prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — En ändring innebär att det inte längre skall vara möjligt för en enskild att med stöd av offentlighetsprincipen ställa datorprogram och datorkapa citet, till en myndighets förfogande och begära bearbetningar med hjälp av dessa. Vidare föresläs ett par ändrmgar i sekretesslagen som innebär preciseringar av det krav på "god offentlighetsstmktur" som gäller myndighetemas ADB-verksamhet. Jag återkommer till andra förslag i 14 propositionenunder avsnitt 3.3. 1990/91:100 Av data- och offentlighetskommitténsförslag i dess första del- Bilaga 4 betänkande (SOU 1986:24) återstår numeraför regeringens slutliga ställningstagande endast frågan om tillgänglighetentill patientuppgifter i olika ADB-register inom hälso- och sjukvården. Dennafråga kommer att tas upp i den lagrädsremiss om sekretess inom och mellan myndigheterpå vårdområdet m.m. som jag redan nämnt. Som tidigare redovisats (avsnitt 3.2) har enproposition på grundval av flera betänkanden från data- ochoffentlighetskommittén överlämnats till . Propositioneninnehåller förslag som syftar lill att stärka offentlighetsprincipen i fråga omADB-upptagningar och till att förbättra integritetsskyddet för uppgifter ipersonregister. Bl.a. förordas en uppstramning i fråga om myndighetemasförsäljning av personuppgifter. Det föreslås också bl.a. ändringar i datalagen(1973:289) i syfte att öka allmänhetens insyn i fräga om sådan försäljning ochatt reglera och begränsa användningen av personnummer i persomegister.Lagändringama föresläs träda i kraft . tillkallade jag efter bemyndigande avregeringen en särskild utredare (dir. 1989:26) för att göra en översyn avdatalagen från såväl saklig som lagteknisk synpunkt. Utredaren skulle i ettinledande arbete identifiera vilka behov som finns och ange hur dessa kantänkas bli tillgodosedda. Meningen är att detta skall resultera i ett underlagför närmare riktlinjer från regeringens sida för ett fortsatt arbete underparlamentarisk medverkan. Utredningen, som har antagit namnetdatalagsutredningen (Ju 1989:02), avlämnade ett delbetänkande(SOU 1990:61) Skärpt tillsyn ~ huvuddragen i en reformerad datalag. I detta harredovisats vissa principiella överväganden om uigängspunkier för en framtidadatalag. Avsikten med betänkandet är att redovisningen skall kuima tjäna somriktlinjer för det fortsatta arbetet i senare etapper. Utredningen fortsätter sitt arbete med att i enandra etapp behandla vissa frågor som rör inlegritetsskyddet i samband medpersonregistrering och automatisk databehandluig inom bl.a. områdena förforskning och statistik samt för massmediemas del. Därefter skall utredningenutarbeta ett förslag till ny datalag. Avsikten är att parlamentariker skalldelta i det arbetet. Integritetsfrågor med viss anknyming till datalagenhar behandlats av utredningen om TV-övervakning m.m. i betänkandet (SOU1987:74) Optisk-elektronisk övervakning. En proposition med förslag till nylagstiftning har antagits av (prop. 1989/90:119, JuU 34,rskr. Den nya lagen (1990:484) om övervakningskameror m.m. har trätt ikraft den . Användningen av övervakningskameror berörs också iSÄPO-kommitténs slutbetänkande (SOU 1990:51), som efter remissbehandlingövervägs i regermgskansliet. Datateknikens betydelse för straff- ochprocessrätten uu-eds . I slutet av är 1989 tillkallade jag efter regeringens 15 bemyndigande en särkildutredare för att överväga vilka förändringar Prop. av de straff- ochprocessrättsliga reglema som behövs med hänsyn till 1990/91:100 utvecklingen inom data-och teletekniken (Dir. 1989:54). På det civilrättsliga området aktualiserar datoremaflera olika spörsmål. Som exempel kan jag nämna de upphovsrättsliga frågoma omskydd för material som distribueras i datakommunikationssystem och om skydd fördatorprogram och kretsmönster i halvledarprodukter, s.k. datachips (se avsnitt4.8). Ett annat problem gäller ansvarsförhållanden i samband med sådanadatatjänster som avser t.ex. elektronisk betalningsförmedling. Denna fråga