prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — 1 utredningsuppdraget har alltså inte ingått attpröva om det finns ett behov av en självständig högskoleenhet på idrottensområde. Jag har istället uppfattat att min uppgift varit av mer tekniskkaraktär, nämligen att föreslå hur en högskola på idrottens område skallinordnas i högskolesystemet och hur den skall finansieras. Som bakgmnd tillmitt förslag och för att underlätta för remissinstanser m. fl. att bedömaorganisation, inriktning och en rimlig omfattning av idrottshögskolaninnehåller betänkandet en del deskriptivt material om högskolans organisation,linjestmktur, styrsystem, högskoleutbildning i idrott i de nordiskagrannländema m. m. Kartläggningen av befintlig utbildning i idrottvisar att högskoleutbildning i idrott förekommer vid flera universitet ochhögskolor, men att den totala omfattningen räknat i antalet utbildningsplatserär liten. Inom högskolan är det endast högskolan för läramtbildning iStockholm och högskolan i som har utbildning i idrott, dvs.kroppsövningar eller fysisk aktivitet. Utanför högskolan förekommer en omfattandeutbildning i idrott. Ämnet idrott ingår på samtliga stadier i gmndskolan ochpå alla linjer i gymnasieskolan. Flera folkhögskolor har en profilering motidrott och idrottsrörelsens egen utbildning av ledare och tränare har enimponerande anslutning. I är det i praktiken endast vidhögskolan för läramtbildning som det förekommer högskoleutbildning inomidrottsområdet. Utbildningen är föriagd till institutionen föridrottsläramtbildning. Institutionen ansvarar för idrottsläramtbildningenoch utbildningen i idrott för blivande lärare i gmndskolan med specialiseringen idrott och annat ämne. Merparten av utbildningsplatserna på idrottslärarlinjen avser specialidrottsläramtbildning som har tillkommit på önskemål från idrotts rörelsen. Utbildningen är avsedd för blivande tränare och ledare inom idrottsrörelsen men ger också behörighet för tjänst som idrottslärare i gmnd- och gymnasieskolan. Idrottsrörelsen har ett avgörande inflytande över urvalet av studerande till utbildningen. Det har påpekats att detta dubbla syfte, att utbilda både för skolans och idrottsrörelsens behov, har skapat en oklarhet om specialidrottsläramtbildningens mål och innehåll. Mittförslag innebär att hög- Prop.1990/91:100 skolan för lärarutbildning i bryts ur högskolan ochbildar en Bil. 10 självständig högskola för gmndläggande utbildning påidrottens område. i bör inrättas den ochinordnas i det normala regelverket för högskolan. Jag har övervägt olika lokaliseringsalternativ föridrottshögskolan. Den inomregionala obalans som råder i , somär särskilt påtagligt när det gäller högre utbildning och forskning, talar fören lokalisering av till stockliolmsområdets södra del; Jag föreslår likväl att förläggstill samma område och lokaler som HLS institution för idrottsläramtbildning.Institutionen har bra lokaler för en idrottsutbildning och är, åtminstone påkort sikt, det ekonomiskt mest fördelaktiga alternativet. En huvuduppgift för högskolan blir medverkan iläramtbildningen. Grundskollärarlinjen och ämneslärarlinjen, även medspecialiseringen idrott och annat ämne, bör som vara inrättade vidhögskolan för lärarutbildning i , men det bör föreskrivas attutbildningen i idrott skall förläggas till . Idrottslärarlinjenbör däremot inrättas vid . Vid bör finnas lokala linjer ochkurser för yrkesverksamhet som tränare, administratör, ledare m. m. inomidrottsrörelsen men också med sikte på yrkesverksamhet inom andra områden avarbetsmarknaden med ett behov av högskoleutbildad arbetskraft i idrott. Jag föreslår att specialläramtbildningen avvecklasfrån och med /93. De medel som frigörs, motsvarande 45nybörjarplatser på idrottslärarlinjen, bör överflyttas på idrottshögskolansanslag för lokala och individuella linjer samt fristående kurser. Härigenomerhåller en resurs för utveckling av nya linjer och kurserför idrottsområdet. En viktig uppgift för bör vara attutveckla och fördjupa ämnet idrott