prop · GE03106 · 1990-12-31 00:00:00 — Konstruktionen med beslut av enbolagsstyrelse och överprövning av förvaltningsmyndighet och domstol liksommed en krets av medlemmar med i stor utsträckning odefinierade relationer tillaktiebolaget i vilket de också kan vara aktieägare synes ägnad att leda tilloklarheter i fråga om både relationer och maktförhållanden. Man bör också hållai minnet att intressenterna utgörs av en särskilt kvalificerad krets däranspråken på klara spelregler torde vara höga, såväl när det gäller självaverksamheten som i fråga om förutsättningarna att få delta i den. Lagrådetförordar att organisationen rensas från hybrider av beskrivet slag. Auktorisationför deltagande i verksamheten bör således meddelas och återkallas avbankinspektionen pä rättsligt bestämda grander med avseende på återkallelseav auktorisationen efter förebild i 3 kap. 3 § aktiekontolagen och medmöjlighet till överprövning av förvaltningsdomstol. Termen"penningkonto", som är central för lagen och käman i dess rabrik, har bildats efter mönster av "aktiekonto" i aktiekontolagen (1989:827). Medan den senare termen knappast behöver föranleda någon 83 tvekan hos läsaren om denåsyftade innebörden kan termen penningkonto Prop. 1990/91: 106 leda tanken fel.Den utsäger nämligen inte mer än att kontot avser nominella värden i någonform. För den som inte gör sig förtrogen med den betydelse som termen ges i denföreslagna lagen kommer den att sakna särskiljande förmåga. Lagrådet föreslåratt i lagen och dess rubrik i stället används termen"penningmarknadskonto", vars förled anknyter till en vedertagenterminologi på området och i lagförslagen återfinns i benämningen på deninstitution som skall svara för kontoföringen, nämligen penningmarknadscentralen. Kapitletbehandlar ordningen för antagning resp. uteslutning av "medlemmar" ivärdepapperscentralen. har anfört i det föregäende bör auktorisation för deltagande iverksamheten såväl meddelas som återkallas av bankinspektionen. Kapitlet bördärför omarbetas. Benämningen"medlem" införs genom kapitlet som lagens benämning på den som skallha rätt att öppna konton hos PMC och i övrigt delta i verksamheten påpenningmarknaden inom ramen för det föreslagna systemet. Såsom inledningsvisanmärkts är det inte fråga om medlemmar i en organisation med en konstitutionutan ordet "medlem" står här för ett annat begrepp än eljest i detjuridiska språkbraket. I själva lagtexten bör därför klargöras vad "medlem"betyder här. Ianslutning till vad lagrådet anfört inledningsvis bör i lagen anges på vilkagrunder tillstånd att delta i PMC:s verksamhet kan återkallas avbankinspektionen. Återkallelsebeslut bör gälla om inte annat förordnas. Medhänsyn till att en medlems handlande kan göra PMC ersättningsskyldig gentemotden som anlitat dess tjänster bör centralen, dvs. aktiebolaget, kunna påkallaöverprövning av bankinspektionens beslut varigenom denna meddelat någontillstånd att delta i verksamheten. Likaså bör centralen kunna överklagainspektionens beslut att avslå en framställning från centralen om återkallelseav ett tillstånd. I övrigt synes vanliga regler för besvärsrätt böra gälla ifråga om saklegitimation, kontraritet etc. Lagrådetföreslår att 2 kap. får lydelsen: "1§ Endast , och den som har bankinspektionenstillstånd att delta i penningmarknadscentralens verksamhet får öppna konton(penningmarknadskonton) och göra anmälningar föi registrering hos centralen.Deltagarna i verksamheten benämns i denna lag medlemmar. Vidbankinspektionens prövning av en ansökan om tillstånd enligt första stycketskall beaktas om sökanden med hänsyn till sin organisation, ekonomiskaställning och verksamhet på penningmarknaden är lämplig som medlem. Bankinspektionenskall återkalla ett tillstånd om tillståndshavaren ge nom att överträda denna lag eller på annat sätt visat sig olämplig att delta i g4 Återkallelsebeslut gäller omedel- Prop. 1990/91: 106 bart, om ejannat förordnas. 