prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — har de flesta av dessa länder kunnat ta lån från Väridsbankenbåde på dess marknadsmässiga villkor, s. k. IBRD-lån, och på dess mjuka, avbiståndsgivare subventionerade, villkor, s. k. IDA-lån. Sedan det ekonomiskaläget försämrats kan många av länderna nu enbart ta IDA-lån. Återbetalningarnapå IBRD-lånen utgör dock en stor del av ländernas skuldtjänst. För attunderiätta dessa betalningar har Väridsbanken beslutat, efter initiativ frånbl.a. , att en del av de totala återbetalningar som görs påtidigare IDA-lån från och med /89 skall lånas ut till dessa s.k. IDA-only länder i proportion till deras utestående skuldtjänst avseendeIBRD-lånen. Bidraget från IDA-återflödet är emellertid inte tillräckligt föratt klara av ländernas betalningsförpliktelser på . De nordiska ländemahar därför också föreslagit att biståndsgivare skall ställa ytterligare medeltill förfogande i detta syfte. Efter en överenskommelse mellan givarländernafinns nu sådana bidragsmöjligheter som en del av särskilda programför . Internationella valutafondens resurser spelar enviktig roll i de skuldtyngda ländernas återhämtningsprogram, eftersom dessaresurser är villko-rade till förändringar i den ekonomiska politiken. För attstödja fattiga länders strukturanpassning har en särskild facilitet, dvs. ensärskild möjlighet att få tillfällig tillgång till resurser från fonden,inrättats, IMF:s s. k. utvidgade slrukiuranpassningsjäcilitet (enhancedstmctural adjustment fa-cility, ESAF). Denna har ökat fondens möjligheter attge lån på mjuka villkor. För att upprätta fonden har flera länder bidragit medkapital eller räntesubventioner. har godkänt ett svenskt bidrag tillESAF på sammanlagt 600 milj. kr. under åren 1988- 1991 att användas till räntesubventioner. Ett antal länder har storabetalningseflersläpningar till IMF, Världsban ken eller regionala utvecklingsbanker. Detta har utgjort allvarliga problem för såväl länderna som institutionerna. Bland de länder som låg efter med sina betalningar märks , och . För länderna innebär detta en svår situation, eftersom de därmed är uteslutna från tillgång till nya resurser från institutionerna. Särskilda insatser måste till för att hjälpa de länder som har för avsikt att genomföra tillräckligt djupgående strukturanpassningsprogram och klara ut problemen med be talningseftersläpningarna. bildades en första s. k. stöd- 398 grupp för att bistå reformprogram och för att lösa landets skulder till internationellafinansiella institutioner. bidrog med I miljon Prop. 1990/som obundet varubistånd. nådde även en uppgörelse omsitt ekonomiska reformprogram. För att hjälpa landet hantera de exceptionelltstora betalningseftersläpningarna till IMF och utvecklades, bl.a.med hjälp av nordiskt engagemang, ett nytt sätt att försöka lösa denna typ avproblem. Delta innebär vad gäller relationen till IMF bl.a. att underett IMF-övervakat program återupptar de löpande återbetalningarna, medan denackumulerade skulden i praktiken refinansieras vid ett senare tillfälle.Samtidigt mobiliseras ett ökat stöd från bilaterala givare. gav i dettasammanhang 100 milj. kr. i form av obundet vambistånd. inledde ett omfattandeekonomiskt återhämtningsprogram. har stött utarbetandet avreformprogrammet bl. a. genom att finansiera studier och rådgivning. I maj 1989hölls i ett internationellt givarmöte vid vilket ett antal länderutfäste stöd till programmet. beslutade om ett bidrag om 65 milj. kr.för obundet rambistånd. Hanteringenav skuld till svenska staten del av de fattigaste ländernas skuld gäller i långivarlandet offentligeller offentligt garanterad skuld, främst bistånds- och exportkrediter. Ienlighet med en resolution i , skrev av debiståndskrediter som gavs till de fattigasteländerna. gjordes samma sak för . Totalt avskrevs ca I 185 milj.kr. Detta har inte belastat betalningsbalansstödet. De fordringar som svenska staten har påu-länder är främst exportkrediter och u-krediter. Av betalningsbalansstödethar sammanlagt 496 milj. kr. använts