harsärskilt uppmärksammats av FN:s kommission för handelsrätt (UNCITRAL).Datorfrägor aktualiseras ocksä i anslutning till frågor rörandekreditupplysning. Till aktuella daiafrägor hör också frågan om denframtida utformningen av brottsregistreringen. Det allmänna kriminalregistret mnehåller uppgifterom personer som är dömda till andra påföljder än enbart böter. För registretgäller bestämmelsema i lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister(kriminalregisterlagen). och polismyndighetema ute i landetför olika slag av polisregister. För dessa gäller bestämmelsema i lagen(1965:94) om polisregister m.m. (polisregisterlagen). fördes det allmänna kriminalregistret överfrån till . I samband medöverföringen, som var en del av uppbyggnaden av rättsväsendetsinformationssystem, sammanfördes kriminalregistrel med det centralapersonregister som då förde och som innehöll såväl uppgifterom påföljder som misstankar om brott. Det samordnade registret, som förs medhjälp av ADB, kallas person- och belastningsregistrel (PBR). För de olikadelama av PBR gäller skilda regelkomplex. Innehållet i den del som gällerkriminalregistret regleras av kriminalregisterlagen. För PBR i övrigt gällerpolisregisterlagen. PBR ingår som ett delsystem i BROTTSRI som i sintur utgör en del av rättsväsendets informationssystem. Rättväsendetsinformationssystem består inte av en databank på en och samma anläggning utan enrad frän varandra fristående men begreppsmässigt och tekniskt samordnaderutiner pä olika anläggningar. Syftet med rättsväsendets informationssystem ärbl.a. att förenkla och förbättra informationsutbytet mellan myndighetema irättsväsendet. Projektet leds av samarbetsorganet för rättsväsendetsinformationssystem (SARl). I BROTTSRI ingår system med mimer ibrottsmålsförfarandet i vid mening hos polis, åklagare och de allmännadomstolama samt system för förfarandet inom kriminalvården. Förutom PBR omfattarBROTTSRI bl.a. system för ordningsbot och för strafförelägganden och registeröver påföljder som har betydelse för körkortsfrågor. Frågan om den centrala brottsregistreringen iframtiden behandlades i proposition /88:122 om ändringar i kriminal- och polisregis- terlagama m.m. I propositionen konstaterades att det nuvarande PBR var föråldrat och komplicerat såväl i tekniskt avseende som när det gällde den rättsliga regleringen och att det behövdes genomgripande 16 förändringari fråga om den registrering som görs i Prop. Vid dentekniska översynen av PBR borde man enligt proposi- 1990/91:100 tionen iförsta hand överväga en lösnmg som irmebär att belasmings- Bilaga 4 ochmisstankeuppgifter skall finnas i skilda register. Ett nytt system borde ocksåvara mer flexibelt än det nuvarande så att ändringar i fråga om registerinnehäll och registemtdrag kan göras utan stora kostnader. Enligtpropositionen borde vidare registrering av påföljder av betydelse förkörkortsfrägor integreras med den registrering som sker i PBR.Dessa uttalanden godtogs under riksdagsbehandlingen (JuU1987/88:34, rskr.283). I en skrivelse till regeringen QfrSARI rapport 1989:2) har föreslagit att den registrering som förnärvarande görs i PBR skall göras i tvä olika register. I det enaregistret - av kallat kriminalregistret - skall antecknas sädanapåföljdsuppgifter som gäller bl.a. domar och sluUiga beslut i brottmål,godkända ordningsförelägganden och strafförelägganden, regeringsbeslut om nådoch påföljder av betydelse för körkortsfrägor. I det andra registret - av SARIkallat misstankeregistret - bör antecknas kortfattade uppgifter om bl.a.brottsanmälningar, äklagarinträde, delgivning av misstanke och beslut att väckaåtal. De båda registren bör enligt regleras av särskilda författningar.För andra register inom polisen, såväl ADB-register som register, bördet enligt fortfarande finnas en polisregisterlag. Både kriminalregistretoch misstankeregistret bör enligt SARLs skrivelse förläggas till rikspolisstyrelsensenhet i Kinma. har föreslagit att det fortsattaöversynsarbetet sker i form av