2§ Bankinspektionens beslut enligt 1 § överklagas hos kammarrätten. Ettbeslut varigenom bankinspektionen meddelat tillstånd eller avslagit enframställning av penningmarknadscentralen om återkallelse av tillstånd, fåröverklagas av denna." Lagrådethar ingen erinran mot förslagen. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , S. ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , Lööw, Person, ,, Proposition om kontobaserat penningmarknadssystem 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredragandenanmäler lagrådets yttrande' över förslag till 2.lagom Penningmarknadscentralen PmCAktiebolag, 3.lagom ändring i lagen (1914:45)om kommission, handelsagentur och handelsresande, 4.lag om ändring i lagen(1924:322) om vård av omyndigs värdehandlingar, 5.lag om ändring i lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling, 6.lag om ändring i lagen (1936:83) angående vissa utfästelser om gåva, 7.lag om ändring i , 8.lag om ändring i förmånsrättslagcn(1970:979), 9.lag om ändring i utsökningsbalken, 10.lag om ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713), 11.lag om ändring i aktiekontolagen(1989:827), 12.lag om ändring i lagen(1989:828) om införande av aktiekontolagen (1989:827). Föredragandenredogör för lagrådets yttrande och anför. Jagtillstyrker lagrådets förslag att i stället för "penningkonto" termen"penningmarknadskonto" används i lagen och dess rubrik. Lagens rubrikbör därför enligt min mening bestämmas till lag om penningmarknadskonton. 'Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde . Jagansluter mig till vad lagrådet har anfört om att frågor om auktorisation föratt delta i penningmarknadscentalens verksamhet bör avgöras av bankinspektionen. Jagbiträder vidare lagrådets uttalanden om att det i lagtexten bör klargöras vadtermen "medlem" betyder i detta sammanhang. Jagtillstyrker vidare att paragraferna i kapitalet utformas enligt lagrådetsförslag. Regleringeninnebär att bankinspektionen, då den meddelar ett tillstånd att vara medlem,kan uppställa villkor för medlemskapet. Det finns alltså möjlighet att på dennaväg uppställa som villkor för medlemskap att sökanden tecknar avtal medpenningmarknadscentralen i de hänseenden som behövs för verksamheten. Lagrådethar lämnat övriga lagförslag i remissen utan erinran. 2 Säkerhets- och sårbarhetsfrågor typ av system som penningmarknadscentralen skall handha är säkerhets- ochsårbarhetsfrågorna viktiga. Vid utvecklingen av systemet har dessa frågorägnats stor uppmärksamhet. gjordes en s. k. huvudstudie av bl.a.säkerheten i systemet. Därefter har ytterligare en studie avsäkerheten i systemet utförts, vilken omfattade avstämning av rapporten frånhuvudstudien samt granskning av bl.a. ett grovt systemförslag,reservanläggning, katastrofplanering och utbildning för systemet. rapport från den sistnämnda studien framgår att granskningen på vissaområden är avslutad och på återstående områden pågår eller snart kommer attpåbörjas. För att säkerställa säkerhetsnivån i systemet planerarpenningmarknadscentralen att, innan systemet tas i brak, genomföra ett s. k. acceptanstesti samverkan med ett antal medlemmar i centralen. Föregen del vill jag betona vikten av att penningmarknadssystemet tillgodoser högtställda krav på säkerhet. Innan systemet kan tas i brak måste säkerheten isystemet ha uppnått tillräcklig nivå, och det får ankomma på bankinspektionensom tillsynsmyndighet att godkänna säkerheten i systemet, såväl hospenningmarknadscentralen som hos medlemmarna. Först sedan bankinspektionen hargodkänt säkerheten i systemet bör regeringen fatta beslut om att lagen skallträda i kraft. 3 Hemställan Prop. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1. antade av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar. Vidare hemställer jag att regeringen bereder tillfälle att 2. tadel av vad jag anfört om säkerhets- och särbarhetsfrågor. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål föredraganden har hemställt om. Sammanställning av skriftliga yttranden med pop- 1990/91:106 anledning av departementspromemorian (Ds '' 1990:26) Lagreglering angående penningmarknadscentralen Skriftligayttranden har avgetts av riksbank, , datainspektionen,bankinspektionen, försäkringsinspektionen. , , , , , ochIndustrins . , , ochSveriges har avgivit ett gemensamt yttrande. och har avgivit ettgemensamt yttrande. Fullmäktigei är mycket tveksamma till att låta PmC-systemet omfatta även andraän nollriskpapper och anser att säkerheter utanför PmC-systemet bör accepterassåsom pant för s. k. nödfallskrediter endast under en övergångstid. Fullmäktigetillstyrker lagstiftning enligt de remitterade lagförslagen med det tillägg attregeringens fastställelse av ändring i PmC;s bolagsordning vad gäller av PmCförvaltade skuldförbindelser bör ske i samråd med . Allmänna synpunkter Prop. Bilaga 1 Fullmäktigehar vid ett flertal tillfällen under utveckling berettstillfälle yttra sig över detta och har därvid konsekvent framhållit det angelägnai att nuvarande administrativa ratiner på penningmarknaden ersattes av ettmera rationellt system. 1 sitt yttrande över projektets huvudstudieframhöll fullmäktige sålunda att dagens system inte uppfyllde tillnärmelsevisrimliga krav på säkerhet och rationell hantering och att det därför måstehälsas med tillfredsställelse att marknadens parter genom ett gemensamtinitiativ utvecklade ett system som onö-diggjorde en tvingande lagstiftningvilken annars skulle aktualiseras. Påmotsvarande sätt har fullmäktige i sitt yttrande över ett tidigarelagförslag beträffande PmC framhålit "som synnerligen angeläget att enrationalisering av hanteringsratinerna på penningmarknaden kommer tillstånd" och därvid också tillagt att det föreslagna registreringssystemetvore lämpligt. Fullmäktige betecknade åligganden iförhållande till systemet såsom förenliga med uppgifter somcentralbank. Fullmäktigevidhåller sin sålunda uttryckta uppfattning att det är"synnerligen angeläget" att komma till rätta med de besvärandehanteringsproblem som föreligger pä penningmarknaden och understrycker igenatt det system som är under utveckling inom PmC förefaller lösa dessa på ettlämpligt sätt. De nu remitterade lagförslagen beträffande PmC-systemet, som ären fullständig omarbetning av tidigare lagförslag, har också blivit enklare ochklarare och synes på ett mera naturligt sätt ansluta sig till allmännarättsregler. utvecklig har emellertid tillkommit vissa nya inslag i detta, tillvilka fullmäktige ställer sig tveksamma. som fullmäktige sålundalivligt tillstyrker projektets genomförande enligt de grandprinciper som uppbärdetta, utvecklar fullmäktige nedan närmare sin tveksamhet på dessa punkter. Närfullmäktige på olika stadier av utveckling yttrat sig över de dokument som framtagits beträfi"ande detta (principlösning, för studie, huvudstudie, tidigare lagförslag), har fullmäktige återkommit till frågan vilka skuldförbindelser som kunde accepteras i systemet. Redan i sitt yttrande över det första principförslaget till ett PmC-system betonade sålunda fullmäktige vikten av att endast värdepap per utan egenriig kreditrisk finge hanteras inom ramen för PmC-systemet och preciserade sin inställning härvidlag sålunda: "Endast sådana värde papper som emitterats av , de bostadsfinansierande kre ditaktiebolagen och stadshypotekskassan bör ingå i systemet". Fullmäkti ge återkom för övrigt till samma fråga i sitt yttrande över huvudstudierap porten och konstaterade då med gillande att enligt detta "endast värdepap per som utgivits av svenska staten samt de bostadsfinansierande kredit aktiebolagen och stadshypotekskassan skall innefattas i PmC-systemet". Den sålunda av fullmäktigeuppställda föratsättningen för Prop. 1990/91: 106 deltagande fasthöllsockså vid motivskrivningen till det första lagförslaget. Bilaga 1 låt varaatt där tillika angavs att också bankcertifikat av medlemsbanker skulle kunnaanslutas till systemt liksom det i ett senare skede kunde bli aktuellt"att överväga anslutning av även andra papper utan kreditrisk". Närfullmäktige