för betalning av skuld till svenska statenenligt den modell som beslutades . Sju länder - , ,, , , och - har på detta sätt fåttförfallna skulder till svenska staten reglerade fram till ett visst datum.Beloppen för de enskilda länderna framgår av tabellen. De reglerade skuldernahar uppkommit genom skadereglering hos exportkreditnämnden (EKN) ellerSWEDFUND (endast mindre belopp). Skulderna omfattar såväl kapitalförfall somursprunglig låneränta. Sedan tog det första beslutet om betalningav skuld till svenska staten har de multilaterala formerna för reglering av denna typ av skuld utvecklats. Inom den s. k. kan skuldtyngda länder omför- handla betalningsförpliktelser under offentliga skulder och som följer av i långivarländerna offentligt garanterad skuld. Efter att ha uppnått en prin cipöverenskommelse i ingår skuldlandet bilaterala avtal med långivarländerna. Vid de sju stora industriländernas möte i uppnåddes ett viktigt genombrott i denna fråga. Denna s. k. Toronto-överenskommelse ger tre möjligheter till koncessionella, dvs. mjuka, villkor för de fattigaste länderna: avskrivning av en del av kapital- förfallen, förlängd återbetalningstid och sänkt konsolideringsränta. Förmånga är även dessa mjukare villkor alltför betungande. Prop.1990/91:100 har därför drivit frågan om ytterligare skuldlättnad för defattigas- Bil. 5 te länderna. Genom att använda betalningsbalansstödet harregeringen beslutat att ge en rad länder full betalningsfrihet när skuldernaomförhandlas. Biståndet används för atl täcka samtliga räntebetalningar somskall erläggas i enlighet med skuldkonsolideringsavtalen. Biståndet ger alltsåen additionen skuldlättnad utöver vad som överenskommits internationellt. I ettsamlat beslut avsattes 78,7 milj. kr. för detta ändamål. Ävenvid några tidigare tillfällen har anslaget använts för liknande ändamål (totalt17,7 milj. Stödjör reglering av kommersiella skuld Utöverskuld till internationella finansiella institutioner och skuld till bilateralaoffentliga långivare har en betydande skuld till privata långivarei andra länder. Detta är skuld som inte är offentligt garanterad ilångivarlandet. Eftersom de mest skuldtyngda har svårt att betalaräntor och amorteringar på denna skuld, säljs sådana skuldsedlar mellanfordringsägare på en andrahandsmarknad till priser som ofta ligger på en nivålångt under skuldsedlarnas nominella värden, för vissa länder så lågt som 5 av det nominella värdet. Olika metoder har tillämpats för att hjälpau-länderna att tillgodogöra sig marknadens diskontering av fordringarnasvärde. har främjat sådan marknadsbaseradskuldlättnad på olika sätt. Om skuldsedlar köps upp på andrahandsmarknaden avtredje part och överlämnas till skuldlandet uppstår ett s. k. skuldåterköp(eng. debt buy-back). Under /88 användes 10 milj. kr. för ettsådant arrangemang lill förmån. I ett första brett internationelltorganiserat skuldåterköp bidrog ett antal biståndsgivare till en fond föruppköp av skulder till privata långivare. Fonden administrerades avIMF. Till ett pris av av skuldernas nominella värde kunde hälften avBolivias skuld av detta slag återköpas och annulleras. bidrogSverige med ytterligare 10 milj. kr. Även andra återköpsopera-tioner harförberetts. Om skuldsedlar köps upp på andrahandsmarknaden ochöveriämnas till skuldlandet i utbyte mot någonting, t. ex. lokalvaluta för ett biståndspro jekt, uppstår s. k. skuldbyten (även kallade skuldomvandlingar eller skuld- konverteringar, eng. debt swaps). genomförde ett sådant skuldbyte till förmån för under /89. Då användes 21 milj. kr. (från andra anslagsposter) som var avsedda för lokalkostnadsfinansi ering i ett naturvårdsprojekt i landet. Costaricanska fordringar köptes upp till i genomsnitt av det nominella värdet. Skuldsedlarna överläm nades till i utbyte mot att landet ställde lokalvaluta till förfo gande för naturvårdsprojektet. På så sätt fick projektet mer lokalvaluta än det skulle ha fått om den utländska valutan hade växlats på normalt sätt i bank. Till skillnad från