prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Exportendämpades beroende på inhemska utbudsrestriktioner samt en ökad substitution avexport till utlandsbaserad produktion. ökade importen kraftigt tillföljd av den sterka inhemska efterfrågan. Ledandekonjunkturindikatorer pekar mot en viss avmattning av Prop. 1990/91:150aktiviteten . Orderläget har försämrats - särskilt i den privateBilaga 1:1.1 sektom - konkursema har ökat och bilförsäljningen har fallit påhemmamarknaden. I kombination med minskad försäljning i Förente stotema hardette medfört att japanska biltillverkare planerar neddragningar avproduktionen. Eftersom av arbetskraften - direkt eller indirekt - ärsysselsatte inom bilindustrin bidrar dette till en lättnad avarbetsmarknadsläget. Denlägre tillväxten under innevarande år är till stor del en effekt av den fördapenningpolitiken. En avmattning av företegens investeringar har inträtt, tillföljd av bl.a. höga lånekostnader och en mer restriktiv kreditgivning frånbankema. Motom i expansionen under dp närmaste två åren fömtses likväl varainhemsk efterfrågan. Tyngdpunkten väntes emellertid förskjutes fråninvesteringar till privat konsumtion, som gynnas av lägre inflation, en godlöneutveckling samt en fortsatt - om än långsammare sysselsättningstillväxt äntidigare. Avmattningenav den inhemska efterfrågan kan väntes leda till en lägre importtillväxt,som den fömtsedda återhämtningen av främst den amerikanska ekonominunder senare delen av 1991 gynnar exporten. Även priseffekteraa av yenensappreciering fömtses bidra till att handels- och bytesbalansöverskotten ökar. Iförhållande till BNP väntes överskottet i bytesbalansen stebiliseras vid drygt1 %. Dejapanska myndighetema har klargjort att penningpolitiken kommer att förblistram så länge inflationstrycket i ekonomin kvarster. Den dämpade tillväxtentillsammans med de lägre oljeprisema kan förväntes medföra en a>'tegandeprisökningstakt under loppet av 1991. Fömtsättningar skulle då skapas för enviss lättnad av penningpolitiken. Även finanspolitiken, som under en rad av årvarit inrikted på att konsolidera de stetliga finansema, väntes bli något merexpansiv . kan bl.a. komma till uttryck i en ökning avde offentliga investeringama - i enlighet med den s.k. Sll-överenskommelsen medFörente stetema. Sammantegetfömtses tillväxten dämpas till för att därefter öka något 1992.Inflationen väntes uppgå till och 2 1/näste år. BNP-tillväxteni uppgick till inte fullt 1990. fortsätter att fungerasom motor i den europeiska konjunkturen. Den ekonomiska utvecklingen i regionenstimuleras även fortsättningsvis av förverkligandet av EGs inre marknad och denvidare integrationen mellan EG och EFTA. De ekonomiska fömtsättningama förEuropa påverkas vidare av återföreningen mellan de båda tyska stetema. Densamlade efterfrågan för konsumtions- och investeringsändamål väntes fortsatteatt öka kraftigt i det tidigare . De positiva effektema av densnabbt växande tyska efterfrågan motverkas dock delvis av att också övrigaEMS-länder fått vidkäimas ett högt ränteläge och en appreciering avvalutoma mot dollar och yen med försvagad konkurrenskraft som Prop.1990/91:150 följd. Denekonomiska tillväxten i /uppgick till drygt 4 1/1990, vilket är densnabbaste uppgången sedan mitten av 1970-telet. Det var främst den inhemskaefterfrågan som ökade i en snabb takt. Den private konsumtionen stimulerades avinkomstskattesänkningar, stigande sysselsättning samt goda löneökningar.Dessutom ledde den tyska valuteunionen till en köpmsch efter västtyska varor.Exporttillväxten dämpades mot bakgmnd av vikande konjunkturer påviktiga exportmarknader som Förente stetema och . Överskottet ibytesbalansen minskade till 1990, att jämföra medett överskott om drygt 100 miljarder året innan. Trotsden snabbt ökande efterfrågan och högre oljepriser begränsades inflationen till2,1990. Importprisema, exklusive olja, låg relativt stebila, beroende på attD-marken apprecierades . Utvecklingenav flera konjunkturindikatorer pekar på att konjunkturen