prop · GE0382 · 1990-12-31 00:00:00 — Statsbidraget kanom del hanteras slentrianmässigt leda till en icke iinskad slagnaiion inom folkbildningen.Folkhögskolor och sludieförbund med växiknift och med en verksamhet som liggerväl i linje med målen och riktlinjer na lör sialsbidrag kan få stå tillbaka tillförmån för verksamhei som kanske spelat ul sin roll. Detta får inte inträffa.Del är frågor av iletta slag som bör vara ett folkbildningsråds uppgift atthanlera. EUt folkbildningsråd skall därför inte vara en statlig myndighet ulanett folkbildningens eget organ. En annan sak är att rådets fördelning avstatsbidrag enligi föreskrifter i författning kommer alt utgöramyndighetsutövning. Det finns numera åtskilliga exempel på myndighetsutövninggenom enskilda organ. En sådan ordning är därför inte särskill märklig i sig. 1 ett folkbildningens eget organ måste studieförbund ochfolkhögskolor ha ett avgörande inflytande. Jag har erfarit attFolkbildningsförbundel, och har för avsikt att inomkort bilda ett folkbildningsråd. Samtliga statsunderstödda studieförbund ärmedlemmar i och samtliga rörelse- ochstödföreningsäg-da folkhögskolor är medlemmar i . De båda nämnda organisationernarepresenterar såleiles samtliga stuilieförbund saml de rörelse- och stödföreningsägdafolkhögskolorna. representerar de landstingsägdafolkhögskolorna. Det folkbildningsråd som således är under bildande bördärför enligt min mening kunna få den status inom och utom ft)lkbililningen.som erfordras för att den skall kunna fullgöra de uppgifter som bi)i' åliggaell folkbildningsråd. lägger självt genom sina slailgar fasthur verksamheten skall organiseras, styrelsesammansättning, beredningsorganetc. Motsvarande gäller även vilka kansliresurser som rådet anser sig behöva haför alt fullgöra sin uppgift. Ansvarsförhållandet och ar beisförilelning-enmellan , Folkbildningsföibundcl, ochU'md.s-tingsförbundet saml de enskilda sludieföihunden och lolkhögskolorna börinte regleras från statens siilii. De krav som bör ställas pä folkbildningsiådci kan hänlöiasIill tvä huvudgrupper, en avser frågor rörande stalsbidnig och en avser uppföljningoch utvärdering. Mitt förslag till nytt statsbidrags.syslem förfolkbildningen innebär all statsbidraget utgår i form av ett gemen.samt bidraguttryckt i kronor utan närmare detaljreglering från .statens sida.Sialsbidragcl ulanordnas, utan rekvisition, halvårsvis i förskott avkammarkollegiel iill ft)lkbilil-ningsrådet. skall ha till uppgift att fördela statsbidraget till Prop. 1990/91:82studieförbund och folkhögskolor dels uiifrån de krav som staten sliiller, dels utifrån sina egna bedömningar. Eventuella förändringar i och ulökningarav vissa verksamheicr under ett budgetårfår, efter beslut av lolkbildningsrådei, bekosias genom omprioriteringar inom givetanslag. bör leda till all besliil omsialsbidrag till nya folkhögskolor och, meta leoreliskl, iivennya sludieförbund, som fattats avsiaicii, biir fattas av folkbildningsriiilel. I ett system ilärstålen liiggei fasi folkbildningenssarnliällsmäl och uppgifter samt anger riktlinjer och villkor för statsbidrag men där folkbildningen självadministrerar och organi.serar sin verksamhei ät frågan om uppföljning och utvärileringviisentlig. Rådet skall således koniinu-erligt följa upp att stalsbidragel användsi enlighel med de syften och villkor som riksdag och regering fastställt. Den ulväideting som säledes kommer att fullgöras av folkbildningsrådet skall emelleriid även kompletterasmed en fristående utvärdering. Jag kommer senare all mera ingående redovisa min uppfattning i hithörande frågor. Folkbildningsrådetskall lämna anslagsfiamställningoch resultatredovisning till regeringen. Beslämmelserna i budgelförordningen(1989:400) bör därvid gälla i tillämpliga delar. Del bör ankomma |)å regeringen att utfärda närmare bestämmelser förfolkbildningsrådels anslagsframställning. Rådets redovisning och förvaltning skall årligengranskas av (). Kostnaden för revisionen skall bekostas av rådet. Genom RRVs medverkan