påtagit uppgiften att låta clearingen för PmC-systemetske i och att fungera såsom "lender of last resort" åt PmC,har motivet härför i första hand varit omsorgen och vården av marknaden förstatspapper och traditionella bostadspapper där agerar för attgenomföra sina penningpolitiska intentioner och av vars funktion riksbankensålunda är beroende. Men även andra mera praktiska skäl talar för den angivnabegränsningen av de värdepapper som skall få förvaltas i PmC-systemet. Förblirdetta ett automatiskt system för nollriskpapper finns, när programmen ärskrivna och kontrollerade, i princip ingen risk och dearingsystemkan samköras med PmC-systemet utan andra åtgärder än en löpande övervakning avatt automatiken fugerar. Medtas "riskpapper" blir bilden en annan.Kreditrisken kan visserligen nedsättas eller elimineras genom nedsättning avpantvärdet. Men i stället får påtaga sig att övervaka och bedöma varrimliga pantvärden skall ligga. Säkeriigen måste då panter tas också utanförsystemet, vilket förutsätter nya arbetsratiner i form av säkerhetsbedömningaroch olika kontroller. Allt detta är naturligtvis möjligt och hanterligt men inenbärdock en annan belastning liksom, oundvikligt, också ett annat risktagande änvad fullmäktige avsett när åtog sig att svara för PmC-systemetsclearing och härmed sammanhängande betalningsgarantier. Fullmäktigeär sålunda sammantaget mycket tveksamma till att använda PmC-systemet även föremissioner från andra emittenter än vad som ursprangligen angivits. Fullmäktigevill dock inte med ett bestämt avståndstagande föregripa den interna utredningsom PmC nu startat i denna fråga men förbehåller sig att ta slutlig ställningnär denna utredning föreligger. Vad beträffar den behandlade frågans regleringi det remitterade lagförslaget kan emellertid fullmäktige ansluta sig till attlagen ej bör specificera skuldförbindelserna inom PmC-systemet. Fullmäktigetillstyrker sålunda lagförslagets öppna formulering enligt vilken lagenomfattar de skuldförbindelser som efter överenskommelse mellan emittent och PmCförvaltas av PmC. Deneftersträvade begränsningen av de skuldförbindelser som får förval tas av PmC bör i stället, såsom också är förhållandet, åstadkommas genom PmC:s bolagsordning. Genom att denna i sin tur skall fastställas av rege ringen och enligt förslaget till lag om PmC ej heller får ändras utan regeringens godkännande vinnes den nödvändiga kontrollen över PmC:s verksamhet. Till följd av åtagande att lämna s. k. nödfallskre dit till PmC bör dock även ha ett avgörande ord när det gäller fastställelse av bolagsordningen eller sådan ändring av denna som gäller de skuldförbindelser som får förvaltas av PmC. Det föreslås därför att beslut om fastställelse eller ändring av bolagsordningen skall meddelas i samråd med . Säkerheter i PmC-systemet Prop. PmC:soch därmed garantigivning inom PmC-systemet förutsätter attsäkerhet lämnas. Sådan säkerhet var ursprungligen avsedd att bestå avförvärvsobjektet jämte visst tilläggspant i övrig portfölj. harsedan accepterat att pant får ställas även i likvid som tillkommer ennettoköpare på grund av föregående dags försäljningar (s.k. likvidpant). Avsiktenär nu att PmC vid lämnande av nödfallskredit skall kunna avstå från den legalapanträtt som PmC har i förvärvsobjektet för att i stället med stöd av avtal tapant till motsvarande värde i köparens övriga hos PmC inregistrerade portfölj.Förslaget sammanhänger med den ovan beskrivna planen pä att PmC-systemet skullestå till förfogande även för andra än de ursprungligen angivna emittenterna.Detta skulle leda till att systemet kommer att omfatta också emissioner som ejär föremål för mera frekvent omsättning vilket kan medföra risk för förlust viden snabb pantrealisation. Behovetav sådant utbyte av pant blir emellertid mindre angeläget om man vidhåller att PmC-systemeti princip skall stå till förfogande blott för ursprungligen angivnanollriskpapper. Värdefullt förblir emellertid att t. ex. en skuldförbindelsemed lång återstående