sätt kommunerna och landslingen bör hantera sin medelsförvaltning.Fullmäktige åläggs alt meddela närmare föreskrifter om denna förvaltning. Närdel gäller budgetens innehåll innebär vårt förslag all det inle längre krävsalt budgeten för det enskilda året skall vara balanserad. 1 slällel föreskrivsdel alt budgetarna skall upprättas så alt de sammantagna om treår är i balans. Bland nyheterna märks också atl fullmäktige åläggs att meddelanärmare föreskrifter om redovisningen och atl del införs krav på"koncernredovisning". Det innebär alt årsredovisningen även skallomfatta de kommunala förelagens ekonomi. Slutligen kan nämnas att vi i vårtförslag har skrivit in självkostnadsprincipen. Idet nionde kapitlet finns bestämmelser om revision. En viktig nyhet är attkretsen revisionsansvariga har utökats. I fortsättningen skall revisionsansvarkunna utkrävas även av de enskilda förtroendevalda i styrelsen, övriga nämnderoch fullmäktigeberedningar var för sig. bärs revisionsansvaretkollektivt av varje nämnd eller beredning. Den nya bestämmelsen om vilka somhar revisionsansvar återverkar också på bestämmelserna om jäv. I övrigt gårnyheterna i huvudsak ut på att i olika avseenden beskriva gällande rätl. Deltionde kapitlet handlar om laglighetsprövning av kommunala beslul. Del ersätter7 kap. KL om kommunalbesvär. Reglerna har utformats så att särdragen iprocessen framgår tydligare av lagtexten. Ett led i delta är all vi föreslården nya termen laglighetsprövning för all klargöra all prövningen enbart avserbeslutens laglighel men inte deras lämplighet. gäller atl endaslkommunmedlemmar har räll all överklaga beslul genom kommunalbesvär och atl ettbeslul endasl kan upphävas på vissa i lagen angivna grunder. Vi anser allkopplingen mellan medlemskap och räll all överklaga bör behållas. Två av denuvarande prövningsgrunderna kan enligi vår mening slopas. Prövningsgrunden"kränker klagandens enskilda rätt" slopas eftersom den tillämpasytterst sällan. Prövningsgrunden "vilar på orättvis grund" kanundvaras med hänsyn till alt likställighelsprincipen skrivs in i lagen. Tillsist kan nämnas att vi föreslår att möjligheten att inrätta besvärsnämnderavskaffas. Viföreslär atl den nya lagen träder i kraft den . Bilaga 2 1 Förslag till Lag om kommuner och landsting Härigenom föreskrivs följande. Indelningi kommuner och landsting m. m. 1§ är indelat i kommuneroch landsling. Dessa sköler på den kommunala självstyrelsens grund deangelägenheter som anges i denna lag eller i särskilda bestämmelser. 2§ Varje län utgör eltlandsting, om inle någol annal är särskilt föreskrivet. 3§Bestämmelser om indelningsändringar finns i lagen (1979:411) omändringar i indelning i kommuner och landsling. finns i lagen (1985:894) om kommunalförbund. Bestämmelserom vad som gäller för kommuner och landsting under krig eller krigsfara finns ilagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna ochdomstolarna under krig eller krigsfara m. m. 4§ Medlem av en kommun är den som är kyrkobokförd i kommunen, äger fasl egendom ikommunen eller är laxerad lill kommunalskatt där. Medlemav etl landsling är den som är medlem av en kommun inom landslingel. Kommunernas och landstingens befogenheter 1§ Kommuner och landsling fårsjälva ha hand om sådana angelägenheter av allmänt intresse som har anknytningtill kommunens eller område eller medlemmar och som inte skallhandhas enbai't av staten, en annan kommun, ett annat landsting eller någonannan. 2§ Om kommunernas ochlandstingens befogenheter och skyldigheter på vissa områden finns särskildabestämmelser. 3§ Om kommunernas och landslingensräll alt för skötseln av sina uppgifter ta ut skatt och att meddelaföreskrifter finns bestämmelser i regeringsformen. 4§ Kommuner och landsling fårinte särbehandla någon medlem ulan lagstöd eller annan särskild grund. 