prop · GE03198 · 1990-12-31 00:00:00 — Ansvar inträder dock inte i annat fall än då blagetsekonomiska underlag varit uppenbart otillräckligt i förhållande tillverksamhetens art och omfattning saml till förutsebara risker. Förförpliktelser på grund av avtal med viss borgenär inträder ej ansvar fördelägare, som gjort vad som på honom skälingen ankommil för att upplysa borgenärenom bolagets ekonomiska förhållanden. Den som utan att vara delägare har ett bestämmande inflytande överbolagels verksamhet är ansvarig enligt de grunder som anges i första stycket. I fråga om rätt atl påkalla betalningsansvar enligt vad nu är sagt ochom väckande av talan härom tillämpas bestämmelserna i 4 kap. 19 och 20 §§konkurslagen (1887:672). 3§Minst en månad före ordinarie bolagsstämma skall årsredovisningshandlingarnaför del förflutna räkenskapsåret avlämnas lill revisorerna. Senasten månad efter det resultaträkningen och balansräkningen blivit fastställda, skall avskrift av årsredovisning och revisionsberättelse insän das lill regislreringsmyndighelen. På avskriften av årsredovisningen skall styrelseledamot eller verkställande direktör teckna bevis om all reultalräk- ning och balansräkning fastställts med uppgift om faslslällelsedagen. selskall även innehålla uppgift om bolagsstämmans beslut beträffande bolagels vinst ellerförlust. Om avskrift av årsredovisning och revisionsberättelse inte, på sättsägs i andra stycket, insänts efter räkenskapsårets utgångsvarar verkställande direktören och styrelseledamöterna solidariskt förbolagets uppkommmande förpliktelser. Ansvaret gäller inte för förpliktelser somuppkommer efter det att handlingarna insänts. 1990/91:198 Bilaga 2 Del åligger styrelsen att ofördröjligen upprätta en särskild balansräkning så snart det finns skäl all anta att bolagets eget kapital understiger hälften av del registrerade aktiekapitalet. Visar balansräkningen att så är fallet, skall styrelsen möjligt lill bolagsstämma hänskjuta fråga om bolaget skall träda i likvidation. Godkänns ej pä bolagsstämma efter hänskjutandet balansräkning avseende ställningen vid liden för stämman som ulvisar alt del egna kapitalel uppgår till det registrerade aktiekapitalet, skall styrelsen, om ej bolagsstämman beslutar all bolaget skall träda i likvidation, hos rätten ansöka att bolaget försätts i likvidation. Sådan ansökan kan även göras av styrelseledamot, verkställande direktör, revisor eller aktieägare. Detåligger styrelsen att ofördröjligen upprätta och låta revisorerna granska ensärskild balansräkning så snart det finns skäl atl anta all bolagels egetkapital understiger hälften av del registrerade aktiekapitalet. Sammaskyldighet inträder om bolaget vid utmätning befinnes sakna utmätningsbaratillgångar. Visar balansräkningen att bolagets eget kapital understigerhälften av det registrerade aktiekapitalet skall styrelsen möjligt tillbolagsstämma hänskjuta fråga om bolaget skall träda i likvidation. Godkänns ejpå bolagsstämma efter hänskjutandet en av revisorerna granskadbalansräkning avseende ställningen vid tiden för stämman som ulvisar all detegna kapitalet uppgår lill del registrerade aktiekapitalet, skall styrelsen,om ej bolagsstämman beslutar all bolaget skall träda i likvidation, hos rättenansöka alt bolaget försätts i likvidation. Sådan ansökan kan även göras avstyrelseledamot, verkställande direktör, revisor eller aktieägare. Görsansökan enligt första stycket, förordnar rätlen all bolaget skall träda ilikvidation, om del ej under ärendets handläggning i tingsrätten styrks allbalansräkning ulvisande all bolagels eget kapital uppgår till del registreradeaktiekapitalet blivit granskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Vid beräkningen av delegna kapitalets storlek skall inom linjen tilläggas en post ulvisande denökning av tillgångarnas sammanlagda värde som skulle följa, om de redovisades lillförsäljningsvärdet med avdrag för försäljningskostnaderna. Beträffande sådanaanläggningstillgångar som undergår fortlöpande värdeminskning