nu har passerat sintopp. Orderingången till tillverkningsindustrin har sjunkit, deteljhandeln -som slog rekord - visar på en lägre omsättning och enkäter anger attallt fler företeg vänter sig en konjunk-turdämpning de närmaste månadema. Uppskattningarav kostnadema för återföreningen mellan de båda tyska stetema har under 1990reviderats upp , och det kan inte uteslutes att ytterligarerevideringar blir nödvändiga. Enligt budgetförslaget beräknasunderskottet i stetsbudgeten uppgå till av BNP. Utan de förslag tillskattehöjningar som regeringen presenterat skulle underskottet bli betydligtstörre. Skattehöjningama motsvarar av BNP vardera året ochnäste år. Budgetunderskottet ska i huvudsak finansieras på kapitelmarknaderaaoch dette har i sin tur inneburit ett starkt tryck uppåt på de tyska räntoma. Etthögt kapacitetsutnyttjande, höga lönekrav och fortsatt sterk inhemskefterfrågan utgör sammanteget ett klart inflationshot i den tyska ekonomin.Trots redan höga räntor i stramades penningpolitiken åt ytterligare ifebmari. Delvis som ett resultet av den strama penningpolitiken är D-marken nuen av de sterkaste valutoma inom EMS. Sammantegetberäknas den ekonomiska tillväxten i uppgå till 2 3/1991 och 2 1/2%1992. Ekonomin konuner fortsatt att belästes hårt av kostnadema för att byggaupp de östra delarna. ger emellertid enandet goda tillväxtmöjligheterbåde för industri- och bostedsinvesteringar. Exporten fömtses komma att dämpasunder prognosperioden mot bakgmnd av den sterka D-marken och en svag utvecklingav exportmarknadema. bidrar i sin tur till en ytterligare minskning avbytesbalansöverskottet. Ettfortsatt högt kapacitetsutnyttjande och en sterk inhemsk efterfrågan kantillsammans med de beslutede skattehöjningama väntes dra uppinflationen till ca 3 1/både 1991 och 1992. Tillväxteni avtog markant och uppgick för helårettill ca 2 3/. Det var främst private investeringar, exporten samt - underårets senare del - privat konsumtion som dämpa- des.Svag utveckling på viktiga exportmarknader i kombination med Prop. 1990/91:150förlust av marknadsandelar - delvis på gmnd av dollams kraftiga Bilaga 1:1.1depreciering - ledde till en avmattning av exporten. Den private konsumtionendämpades på grund av konsumentemas sjunkande framtidstro till följd avGulf-krisen samt att sysselsättningsökningen avstannade och hushållssparandetökade. Konsumentprisema steg med ca 3 1/, och arbetslösheten uppgicktill . Penningpolitikenvar fortsatt stram . Med francen i nedre delen av EMS-bandet ärmöjlighetema för en lättnad av penningpolitiken begränsade. Finanspolitikenväntes förbli neutral eller svagt expansiv . Tillväxtenberäknas fortsatte dämpas till ca 1 1/mätt mellan årsgenomsnitten.Efter ett inledande svagt halvår väntes emellertid BNP öka igen under resten avprognosperioden för att 1992 öka med i genomsnitt ca 2 1/. Det är en fortsattsvag ökning av de private investeringama och av exporten samt en inledningsvismåttlig ökning av privat konsumtion som bidrar till den låga tillväxten underförste halvåret . Höga realräntor, svag efterfrågan och stora lager verkaråterhållande på investeringama. De private investeringarna beräknas emellertidåterhämte sig i takt med en gradvis tilltegande inhemsk och utländskefterfrågan, främst i Förente stetema, samt att vamlagren anpassas. Privatkonsumtion dämpas inledningsvis främst som en följd av att sysselsättningenväntes fortsatte sjunka under årets inledande del. Under resten avprognosperioden bedöms dock sysselsättningen stebiliseras och möjligen ökanågot. Tillsammans med konsumentemas ökade framtidstro och ett något minskatsparande väntes dette bidra till en gradvis tilltegande ökning av privatkonsumtion. Konsumentprisema beräknas stiga med 1991 och 1992. Tillväxteni dämpades kraftigt , till i genomsnitt för året.Under andra halvåret gick totelproduktionen tillbaka. Det var huvudsakligenfallande private investeringar - främst bostedsinvesteringar - och dämpadprivat konsumtion som bidrog till avmattningen. Nedgången i de