vid revisionen av rådets verksamhet garanteras staten en fortlöpande insyn i rådetsarbete. Överlämnande av uppgiften att fördela statsbidrag på angivet säll kräver lagstöd. Jag avser att återkomma till regeringen nied förslag om ändringi lagen (1976:1046) om överlämnande av lörviiliningsuppgifter inomutbildningsdepariementels verksamhetsoriiräde,sedan folkbildningsrådet har billlats. Offentlighetsprincipen bör gälla för folkbildningsrådels fördelning av statsbidrag. Jag avser all återkomma till regeringen med förslag om ändringav bilagan till sekretesslagen (1980:100). Jag anser slutligen att de totala förvaltningskostnaderna för folkbildningsrådetfår betalas ur ilel anslag iillfolkbildningen som jag fidigare redogjori för.Della innebär all en slor och dyrbaradministralion airlo-matiskt kommer alt medföraminskade resurser fiir själva lolkbildnings-verksamheten ochgivetvis vice versa. Jag ulgår från an folkbildningsrådet kommer all begränsa sina förvaliningskosinådersä liingi del äi möj-ligt. 7Uppföljning och utvärdering av folkbildningen '''"!' i99o/9i;82 Mitt förslag: Sludieförbunilens och folkhiigskolornasverksam het skall följas upp och utvärderas. skall redovisa sin utvärdering av verksamhetentill regeringen. Regeringen skall dels utifiån ilel underlag rådet lämnarårligen utvärdera verksamheten dels ansvara för att en fördjupail utvärderinggörs fristående från den som rådet utför. förslag: Överensstämmer i väsentligadelar meil mitt förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser, som yttrat sig ifrågan, tillstyrker kommitténs förslag. Statskontoret påpekar att det saknasförslag kring ekonomiska uppföljningar. Exempel på vad som bör följas upp ärkostnaden per elev och utbildningslinje. Detta gäller speciellt för utbildninginsatsersom konkurrerar med komvux, grundvux eller andra ut-bildningsanordnare för vuxna.SÖ betonar vikten av att de som berörs av utvärderingen får möjlighet attmedverka vid utformningen av de frågeställningar och de metoder, som skallanvändas, samt att tonvikten bör läggas vid en kvalitativt inriktadutvärdering. anser att utvärderingen bör göras så att delblir möjligt att få en kontinuerlig belysning av hur folkhögskolornas rollinom olika delar av kullur-området utvecklas. Detta gäller t.ex. den nubristfälliga anpassningen till kulturarbetsmarknadens krav samt folkhögskolansmöjligheter att spela en ökad roll för utvecklingen av nya metoder förresultatredovisning och utvärdering. SFHL anser att det måste finnas en seriösutvärderingsforskning utifrån folkhögskolans särart och dess utövare i ställetför fiån uppifrån ställda mål. anser bl.a. alt skolorna själva genom sinagemensamma huvudmannaorgan bör kunna initiera och ulaibela nya former förresultatredovisning och utvärdering. Skälen för mitt förslag: har jag föreslagitomfallaride förändringar i de regelsystem, som i ilag gäller försiuilieförbunden och för folkhögskolan. Mina förslag innebär en övergång fråncn detaljerad regelstyrning till en mer utpräglail målstyrning inomfolkbildningen. Jag har angett folkbildningens roll inom olika områden och harbetonat vikten av att de olika anordnarna av folkbildning strävar efter entydligare profilering av sina verksamheter. Förslagen förutsäller en förbättraduppföljning och utvärdering på alla nivåer. En uppföljning, som beskriver vadstudieförbund resp. folkhögskolor presterar, och en utvärdering, som belyserprestationernas effekter och kvalitet, måste därför ske kontinuerligt. Oavsett hur en verksamhet styrs är uppföljning ochutvärdering viktiga instrument för att man skall kunna bilda sig enuppfattning om graden av måluppfyllelse. Med en verksamhet, vars resultatfrämsl skall värderas irelation till de mål som är fastställda för statligt bidrag, blir Prop.1990/91:82 detta en absolut nödvändighet. Kravet på uppföljning och utvärileringgäller både för statsmakterna och för folkbildningen. På båda håll behövsuppgifter om vad man uträttar med det statliga bidraget. Uppgifter som behövs för och