gäller dock attde tas upp till an- skaffningsvärdelminskal med erforderiiga avskrivningar och nedskrivningar, om därigenomerhålls ell högre värde. Vidare skall vid beräkningen hänsyn inle las lillskuld på grund av statligt stöd för vilket återbelalningsskyldigheten ärberoende av bolagets ekonomiska ställning, om stödet -för det fall atl bolagetförsätts i konkurs eller träder i likvidation skall återbetalas först sedanövriga skulder lill fullo betalats. Prop.1990/91:198 Bilaga 2 Underlåterstyrelseledamöterna att fullgöra vad som åligger dem enligt första stycket,svarar de och andra som med vetskap härom handlar på bolagels vägnar solidarisktför bolagets uppkommande förbindelser. Sådant ansvar inträder även föraktieägare som, när likvidalionsplikl föreligger enligt första stycket tredjemeningen, med vetskap härom deltar i beslut all fortsatta bolagets verksamhet.Den ansvarighet som det nu är fråga om gäller dock ej för förbindelser som uppkommersedan likvidalionsfrågan hänskjutits till rätlens prövning eller sedan enbalansräkning, som utvisar alt bolagets eget kapital uppgår lill delregistrerade aktiekapitalet, blivit granskad av revisorerna och godkänd avbolagsstämma. Underlåterstyrelseledamöterna atl fullgöra vad som åligger dem enligt första stycket, svarar de och andra som med vetskap härom handlar på bolagets vägnar solida riskt för bolagets uppkommande förbindelser. Sådant ansvar in träder även för aktieägare som, när likvidalionsplikl föreligger enligt första stycket fjärde meningen, med vetskap härom deltar i beslut all fortsätta bolagets verksamhet. Den ansvarighet som del nu är fråga om gäller dock ej för förbindelser som uppkommer sedan likvidationsfrå gan hänskjuts till rättens prövning eller sedan en balansräkning, som ulvisar all bolagets eget kapital uppgår lill del registrerade aktie kapitalet, blivit granskad av reviso rerna och godkänd av bolags stämma. Denna lag träder i kraftden Förslag till Prop. Bilaga 2 Lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska Härigenomföreskrivs atl lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar skall införas en nyparagraf, I kap. 3 a §, av nedan angivna lydelse. Kan en ekonomisk förening inte uppfylla inte uppfylla sina förpliktelsermot borgenärerna och beror detta på att en föreningsmedlem begagnat sittinflytande över föreningen på ett gentemot borgenärerna otillbörligt sätt,svarar medlemmen solidariskt med brister. Ansvarinträder dock inte i annat fall än då föreningens ekonomiska underlag varit uppenbartotillräckligt i förhållande till verksamhetens art och omfattning samt till förusebararisker. För förpliktelser på grund av avtal med viss borgenär inträder ejansvar för medlem, som gjort vad som på honom skäligen ankommit för att upplysaborgenären om föreningens ekonomiska förhållanden. Den som ulan att vara medlem har ett bestämmande inflytande överföreningens verksamhet är ansvarig erdigt de grunder som anges i förstastycket. I fråga om rätt att påkalla betalningsansvar enligt vad nu är sagt ochom väckande av talan härom tillämpas bestämmelserna i 4 kap. 19 och 20 §§konkurslagen (1987: 672). Dennalag träder i kraft den Förslag till Prop. Lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) ' Härigenomföreskrivs att i förmånsrättslagen (1970:979) skall införas en ny paragraf 20 §,av nedan angivna lydelse Om gäldenären är ett aktiebolag eller en ekonomisk förening går fordranfrån den, som enligt 1 kap. 1 a § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 1 kap. 3a§lagen (1975:667) om ekonomiska föreningar ålagts betalningsansvar för bolagetseller föreningens förpliktelser, efter andra fordringar. Dennalag träder i kraft den 333 1990/91. 