en huvudstudie, där frågor om informations- ochsystemstmktur. styming och finansiering uppmärksammas särskilt. För egen del kan jag, efter samräd medcivilministem, i stort ansluta mig till SARLs förslag till förändring avlagstifmingen om brottsregister. Det fortsatta tekniska utvecklingsarbetet förbrottsregistreringen bör följaktligen ske efter de riktlinjer som SARIföreslagit. De undersökningar som har gjorts av de olika datasystemensutformning mäste dock kompletteras pä vissa punkter. Avsikten är att det skallske i form av en studie av det slag har föreslagit. I fråga om denförfatmingsmässiga regleringen övervägs inom för närvarandeutformningen av en ny brotts-registerlagstifming. Jag räknar med att enpromemora med förslag till ny lagstifming kan skickas ut pä remiss före nästariksmöte. Strävandenaatt minska och förenkla den statliga regelgivningen fortsätter inomregeringskansliet. En samlad redogörelse för regelförenklingen lämnas i bilaga2 till denna proposition. trädde lagen (1988:205) om rättsprövningav vissa förvaltningsbeslut i kraft (prop. 1987/88:69, KU 38, rskr. 1990/91. lagenhar regeringsrätten fått rätt att i vissa fall undanröja ett beslut i Prop.ett förvaltningsärende som rör tillämpningen av civilrättsliga normer 1990/91:100 eller ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhällanden.En Bilaga 4 förutsättning är att den rättstillämpning som ligger till gmnd för beslutet strider mot gällande rättsregler. I väntan pä erfarenheter frän tillämpningen harlagen gjorts tidsbegränsad. Den skall tillämpas på beslut som meddelas undertiden - . har inomregeringskansliet huvudansvaret för att se hur reformen faller ut i praktikenoch följer lagens tillämpning för att få underlag för ställningstagande i frägaom fortsatt lagreglering i ämnet. Avsikten är att en proposidon om förlängningav lagens giltighetstid skall överlämnas till under vären 1991. Lagen följs ocksä upp genom att instansordningen ide ärendegrupper den omfattar ses över. Varje departement har här ansvaret föröversynen av sina författningar. Detta samordnas av statsrådsberedningen. Förvaltningslagen (1986:223) har varit i kraft ifyra är. I anslutning till riksdagsbehandlingen av lagen gavs regeringen tillkänna att frågan om handläggningstidema noggrant borde följas av regeringen motbakgmnd av erfarenhetema av den nya förvaltningslagen (KU 1985/86:21, rskr.202). Flera åtgärder har vidtagits i detta syfte. Bl.a.anordnade är 1988 en hearing. Denna dokumenterades ipromemorian (Ds 1988:64) Tillämpningen av den nya förvaltningslagen. Av andraåtgärder kan här nämnas att de statliga fömyel-sefondema har lämnat stöd tillbl.a. åtgärder för ökad effektivitet hos myndighetema och till projektet, ett projekt för serviceutveckling och kortarehandläggningstider vid de statliga myndighetema i i samarbetemed där (se prop. 1988/89:100 Bil. 2 s. 12 - 13). Regermgen harvidare uppdragit ät länsstyrelsemas organisationsnämnd att,med umyttjande av erfarenhetema från projektet ,vidareutveckla metoder för att förkorta handläggningstidema hos allalänsstyrelser. har i skrivelse (1989/90:KU15, rskr. 109)som sin mening gett regeringen till känna att en översyn av bör skei den form regeringen finner lämplig. Enligt beslut bör översynenvara inriktad särskilt på de konflikter som kan uppkomma emellan JK:s olikaarbetsuppgifter och även innefatta en renodling av verksamheten. Inomjustitiedepartementet övervägs nu i vilka former översynen bör ske. överlämnade pä försommaren1989 sitt huvudbetänkande (SOU 1989:41) Samerätt och sameting. I betänkandet föreslås bl.a. en särskild samelag som innebär bl.a. att ett folkvalt samiskt organ, ett sameting, skall inrättas. Ett tidigare betänkande (SOU 1986:36) Samemas folkrättsliga ställning har utgjort underlag för utredningens ställningstaganden. De delar av betänkandena som 18 behandlaren gmndlagsreglering av samemas särskilda ställning som Prop. emiskminoritet och förslaget om ett sameting har ansetts behöva 1990/91:100övervägas ytterligare