regeringensbedömningar En samlad uppföljning och utvärdering är en nödvändig deli den statliga budgetprocessen. Den uppföljning och utvärdering som är avintresse för riksdag och regering skall alltså relateras till den statligabidragsgivningen. Folkbildningsråilel gör uppföljning av den verksamhet som bedrivsmed statsbidrag samt utvärderar ilenna. Staten tar dels del av rådetsutvärdering men gör även en egen bcilöiTining av materialei. Den bedömning somstaten därvid gör bör vara en viktig utgångspunkt för beslut om framlidaresurstilldelning. Den kan även löranledji en revidering av de mål som statenfastsiälll för sin bidragsgivning. I statens bedömning är det naturligi all främsl siällafiågor som i.ex. i vilken utsträckning har dellagare ut ptiorilerade målgtuppeirekiyie-rats? I vilken utsträckning har anordnat na förmått anpassa olika fotmer av folkbildning efter handikappades behov? Vilka ämnesområden ochaktiviteter har i första hand var il föremål för slailigl slöd'.' I vilken iiisträckning har de anordnare som får slailigl bidrag visal öppenhet mot nya grupperoch ämnesområden? Vilka grän.ser har man sall upp mol oönskad verksamhei? Svarpå ilessa och liknande fiågeslällriingar bör således redovisas tillstatsmakierna av folkbildningsråilel. Enligt min mening finns del anledning att även bedriva ettulväide-ringsarbete .som är helt frikopplai från det som folkbildningen självskall svara för. Ett sådant arbete kan ske genom att regeringen lägger uitidsbegränsade uppdrag t.ex. till en särskild utredare eller till en forskningsinstitution.Statens fördjupade utvärdering av folkbildningsverksamheten bör göras varttredje år. Genom ell sådant förfarande tillgodoses även önskemål om attutvärderingen bör göras åtskild från dem .som är ansvariga för verksamhetensgenomförande. Jag vill i detta sammanhang även erinra om att jag tiiligare harföreslagit alt slaten dels skall utse en av revisorerna i folkbildningsrådet,dels skall ha rätt att göra revision av folkbildningsrådets verksamhet. Uppgifter som behövs för folkhildningsrädets bedömningar , som skall avgöra hur statsbidragetskall fördelas såväl mellan studieförbunds-och folkhögskoleverksamheien sommellan enskilda studieförbund och folkhögskolor, kommer uppföljning och utvärderinglikaså att vara nödvändig. skall vart tredje budgetårredovisa resultat från en fördjupad utvärdering. lanliggandebudgetåren i resp. i)eriod skall delinkomma med en för- Prop. 1990/91:82 enkladanslagsframställning. I den förenkladeanslagsframställningen bör främsl finnasuppgifter av kvantitativt slag, såsomt.ex. fördelning av statsbidraget, antalkurser/cirklar, kulturgrupper och kulturarrangemang, deltagare och ämnesinriktning. Den samlade uppföljningen skall reilovisas i de årliga anslagsframställningarna saml vart Ireilje ärkompleilcras med en samlad utvärdering.Uppföljningen skall ha en sådan fot ni all den kan redovisas inom ramen för den offentliga statistiken. Den skall således innehållauppgifter om antal dellagare, kön samtkutsiyp allernalivi anial sammankomster eller arrangemang, och samverkan medkullut instilulioner samt medverkande kulturarbetare. Uppgifter orn ålder' fördellagare i folk högskolekurser' saml antal dellagaiei slirdicrör bundsvcr ksamhclen, som är ,bör även redovisas. Den .samlade ulvärderingenbör vidare belysa hur stor del av desamlade resurserna, som avsiills förverksamhet res|). () ptoitucerar f.n viss löpanilesiatislik om folkbildningen i samarbete meil SO. budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 10 s.56, bil. 15 s. 36) föteslås dels all anslagsmedel förskolstatistik mm. överförs på försök från SCB till dels att vuxenutbildningsstatistiken förstärks med Imilj.kr. Det är en naturlig uppgift för folkbildningsrådetatt inför /93 i samråd med SCB och överväga och komma med förslagom hur den löpande statistikproduktionen skallorganiseras och finansieras. 