privateinvesteringama är bl.a. en konsekvens av det höga ränteläget och det lågakapacitetsutnyttjandet. Avtegande sysselsättning och ökat hushållssparandebidrog till avmattningen av den private konsumtionen. Den svaga inhemskaefterfrågan i kombination med viss uppgång i exporten ledde till en förbättringav exterabalansen. Konsumentprisema steg med , ocharbetslösheten ökade till ca 6,. Penningpolitikenvar fortsatt stram i syfte att komma tillrätte med inflationen. Under de förste4 månadema 1991 sänktes dock basräntan med sammanlagt 2procentenheter. Ytterligare lättnader i penningpolitiken är sannolikt att väntei takt med att prisstegringsstakten avter. Det penningpolitiska manövemtrymmetbegränsas dock av pundets deltegande i växelkurssamarbetet i EMS. Budgeten somlades fram var neutral. Denekonomiska tillväxten bedöms bli fortsatt mycket svag under förste halvåret1991, med negativa tel under förste kvartelet. årsgenomsnittenberäknas BNP minska med ca 1 1/1991 och därefter Prop. 1990/91:150 öka medknappt 1992. Det är fortsatt fallande investeringar och Bilaga 1:1.1kraftigt dämpad privat konsumtion som huvudsakligen bidrar till den svagautvecklingen . Löneökningar på 8 ä och fortsatt svag produktivitet torderesultera i ytterligare försämrad konkurrenskraft för de brittiska företegenunder större delen av 1991. Fortsatte reallöneökningar bidrar - trotssjunkande sysselsättning och ökat hushållssparande -till att den privatekonsumtionen stiger, om än i mycket svag takt under årets förste hälft. Undersenare delen av 1991 bedöms utvecklingen vända i den brittiska ekonomin. Ökadinhemsk och intemationell efterfrågan - främst i Förente stetema - ikombination med små vamlager och lågt kapacitetsutnyttjande bedöms bidra ökning av industriproduktionen. Under årets andra hälft väntes fallet iprivate investeringar upphöra för att under återstoden av prognosperiodenersattes av en svag ökning. Återhämtningen i ekonomin kan ske i kombination medstora produktivitetsvinster, eftersom industriproduktionen ökar somantelet sysselsatte i industrin fortsätter att sjunka. Löneanspråken beräknasgradvis anpassa sig till den lägre inflationstakten och till den högrearbetslösheten, vilket tillsammans med höjd produktivitet kan ledatill sterkt konkurrenskraft. Konsumentprisemaberäknas stiga med ca 6 1/1991 och oa 1992. Tillväxteni de nordiska ländema har varit lägre än i övrigaVästeuropa. Två olikaförlopp kan särskiljas mellan å ena sidan och -med fortsattåterhämtning av tillväxten, låg inflation samt positiv extembalans - och åandra sidan med negativ tillväxt och stort underskott i bytesbalansen. Efterflera år av fallande privat konsumtion och investeringar i och Norgeökar nu den inhemska efterfrågan. BNP-tillväxten stannade på i och 1 3/i (1 1/i fastlandsekonomin). I båda ländemabidrar utrikeshandeln positivt till produktionstillväxten. En fortsatt ökningav produktionstillväxten fömtses i båda ländema, tillvilket inhemsk efterfrågan kommer att bidra i ökande grad. IFinland inträffade en dramatisk dämpning av den starka,investeringsledda tillväxten. En viktig förklaring till denna utveckling är attdet höga ränteläget fått större effekt än väntet på både konsumtion ochinvesteringar. Hushållens höga skuldsättning verkade dämpande på den privatekonsumtionen. Den tidigare sterka exporten väntes minska som en följd avförsvagad konkurrenskraft och vikande utlandsmarknader. Sammanteget beräknasBNP falla med ca 1 1/efter att 1990 ha ökat endast marginellt. Prisutvecklingenhar varit gynnsam i och , med konsumentprisökningar 1990på 2,7 respektive . En viktig orsak är Prop. 1990/91:150 lågalönekostnadsökningar, och för del även en stigande Bilaga 1:1.1effektiv kronkurs och sänkte avgifter. Resultetet är en fortsatt förbättring avden intemationella konkurrenskraften. IFinland har priser och löner stigit snabbare än ikonkurrentländema. har försämrat konkurrenskraften. Den finskainflationstakten har dock dampats som en följd av svagare konsumtionsefterfråganoch fallande