som högskoleämne. Jag anser att högskolanbör tillföras särskilda medel för detta och föreslår att ett förhållandevisstort belopp anslås över anslaget för forskningsanknytning av gmndläggandehögskoleutbildning m.m. Det inrättade centmm för idrottsforskningbör bibehålla nuvarande uppgifter och representation. Centrets relation tillidrottshögskolan bör inte skilja sig från centrets relation med övrigauniversitet och högskolor som har utbildning med inriktning motidrottsområdet. För att förbereda inrättandet av idrottshögskolanbör en interimstyrelse tillsättas . Styrelsens uppgift blir bl.a. att utarbeta utbildningsplaner för de linjer och kurser som skall finnasvid högskolan från starten . Inom ramen för nuvarande anslag överförs 16,6 milj.kr. (priser) från högskolan för läramtbildning i budgetåret1992/93 till . Därutöver bör inom ramen för statens samladestöd till idrottsrörelsen överföras 1,2 milj. kr. för den merkostnad somuppstår när i en självständighögskola. För interimstyrelsens arbete beräknar jag för /91 392 Även dessa belopp får täckas inom ramen förstatens stöd till idrotten. Bilaga 10.5 Prop. 1990/91:100 Bil. Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU1990:3) En idrottshögskola i struktur, organisation och resurserför en självständig högskola på idrottens område Yttrandenöver betänkandet har avgivits av överbefälhavaren (), ,universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (), (), (), . ,(), (),Centralorganisationen /SR (/SR), ()samt folkhögskolekommittén (U 1988:9). UHÄ har bifogat yttranden från universiteten iGöteborg och , högskolorna i /, och ,högskolan för läramtbildning i (HLS), linjenämnden vid gymnastik-och i (GIH) samt Centmm för idrottsforskning. Särskilda yttranden har dessutom inkommit frånCentmm för idrottsforskning. , , ochSödertälje kommuner. för beteendevetenskaplig idrottsforskning(SVEBI), Fomm för fritidsforskning vid i , rektorsämbetetvid högskolan för läramtbildning i (HLS), föridrottspedagoglinjen vid i samt från , lärarevid gymnastik- och i (GIH). Flertaletremissinstanser tillstyrker förslaget om en självständig högskoleenhet påidrottens område. 5*0 avstyrker förslaget om läramtbildningens organisation ochTCO menar att förslaget bör anstå till dess behov och motiv för den nyaorganisationen presenterats. har ingasynpunkter på förslaget. Vadgäller namnfrågan anser bl.a. UHÄ, /SR och SFS att man bör överväga om detinarbetade namnet GIH bör ändras. Frågan bör avgöras av den föreslagnainterimstyrelsen. Utredarensförslag om en lokalisering till nuvarande GIHs lokaler till styrks. Dock påpekar att det finns behov av ett nytill- 393 skott av lokaler till enkostnad av ca . 1990/91:100 ochSödertälje kommuner anser att en lokalisering till den södra delen av länet är att föredra. RFanser att den idrottsliga forskarutbildningen är alldeles för fragmentariskthanterad i utredningen. Den kommande bör redan från starten hanågon form av organisation för forskning och forskamtbildning. Centrum föridrottsforskning anser att den nya högskolan inte bara skall ha till uppgiftatt bedriva gmndläggande utbildning utan även forskning och forskamtbildninginom karaktärsämnet idrott. De idrottsvetenskapliga resursema måste därförbyggas ut. Enligt UHÄ bör förslagen om forskning ochforskamtbildning anstå tills organisationen för den nya högskolan stabiliseratsoch innehållet i kurserna i idrott på olika nivåer fastlagts. Förslaget att den nya idrottshögskolanshuvuduppgift blir att medverka i läramtbildningen och att den nuvarandeidrottslärarlinjen förläggs dit stöds med några undantag av remissinstanserna.SÖ, som anser att ett ämnesutbildningen inte bör skiljas från gmndskollärar-och ämnesläramt-bildningen för gymnasieskolan, avstyrker förslaget. SÖ anseratt huvudsakliga uppgift bör vara att lyfta fram ämnetidrott som högskoleämne. Även TCO menar att förslaget att skapa en särskildhögskola för idrotten innebär ett avsteg från en enhetlig högskola förläramtbildning och att det därför går tvärtemot de