skuldåterköpen ökar skuldbyten oftast belastning en på landets budget. Särskild hänsyn måste därför tas till den makroeko nomiska situationen när skuldbyten genomförs. NORDISKT BISTÅNDSSAMARBETE Pop. 1990/91: lOO Denordiska länderna har samarbetat på biståndsområdet.Formerna för samarbetet regleras genom en konvention som undertecknades i mars1981. Enligt denna skall ärenden av principiell karaktär, såsom utvidgning,förlängning och revision av insatserna, beslutas av det Nordiska ministerrådetsom även fastställer de ekonomiska ramarna. Den löpande granskningen avbiståndsprojekten sker genom en s. k. ämbetsmannakommitté för biståndsfrågor(EKB) bestående av de ansvariga ämbetsmännen i de nordiskabiståndsadministrationema. Genom konventionen upprättades även en rådgivandekommitté för lekman-narepresentation (RKB). RKB spelade en betydelsefull roll igenomförandet av de gemensamma nordiska biståndsprojekten. De flesta av dessaprojekt har avslutats vilket medfört att biståndsministrarna i september1990 beslöt att RKB skulle läggas ner. Istället skall de nordiska ländernaenligt ett rullande schema arrangera ett årligt seminarium där parlamentarikeroch andra biståndsintresserade får möjlighet att diskutera biståndspolitiskafrågor av gemensamt intresse. står som värd för det första seminariet1991. Inom EKB bereds gemensamma nordiska projekt, samtdiskuteras biståndsfrågor av nordiskt intresse. Kommittén är ett viktigt fommför bl. a. diskussioner om samordnade ställningstaganden i olikainternationella organisationer. Arbetsgrupper av ad-hoc karaktär tillsätts föratt diskutera och bereda aktuella frågor. De nordiska biståndsministrarna lägger stor viktvid ett nära samarbete i biståndspolitiska frågor och har därför beslutatformalisera en ordning med regelmässiga möten . Mot bakgrundav erfarenheterna kommer möjligheten att upprätta ett nordiskt fackministerrådför bistånd att undersökas . 1 samband med den volymaktion som de nordiskaländerna drev inleddes även ett fastare samarbete medNederländerna. Återkommande möten hålls nu mellan biståndsministrarna i Nordenoch . Det nordiska samarbetet i biståndsärenden omfattarockså informella överiäggningar, t. ex. i anslutning till internationellamöten, där de nordiska länderna ofta uppträder som en enhet. De nordiskaländerna har även en gemensam representation i , de regionalautvecklingsbankerna och den internationella jordbruksutvecklingsfonden (). Tyngdpunkten i det nordiska samarbetet harsuccessivt kommit att förskjutas från de traditionella samfinansieradeprojekten mot samarbete präglat av stor flexibilitet såväl till formen som ivalet av samarbetsobjekt. De nordiska ländema antog ett särskiltprogram för nordiskt samarbete på biståndsområdet. Ett annat inslag i detnordiska samarbetet är en nordisk fond för kreditgivning på koncessionellavillkor. Mot bakgrund av utvecklingen i ochBaltikum har de ka länderna påbörjat samarbete om ett nordiskt arbetsprogram. Förslag finns om att inrätta en stipendieordning, upprätta informationskontor m. m. Finansiering förutsätts ske över Nordiska ministerrådets budget. BISTÅNDETFÖRDELAT PÅ ENSKILDA pp- 1990/91: lOO Denföljande statistiken avser de utbetalningar (i tkr) som gjorts budgetåret1989/90 av , , , IMPOD och SWEDFUND.Utbetalningar, som inte kunnat länderfördelas, har förts till posten ejländerfördelat, de regionala posterna eller till övrigtposten. Utbetalningamaför u-krediter avser avräkningar mot biståndsanslaget för gåvoelement förkreditförbindelser som utfärdats /90. Utgifterna för SlDA:s centralaadministration, inklusive biståndskontoren, redovisas i separat kolumn. Övrigautgifter för den centrala biståndsadministrationen har utelämnats. Med hänsyntill lMPOD:s arbetssätt ingår dock i dess utbetalningar lönekostnader förpersonal med undantag av chefen för kontoret samt viss administrativ personal.Det muhilaterala biståndet (under anslaget Cl) ingår inte i statistiken då detinte är möjligt att på ett rättvisande sätt fördela det biståndet på enskildaländer. i ri O" ■o in