1 den fördjupade utvärderingen bördärutöver folkbildningsrådet göra kvalitativa bedömningar och analyser av den verksamhei som genomförts samt vilka konsekvenser detta bör få för den fortsatta verksamheten. Eftersom uppgiftenatt få fram kvalitativa dala är resurskrävande,har jag beräknat särskilda medel fördetla ändamål (se avsnilt 8). Härigenomskall del vara möjligt att genomföra en mer djupgåendekvalitativ studie. En sådan studie bör kunna ge mer information om deltagarna iverksamheten och om hur verksamheten fungerat. För ilenna typ av utvärdering är del angelägetalt skilja mellan rollen som anordna-re/beställareå ena sidan och rollen som ulvärderare åden andra. Dessa studier bör därför vara så objektiva alt de inle ger företräde föi' någon grupps särintresse. De instrument som finns all tillgå för att tiiäta resultat i t.ex. utbildningssammanhang är till viss del trubbiga och svårhanterliga. Kvantitativa data är relativt lättillgängliga, medan del är belydligl svårare alt fånga upp data av kvalitativ karaktär. Delta giiller i hög grad för slora delar av folkbildningen,som utöver en ten ktinskapslörmedling ävensyftar till att främja ett studiearbete somuppinunlrat iill siällningslagande och beslutsfattandeoch som därigenom bidrat iill all stärka och lötdjupaile-mokratin. Jag förutsätter all de ansvariga inom folkbildningen, gemensaml och var för sig, försöker komma fram till lämpliga fot mer föi della arbete. 1 detta sammanhangvill jag betona vikten av all uppföljningoch ulvärdc- ring inleblir enbart en teknikfråga utan ett hjälpmedel i verksamhelsut- Prop.1990/91:82 vecklingen. Det får inte bli ett självändamål som förstärker denadministrativa överbyggnaden. Enskild uppföljning och utvärdering Jag förutsätter att uppföljning och utvärdering också ären nalur lig del i den verksamhet som bedrivs i sludieförbund och ifolkhögskolor. Del ger anordnarna själva under l.ig för egen bedömning, mjilinrikliiing och kvalitativ utveckling av verk.samheien. På lokal nivå är delnalirr Irgi all utvärderingen fokuseras kring frågorna: vad görs, varför ochhur? Ulvärderingen bör vara av proce.ssorienterad karaktär, inbegripadellagare, innehåll och deltagarslyrning saml även vara lörändt ingsinrikiad.Iläti-genom får de enskilila studieförbunden, deras dislrikl och avdelningaroch folkhögskolorna en naturlig koppling mellan utvärdering och utveckling. Påolika nivåer bör vunna erfarenheter kunna återspeglas i personalfortbildningen.Genom den lokala uppföljningen och ulvärderingen kommer den ideologiskadebatten att kunna hållas aktuell och levande. Formerna för uppföljning och utvärdering måste fåutvecklas under loppet av med de nyaförutsättningar .som jag har föreslagit. Jag har erfarit all SÖs projektPedagogiskt utvecklingsarbete för studieförbunilen och Pedagogisktutvecklingsarbete för folkhögskolan under innevarande verksamhetsår arbetarmed utveckling av modeller för utvärdering av målstyrd verksamhei.Erfarenheterna fiån detla arbele bör kunna ligga till grund för en forisattutveckling inom omrii-det. 8 Forsknings- och utvecklingsarbete Jag har tidigare förcslagil all folkbildningen själv skallansvara lör fördelning av statsbidraget pä olika ver k.s;iniheter, och gårdiirriu inle närmare in på del pedagogiska ulvecklingsarbeie som bedrivs inomenskilda studieförbund och på folkhögskolor. Jag vill dock iindersrryka, allell fortlöpande ulvecklingsaibele är en ab.solul för utsällnirig liir allinlen-tionerna med de föreslagna reformerna skall kunna förverkligas. Bl.a. för alt möjliggöra en djupaie ulvärdering avfolkbildningen har jag beräknat en resurs som motsvarar folkbildningens andelav SÖs nuvarande medel för centralt ulvecklingsarbeie. Denna resurs ingår idel samlade statsbidraget till folkbildningen. Resursen är således avsedd lörmer djupgående kvalitativa studier som t.ex. kan användas inför den Jag utgår dessutom från att folkbildningsrådet Prop.1990/91:82 kommer att ta initiativ till och finansiera forsknings- ochulveckling.sar-bete inom folkbildningsområdet. Den mångfald som kännetecknar svensk folkbildning innebär,att del naturligen finns en slor spännvidd