löptid kan utbytas mot en som förfaller till betalninginom . Utbyte av pant bör därför kunna ske. Med utgångspunkthärifrån göres då tvä observationer. För det första noteras att utbytenaturligtvis inte kan ske om köparen gått i konkurs mellanförhandsregistreringen och likvidtidpunkten. Detta måste bevakas. För det andrakan finnas en viss risk med "hoppande" pant sä att vid senareinträffande konkurs pantsättningens giltighet bestrides. Av största vikt äralltså att det klart framgår av lagmotiven att "hoppande" pant äravsedd och av lagen sanktionerad. Ytterligareär avsikten att pant i förvärvsobjekt eller i övrig i PmC-systemet registreradportfölj skall kunna ersättas av medel på spärrat konto i bank eller avspärrade värdepappersdepäer. Sådan pantsättning skall bygga pä särskildavtalsreglering. Motdenna form av säkerhetskonstraktion kan invändas att den föratsätter sädana arbetsratinerutanför ADB-systemet i form av säkerhetsbedömningar och olika kontroller somhelst borde undvikas. Men innan tillräckligt många emissioner lagts in isystemet måste de säkerheter som där registrerade skuldförbindelser erbjuderkompletteras med säkerhet utanför systemet. Såsomsäkerhet bör dä emellertid endast accepteras medel på bankräkning ochdeposition av sådana värdepapper som är avsedda att tas in i PmC-systemet. Mennär alla sådana papper lagts in bör säkerhet utanför systemet ej vidare tas ianspråk. Bilaga 1 Fullmäktige,som tillstyrker lagstiftning enligt de remitterade förslagen, harpå två punkter kommentarer till dessa. Såsomovan utvecklats vill fullmäktige föreslå att bestämmelsen i 3 § förslaget tilllag om PmC om fastställelse av ändring i PmC:s bolagsordning utformas så, attockså samtycke erfordras för sådan ändring; i vart fall såvittavser ändring av bolagsordningens stadgade om i PmC-systemet förvaltadeskuldförbindelser. Denandra kommentaren gäller möjligheten för att från dearingförfarandeti och därmed sammanhängande betalningsgaranti uteslutaskuldförbindelser som bedömes vara förenade med alltför stor kreditrisk. Enligtlagmotiven är uttryckligen avsett att en sådan möjlighet skall finnas menenligt vad som upplysts under hand bedömes det knappastpraktiskt genomförbart att utnyttja denna möjlighet. Avsikten uppges därförnumer vara att vid överarbetning av lagförslaget utesluta denna möjlighet. Fullmäktigevill avstyrka att lagförslaget ändras i sådan riktning. Bestämmelserna omclearing i och därmed sammanhängande betalningsgaranti bör såsom idet remitterade förslaget vara utformade så att de "tillämpas i den månriksbanken enligt gällande åtagande förbundit sig" medverka. Riksbankenbör sålunda alltid ha en exklusiv rätt att bestämma hur långt åtagandet ombetalningsgaranti skall sträcka sig. Det kan också antas att en accepterademission inte skall behöva uteslutas annat än i helt extrema fall. Men för attundvika att under den mycket långa löptid som gäller för vissaskuldförbindelser skulle förbli bunden vid att tillhandahålla clearing ochdärmed sammanhängande betalningsgaranti bör dock möjlighet finnas att uteslutaviss emission från clearing. Förändrade förhållanden måste kunna få föranledaförändringar också härvidlag. Medde kommentarer som gjorts under avsnitt 3 tillstyrker fullmäktige lagstiftningi enlighet med de framlagda lagförslagen. Riksgäldskontorethar tidigare beretts tillfälle att under hand framföra synpunkter på utkasttill promemorian. De synpunkter kontoret därvid har anfört har väsentligenbeaktats i den slutliga promemorian. Kontoret har därför inget att erinra motpromemorian utan tillstyrker att den föreslagna lagstiftningen genomförs.Emellertid vill kontoret framhålla det angelägna i att lagregleringen kan kommatill stånd så snabbt som möjligt, så att lagstiftningsfrågorna inte försenar PmC-projektetsgenomförande. 