oo 1/ : r~~ r-l v-i rt HJ-' Tt 3 ; rr-, (J\ Cl v~> r~~ \o 1 ~ Cr- r. O O (7» o -o o r-i r-- r TT \D 0-. rt r I/-1 O OO 11 w~i oo o (~i - ri r-.) Tj -Tj 1/-, OO 1/ -O »O Prop.1990/91:100 Bil.5 E i: c " .2 o _ oo o ** rn m Tj- - < O Tf O f O tn m rsi TT r-i r , oc o - , o 5i S o "n m Tf ■o O oo os CT- Tf -TN m . oo r", -"d" f, \J- sD oo Tf O ' OO O - ri ■n ri r " m rs] ä- 2 o S c:'i J E o. S j: , r: 3 OJ ro (Q OJ L> -c o o 3 U Di UO O O re I g. Q Q a: -o :::JZ- [Il [II pi [11 [1] m(Nmooo' QOs (*lCTvOO CT r- m ■ (N O o in o (N ■* w-i r-i 00 r- »c r- 'Tj- r - oo w rs} Prop.1990/91:100 Bil.5 lUZ c/; u- ■g 2 < 5 2 I =QSc,o = s,0 so T fsj Tf Tf m Tf ■n r oo O '"IS S aSi.E o o Os ( r- so sO sO O m m m Tf o rsi - oo m O " TT r- Tf ■ 0 sO O r- m m o r- Hj 3 'c ra t. o - ] J= 3 3 3 *>n ro.2 cc>'n=* xx« 51=; OTrtPji».-o _i _J _J -1 - os l_ rN-OooinO \o mr- (tmr rr oom r voiiinr rnTj-inr»-i Cl r f* r-i (1 m "d- Os 00 Prop.1990/91:100 Bil.5 O ■5; S 2 CU .0 > 3 C/1 U. O O so Tt f»-i O sO "O sO o os sO O sO 3 .=£ o bi. o 'c 2 i o QO tn sO oc ; r- rf Tf 1 r O O ui Os o -O r~i mocococ rosii', Tfoor-ioi-. 5 2 2 2 i :s a rt -j o 3_ 2- n_ Il E ä 2 - '- ä; LÖ2_t//:/5'J/jy)7)( fTtu OO rOT 00.0.1 r.Of.-ia-Ooo o 11 OOO"". TI- oo ..-. .c rlw-i r.) Prop.1990/91:100 Bil.5 » S ärt 2 &i .5 ■> 3 Tf Os os nO Ol os Tf (I = 2 <.S 2 I SaSQmS in, o <, OO Os fN m fs r >n Tf oo ri Os nCl O Tf oo sO O 1/in r-- UJ o : 4, _ E 2 E O m 1. os m, Qs O ft Os os r Tf sO ra ro e3 c X 1- 1990/91:100 Bil.5 the Swedish Labour Movement Comite de Accion de al Desarrollo Economico y Social Centro Agronomico Tropical de del Caribe y Centro Luttecontre la Sécheresse au CND Commissionon Narcotic Drugs Beredningenför internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete Centralamerikanskabanken för ekonomisk integration för utveckling i Sahelområdet 28 1990/91. Departmentof Technical Cooperation for Development EuropeanBank for Reconstruction and Development Empresade Cooperativas de Productores Agropecunnos Fund for Special Operations United Nations Center for Prop.1990/91:100 Bil.5 FN:scenter för transnationella företag FN:sekonomiska och sociala råd FN:slivsmedels- och jordbruksorgan isation 1990/91:100 Bil.5 on Drought and Development Internationellakooperativa alliansen () ansvarig för torka och utveckling Prop.1990/91:100 Bil.5 Import Promotion Office for Conservation of Nature and 1990/91:100 Bil.5 SAREC SwedishAgency for Research SHIA SwedishOrganization of the SPA WorldBank Special Program SWAPO SouthWest People's Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling Konferensenför samordnad utveckling i södra Kommissionenför transporter och kommunikationer i södra Science and Technology for United Nations Commission for Office of the United Nations United Nation Educational, United Nations Children's 1990/91:100 Bil.5 Fondenför industriellt samarbete med FN:scenter för vetenskap och teknologi för utveckling för handel och utveckling för utbildning, vetenskap och kultur FN:sfond för kontroll av beroendeframkallande medel Prop.1990/91:100 Bil.5 /National Union for the Office of the Coordination for United Nations (Humanitarian and United Nations Relief and Refugees in the Near East WCC WorldCouncil of Churches ZAPU ZimbabweAfrican Peoples Union Världsorganisationenför den intellektuella äganderätten Förteckning över lönade utlandsmyndigheter samtackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna per den 1 januari1991. (sidoackrediteringsorterinom parentes) 1990/91:100 Bil.5 (,, ) () (, ) (*) (, ) BukarestCanberra (, , Port (, ) () DhakaDublin (, ) HaagHanoi Is lamabad () () Kuwa i t (, , ) () () () () (, , Thirapu) OsloOttawa (, Såna) () i v (, Nuku'alofa, ) WienWindhoek () beskickningen förestås av en tf.chargé d'affaires () beskickningen stängd tills vidare ständigadelegation vid de internationella organisationerna i utveckling () i delegation vid de Europeiska gemenskaperna (EG) iBryssel delegation vid de militära förhandlingarnainom ramen för konferensen om säkerhetoch