i inriktning och tyngilpunkter i denverksamhet och det utvecklingsarbete som bedrivs av sludieförbund ochfolkhögskolor. är det nödvändigt att utbyta erfarenheter och resultatliksom att föra en diskussion och en debatt om folkbildningens gemensammakärna. Diskussionen om folkbildningsarbetets mål och innehåll måste ständigtföras. Jag anser ilet viktigt, all folkbildningens företrädare själva för dendiskussionen och tar ansvaret för utformningen av folkbildningens ideal ochetik. Rätten till studiestöd i form av studiehjälp, studiemedel,särskill virxerr-studiestöd, särskilt vuxensludieslöd för aibelslösa,korltiilssiiuliesiiHl och internatbidrag förändras inle, med ell undanlag, avde förslag som jag nu har lagt fram. Undantaget avser studier vid som, enligt vad jag har föreslagit, inie i lormell mening räknassom lolk högskolestudier fr.o.m. . Enligi min mening ät delsjälvklart alt nuvarande Samernas folkhögskola även fortsättningsvis skall förastill de läroanstalter vid vilka sUidiesiöd kan ulgå. Del ankommet på regeringenatt utfärda ile beslämmel.ser som behövs. Några förändringar av administrativ karaktär behöver ävenvidtas. Enligt 7 kap. 2 § studiestödsförordningen (1973:418) bestämmer SO. eftersamråd med UHÄ och CSN vilken utbildningsnivå den studiestöils-berättigandeutbildningen skall anses ligga på. Bestämmelsen har betydelse främst när detgäller beviljning av särskilt vuxenstudiestöd för folkhögskolestudier. Jagbedömer an CSN bör överta denna uppgift efter samråd med . Enligt 5 kap. 1 S och 6 kap. 1 § studiestödsförordningenmeddelar SÖ närmare beslämmel.ser om vilka utbildningar som ger rätt tillkorttidstudiestöd och internatbidrag efter samråd med CSN. Även denna uppgiftbör övertas av CSN efter samråd med folkbildningsrådet. Det ankommer påregeringen all utfärda de bestämmelser som behövs. 10 Anslagsfrågor för /92 C. Ans lags teknisk förändring Nuvarande anslagen C 4. Bidrag till studieförbunden m.m.och C 6. Bidrag till driften av folkhögskolor m.m. ulgår. Två nya anslag(" K. till folkbildningen och C 2. Bidrag till vi.ssahandikappålgärder inom Piup. I9')()/'M;82 folkbildningen förs upp underliilerai. Anslagen C 7. Bidrag till vi.ss ceniral kursverksamhetm.m. och C 8 Bidrag till kontaktlolkulbildning ges luiriireringen C 3 lesp. 1991/92 Nytt anslag 2 148 611000 Från anslaget utgår bidrag till folkbildning.Statsbidraget utbetalas till folkbildningsrådet som ett samlat finansiellt stödtill folkbildning. Jag delar upp min föredragning av anslaget så att jagförst behandlar de allmänna utgångspunkterna för mina beräkningar av bidragetför /92. Därefter redovisar jag mina beräkningar för prisomräkningav anslaget. Jag kommer även all redovisa förslag till en engångsviskompensation för slutreglering av statsbidrag till stuilieförbund ochfolkhögskolor enligt nu gällande bestämmelser avseende /91. Jagredovisar slutligen förslag till viss besparing under anslaget. Jag har vid min medelsberäkning för förevaranile anslag iförslå hand utgått ifrån de resurser som under innevarande budgelår beräknatsför studieförbund och folkhögskolor uniler anslagen C 4. Bidrag till studieförbundenm.m. och C 6. Bidrag till driften av folkhögskolor m.m. Totalt har under dessaanslag anvisats 1 . Från detta belopp har jag fört borl de medel för följandeändamål som enligt det föregående inle skall bekosias ur della anslag: Kontaktlolkulbildning 2 311 000 (avsnittet5.4.) Samernasfolkhögskola 3 760 000 (avsnittet 5.5) Bidrag till föreläsnings- 3 700 000 (avsnittet5.5.) Bidrag till länsbildnings- I 631 000 förbunden(avsnittet 5.5.) Vissahandikappålgärder 38 195 000 Totalt 49 842 000 Kvarstående belopp blir då I . Nuvarandeanslag till studieförbund och folkhögskolor ärförslagsvis Prop. 1990/91:82betecknade, vilket innebär att regeringen får medge all de överskridsutan hörande. För budgetåret1989/90 har anslaget till studieförbundenöverskridits med ca 32 milj.kr. ochanslaget iill folkhögskolor överskridils med ca 213 milj.kr. Överskridandetav sludieförbundsanslagel beror på au den verksamhet för vilken studieförbunden erhåller det lägreschablonbidraget har ökatmer än vad som beräknats medel för.Motsvarande gäller även för vissa tilläggsbidrag. Överskridandetav folkhögskoleanslagel beror fiämsi pä all den faktiskagenomsniiiliga lönen inom läratkollcklivel uniler de senasie åren väsentligt översligil ilen schabloniseiaitc genomsnittliga liiiar liiiiekosinåden (årslön i dåvarande lönegrad 1. 