inom , medan utredningens Bilaga 4 förslag i huvudbetänkandet om stärkande av rennäruigens rättsligaställning tillsammans med annat utredningsmaterial lagts till grund förregeringens propositioner om skogsbruket i fjällnära skogar (prop. 1990/91:3)och om ändringar i rennäringslagen (1971:437), m.m. (prop. 1990/91:4).Riksdagen har beslutat avslä den sismämnda propositionenoch gett regeringen till känna det angelägna i att regeringen sä snart det ärmöjligt återkommer till med ett samlat förslag angående samefrågorna. Utredningen avlämnade sittslutbetänkande (SOU 1990:91) Samerätt och samiskt språk. Med utgångspunkt i betänkandet (SOU 1985:24)Ordningslag och remissyttrandena över detta pägär arbete inom departementet päatt modemisera bl.a. det regelsystem som finns i lagstiftningenom allmänna sammankomster och allmänna ordningsstadgan. Detomfattande reformarbete som har pågått på familjerättens områdebörjar nu närma sig sitt slut såvitt gäller den nationella lagstifmingen. I fråga om äktenskaps- och arvsrätt harreformarbetet resulterat i en ny äktenskapsbalk, viktiga ändringar iärvdabalken beträffande makars och bröstarvingars arvsrätt och en lag omsambors gemensamma hem. På förmynderskapsrättens område trädde enbetydelsefull reform i kraft den . Institutet omyndigförklaringavskaffades då och ersattes av en utbyggd form av godmanskap som- kallas förvaltar-skap. Det fortsatta reformarbetet på detta område avser reglema omförvaltning av omyndigas egendom. Ett av förmynderskapsutredningen avlämnatbetänkande (SOU 1988:40) i denna fråga liar remissbehandlats och sakenövervägs inom . träder ändrmgar i föräldrabalkensregler om vårdnad och lungänge i kraft. De nya reglema syftar bl.a. lill attförebygga och lindra konflikter mellan föräldrar i frägor rörande barnet samtökar möjlighetema att lata föräldrarna fä gemensam vårdnad om bamet. Också reglema om adoption har setts över. Detarbetet har utförts av förmynderskapsutredningen som i början av är 1990 ladefram ett betänkande i saken (SOU 1989:100). Betänkandet har remissbehandlatsoch övervägs nu i . Underhösten 1990 har en departementspromemoria (Ds 1990:75) om förverkande av rätt att ta arv m.m. skickats ut på remiss. rian föresläs att rättenatt ta arv eller testamente skall förverkas, inte Prop. som nu bara för den somuppsåtligen har dödat arvlätaren, utan även 1990/91:100 för den som annars hargjort sig skyldig till ett allvarligt våldsbrott Bilaga 4 mot arvlätaren, om dettahar lett till arvlätarens död. det nuvarande undantagetfrän förverkanderegeln i fräga om psykiskt störda gärningsmän skallinskränkas. De föreslagna ändringama gäller pä motsvarande sätt även ifräga om rätt till försäkringsersättning. Avsikten är att enproposition pä gmndval av förslagen i promemorian skall föreläggas riksdagenunder . Reformarbetet pä familjerättens område koncentrerasnu i övrigt på den internationellt privaträttsliga regleringen. lag om vissa internationella frägor rörande makars förmögen-hetsförhällandenträdde i kraft . Den bygger pä delar av familjelagssakkunnigasslutbetänkande (SOU 1987:18) Internationella familjerättsfrägor som ocksåirmehåller förslag om nya inlemaiionellt privaträttsliga regler om äktenskap,underhällsbidrag och arv. Återstående delar av detta betänkande övervägs nu ijustitiedepartementet tillsammans med ett annat utredningsförslag om nyaintemationeUt privaträttsliga regler pä förmynderskapsrättens område (SOU1987:73). I sammanhanget behandlas ocksä vissa intemationeUa vårdnadsfrägor somtagits upp av förmynderskapsutredningen (se SOU 1989:100). I ansluming härtillkan nämnas att det har inletts ett nordiskt samarbete rörande en översyn av denintemordiska regleringen av äktenskap, vårdnad, adoption och förmynderskap. Fleraviktiga områden av betydelse för konsumentema regleras genom särskildlagstiftning. Som exempel kan nämnas marknadsföringslagen, lagen omavtalsvillkor i konsumentförhållanden, konsumeniköplagen, konsumentkreditlagen,konsiunentförsäkringslagen, hemförsaljningslagen