5§ Kommuner och landsling får inlefatta beslul med tillbakaverkande kraft som är till nackdel för medlemmarnautan alt del finns synnerliga skäl till det. Särskilt om förhållandeltill näringslivet Prop. 6 § Kommuner och landsting får driva näringsverksamhet, om den drivs Bilaga 2 utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster ålmedlemmarna i kommunen eller . 7 §Kommuner och landsling får vidta åtgärder för att allmänt främja det enskilda näringslivet i kommunen eller . Individuellt inriktat stöd lill enskilda näringsidkare får lämnas endasl om del är nödvändigt för att motverka större arbetslöshet i kommunen eller och stödet kan antas ha avsevärd betydelse för alt motverka arbelslöshelen eller om del finns andra särskilda skäl till del. 8§ Kommuner och landsting får lämna ekonomiskt bidrag till de politiska partiersom är representerade i fullmäktige som avses i bidragsbeslutet.Bidraget skall fördelas så all varje parti får elt lika stort belopp för varje plalssom partiet har i fullmäklige. Kommunernas och landstingens organ Fullmäktige,nämnder och andra organ 1§ I varje kommun och i varje landslingfinns en beslutande församling, nämligen kommunfullmäktige i kommunerna ochlandstingsfullmäktige i landslingen. 2§ Fullmäktige i en kommun skalltillsälla en kommunstyrelse och fullmäktige i etl landsting skall tillsätta enlandstingsstyrelse. Fullmäktige skall också tillsätta de nämnder som behövs iövrigt saml nämnder som skall finnas enligt särskilda författningar. om styrelsen och övriga nämnder finns i 6 kap. Om vissa lokalaorgan i kommunerna och särskilda organ i landstingen finns särskildabestämmelser. 3§ För beredning av vissaärenden får fullmäklige inrälla fullmäktigeberedningar. En sådan beredningskall bestå av en eller flera förtroendevalda. 4§ Inom en nämndsverksamhetsområde kan det finnas utskott, nämndberedningar och parlssammansallaorgan. 5§ För granskning av den verksamhelsom bedrivs inom en nämnds verksamhelsområde och av en fullmäktigeberedningskall det finnas revisorer. 6§ Fullmäktige beslutar i ärenden om 1.budget, skatt och andra viktigafinansiella åtgärder, 2.planer och riktlinjer torverksamheten, 3.nämndernas och andra organsorganisation och verksamhetsformer, om inte någol annat följer av lag, 4.val av ledamöter ochsuppleanter i nämnder och särskilda beredningar, 5.val av revisorer ochrevisorssuppleanter, 272 1.ersältning till förtroendevaldasamt Prop. Bilaga 2 Fullmäktige beslutar också i andra ärendensom inte skall avgöras av nämndernaenligt 10 § första stycket. 7§ Fullmäktige får uppdra ål en nämnd alt i fullmäktiges ställe besluta i ell visslärende eller en viss grupp av ärenden. Ärenden som anges i 6 § första stycketeller som enligt lag eller annan författning skall avgöras av fullmäktige fårdock inle delegeras till nämnderna. Föreskrifterom delegering av ärenden inom en viss nämnd finns i 6 kap. 23-27 §§. 8§I kommunala delegationslagen (1954:130) finns bestämmelser om rätl för kommuneroch landsling all upp-dra beslutanderätten i vissa anställningsfrågor till ensammanslutning av kommuner eller landsting. 9§ I samband med atl budgeten fastställs eller anslag annars beviljas får fullmäkligeuppdra ål en nämnd alt genomföra en viss verksamhel inom ramen för de rikllinjereller andra generella beslut om verksamhelen som fullmäktige har fastställt, ominte något annat följer av lag. 10 §Nämnderna beslutar i frågor som rör förvallningen och i frågor som de enligt särskilda författningar skall handha. Nämndernabeslutar också i frågor som fullmäktige har delegerat lill dem. 11§ Nämnderna berederfullmäktiges ärenden, om fullmäktige inle har inrättat fullmäktigeberedningarför detta ändamål. Nämnderna ansvarar också för atl fullmäkliges beslulverkställs. 