prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — Imomentet stadgas att skattskyldig har rätt att ifrån intäkt av tjänst göraavdrag för underskott av förvärvskälla som är hänförlig till aktiv näringsverksamhetavseende litterär, konstnärhg eller därmed jämförhg verksamhet. Avbestämmelsen framgår att sådant avdrag kan ske i den mån underskottetöverstiger avdrag för underskott från närmast föregående beskattningsår Avskäl som berörts i den allmänna motiveringen skall ett underskott - iförekommande fall - först dras av mot vinst vid avyttring av näringsfastigheteller bostadsrätt och sedan kan vad som återstår av underskottet dras av motintäkt av tjänst. För att beräkna hur stor del av ett underskott som kan drasav i inkomstslaget tjänst måste - vilket framgår av ett fillägg till förstastycket - från underskottet räknas av vad som av detta utnyttjats vidfillämpning av bestämmelserna i 25 § 11 mom. och 26 § 9 mom. Ändringeninnebär att den som inte är bosatt i är skattskyldig för pension enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring endast tiU den del pensionen överstigererhållen folkpension och pensionstillskott eller ATP som föranlett avräkning avpensionsfillskott, dvs endast fill den del sådan pension översfiger maxbeloppetför särskilt grundavdrag för här bosatta. Den som uppbär folkpension i form avförtidspension är skattskyldig för den del som överstiger uppburen folkpensionoch av pensiontillskottet. Har folkpensionen samordnats medyrkesskadelivränta eller annan livränta som anges i 17 kap. 2 § lagen(1962:381) om aUmän försäkring föreligger skattskyldighet endast för den delav uppburet belopp som översfiger den folkpension som skulle ha utgått utansådan samordning. Enligt19 § KL räknas sådant statligt bostadsstöd som avses i punkt 3 av an visningarna till paragrafen inte till skattepliktig inkomst. 1 nämnda anvis ningspunkt räknas en rad stödformer upp. Av framför allt praktiska skäl bör denna anvisningspunkt omarbetas så att 299 den intemåste ändras en stödform tillkommer eller bortfal- Prop. 1990/91:54 ler. Jag föreslår således att bestämmelsen omarbetasredaktionellt så att den ges en generell utformning. Någon saklig ändring ärsåledes inte avsedd. Bestämmelsen justeras så att begreppet förvärvskälla ävensyftar på inkomstslaget kapital (jfr hänvisningen i 2 § SIL till bl.a. 20 §KL). I anvisningspunkten, som reglerar vad som är att hänföratill ej avdragsgill kapitalförlust, görs ett par anpassningar till de fidigarei år beslutade ändringarna. Enligt nuvarande bestämmelser i andra stycket b räknasskada eller förstörelse av avskrivningsbar del av en markanläggning på grundav t.ex. brand inte som kapitalförlust utan som driftförlust. Ändringen är enkonsekvens av att markanläggningar fortsättningsvis är avskrivningsbara oavsettanvändningssätt och av att avskrivningsunderlaget utgörs av helaanskaffningsvärdet (punkt 7 av anvisningarna till 23 §).Enligt nuvarandebestämmelser i andra stycket c är förlust på näringsbetingade aktier m.m.avdragsgill från bl.a. intäkt av rörelse. Bestämmelsen ändras så att i ställeten direkt hänvisning görs till punkt 33 av anvisningarna till 23 § som innebäratt en reaförlust är avdragsgill i näringsverksamhet endast om en motsvarandevinst skulle beskattas i näringsverksamhet (jfr punkt 1 tredje stycket avanvisningarna fill22§). Ändringen i andra stycket är en följd dels av attnuvarande 30 § SIL betecknas 31 § samma lag, dels av att en ny 30 § införts iSIL. Det första momentet i sist nämnda paragraf behandlar avyttringar avfordringar o.d. i utländsk valuta. Ändringen i tredje stycket avser en hänvisning till enbestämmelse som flyttas. Det nuvarande undantaget från uttagsbeskattning ifjärde stycket omfattar endast vedbränsle. Den nu företagna justeringeninnebär en återgång till tidigare regler (jfr prop. 1983/84:28 s.26). Attbegreppet lantbruksenhet används utgör en anpassning fill förslaget ipropositionen om vissa frågor inför allmän fasfighetstaxering (prop.1990/91:47) att utmönstra begreppet jordbruksfastighet urfastighetstaxeringslagen. Uttagsbeskattning skall alltså inte ske för uttag avbränsle från en lantbruksenhet (jordbruksfastighet) för uppvärmning av denskattskyldiges privatbostad på fastigheten. I det nya systemet kan enprivatbostad inte ingå i en näringsfastighet. Med uttrycket "privatbostadpå denna" avses att privatbostadsfastigheten rent geografiskt ligger inomden brukningsenhet som utgör lantbruksenhet. Idet nya tredje stycket anges att med utdelning jämställs även vissa andrautbetalningar från ett bolag till dess aktieägare. Vilka utbetalningar som avsesframgår av 3 § 1 