samarbete i (ESK) i a) Generalkonsulat b) Konsulat deJaneiro (♦) () Omvandlas till honorärkonsulat under år1991. De fem sändebuden harföljande ackrediteringar: (), (),(Republiken ), (), ().JWonrovia (), () och (). (), (StLucia), (), (), Paramåribo(), (), () och (). (), (), (), () och (). (), Brazzavllle (), (), (), () och (). Heliga Stolen('), , (). (*) Ambassadören är resident i m. m. Utrikesförvahmngen, förslagsanslag A 2. Utlandstjänstemännens representation, reservationsanslag A 3. Kursdifferenser, förslagsanslag A4. Honorärkonsuler, yöw/agsans/og A 5. Särskilda förhandlingar med annanstat eller inom internationellorganisation, JÖrslagsanslag A 6. Nordiskt samarbete, förslagsanslag A 7. Utredningar m. m., reservationsanslag A 8. Officiella besök m.m.,förslagsanslag A 9. Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandetm. Bidrag till vissa internationella organisationer Bl.Förenta nationerna, ./Örs/agsanx/ag 1226080(X) B 2. ,yor5/ag5an5/ag 250000000 B 3. ,förslagsanslag 26045000 B 4. och ut veckling (), förslagsanslag 17 300000 B 5. Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA), förslagsanslag 60000000 B 6. Organisationer för internationell handel och råva rusamarbete m.m., förslagsanslag 9253000 B 7. Internationell råvarulagring,/o>5/flgM«5/ag 2000000 B 8. Övriga internationella organisationer m.m., jÖr- Bidrag till internationella biståndsprogram,reserva tionsanslag 3 319 379000 Utvecklingssamarbete genom SIDA, reservations anslag 7 305000000 Andrab'\ständsprogTam, reservationsanslag 1968000000 Styrelsen för internationell utveckling(SIDA), för slagsanslag 269 588000 Styrelsen föru-landsutbildning i ( U-centrum),förslagsanslag 54906000 Styrelsen för u-landsforskning (SAREC),förslags anslag 21027000 , yöw/ag.wrts/ag 5 739000 Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS), förslagsanslag Bidrag till styrelsen för u-landsutbildning iSandö (), förslagsanslag 1990/91:100 14600000 Bil. D.Information om i utlandet m.m. , reservationsanslag D 2. Riksradios programverksamhet för utlandet, reservationsanslag D 3. Övrig information om i utlandet, reservationsanslag E. Utrikeshandel och exportfrämjande , rawa/i.y/ag 50487000 Exportfrämjande verksamhet, reservationsanslag 2598I5(XX) , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar, förslagsanslag 1000 Krigsmaterielinspektionen m.m.,yow/agM«.$/ag 96000 Bidrag till stiftelsen , an slag 2163000 E 6. Bidrag till ett institut för reservations anslag 3000000 E 7. Kontakter med , reserva tionsanslag 10000000 F.Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m. m. Utredningar inom det nedmstnings- ochsäkerhetspolitiska området, reservationsanslag Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK), förslagsanslag Information, studier och forskning om freds-och nedrustningssträvanden m. m. reservationsanslag Bidrag till (), reservationsanslag Forskningsverksamhet för rustningsbegränsningoch nedrustning, förslagsanslag Innehållsförteckning pp- »0/91: lOO Utlandstjänstemännens representation ......... 28 Särskilda förhandlingar med annan stat ellerinom internatio nell organisation ....................................... 29 Nordiskt samarbete .................................. .. 30 Utredningar m. m........................................ .. 30 Officiella besök m.m.................................... .. 30 Ekonomiskt biståndtill svenska medborgare i utlandet m. m. Bidrag till vissa internationella organisationer ()....................................................... .. 35 Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) 36 Organisationer för internationell handel och råvamsamarbete m.m........................................................... .. 36 Internationell råvamlagring ........................ .. 38 Övriga internationella organisationer m.m........ .. 39 U-ländernai världen...................................... 41 Ekonomiskutveckling i olika delar av u-världen 42 Resurserför utveckling................................ 