12§ Nämnderna skall redovisa tillfullmäklige hur de har fullgjort sådana uppdrag som fullmäktige har lämnattill dem med stöd av 7 § första stycket och 9 §. Fullmäktige skall besluta omomfattningen av redovisningen och i vilka former den skall ske. 13 §Om en kommun eller ell landsling för sin verksamhet använder aktiebolag, stiftelse, ekonomisk förening, ideell förening eller handelsbolag skall fullmäktige vidta åtgärder för atl trygga inflytande och kontroll över verksamheten. Åtgärderna skall vidtas med hänsyn lill andelsförhållande na i förelaget, verksamhetens art och övriga omständigheter. Ominle särskilda skäl finns emol det, skall fullmäktige 1.fastställa del kommunala ändamålelmed verksamhelen, 2.ulse styrelseledamöter i förelagetoch en revisor saml 3.se lill alt sådana beslut iföretaget som är av principiell beskaffenhet godkänns av fullmäklige. 14 §I fråga om företag vari kommunen eller bestämmer ensam skall fullmäklige beslula vad som skall gälla i fråga om rält för allmänheten att ta del avföretagets handlingar. 18 1990/91. 4 kap. Deförtroendevalda Prop. 1§ Med förtroendevalda avses i denna lag ledamöler och suppleanter i Bilaga 2 fullmäklige, nämnder och fullmäktigeberedningar. Med förtroendevaldaavses också revisorer och revisorssuppleanter. 2§ Rösträtt vid val av ledamöter och suppleanter i kommunfullmäktige har den som är kyrkobokfördi kommunen och har fyllt senast på Den som inte ärsvensk medborgare har rösträtt endast om han har varit kyrkobokförd iSverige de tre åren närmast före Rösträttvid val av ledamöter och suppleanter i har den som ärröstberättigad vid val av ledamöter och suppleanter i kommunfullmäktige i enkommun inom Fråganom rösträtt enligt första och andra styckena avgörs på grundval av en före valelupprättad röstlängd. 3§ Ledamöler och suppleanter ifullmäktige väljs bland dem som har rösträU enligt 2 § första och andrastyckena. Delsamma gäller valet av ledamöter och suppleanter i nämnderna samtvalet av revisorer och revisorssuppleanter. Den som har fyllt senastpå dagen för ett sådant val är dock valbar. 4§ Den som är anställd hos enkommun eller etl landsting och som på grund av sina uppgifter har den ledandeställningen bland de anställda är inte valbar. Densom är chef för en förvaltning som hör lill en nämnds ansvarsområde får inteväljas till ledamot eller suppleant i nämnden. 5§ Om en förtroendevald upphöratt vara valbar, upphör också uppdraget genast. 6§ Fullmäklige skall befria en förlroendevaldfrån uppdraget när han eller hon vill avgå, om del inle finns särskilda skälsom talar mol del. 7§ Fullmäklige får återkallauppdraget för en förtroendevald som valts av fullmäktige, om den förtroendevalde 1. harvägi"ats ansvarsfrihet eller 2. genomlagakraflvunnen dom har dömts för brott för vilket är föreskri vet fängelse eller däröver. 8 § Förtroendevalda har rälttill den ledighet från sina anställningar som behövs för uppdragen. Ekonorn i ska n å n er 9§ Fullmäktige får beslula att förtroendevalda i skälig omfattning skall 1. ersättning för resekostnader och andra utgifter somföranleds av Prop. 1990/91:117 uppdragel, Bilaga 2 2.ersättning för förloradarbetsinkomst samt 3.arvode och pension. Fullmäktigefår också beslula om andra ekonomiska förmåner. Om fullmäktige beslutar altarvode skall betalas, skall arvodel bestämmas lill lika belopp för likauppdrag. 10§ Ledamölerna i fullmäklige får väcka molioner. De får även slälla inlerpellationeroch frågorenligi beslämmelserna i 5 kap. 30 32 §§. Ledamöternai nämnder får väcka ärenden i nämnderna. Suppleanternahar samma rättigheter som ledamöterna när de tjänslgör. Närmare föreskrifter omsuppleanternas tjänslgöring i fullmäktige och i nämnderna finns i 5 kap. 9 - 12§§ och i 6 kap. 8 §. 11§ Varje ledamot i fullmäktige eller i en nämnd haren rösl men har rätt allavslå från all delta i omröslning och beslul. En ledamot i en nämnd måste dock dellai omröslning och beslul, om ärendet avser myndighetsulövning mot någonenskild. 12§ En förtroendevald som har deltagit i avgörandet av ett ärende får reserverasig mol beslulel. Reservalionen skall anmälas innan sammanträdet avslutas. 