idéer som ligger bakom dennya läramtbildningen. att uppgiftenatt utveckla utbildningslinjer och fristående kurser för andra sektorer avarbetsmarknaden inklusive idrottsrörelsen bör vara en likvärdig huvuduppgiftför . UHÄ tillhör de remissinstanser som delar utredarensförslag att en av huvuduppgifterna för den nya är utbildningav idrottslärare för skolväsendets behov. Då är det rimligt enligt UHÄ attäven utnyttja den nya högskolan för ämnesutbildningen i idrott för lärare förårskursema I 7 på gmndskollärarlinjen. I denna fråga har HLS efterdiskussion inom högskolan tagit ställning för att den arbetsfördelning, somgällt sedan gmndskolläramtbildningen startade, inte bör förändras. HLStillstyrker alltså utredarens förslag. Utredarens förslag om att avvecUa den variant inomidrottslärarlinjen som avser specialidrottsläramtbildning avvisas av fleraremissinstanser. 5F5 anser att konsekvensema av en avveckling bör utredas innanen sådan drastisk åtgärd kan vidtas. attde 45 platsema på varianten för specialidrottslärare behålls men att den får enflexiblare utformning. vill attspecialidrottslä-ramtbildningen bibehålls. Finansieringoch dimensionering Prop. Utredarensförslag att skapa en idrottshögskola enbart inom ramen för ' nuvarande medel till HLS, kompletterat med en omfördelning av statens bidragtill idrottsrörelsen, kan RF inte acceptera. Även utredarens förslag till dimensionering och finansiering avidrottshögskolan. I flera remissyttranden kommenteras den percapitakostnad för idrottslärarlinjen som utredaren utgår ifrån i sinaberäkningar. Enligt /SR och SFS är kostnaden inte tillräcklig för attutbilda kvalificerade idrottslärare. UHÄ anser att per capitakostnaden förettämnesutbildningen och den för tvåämnesutbildningen inom grundskollärarlinjeni princip bör ligga på samma nivå. TCO avstyrker den minskning av antaletnybörjarplatser på idrottslärarlinjen som förslaget leder till. Vad gäller resurserna för forskningsanknytningtillstyrker remissinstanserna att den nya högskolan tillförs minst de resurserför forskningsanknytning som föreslås i betänkandet. UHÄ påpekar bl. a. attdenna resurs är oerhört väsentlig för att förstärka lärarkårens egenforskningskompetens och för utvecklingen av ämnet idrott som högskoleämne. Centrumför idrottsforskning har ett förslag till organisatorisk uppbyggnad av den nyahögskoleenheten. Utredarens förslag om att Centrum föridrottsforskning i bibehålls med nuvarande organisation ocharbetsuppgifter, dvs. ett riksansvar för idrottsrelaterad forskning i landet,får stöd av flertalet remissinstanser. Uppfattningen att centrets relationertill inte bör skilja sig från dess relationer till andrauniversitet/högskolor delas av RF. /?ÄKanser att det finns skäl att överväga omcentret kan överföras till den nya . /SR menar att centretorganisatoriskt bör ingå i den nya högskolan. Förslag till BHaga 10.6 Prop. Lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande '' av förvaltningsuppgifter inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde' dels att 4 § skall upphöra att gälla, deb att 2 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föres tagen lydelse prövar frågor om doktorand- prövar frågor om utbildnings- stipendier och utbildningsbidrag bidrag för doktorander till stude- för doktorander till studerande vid rande vid högskolan, högskolan. Beslut enligt denna paragraf fattas av högskolanslärarråd. Denna lag träder i kraft , Lagen omtryckt 1990:232, Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödsiagen(1973:349)' deb att 3 kap. 9 § skall upphöra alt gälla, dels au 3 kap. 4, 6, 7 och 11 §§, 4 kap, 3, 6 och 11 §§, 5kap, 5 §, 6 kap. 5 och 8 §§, 8 kap, 6 §, punkt 6 i övergångsbestämmelserna tilllagen samt punkterna I, 2 e och 2 f i övergångsbestämmelserna till lagen(1988:877) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse, deb att det i övergångsbestämmelserna till lagen(1988:877) om ändring i nämnda lag skall införas sex nya punkter, - 2 I,av följande lydelse. Prop.1990/91:100 