1 saml Nr 198 Förteckning över instanser som erhåUit betänkandet (SOU Prop. 1990/91:19i 1987:59) Ansvarsgenombrott m.m. 10.Juridiska fakulteten vid Lundsuniversitet 13.Kommisionslagskommittén (Ju1978:10) 14.l980årsföretagsskatlekommitté(B1979:13) 16.Stockholms handelskammare Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag Prop. Förslag till '"§"4 Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenomföreskrivs i fråga om aktiebolagslagen (1975:1385)' dels atl 11 kap. 3 § och 13kap. 2 § skall ha följande lydelse, dels alt det i lagen skall införas en nyparagraf, 1 kap. 1 a §, av följande Kan ett aktiebolag inle uppfylla sina förpliktelser mot borgenärerna ochberor detta på att en delägare har begagnat sitt inflytande över bolaget påett gentemot borgenärerna otillbörligt sätt, svarar delägaren solidariskt medbolaget för vad som brister. Ansvar inträder dock inte i annat fall än dåbolagets ekonomiska underlag har varit uppenbart otillräckligt i förhållandetill verksamhetens art och omfattning samt till förutsebara risker. Förförpliktelser på grund av avtal med viss borgenär inträder ej ansvar fördelägare, om denne har gjort vad som på honom skäligen ankommil för att upplysaborgenären om bolagets ekonomiskaförhållanden eller om borgenären ändå harkänt till dessa förhållanden. Den som utan att vara delägare har ett bestämmande inflytande överbolagets verksamhet är ansvarig enligt de grunder som anges i första stycket. I fråga om rätt atl påkalla betalningsansvar enligt första och andra styckenaoch om väckande av talan härom tillämpas bestämmelserna i 4 kap. 19 och 20 §§konkurslagen (1987:672). 3§ Minst en månad före ordinarie bolagsstämma skall årsredovisningshandlingarnaför del förflutna räkenskapsåret avlämnas till revisorerna. Senasten månad efter det resultaträkningen och balansräkningen blivit ' Lagen omtryckt 1982:739. fastställda,skall avskrift av årsredovisning och revisionsberättelse insändas lill regislreringsmyndighelen.På avskriften av årsredovisningen skall styrelseledamot eller verkställandedirektör teckna bevis om att resultaträkning och balansräkning fastställts meduppgift om faslslällelsedagen. Beviset skall även innehålla uppgift om bolagstämmansbeslut beträffande bolagets vinst eller förlust. Om avskrift av årsredovisning och revisionsberättelse inte, på sättsom anges i andra stycket, har insänts efter räkenskapsåretsutgång, svarar styrelseledamöterna och verkställande direktören solidarisktför de förpliktelser som uppkommer för bolaget. En styrelseledamot ellerverkställande direktör undgår dock ansvar, om han visar att underlåtenhetenatt insändaårsredovisningochrevisions-berättelse inte beror på försummelse avhonom. Ansvar inträder inte för förpliktelser som uppkommer efter det atthandlingarna har kommit in till registreringsmyndigheten. 1990/91:198 Bilaga 4 Del åligger styrelsen att ofördröjligen upprätta en särskild balansräkning så snart det finns skäl all anta att bolagels eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet. Visar balansräkningen att 5å är fallet, skall styrelsen möjligt lill bolagsstämma hänskjuta fråga om bolaget skall träda i likvidation. Godkänns ej på bolagsstämma efter hänskjutandet balansräkning avseende ställningen vid liden för stämman som utvisar all det egna kapitalel uppgår lill del registrerade aktiekapitalet, skall styrelsen, om ej bolagsstämman beslutar att bolaget skall träda i likvidation, hos rätten ansöka atl bolaget försätts i likvidation. Sådan ansökan kan även göras av styrelseledamot, verkställande direktör, revisor eller aktieägare. Det åligger styrelsen atlofördröjligen upprätta och låta revisorerna granska en särskild balansräkningså snart det finns skäl att anta att bolagets eget kapital understiger hälftenav det registrerade aktiekapitalet. Samma skyldighet inträder om bolaget vidverkställighet enligt 4 kap. utsökningsbalken befunnits sakna utmätningsbaratillgångar. Visar balansräkningen all bolagets eget kapital understigerhälften av det registrerade aktiekapitalet, skall styrelsen möjligttill bolagstämma hänskjuta fråga om bolaget skall träda i likvidation. Godkännsej på bolagsstämma efter hänskjutandet en av revisorerna granskadbalansräkning avseende ställningen vid tiden för stämman som utvisar att detegna kapitalet uppgår till det registrerade aktiekapitalet, skall styrelsen,om ej bolagstämman beslutar all bolaget - Senastelydelse 1987:1246. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skaUträda i likvidation, hos rätten ansöka atl bolaget försätts i likvidation.Sådan ansökan kan även göras av styrelseledamot, verkställande direktör,revisor eller aktieägare. Görsansökan enligt första stycket, förordnar rätten att bolaget skall träda i likvidation,om del ej under ärendets handläggning i tingsrätten styrks att balansräkningutvisande alt bolagets eget kapital uppgår till det registrerade aktiekapitaletblivit granskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Vid beräkning av det egnakapitalets storlek skall inom linjen tilläggas en post utvisande den ökning avtillgångarnas sammanlagda värde som skulle följa, om de redovisades lillförsäljningsvärdet med avdrag för försäljningskostnaderna. Beträffande sådanaanläggningstillgångar som undergår fortlöpande värdeminskning gäller dock atlde tas upp till anskaffningsvärdet minskat med erforderliga avskrivningar ochnedskrivningar, om därigenom erhålls ell högre värde. Vidare skall vidberäkningen hänsyn inte tas till skuld på grund av statligt stöd för vilket återbelalningsskyldighetenär beroende av bolagets ekonomiska ställning, om stödet för det fall att bolagetförsätts i konkurs eller träder i likvidation skall återbetalas först sedanövriga skulder lill fullo betalats. 1990/91:198 Bilaga 4 Om styrelseledamöternaunderlåter att fullgöra vad som åligger dem enligt första stycket, svarar de ochandra som med vetskap om denna underiåtenhet handlar på bolagets vägnarsolidariskt för de förpliktelser som uppkommer för bolaget. Enstyrelseledamot undgår dock ansvar, om han visar att underlåtenheten inteberor på försummelse av honom. Solidariskt ansvar för de förpliktelser som uppkommerför bolaget inträder även för aktieägare som, när likvidationsplikt föreliggerenligt första stycket tredje meningen, med vetskap om likvidationspliklendeltar i beslut alt fortsätta bolagets verksamhet. Ansvarighet enligt detta styckegäller dock inte för förpliktelser som uppkommer sedan likvidationsfrågan harhänskjutits lill rättens prövning eller sedan en balansräkning, som utvisaralt bolagels eget kapital uppgår till del registrerade aktiekapitalet, blivitgranskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Om styrelseledamöterna underiå-teratt fullgöra vad som åligger dem enligt första stycket, svarar de och andra sommed vetskap om denna underiåtenhet handlar på bolagets vägnar solidariskt förde förpliktelser som uppkommer för bolaget. En styrelseledamot undgår dock ansvar,om han visar att underlåtenheten inte beror på försummelse av honom.Solidariskt ansvar för de förpliktelser som uppkommer för bolaget inträder ävenför aktieägare som, när likvidalionsplikl föreligger enligt första stycket jjärdemeningen, med vetskap om likvidationsplikten deltar i beslut att fortsättabolagets verksamhet. Ansvarighet enligt detta stycke gäller dock inle förförpliktelser som uppkommer sedan likvidationsfrågan har hänskjutits lillrättens prövning eller sedan en balansräkning, som utvisar all bolagels egetkapital uppgår lill det registrerade aktiekapitalet, blivit granskad av revisorernaoch godkänd av bolagslämma. Denna lag träder i kraft denI . 2 FörslagtillLag om ändring i lagen (1987:667) om Prop.1990/91:198 Härigenomföreskrivs alt del i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar skall införas enny paragraf 1 kap. 3 a §, av följande lydelse. Kan en ekonomisk förening inte uppfylla sina förpliktelser mot borgenärernaoch beror detta på att en jöreningsmedlem har begagnat sitt inflytande överföreningen på ett gentemot borgenärerna otillbörligt sätt, svarar medlemmensolidariskt med brister. Ansvar inträder dock inte iannat fall än då föreningens ekonomiska underlag har varit uppenbart otillräckligti förhållande till verksamhetens art och omfattning samt till förutsebararisker. För förpliktelser på grund av avtal med viss borgenär inträder ejansvar för medlem som gjort vad som på honom skäligen ankommit för att upplysaborgenären om föreningens ekonomiska förhållanden eller om borgenären ändå harkänt till dessa förhållanden. Den som utan att vara medlem har ett bestämmandeinflytande över föreningens verksamhet är ansvarig enligt de grunder som angesi första stycket. I fråga om rätt att påkalla betalningsansvar enligt första och andra styckenaoch om väckande av talan härom tillämpas bestämmelserna i 4 kap. 19 och 20 §§konkurslagen (1987:672). Dennalag träder i kraft . 