bostedspriser. Konsumentprisema väntes öka med ca 4 1/i år.Lönekostnadsutvecklingen begränsas av det s.k Kallio-avtelet, som innebär låganominella löneökningar fram till början av 1992. väntes en förbättring avkonkurrenskraften genom en anpassning av löneökningama i linje med detförsämrade ekonomiska läget. nordiska ländema har genomgående förts en stram ekonomisk politik. I Danmarkbedrivs fortsatt en stram finanspolitik för att minska budgetunderskottet ochkonsolidera överskottet i bytesbalansen. En viktig målsättning är att hållakostnadsutvecklingen lägre än i omvärlden för att på lösa landetsbalansproblem. I innebär budget att finanspolitiken ges en merexpansiv prägel. En sänkning av arbetslösheten är ett huvudmål förarbeiderpartiregeringens ekonomiska politik. För att betona vikten av en lågkostnads- och prisutveckling knöts den norska kronan ensidigttill en ecu-korg. IFinland har förts en stram ekonomisk politik i syfte attbromsa försämringen i exterabalansen, dämpa inflationen och öka sparandet.Penningpolitiken har sedan revalveringen och räntehöjningen 1989 präglats avstramhet. Genom utgiftsautomatik hoter det tidigare budgetöverskottet attförbytes i ett underskott, och koalitionsregeringen lade framett sparpaket omfattande 1,3 miljarder mark. IDanmark ledde den sterka exportutvecklingen, framför allt till den tyskamarknaden, till att bytesbalansen uppvisade ett överskott för förstegången sedan början av 1960-telet. väntes exportenfortsatte att utvecklas sterkt, trots en viss dämpning som en följd avapprecieringen av den danska kronans effektiva kurs . Genom enfortsatt gynnsam utveckling av exporten av traditionella varor samt av detförbättrade bytesförhållandet som följde på de högre oljepriserna uppnåddeNorge ett överskott i bytesbalansen på 16 miljarder kr.Fastlandsekonomin visade dock ett ökande handelsbalansunderskott. Trots sämrebytesförhållanden väntes tillväxten i exporten av traditionella varor bidratill fortsatt positiv extembalans i . Denfinska exporten minskade som en följd av försämradkonkurrenskraft och vikande exportmarknader i . Det tidigareomfattande handelsutbytet med fortsatte att minska genomclearing-handelns upphörande 1990. Minskad importefterfrågan har lett till attunderskottet i bytesbalansen stebiliseras kring av BNP För1992 förväntes och få en fortsatt positiv utveck- lingav inhemsk efterfrågan och en gynnsam prisutveckling. Fortsatt godexporttillväxt bidrar fill en BNP-fillväxt på 1 3/i . Olje-sektombidrar i mindre utsträckning till tillväxten i på 21/. I väntes inflafionen stebiliseras kring 1992, och landetfömtses få en måttlig, exportledd återhämtning av tillväxten. 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Ländemai öst befinner sig nu i en djup lågkonjunktur. I de länder därreformansträngningama är som sterkast, dvs. , och ,har de påbörjade reformema i sig bidragit till omfattningen av nedgången. Menäven de länder där reformverksamheten varit svag befinner sig i enkraftig ekonomisk tillbakagång. I , och harbristen på reformer varit en viktig orsak till tillbakagången. För alla ländemabidrar interaktionen mellan ländema till siömingar i handeln och sammanbrotteti SEV-systemet sterkt till nedgången. Lågkonjunkturen har emellertid ännu intenått sin botten. Den ekonomiska aktiviteten kommer med stor sannolikhet attfortsatte att falla även i alla länder i regionen med stigandearbetslöshet som följd. I och Ungem förväntes nedgången vara mindreaccentuerad, medan den kan komma att förvärras i övriga länder i Central- ochÖsteuropa. Inflationen kommer troligen att accelerera kraftigt i regionen under1991. Industriproduktionenberäknas ha minskat med i . Tvåbidragande orsaker till denna kräftgång har varit siömingar i leveranser avsovjetisk olja samt förlusten av f.d. DDR som viktig exportmarknad. Fallet inationalinkomst/BNP beräknas ha varit mindre. kan tolkas som att enstmkturanpassning är på gång eftersom det tycks vara de mest energi- ochmaterialslukande närings-grenama som är värst drabbade. Å