3 Datainspektionen: Prop. DIkonstaterar att det föreslagna registret blir ett personregister enligt datalagen(1973:289), eftersom det kan komma att innehålla uppgifter om fysiska personer,om än inte i stor omfattning. Dlbedömer lagförslaget med utgångspunkt frän datalagens regler till skydd mototillbörligt intrång i de registrerades personliga integritet och konstateraratt de föreslagna reglerna på flera punkter avviker från vad som gäller enligtdatalagen. Lagföslaget har emellertid utformats med regleringen i den avriksdagen beslutade aktiekontolagen (1989:827) som förebild. Mot bakgrund häravoch med hänsyn till registrets ändamål och innehåll samt dess ringaintegritetskänslighet vill DI i stort inte motsätta sig att förslagetgenomförs. Dlpekar på att det är osäkert om 1 kap. 2 § (registreringen skall ske med hjälpav ADB) omfattar samtliga delregister och anser att denna oklarhet börundanröjas. DIanser vidare att tveksamhet skulle kunna uppstå huravida vissa av de föreslagnabestämmelserna skall anses uttömmande eller om datalagens regler skall ansesgälla vid sidan av dem. Detta gäller framförallt bestämmelserna om rättelseoch insyn. Tveksamheterna bör undanröjas i det fortsatta lagstiftningsarbetet. EnligtI kap. 2 § lagförslaget skall skuldförbindelser som omfattas av förslaget ochborgenärer som har rätt till betalning på grund av sådana skuldförbindelserregistreras hos (). Registreringenskall ske med hjälp av automatisk databehandling. Detföreslagna registret kommer såvitt Dl kan bedöma att innehålla uppgifterom framförallt juridiska personer. Emellertid kan fysiska personer komma attregistreras i vart fall i egenskap av borgenärer. Den särskiljbara beteckning,som enligt 4 kap. 2 § andra stycket lagförslaget skall anges beräffande enborgenär, som inte är medlem i PMC, i förening med uppgifterna i den särskildaförteckning över sådana borgenärer som PMC skall föra enligt tredje stycket gördet möjligt att hänföra uppgifterna på ett konto till den som registrerats påkontot. Registreringen hos PMC innebär således att ett personregister enligtdatalagen (1973:289) kommer att inrättas och föras. Datalagens regler blirdärvid tillämpliga om inte annat bestäms i lag eller annan författning.Promemorian innehåller förslag till sådana andra bestämmelser. Somen förutsättning för sina synpunkter på förslaget utgår DI från att avsiktenmed lagförslaget är att registreringen hos PMC skall utgöra ett personregister,innefattande flera delregister. Avden remitterade promemorian framgår att lagförslaget har utarbetats med utgångspunkt från regleringen i aktiekontolagen (1989:827), som 94 Med hänsyn härtill och till att den föreslagna regis- Prop.1990/91:106 treringen hos PMC, enligt uppfattning, kommer att bli mindre integri- Bilaga 1 tetskänslig än den som sker enligt aktiekontolagen, har Dl inte någotatt invända mot att förslaget genomförs om de synpunkter beaktas som framförsav DI i detta yttrande. Dltar i sitt yttrande enbart upp förslaget till lag om registrering av rätt tillvissa skuldförbindelser med utgångspunkt frän datalagen. Yttrandet begränsassåledes till sådana avsnitt som berör fysiska personer som registreras inomsystemet. Registeransvarigenligt datalagen är den för vars verksamhet personregister förs om hanförfogar över registret. Enligt uppfattning är det en fördel att det ilagförslaget slås fast att PMC ensam skall vara registeransvarig. I annat fallskulle oklarhet kunna råda om även placerarombud och emittentombud skulle ansesvara registeransvariga. Det är en fördel för den enskilde att alltid veta tillvem han kan rikta sig i frågor som rör den registeransvariges skyldigheter. Omfattar 1 kap. 2 § lagförslaget alla delregister? Enligt1 kap. 2 § lagförslaget skall skuldförbindelser och borgenärer registreras medhjälp av automatisk databehandling. Den särskilda förteckningen som skallföras enligt 4 kap. 2 § tredje stycket omfattas otvetydigt av denna reglering.Däremot kan tveksamhet möjligen komma att uppstå huruvida 1 kap. 2 § ävenomfattar vissa andra delregister, såsom löpande journal och förteckning överförhandsregistreringar, beroende på vilka uppgifter dessa delregister avsesinnehålla.