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) * Härigenomföreskrivs att del i förmånsrättslagen (1970:979)' skall införas en nyparagraf, 19 §, och närmast före den en ny rubrik av följande lydelse. Särskilda bestämmelser om vissa fordringar Om gäldenären är ett aktiebolag eller en ekonomisk förening, går Jordranfrån den som enligt 1 kap. 1 a § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 1 kap. 3a§lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar ålagts betalningsansvar för bolagets ellerföreningens förpliktelser efter andra fordringar. Om ett sådant betalningsansvar som avses i första stycket inte omfattaren viss borgenärs fordran, har den borgenären inte rätt till betalning uregendom som på grund av betalningsansvaret tillförs konkursboet. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1975:1248. 4.Förslag till Prop. Lag om ändring i konkurslagen (1987:672) Härigenomföreskrivs att 3 kap. 3§ konkurslagen (1987:672) skall ha följande lydelse. 3§Till ett konkursbo räknas, i den mån inle något annat följer av 2 §, allegendom som tillhörde gäldenären när konkursbeslulel meddelades ellertillfaller honom under konkursen och som är sådan all den kan utmätas. Tillkonkursboet räknas även den Till konkursboet räknas även den egendomsom kan tillföras boet ge- egendom som kan tillföras boel ge nom återvinning enligt 4 kap. nom återvinning enligt 4 kap. denna lag eller på grund av ansvarsgenombrott enligt 1 kap. 1 a§aktiebolagslagen (1975:1385) eller I kap. 3a § lagen (1987:667) om ekonomiskaföreningar. Dennalag träder i kraft . Bilaga5 Utdrag ur protokoll vid sammanträde regeringsrådet , justitierådet ,regeringsrådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådels yttrandeöver förslag till 1.lagom ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), 2.lag om ändring i lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar, 3.lag om ändring i förmånsrättslagen(1970:971), 4.lag om ändring i konkurslagen(1987:672). Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Iremissen föreslås att delägare i aktiebolag och ekonomiska föreningar skallkunna bli solidariskt ansvariga med bolaget resp. föreningen för dess skulder ivissa situationer. Detsamma skall gälla andra som barett bestämmandeinflytande över verksamheten. Ett sådant ansvarsgenombrotl skall dock endastkomma i fråga under speciella förhållanden. Syftet anges vara all kodifierarättspraxis. Förslagethar varit kontroversiellt både i kommittéarbetet och vid remissbehandlingen.Ställningstagandena har nästan genomgående följt parti- och intressegränser.Förslaget har mestadels avvisats av företrädare för näringslivet även av demsom företrätt kreditgivare men har biträtts av arbetstagarorganisationer ochav myndigheter som har uppgifter i arbetet mot ekonomisk brottslighet. Övrigaremissinstanser synes i stort sett lika fördelade. Hovrätten för avstyrker medan Kammarrätten i ochStockholms tingsrätt tillstyrker. och juridiskafakultetsnämnden i tillstyrker medan och Patent- ochregistreringsverket avstyrker osv. Del remitterade förslaget överensstämmer istort sett med kommillémajoriletens. Allmäntkan anmärkas att förslaget är principiellt djupgående genom all det bryterhuvudprincipen om delägares personliga ansvarsfrihet, men att det i praktikenriktar sig mot företeelser som ingen lär vilja försvara. Det markeras kraftigti remissen all ansvarsgenombrotl skall vara en undanlagsföreteelse och endastaktualiseras i sådana kvalificerade fall