andra sidan liggerarbetslösheten i flertelet av landeraa på låg nivå än så länge, vilket antyderatt de störste anpassningarna knappt har inletts. Inflationstakten accelereradeunder 1990 till följd av prisreformer och ett högre oljepris, och ligger nugenerellt på höga nivåer. Tabell2:3 Nyckeltel för samt 1990 ink./BNP -10,7 -3,7 -5,0 -7,6 -10,9 utrikeshandelni de europeiska SEV-ländema (inklusive Prop. 1990/91:150 och f d.DDR) minskade kraftigt . Till störste delen hänför Bilaga 1:1.1 sig nedgångentill handeln mellan SEV-ländema. Handelsutbytet mellan dessa länder föll med ca15%. Handeln med marknadsekonomiema resulterade i minskad export och ökadimport med 2 respektive . De ledande reformekonomiema - och Ungera -ökade dock kraftigt värdet av sin export till marknadema i väst. Nedgångeni handeln för regionen som helhet förväntes fortsatte . berorfrämst på vissa yttre faktorer. Comecon-handelns övergång till handel ikonvertibel valute till världsmarknadspriser fr.o.m. innebärdels en försämring av bytesförhållandet i handeln med , delsförlust av traditionellt viktiga exportmarknader. Oljeprisfallet blir dock envälkommen lättnad för dessa energiintensiva ekonomier. Besvärande utlandsskulderoch låg kreditvärdighet - som sätter mycket snäva gränser för nyupplåning påde intemationella kreditmarknadema - innebär emellertid att det blir fortsattsvårt att finansiera en ökad import från väst. Påkort sikt blir sannolikt reformeringen av ochSovjetunionen av ringa direkt betydelse för industriländema. Exporten tilldessa ekonomier är nämligen liten och de befinner sig i enlågkonjunktur med sterka restriktioner på handels- och skuldsituation. 3 Utrikeshandeln Pop- i990/9i:i50 Bilaga 1:1.1 3.1 Exporten Frånen svag dämpning i konjunkturen inom OECD-området och större delenav blev nedgången relativt kraftig under fjärde kvartelet 1990. Produktionenminskade i en rad industriländer och utsiktema försämrades. Endämpning i efterfrågan på konsumtions- och investeringsvaror drog nedvärldsmarknadstillväxten. Kriget vid och den oljeprisuppgång detmedförde bidrog till att avmattningen i OECD-ekonomiema försterktes.Ökningstakten i importen av bearbetede varor till viktigasteavsättningsmarknader inom beräknas falla ytterligare , till knappt 31/. Densvaga konjunkturen i särskilt , och väntes vändaunder 1991 (se kapitel 2). De lägre oljepriseraa jämfört med och deljusare utsiktema for bl.a. och efter vapenvilan med ,påskyndar den ekonomiska återhämtningen i dessa länder. En fortsatt god efterfrågani framför allt och motverkar en kraftigare försämring avmarknadstillväxten inom . Nya konkurrenter har emellertid vunnitmarknadsandelar i OECD-området, vilket förklarar en del avmarknadsandelsförlustema för svensk export under de . DAE-ländema (Dynamic Asian Economies) - , , ochTaiwan - har växt i betydelse både som exportmarknader och leverantörer. Devann andelar på störste avsättningsmarknader, särskilt under 1980-telet,för verkstedsprodukter. Deras sammanlagda andel av vamimporten till merän fördubblades till , se tebell 3:1. Deras marknadsandel i Nordamerikaväxte också kraftigt, från ca 6 1/1980 till 1989. I uppgårderas marknadsandel till . Japanhar också fått ökad betydelse för svensk export under 1980-telet, men andelenav vamexporten som går dit är fortfarande liten, . Det långa avståndet,den hårda konkurrensen och kraftfulla penetreringen från de mer näraliggandeländema är några faktorer som gjort det svårare för att öka exportentill . Den begränsade svenska exporten dit kan även bero på att svenskaföreteg inte satsat tillräckligt på denna marknad. Exportenav bearbetede varor från till steg med under 1990.Ökningstakten avtog successivt från det kraftiga uppsvinget under 1983-1984 dåden låg på . Fömtom den gynnsamma effekten på exporten avdevalveringama 1981 och 1982, tog marknadstillväxten fart och steg medsammanlagt under 1983-1984. Denintemationella konjunkturen väntes åter vända uppåt mot slutet av 1991.Marknadstillväxten för bearbetede varor i beräknas uppgå till drygt 5 1/2%näste år. 3 1990/91. 