Bil. Studiebidrag jämte tillägg utgårendast vid heltidsstudier. Närmare föreskrifter om omfattningenav de studier som kan ge rätt till studiebidrag jämte tillägg meddelas avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Om inle regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer föreskriver något annat, utgår studiebidrag jämte tillägg endastvid heltidsstudier. Studiebidrag utgår med . Studiebidrag utgår med . Inackorderingstillägg utgår med lägst 935 och högst / 880kronor till studerande som behöver inackordering. Närmare föreskrifterom inackorderingstillägg meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen utser. Inackorderingstillägg utgår med lägst / 000 och högsl i månailen till studerande som behöver inackordering. Närmare föreskrifterom inackorderingstillägg meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen utser. Extra tillägg utgår med 690, 460eller . Extra tillägg utgår med 750, 500eller . I L.aKenomtryckt l';«7:303. Senaste lydelse 1990:704. ' Senaste lydelse lHV.H». "Senaste lydelse 1'>H):2IW. 1990/91:100 Nuvarande lydebe Förestagen lydelse Bil. Närmare bestämmelser om extra tillägg meddelas avregeringen, Studiemedel får ej beviljas för Studiemedel får inle beviljas för tid förvilken särskilt vuxenstudie- tid för vilken studiehjälp enligt 3 stödenligt 7 kap. redan har bevil- kap. ellersärskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. redan har beviljats. Beviljas studerande särskilt vux- Beviljas studerande studiehjälp ensludiestödför sådan tid för vil- eller särskilt vuxensludieslöd för ken den studerande redan har be- sådan tid för vilken den studeran- viljats studiemedel, får den stude- de redan har beviljats studiemedel, rande ej uppbära studiemedlen för får den studerande ej uppbära stu- Har den studerande re- diemedlen , dan uppburit studiemedel för sådan lid gäller 7 kap. 20 §. Studiemedel får ej heller beviljaseller uppbäras för lid för vilken utbildningsbidrag underarbetsmarknadsutbildning eller utbildningsbidrag för doktorander utgår, om ejannat följer av bestämmelse som regeringen meddelar. Studiemedel utgår inte för tid förvilken den studerande fullgör tjänstgöring enligt värnpliktslagen (1941:967),lagen (1466:413) om vapenfri tjänst, civilförsvarslagen (1960:74) eller lagen(1980:1021) om militär grundutbildning för kvinnor eller fullgör utbildningtill reservofficer, Till studerande, som avses i I §och som ej tidigare varit inskriven vid läroanstalt eller utbildningslinje somomfattas av förordnande enligt 1 §, utgår studiemedel utan föregående prövningav hans lämplighet för studierna. Till annan studerande som avses i 1§ utgår studiemedel endast om det med hänsyn till de resultat som han haruppnått måste anses sannolikt, all han kommer alt slutföra studierna inomnormal tid. Vid denna bedömning skall hänsyn tas till förhållanden avper.sonlig nalur som kan antas ha inverkat på studieresultaten. Har studiemedel vid eu och samma lillfälle beviljats förlängre lid än eu år, skall beslutet omprövas, om del vid en sådan bedömning somavses i andra stycket därefter har blivit sannolikt au den studerande inlekommer au slutföra studierna inom normal tid. 5 Senastelydelse 1990:635. Närmare föreskrifter för tillämpningenav andra stycket meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Närmare föreskrifter för tillämpningenav andra och tredje styckena meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Prop.1990/91:100 Bil. Studiemedel beviljas efter ansökan. Ansökan om studiemedel inges inomden lid och i den ordning som centrala studieslödsnämnden bestämmer. Omsärskilda skäl föreligger, får ansökan prövas även om den inkommit . Studiemedel beviljas för högsltvå kalenderhalvår i sänder. Korttidssludiestöd utgör 53 kro- Korllidsstudiestöd utgör 58 kro- nor för varje timme, nor för varje timme, Internatbidrag utgör för . Internatbidrag utgör för . 