13§ Fullmäklige får besluta allen förtroendevald som inte är ledamot eller suppleant i en viss nämnd, skall fånärvara vid nämndens sammanträden och della i överläggningarna men inte i beslulen.Beslutet får även innebära all den förtroendevalde skall ha räll att få sinmening antecknad i prolokollet. 14§ Etl parti som erhållit mandali fullmäktige men som inte är företrätt i styrelsen, har rätl att låta en ledamoleller suppleant som företräder partiet i fullmäktige närvara vid styrelsenssammanträden och della i överläggningarna, men inle i beslulen. Ledamoten ellersuppleanten har i sådant fall också rält atl få sin mening antecknad iprotokollet. Fullmäkligeutser den som skall ha närvarorätt i slyrelsen. 15§ 1 väljer fullmäktige borgarråd vid första sammanträdetunder ijänslgöringsårel del år då val av fullmäklige har ägt rum i hela landet.Borgarråden väljs . Om del begärs skall varje borgarråd väljas särskill. Ivallagen (1972:620)finns det bestämmelser om hur omval eller förnyad sammanräkning som innebär ändrad mandatfördelning mellan partierna i fullmäktige inverkar på borgarrådens uppdrag. 16 § I fråga omvalbarhet lill borgarråd och uppdragels upphörande skall Prop. 1990/91:117 bestämmelserna i 3 och 5 7 §§ lillämpas. I fråga om borgarrådens ekono- Bilaga 2 miska förmåner lillämpasbestämmelserna i 9 §. 17§ Om ett borgarråd avgår undertjänstgöringstiden, skall etl nytt borgarråd väljas för återstoden avtjänstgöringstiden. För tiden tills detta har skett och när ell borgarråd ärtjänstledigt får styrelsen förordna en vikarie. 18§ Borgarråd får inte väljastill ledamot eller suppleant i slyrelsen men skall närvara vid styrelsenssammanträden. De får delta i överiäggningarna men inte i besluten. Borgarrådenskall bilda en borgarrådsberedning. 19 §Styrelsen skall ulse varje borgarråd till ordförande i en nämnd, om inle någol annal har föreskrivits i lag eller annan författning eller beslämts av fullmäktige. Borgarråden skall tjänstgöra som ordförande tills de avgår som borgarråd. Om ärendenas fördelning mellan borgarråden ändras, får styrelsen beslula alt uppdragel all vara ordförande skall upphöra lidigare. Omslyrelsen har förordnal en vikarie för ett borgarråd, skall även vikarien utövaborgarrådets uppdrag som ordförande i en nämnd. 20 § Fullmäktige får meddela närmare föreskrifter om borgarråden. 21§ Kommuner och landsting fåranställa poliliska sekrelerare atl biträda de förtroendevalda i del politiskaarbetet 22§ Lagen (1982:80) omanställningsskydd gäller inle poliliska sekrelerare. De får inle anställas förlängre tid än till utgången av del år när val av fullmäklige förrällas nästagång i hela landet 23§ En politisk sekrelerare har rälllill den ledighet från anslällning som behövs för tjänstgöringen som politisksekreterare. 1§ Fullmäklige bestämmer hur många ledamöter som fullmäklige skall ha.Antalet skall beslämmas lill ell udda tal och lill minst 31i kommuner med 12 000 röslberätligade invånare eller därunder och i landstingmed 140000 röstberättigade invånare eller därunder, 41i kommuner med över 12000 lill och med 24000 röstberättigade invånare, 51i kommuner med över 24000 till och med 36000 röslberätligade invånare och ilandsting med över 140000 till och med 200000 röslberätligade invånare, 61i kommuner med över 36000 röslberätligade invånare, 71i landsting med över 200000 röstberättigade invånare. 1Slockholms kommun och i landsting med över 300000 röstberättigade invånareskall dock antalet ledamöler bestämmas till minst 101. Vidtillämpningen av första och andra styckena skall den som har upptagils i gällande rösllängd anses som röslberältigad. Omfullmäktige beslutar alt antalet ledamöter skall ändras, skall beslutet Prop.1990/91:117 tillämpas först när val av fullmäklige förrältas nästa gång i helalandet. Bilaga 2 Beslutet skall fattas före utgången av mars månad valåret.Länsstyrelsen skall genast underrättas om beslutet 2§För ledamöterna skall det finnas suppleanter. I vallagen (1972:620) finnsbestämmelser om antalet suppleanter. 