46 Ettlångsiktigt utvecklingssamarbete i en föränderiig värld . Demokratifrämjandebistånd ....................... .. 54 Miljöoch utveckling.................................... 58 Samarbetemed .......... .. 62 Utredningom organisation och arbetsformer inom bilateralt utvecklingsbistånd ................................... .. 66 Övrigtutrednings-och förändringsarbete i biståndet 75 418 Sverigesutvecklingssamarbete med 78 Prop. Flyktingaroch migration............................... 86 Bil. Utredningom del multilaterala biståndet ....... 87 Utredningom kreditinstrumentets roll i biståndet 88 Utredningom det svenska fraktbidragssystemet 88 Bidrag till internationella biståndsprogram ....... 92 Utvecklingssamarbete genom SIDA ............. . 116 Andra biståndsprogram .............................. 147 Styrelsen för internationell utveckling (SIDA).... 165 Styrelsen för u-landsutbildning i (U-centmm) . . 166 Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) ........ 170 Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) ...................................................... 173 Bidrag till styrelsen för u-landsutbildning i (U- centrum) .................................................. . 174 Information om i utlandet m. m. Riksradiosprogramverksamhet för utlandet 176 Övrig informationom i utlandet........... 178 E. Utrikeshandel och exportfrämjande Denhandelspolitiska utvecklingen ............... 180 Tullfrågor,handelsprocedurer m. m................ 193 Skyddssystemetpå beklädnadsområdet ........ 194 Kontrollav vissa produkter som kan användas i massförstö relsesyfte .............................................. 196 Exportfrämjandeverksamhet ....................... . 201 , läckande av vissa utgifter för skadeer- säUningar.................................................... 207 419 Krigsmaterielinspektionen m.m....................... . 213 Prop. Bidrag till Stiftelsen . Bidrag till ett institut för ........... . 215 Kontakter med ........... 216 F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m. m. Utredningar inom det nedrustnings-och säkerhetspolitiska området...................................................... . 217 Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) .... 217 Information, studier och forskning om freds- och nedmstnings- strävandenm.m........................................... . 218 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () .................................................... . 220 Forskningsverksamhet för rustningsbegränsningoch nedmst ning .......................................................... . 223 Bilaga5.1 Fakta om bistånd Statligamyndigheter och organ för bistånd 237 Internationellafinansieringsorgan ......................... . 255 Internationelltlivsmedelsbistånd ................ ,......... 267 Bilateraltutvecklingssamarbete genom SIDA ........... 277 Andraanslagsposter............................................. . 373 Andrabiståndsprogram ...................................... . 388 Nordisktbiståndssamarbete................................... . 401 Biståndetfördelat på enskilda länder .................... . 402 Vissaförkortningar............................................... . 407 Bilaga5.2 Förteckning över lönade utlandsmyndigheter samt ackrediteringarlör de Stockholmsbaserade ambassadörerna per den I Anslagsförteckning............................................... . 416 Innehållsförteckning .......................................... . 418 Tryckeri, 1991 420 Bilaga 6till budgetpropositionen 1991 1990/91:100Bil. Försvarsdepartementethar inom ansvaret för de åtgärder som krävs för attförbereda landet för att motstå väpnad eller annan yttre aggression och för attställa om samhället till kris- och krigsförhållanden. Totalförsvaret består aven militär och en civil del. Totalförsvarets militära del omfattar armén,marinen och flygvapnet samt den operativa ledningen. Vidare ingår ett antalmyndigheter som benämns gemensamma myndigheter. Totalförsvarets civila del utgörs av ett antalsamhällssektorer benämnda funktioner.