8f Har en facklig organisation ansökt om internatbidragför fördelning mellan vissa arbetstagare gäller följande särskildabestämmelser, 1, Bidraget får utgå till denfackliga organi,sationen i stället för lill den studerande, Bidraget skall motsvara den faktiska kostnaden förresor, kost och logi för den studerande. För varje kurs får bidragen dock aldrig beräknas tillhögre belopp än som motsvarar i genomsnitt för ochvarje studerande som har rätt till bidraget. 3, för varje kurs får bidragen dock aldrig beräknas tillhögre belopp än som motsvarar i genomsnitt för ochvarje studerande som har rätt till bidraget. 'Senastelydelse I99l):209. 7 Senaste 1990:2119. I* Senaste lydelse 1990:209. 1990/91:100 Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Bil. 8 kap. 6§'' Årsbeloppet får sättas ned Årsbeloppet får sättas ned 1. om den återbetalningsskyldige 1. om den återbetalningsskyldige uppbär studiehjälp, studiemedel, uppbär studiehjälp, studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd, utbild- särskilt vuxenstudiestöd, utbild- ningsbidrag under arbetsmark- ningsarvode, särskilt vuxen- nadsutbildning eller utbildnings- studiestöd för arbetslösa, utbild- bidrag för doktorander, ningsbidrag under arbets marknadsutbildning, utbildnings bidrag för doktorander eller fullgör grundutbildning enligt värnplikts- lagen (1941:967), lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, lagen (1980:1021) om miliiär grundut bildning för kvinnor eller fullgör ut bildning lill reservofficer, 2. om den återbetalningsskyldigesinkomst under beialningsårel kan beräknas bli väsentligt lägre än den inkomstefter vilken årsbeloppet har beräknats, 3. om den återbetalningsskyldige haröverklagat den taxering som ligger till grund för beräkningen av årsbeloppetoch det med hänsyn till omständigheterna framstår som oskäligt att låtaårsbeloppet grundas på den taxeringen, eller 4. om det i något annat fall fmnssynnerliga skäl. Om det finns skäl att sätta nedårsbeloppet och det kan antas att den omständigheten som föranledernedsättningen kommer att bestå längre än , får nedsättning ske tillsvidare. 6.'" För studielån som harbeviljats enligt studiehjäl|)sreglementet (1964:402) gäller bestämmelserna i 22§, 23 § andra och tredje styckena saml 24 § studiehjälpsreglementetfortfarande, allt i den mån annat inte följer av andra-åttonde styckena. Föråterbetalning av sådant studielån enligt studiehjälpsreglementet för vilketlåntagaren har begärt att studielånet skall få återbetalas enligi lagen(1983:271) om ändrade återbetalningsvillkor för vissa äldre studielån gällerdock enbart vad som följer av bestämmelserna i den lagen. Låntagaren aviseras ränta,amortering och ränteannuilel. För avise-ringen utgår aviseringsavgift medbelopp som regeringen bestämmer. Om låntagaren inte betalar ränta,amortering eller ränteannuilel inom föreskriven tid, skall påminnelse om dettasändas till låntagaren. För påminnelsen utgår påminnelseavgifl med belopp somregeringen bestämmer. * Senaste lydelse I98«:«77. '»Till I»r73:349. Prop.1990/91:100 Bil. Om amorteringsplanen ändras ochamorteringstiden därför utsträcks, får amorteringstiden dock förlängas längsttill och med det år då låntagaren fyller . En låntagare är inte skyldigatl betala ränta, amortering eller ränteannuilel som förfaller till betalningefler del att låntagaren har fyllt . Om en låntagare åberopar tillfälliga svårigheter som skälför atl han inte kan fullgöra sin betalningsskyldighet enligtamorteringsplanen, får centrala besluta om anstånd mederläggande av ränta, amortering och ränleannuitet. Sådant beslut får avseanstånd . Den, som under ett eller har uppburit elleruppbär vårdbidrag enligt 9 kap, 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkringeller motsvarande och på grund av vården av handikappat barn inte kanförvärvsarbeta, får befrias från betalningsskyldighet ,såviti avser ett beloppsom motsvarar summan av amortering, ränleannuitet och årsränta . Den, som under ett eller har uppburit ellerup|)bär vårdbidrag enligt 9 kap, 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkringeller motsvarande och på grund av vården av