3 §Ledamöterna och suppleanterna skall väljas räknat valåret. Om valprövningsnämnden har beslutat om omval enligt 15 kap. 7 § tredje slyckel vallagen (1972:620), skall tjänstgö ringstiden dock förlängas lill dess omvalel har avslutats. I räknas mandalliden valåret. 4 §Fullmäktige väljer bland sina ledamöter en ordförande och en eller flera vice ordförande. Fullmäktige bestämmer tiden för uppdragen. 5 § Fullmäktige bestämmer när ordinarie sammanträden skall hållas. Sammanlräde skall även hållas när slyrelsen eller minsl en Iredjedel av fullmäktigesledamöter begär del eller när ordföranden anser all del behövs. 6 §Ordföranden utfärdar kungörelse om fullmäktiges sammanlräde. Kungörelsen skall innehålla uppgift om lid och plals för sammanträdet samt om de ärenden som skall behandlas. Kungörelsenskall anslås på kommunens eller anslagstavla minst föresammanträdes-dagen. Kungörelsen skall på ett lämpligt sätt också sändas lillvarje ledamot och suppleant så all den når dem senast föresammanträdesdagen. 7§ Uppgift om lid och plats försammanträdel skall minsl före sammanträdesdagen införas i den eller dedagstidningar på orten som fullmäklige beslutar. Om ett förslag om atluppgiften skall införas i en viss lidning får minsl en tredjedel av rösterna,skall uppgiften införas i den tidningen. 8§ Om ell ärende är såbrådskande all del inle hinner kungöras på del sätt som föreskrivs i 6 och 7 §§,skall kungörelsen med uppgift om ärendet anslås senast vardagen föresammanträdesdagen. Dessutom skall kungörelsen sändas lill ledamöleroch suppleanter på ett lämpligt sätt. 9 §Om en ledamot är förhindrad att inställa sig till ell sammanträde eller alt vidare delta i ett sammanträde, skall en suppleant ijänslgöra i ledamo tens ställe. Suppleanterna skall ijänslgöraenligt den mellan suppleanterna bestäm- Prop. 1990/91: 117 da ordningen. Ensuppleant som har börjat Ijänslgöra har dock alltid Bilaga 2 företrädeoberoende av lurordning. En suppleant som avbryter tjänstgöringen på grund avjäv, får åter tjänstgöra sedan ärendet har handlagts. 10§ En ledamot som inställer sigunder pågående sammanträde eller till forlsatl sammanträde, har rätl atttjänstgöra även om en suppleant inträtt i ledarnolens slälle. En ledamot somhar avbrutit tjänstgöringen vid ett sammanlräde på grund av annal hinder änjäv, får därefter under inte Ijänslgöra vid sammanträdet 11§ I koiiimunfullmäktige harsuppleanter från samma valkrets som ledamoten företräde till Ijänslgöring.Närmare bestämmelser om företrädesordningen finns i vallagen (1972:620). 12§ Fullmäktige skall bestämma omsuppleanternas tjänslgöring i övrigt 13§ Fullmäktige får handlägga elt ärende endast om mer än hälften av ledamölernaär närvarande. Fullmäktige får dock bestämma alt interpellationer och frågorfår besvaras även om färre ledamöter är närvarande. Omen ledamot enligt 14 § eller 9 kap. 3§ är jävig i ell ärende, får fullmäkligehandlägga detta även om antalet deltagande på grund av jävet inte uppgår lillvad som föreskrivs i första slyckel. 14§ En ledamol får inte della i handläggningen av etl ärende som personligen rörledamoten själv, ledamolens make, sambo, föräldrar, barn eller syskon ellernågon annan närstående. Bestämmelser om jäv i samband med revision finns i 9kap. Rälloch skyldighet för ulomslående au medverka 15§ Fullmäktige får bestämma attäven andra än ledamöter skall ha rätt all della i överläggningarna men inte i beslulen. 16§ Ordföranden och viceordförandena i en nämnd, revisorerna samt anställda i kommunen ellerlandstinget är skyldiga all lämna upplysningar vid fullmäktiges sammaniräden,om fullmäktige begär det och om det inle finns hinder mol det på grund avsekretess enligt lag. 77m/' ärendenaväcks 17§ Ärenden i fullmäktige får väckas av