och konsumenttjänstlagen. Päflera av dessa områden är det nu aktuellt med lagändringar i syfte attförbättra konsumentemas ställning. konsumentköplag träder i kraft . Genom den nya lagenförstärks konsumentskyddet vid köp, bl.a. genom nya regler om påföljder vidsäljarens kontraktsbrott. har det gjorts ändringar ikonsumenttjänstlagen. Dessa har syftat till att bl.a. ge ett bättrekonsumentskydd vid småhusentreprenader. Ocksä när det gäller förvärv avnyproducerade smähus förstärks konsumentskyddet genom ändringar i jordabalkensom träder i kraft (jfr avsnitt 4.6). Underhösten 1990 lade i promemorian (Ds 1990:84) fram förslagom en ny konsumentkreditlag. Syftet med den nya lagen är att stärkakonsumentskyddet bl.a. genom en förbättrad kreditprövning samt att anpassa densvenska lagstifmingen på detta område till motsvarande regler inom EG.Promemorian remissbehandlas . anordnade enhearing angående Prop. lagen om fastighetsmäklare. Syftet med hearingen var att berörda 1990/91:100 myndigheter och organisationerskulle fä tillfälle att lämna sjmpunkter Bilaga 4 pä hur lagen fungerar ochreformbehovet. Inom pägär nu arbete med en översyn avlagen pä gmndval av vad som kom fram vid hearingen. 4.3 Allmän köprätt, avtalsrätt m.m. Påden allmänna köprättens område har bedrivits ett omfattandenordiskt lagstifmingssamarbete. Detta arbete har börjat avsätta resultat. IFinland har en köplag trätt i kraft , och i har en nyköplag trätt i kraft . I träder en ny köplag i kraftden . Även i pågår arbete pä en ny köplag. I samtligadessa nordiska länder finns numera ocksä särskilda lagar om intemationeUa köp.I trädde en sådan lag i kraft . I de nordiska ländema diskuteras också behovet aven översyn av avtalslagama. anordnade under vären 1989 enhearing för att fä imderlag för bedömningen av om ett sädant behov föreligger iSverige. Frägan diskuterades också vid i iaugusti 1990. I och i arbetar redan utredningar med att se överavtalslagama. I de övriga nordiska ländema övervägs nu frägan om behovet av ensädan översyn. På gmndval av ett betänkande avkommissionslagskommittén (SOU 1984:5) har lagts fram enproposition med förslag till ny lagstifming om handelsagentur. Förslaget, somär förenligt med ett EG-direktiv om handelsagentur, har tillkommit i nordisktsamarbete. Huvudsyftet med förslaget är att förstärka agentens ställninggentemot huvudmannen bl.a. när det gäller uppsägningstid och avgångsvederlag.Ett slutbetänkande av kommittén (se SOU 1988:63) om bl.a. frägor omkommissionärsbolag har remissbehandlats och övervägs inomjustitiedepartementet. Vidare pägär inom ramen för samarbetet mellan EFTA ochEG diskussioner om vissa lagstiftningsfrågor angående handelsagentur. En annan utredning överväger frägor om leasing avlös egendom m.m. (se avsnitt 4.6). Pädet skadeständsrättsliga området gär utvecklingen i riktning mot alt ge de skadelidande ökade möjligheter att få ersättning för sina skador. Bl.a. undersöker en kommitté (Ju 1989:01, dir. 1988:76) möjlighetema till förbättra ersättningen för ideell skada. I kommitténs uppdrag ingår att diskutera bl.a. ersättningsnivån, ersättningsprinciper och metoder för att bestämma ersättningen. Fräganom personskaderättens framtida funktion och förhållande lill Prop. andraersättningsanordningar har vidare behandlats av en nordisk ar- 1990/91:100betsgmpp. Sedan arbetsgmppen redovisat sina övervä- Bilaga 4 ganden i en rapport hölls ett nordiskt symposiiun iämnet. Frägan har därefter följts upp vid ett möte medarbetsgmppen och företrädare för justitiedepartementen i de nordiskaländema. Avsikten är att nordiska ämbetsmaimakommittén förlagstiftningsfrågor nu skall diskutera vad som kom fram vid symposiet ochuppföljningsmötet. En annan fräga som behandlas i nordiskt samarbeterör ansvaret för produktskador. Arbetet syftar till att förbättra möjlighetematill ersättning för skador som orsakas av felaktiga produkter. En departementspromemoriamed förslag till produktskadelag (Ds 1989:79) har remissbehandlats under är1990. Inom