handikappat barn inte kanförvärvsarbeta, får befrias från betalningsskyldighet såviil avser ett beloppsom motsvarar summan av amortering, ränteannuilel och årsränta för samma år.Vad som sagts gäller även om den återbetalningsskyldige utöver vårdbidragethar en sammanräknad inkomst av ijänsi, näringsverksamhet och kapital för åretpå högsl av basbeloppet. Föreligger synnerliga skäl fårlåntagaren befrias från honom åvilande betalningsskyldighet även i annat fallän som avses i sjätte stycket eller 24 § andra stycket studiehjälpsreglementet(1964:402). En forilran skall avskrivas omindrivningen skulle vålla mer arbeie eller större kostnad än vad som är skäligtoch indrivningen inle är påkallad från allmän synpunkt. Vid frivillig slutreglering av studielån under periodenden 1 juli-ilen avskrivs av kapitalskulden, dockminst . Understiger kapitalskulden avskrivs i ställetåterstående kapitalskuld. Denna lag träder i kraft den I januari 1989.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om studiestöd som avser tid föreikraftträdandet. Denna lag träder i kraft , -med undanlag av 8 kap. 35 och 67 - 72 §§ samt 9 kap. 2 a § -gäller fortfarande i fråga om studiestöd som avser tid före ikraftlrädandet. 11 Till I9«8:«77, 26 1990/91. 1 .saml Nr 100. Prop.1990/91:100 Bil. 2e Regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer får i fråga om den som återbetalar studiestöd enligtäldre föreskrifter föreskriva atl preliminär och slutlig avgift inte skallutgå eller skall sättas ned för avgiftsår under vilket den ålerbetalningsskyldigestuderar och uppbär studiehjälp, studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd,utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning eller utbildningsbidrag fördoktorander. 2 f I stället för vad som föreskrivsi 8 kap. 34 § studiestödslagen (1973:349) i dess lydelse före den 1 januari1989 skall med inkomst i 8 kap. 30 och 32 §§ förstås den sammanräknadeinkomsten av tjänst, näringsverksamhet och kapital vid taxeringen föravgiftsåret. 2e Regeringen eller den myn dighet som regeringen bestämmer får i fråga om den som återbetalar studiestöd enligt äldre föreskrifter föreskriva atl preliminär och slut lig avgift inte skall utgå eller skall sättas ned för avgiftsår under vil ket den ålerbetalningsskyldige stu derar och uppbär studiehjälp, stu diemedel, särskilt vuxenstudiestöd, uibddningsarvode, särskilt vuxen sludieslöd för arbetslösa, utbild ningsbidrag under arbets marknadsutbildning eller utbild ningsbidrag för doktorander eller fullgör grundutbildning enligt värn pliktslagen (1941:967), lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, lagen (1980:1021) om militär grund utbildning för kvinnor eller fullgör utbildning lill reservofficer. 2 f I stället för vad som föreskrivsi 8 kap. 34 § studiestödslagen (1973:349) i dess lydelse före den I januari1989 skall med inkomst i 8 kap. 30 och 32 §§ saml i punkt 2 j nedan förslåsden sammanräknade inkomsten av tjänst, näringsverksamhet och kapital vidtaxeringen för avgiftsåret. 2'"* Denåierbeialningsskyldiges förmögenhet skall inte ingå i avgiftsunderlaget enligt8 kap. 30 § studiestödsiagen (1973:349) i dess lydelse före den I januari1989. 2 h' 1 stället för vad som föreskrivsi 8 kap. 4 och 59 §§ studiestödsiagen (1973:349) i dess lydelse före den 1januari 1989 skall preliminär och kvarstående avgift bortfalla för år efterdel den återbeial-ningsskyldige fyller . i-!|ill I9KK:«77. Senaste lydelse 1990:209, n Till I988:K77, Senaste lydelse UCÄ.LSh, 15 Till 19««:«77. 1990/91:100 Bil. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe / Slättet för vad som föreskrivs i8 kap. 66 § andra stycket studiesiöds-lagcn i dess lydelse före den I januari1989 skall beslut om debitering av preliminär och kvarstående avgift inteförfalla för avgiflsår efler del år under vilket den ålerbetalningsskyldigefyller . 2 i ''Föreskrifterna om dödsboelsskyldighet au erlägga avgift i 8 kap. 11 § studicsiödslagen {1973:349) i desslydelse före den skall inle längre gälla.