där rättspraxis gjortundantag från huvudregeln. Detta syfte avses bli tillgodosett bl.a. genom altdet alltid skall förutsättas otillbörligt handlande gentemot borgenärerna avden som skall bli ansvarig och att del skall vara kausalitet mellan dettahandlande och förelagets obestånd. Fråga om ansvarsgenombrotl skall vidareendast få väckas i konkurs. Motdenna bakgrund kan del sägas vara något förvånande atl förslaget har väckt såpåtagliga motsättningar enligt så klara huvudlinjer. Det antyder atl synpunkterav politisk art har spelat in. Att lagrådsgranskningen inriktas på meraprincipiellt juridiska överväganden är i detta fall särskilt motiverat av denbegränsade praktiska betydelse som förslaget Prop. 1990/91: 198 avses få. Enväsentlig utgångspunkt måste vara all förslaget gäller undantag från dengrundläggande associalionsrältsliga principen att delägare ej ansvarar personligeni aktiebolag och ekonomiska föreningar. Denna princip är själva grunden fördessa associationsformer och är avgörande för deras funktion i näringslivet.Den bör inte frångås annat än om verkligt goda skäl föreligger. Lagrådethar fäst sig vid att en av de vanligaste invändningarna i remissyttrandena ärall del inte föreligger något egentligt behov av en lagstiftningsåtgärd. Denuppfattningen vinner stöd av alt motiveringarna i remissen så klart tonar nedförslagels praktiska betydelse. Attlagstifiningsbehovel är begränsat är bl.a. en följd av alt, som redan nämnts,ansvarsfrihetsprincipen redan för länge sedan har brutits igenom i rättspraxis.Det är emellertid som regel av värde att söka kodifiera rättspraxis påkänsliga områden, inle minst på sådana som har principiell betydelse. Önskemålhärom har också förts fram i en rad remissyttranden. Dettaleder lill all den föreslagna lagtextens utformning får stor betydelse. Fråganär om den åstadkommer bättre klarhet och därmed ökad rättssäkerhet eller om dettvärtom finns fog för alt, som hävdats i åtskilliga remissyttranden, se riskerfrån rättssäkerhetssynpunkt. Avde rättsfall som har redovislats i utredningsbelänkandel för all belysa praxisavser huvuddelen den situationen, alt från en som helhet livskraftignäringsverksamhet har skilts ut en sektor eller aktivitet, vilken lagts i ell särskiltförelag, t.ex. ett dotterbolag. Detta har dock inte försetts med erforderligtriskkapital eller garantier för atl kunna på ell affärsmässigt sätt driva sindel av verksamheten. När företaget sedan ådragit sig omfattande oförutseddabetalningsförpliktelser, som det inte kunnat infria, har frågan om den eller debakomvarande huvudmännens ekonomiska ansvar kommit upp. Del är således enmycket speciell situation, och del är inle ens så att det genomgående framgårav rättsfallen att arrangemanget tillkommit i syfte att undgå ansvar gentemotverksamhetens borgenärer. Motivet kan i stället ha varit organisatoriskt ellerliknande. Denna situation präglar också de centrala svenska rättsfallen. Lagrådsremissenbehandlar emellertid frågan om ansvarsgenombrotl över ett betydligt vidarefäll. För en sådan vidgning blir bakgrunden i form av rättspraxis betydligttunnare, i praktiken så tunn att den inte ger någon vägledning. Lagförslagetkan således inte betraktas om en kodifiering av rättspraxis. Remissenavvisar liksom utredningsbelänkandel en lösning som innebär atl ilagstiftningen preciseras ett antal specifika förfaranden som kan medföra ansvarsgenombrotl.I stället väljs en generell utformning, där rekvisiten är dels all en delägareeller annan har begagnat sitt inflytande på ett otillbörligt sätt, dels altbolagets ekonomiska underlag har varit uppenbart otillräckligt i förhållande tillverksamhetens art och omfattning samt förutsebara risker. Detgår inle all komma ifrån alt förslagets innebörd i realiteten kommer att bestämmas av hur man tolkar ord som otillbörligt och uppenbart. "otillbörligt"skall ha förekommit och det ekonomiska underiaget skall ha Prop. 1990/91:198 varit "uppenbart" otillräckligt. Rekvisitetotillbörligt är mindre lyckat i detta sammanhang.