ramen för samarbetet mellan EFTA-ländema och EG diskuteras sedan entid tillbaka pågående lagstiftningsarbete i dessa länder om produktansvar. Enlagrådsremiss på gmndval av förslaget i promemorian och vad som kommit fram vidremissbehandlingen och under överläggningama mellan EFTA-ländema och EG äravsedd att lämnas i början av är 1991. Som jag nämnde beslöt under hösten1989 på regeringens förslag att ta bort vissa begränsningar i reglema om detallmännas skadeståndsansvar. Vidare tillsatte regeringen en parlamentariskkommitté med uppgift att göra en allmän översyn av reglema. Beträffande skador som uppkommer vid transport avfarligt gods deltar i det internationella arbetet i olika FN-organ föratt förbättra de skadelidandes situation vid olyckor av större omfattning.Arbetet har lett till bl.a. att en konvention om ansvar för skador i sambandmed transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar harutarbetats inom FN:s ekonomiska kommission för (ECE). Konventionenöppnades för undertecknande . Frägan om ett svenskt tillträdetill konventionen bereds inom . anordnade enhearing för atl göra en allmän utvärdering av trafikskadelagen. De synpunktersom framfördes vid hearingen övervägs nu inom departementet. . Påförsäkringsrättens område pägär ett omfattande nordisktreformarbete. Arbetet är i närmast inriktat pä en nypersonförsäkringslag på gnmdval av ett förslag av försäkringsrätts-kommittén(SOU 1986:56). Kommittén har avslutat sitt arbete genom attlägga fram ett förslag om en skadeförsäkringslag (SOU 1989:88). Dettabetänkande remissbehandlades under vären 1990 och övervägs nu ijustitiedepartementet tillsammans med kommitténs tidigare betänkande. Slutligen kan här nämnas att frägan om enobligatorisk ansvarsförsäkring för fritidsbåtar övervägs i nordiskt samarbete.Frågan har diskuterats vid nordiska överläggningar senast . 4.5 Transporträtt Prop. 1990/91:100Sjölagsutredningen har sett över sjölagen i olika avseenden. Utred- Bilaga 4ningen avlämnade i febmari 1990 sitt slutbetänkande (SOU 1990:13). Ibetänkandet föreslås en revision av sjölagens bestämmelser om godsbefordran.Arbetet har bedrivits i nära samarbete med motsvarande utredningar i ,och . Betänkandet har remissbehandlats ochbereds nu inom . Pä sjörättens område kan vidare nämnas att Sverigeunder undertecknat den är 1989 antagna nya konventionen om bärgning.Inom bereds i nordiskt samarbete förslag lill delagstiftningsåtgärder som föranleds av ett eventuellt tillträde lillkonventionen. antogs vidare ett ändringsprotokoll till 1974 årsAténkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods.Ändringsprotokollet innebär bl.a. en revision av ansvarsgränserna ikonventionen. Nordiska överläggningar om ett eventuellt tillträde tilländringsprotokollet kommer att hällas imder . Arbetet med dessainstmment pä transporträttens område har bedrivits inom , . Arbetet inom IMO pä regler om skadeståndsansvar vidsjötransport av farligt gods fortsätter. En fråga som är aktuell är ansvaret föroljeskador till sjöss. Som har näitmts i 1989 ärs budgetproposition har ijustitiedepartementet pågått ett arbete pä en departementspromemoria medförslag till den lagstiftning som kunde föranledas av ett tillträde till 1984ärs ändringsprotokoll till det intemationeUa ersättningssystemet pä området.Frägan har kommit i ett delvis annat läge. Avgörande för om dennalagstiftning borde genomföras var att protokollen i fråga kunde förväntas trädai kraft. Som bestämmelsema i protokollen om ikraftträdande har utformats varett tillträde av i princip en fömtsätming för att sä skulle ske. Under är1990 har emellertid beslutat att inte tillträda det internationellaansvarighetssystemet för oljeskador. Pä förslag av har de stater,däribland , som är medlemmar i den intemationeUa oljeskadefondenbeslutat tillsätta en arbetsgmpp för att imdersöka om de förbättringar avansvarighetssystemet som omfattas av 1984 ärs ändringsprotokoll ändå kan trädai kraft. Arbetsgruppen skall påbörja sitt arbete under vären 1991.