13 ålderslilläggsklass(>) pä vilken medelsberäkningen gjorts. Avtalsenliga löneökningarunder lurdgelärei, som inte kunnat fiirutses vidmedelsberäknrngen har ylterrrgarc bidragiltill överskridandet. Slulligen kankonslaleras all anlalel elevveckor vari har ingått studeranile som är fysiskt,psykiskt, socialt ellei språkligt handikappadeoch .som skall höjas med det tal .som motsvararanlalel kursveckor multiplicerat med halva anialci handikappade kiirsdcliagare(den s.k. handika|)pschablonen) väsenlligiöversligil del anial liir vilkamedel beräknais. Jag bedömer all vidmeilelsberäkningen av det nya anslaget iillFolkbildning bör beaktas det överskridande som skett av anslaget till folkhögskolor under /90. Utöver vad som ovan angeils bör såledesytterligare 213 milj.kr. Under innevarande budgelår bekostas ur reservationsanslaget B 7. Forskning inom skolväsendet vissa forskningsprojekt avseende folkbildning.De totala kostnaderna härför beräknas uppgå Iill ca 1,7 milj.kr. Jag anser alt motsvaranderesurs bör tillföras förevaranileanslag liir lon-satt forskning inom folkbildningen. Fortbildningsnämndeni Linkiiping ansvarar fiir foribildning av lärareinom folkhögskolan. Fortbildningsnämnderna avvecklas den . Linköpingsnämndensuppgifter vad gäller ilenna fortbildning kommer somjag tidigare redovisat all övertas avfolkbildningsrådet. En resurs, som motsvarar densom för innevarande budgetår beräknats för denna fortbildning under reservationsanslaget B 8.Fortbildning m.m., , börilärför tillföras förevaranile anslag. Jag avser all återkommatill regeringen med förslag om alt skolverkel skall innehålla motsvarande pri.somräknade belopp frånreservationsanslagel B 6. I ori-biklning m.m. för /92. Totalt beräknar jag somulgångsnivå liir anslagci fiir budgelårel 1991/92 ett belopp på 2 008 079 ()()() kr. Det belopp som jag har angett bör prisomiäknas. Jagberäknar prisom räkningen till . Engångsan visning som kompensation för sluireglering Enligt SÖs föreskrifter och allmänna råd skallsludieförbunden efter avslutat verksamhetsår sända inslutredovisning och rekvisition av slutligt bidrag. Utbetalning av bidrag ellerkrav om återbetalning görs därefter av SÖ. För folkhögskolans del gäller följande.SÖ skall till varje folkhiigskola betala ut i förskoit av det beräknadestatsbidraget för redovisningsårel. Reslerande bidrag beslulas av SÖ efter detatt huvudmannen för skolan ansiiki om statsbidrag hos SÖ senast den 30september närmast efter redovisningsårets utgång. Vid övergången till ett nytt statsbidragssystem bör därfören engångsvis kompensation ske till studiefiirbund och folkhögskolor för denslutreglering som kan framräknas enligt nuvarande regler för statsbidrag. Jagberäknar ett medelsbehov av 100 milj. kr. för denna kompensjiiion. Ifrågavarande engångsvisa kompensation bör föras upp .somen särskild förslagsvis betecknad anslagsposi under anslaget. Regeringens ekonomiska politik syftat iill alt åigiirdaobalanserna i den svenska ekonomin. led i dena atbeic är all begriinsa deollcnili-ga utgifterna. Ett flertal förslag om uigiftsnedragningat inom olikaområden har förts fram av regeringen vid skilda tiilpunkier Jag finner del motden bakgrunden rimligt au även resur.serna iill folkbildningen minskas. Enbesparing på 100 milj. kr. bör göras under anslaget. Anslagel hör, i likhet r'neil vad som giiller fiiranslagci C 1 Bidrag Iill studieförbunden m.m. för innevarande bLidgetår,lillliitas 70 milj ki. av de medel som tillfaller statsverkei genomvuxenulbildningsavgiften. Det totala meilelsbehovel under anslagel beräknar jag iill2 .