1 saml Nr 150. Tabell3:1 Sydostesiatiska DAEs andelar av den totela varuimporten till några Prop. marknader □,_ ,., , Anm: Med SydostasiatiskaDAEs avses här , , och Densvenska exportens vamsammansättning bidrog också till att dämpa exporten under1990. Den svagare efterfrågan på investerings- och insatsvaror till industrin iomvärlden förklarar en stor del av försämringen i exporten. avvamexporten utgörs av investeringsvaror och av insatsvaror. Exporten avmaskiner, som utgör av vamexporten, gick fortfarande relativt bra under1990, men väntes nu försämras då maskininvesteringama avter. Exportorderingångenför bl.a. transportmedel och stel avtog markant . Dessavamgmpper svarar tillsammans för av totela vamexport. Stelexportenfrån teppade andelar av EG:s konsumtion av handelsfärdigt stel under1988-1989. export av jäm och stål totelt tycks emellertid haupprätthållit sin världsmarknadsandel, åtminstone fram . Exportenav stel från minskade med i värde , mest till följd avfallande priser. Exportvolymen var nära oförändrad jämfört med f.g. Sverigesexport av vägfordon teppade världsmarknadsandelar under 1988-89, och sannoliktäven , i den ökade konkurrensen från bl.a. japanskabilproducenter. teppade t.ex. marknadsandelar för personbilar iVästeuropa . På USA-marknaden gick det bättre, där Volvovann andelar , som sedan höll sig relativt stebila. I stegVolvos marknadsandelar för personbilar . Sverigesandel av totela export av vägfordon har uppgått till under desenaste åren, men en tendens till andelsförluster märks , Exportenav vägfordon från minskade . Det var en kraftignedgång för lastbilsexporten som främst bidrog till dette. De svenskaexportprisema för bilar steg svagt med ca 2 1/. Exportvolymen skulle därmedha minskat med . Verkstodsindustrintotelt teppade också marknadsandelar i . MedanEuropamarknaden ökade (löpande priser, SEK) steg den svenska exportenav verkstedsprodukter dit med . teppadeverkstedsindustrin av sin andel av de västeuropeiska konkurrentemas exporttill marknadema i samt , och . Räknat som andel av dentotela marknaden i dessa länder för verkstedsprodukter, d.v.s. både hemma- produktionsamt import, vann istellet den svenska verkstedsindustrin Prop. 1990/91:150marknadsandelar, t.ex. i , och . Verkstedsindustrin Bilaga1:1.1 tycks därmed ha hävdat sig bättre i konkurrensen med hemmaproduktionenpå exportmarknadema än i konkurrensen med andra leverantörsländer. Tabell 3:2 Exportmarknadstillväxt, relativa priser,marknadsandelar och export av bearbetede varor importpriser, SEK Svenska exportpriser Relativpris 2,0 -1,3 2,9 -0,8 3,2 -0,3 -4,1 -3,5 -5,5 -5,2 -3,6 -4,3 -3,6 -3,8 -2,1 -2,3 -0,3 0,0 Anm: Exportmarknadstillväxt avser en sammanvägning avimportökningen av bearbetade varor i olika länder. Som vikter har använtsländernas andelar som mottagare av svensk export av bearbetade varor.OECD-ländernas importpriser vägs samman på motsvarande sätt. Källor: ,och fmansdepartementet. Världsmarknadenför bearbetede varor växte med 1990, medan svensk export av dessa varorsteg med . Därmed teppade av sinavärldsmarknadsandelar. beräknas andelsförlustema bli ungefär lika stora.Näste år förbättras förutsättningarna för den svenska exporten ochmarknadsandelsförlustema halveras till . De fortsatte andelsförlustemaförklaras emellertid fortfarande av en relativt svag återhämtning i efterfråganpå varor som väger tungt i exporten samt relativprisökningen under åren1987-1989, som inverkar negativt på marknadsandelama under en följd av år. Råvamexporten,med en stor andel pappersmassa, försämrades också . Massaexportenminskade i volym och massapriserna med lika mycket. Konkurrensen frånfrämst nordamerikanska massaproducenter ökade på huvudmarknadema i Västeuropa.Sveriges massaindustri teppade av sin marknadsandel där under förraåret. Medan amerikanska företeg kunde sälja massa till en relativt lågdollarkurs, sålde europeiska leverantörer i de relativt dyrare lokala valutomaD-mark, pund eller franska franc.