mom. tredje stycket SIL. Ändringenär en redaktionell anpassning till förslaget till lag om värdepappersfonder(prop. 1989/90:153) som ersätter aktiefondslagen (1974:931). Ändringeni första stycket innebär att beloppsgränsen i fråga om skyldigheten att vidavyttring av en näringsfastighet återföra värdeminskningsavdrag avseendebyggnad och markanläggning tagits bort. Ianvisningspunkten som innehåller regler om räntefördelning görs bl.a. justeringari fråga om hur intäkten skall fördelas i handelsbolagsbeskattade dödsbon och ihandelsbolag. För att få mer enhetliga regler i de fall statslåneräntan läggstill grund för olika beräkningar görs dessutom i första stycket en justeringsom innebär att statslåneräntan vid utgången av november året förebeskattningsåret skall vara avgörande (jfr anvisningspunkterna 10 och 14 till32§, punkten 12 övergångsbestämmelserna till lagen (1990:650) om ändring i KLsamt 3 § 4 och 12 mom. Bestämmelsernaom räntefördelning för handelsbolagsbeskattade dödsbon finns i andra stycket.Reglerna innebär att först beräknas ett underlag för boet i enlighet med deregler som gäller för fysiska personers kapitalunderlag för survavsättning (4och 6§§ survlagen). Om underlaget är negativt skall ett belopp motsvarande detnegativa underlaget - bortsett från ett fribelopp på - multipliceratmed statslåneräntan tas upp som intäkt. Denna intäkt skall enligt de nugällande reglerna fördelas efter storleken av varje delägares andel i boetsinkomst. En sådan fördelning kan ge ett materiellt otillfredsställanderesultat i de fall en eller flera delägare beroende på egen arbetsinsats harstörre andel i resultatet än som följer av andelen i själva boet. Ändringeninnebär att intäkten i stället skall fördelas efter andelstal i boet. Tredjestycket gäller för delägare i handelsbolag. Räntefördelningen görs då pådelägarnivå. Utgångspunkten är inte K-survunderlaget utan andelens justeradeingångsvärde enligt 28 § SIL. Om handelsbolaget direkt eller indirekt genomhandelsbolag innehar fastigheter eller bostadsrätter m.m. skall ingångsvärdetminskas om en värdering av fastigheterna etc. enligt 6 § survlagen ger ettlägre värde än vid en värdering enligt 5 § survlagen. Enligt de nuvarandebestämmelserna skall en så stor del av skillnadsbeloppet som svarar motdelägarens andel i handelsbolagets inkomst dras från det justeradeingångsvärdet. Ändringen innebär att skillnadsbeloppet i stället skall fördelasenligt andelstalet. Enligt de nu gällandebestämmelserna i fjärde stycket skall underlaget för räntefördelning minskas med ackumulerade underskott i förvärvskällan i 301 den mån inte avdrag medgetts enligt 33 § 3 mom.(underskott avseende litte- Prop. 1990/91:54 rär, konstnärlig eller därmedjämförlig verksamhet). Genom hänvisningarna i styckets sista mening gällerbestämmelserna för både enskilda näringsidkare med egen firma och delägare ihandelsbolag. Underskott i förvärvskällan påverkar emellertid normalt inte detjusterade ingångsvärdet och ger alltså inte upphov till räntefördelning fördelägare i handelsbolag (jfr prop. 1989/90:110 s. 725). Ett undantag gäller förfaktiskt utnyttjade underskön enligt 33 § 3 mom. Ändringen innebär attbestämmelserna slopas för delägare i handelsbolag. /(// 23 § Har en byggnad i näringsverksamhet tidigare varitprivatbostad skall enligt de nuvarande bestämmelserna i åttonde stycketvärdeminskningsavdrag anses ha åtnjutits med 1,av anskaffningsvärdet förvarje beskattningsår fastigheten eller fastighetsdelen utgjort privatbostad.Genom ändringen klargörs att detta inte gäller i de fall karaktärsbytetföranleder avskattning enligt 3 § 1 mom. SIL, dvs. då den tidigareprivatbostaden blir omsättningstillgång (lager). 1 sådant fall utgörsanskaffningsvärdet av marknadsvärdet vid karaktärsbytet och någravärdeminskningsavdrag skall alltså inte anses ha åtnjutits (jfranvisningspunkterna 7 och 12 med specialmotivering). Ändringen utgör i fråga om markanläggningar enmotsvarighet fill ändringen i föregående anvisningspunkt (jfr anvisningspunkten12 med specialmotivering). punkterna 9 och 10 Ändringen utgör en redaktionell anpassning fill förslagetatt utmönstra begreppet jordbruksfastighet ur fastighetstaxeringslagen (prop.1990/91:47). Det skattemässiga restvärdet för byggnads- ellermarkinventarium som hör till en fastighet som varit privatbostadsfastighetutgörs enligt de nuvarande bestämmelserna i fjärde stycket a\ det ursprungligaanskaffningsvärdet minskat , högst fem, som den skattskyldigehaft inventariet och fastigheten varit privatbostadsfastighet. Genom ändringenklargörs att detta inte gäller i de fall karaktärsbytet föranleder avskattningenligt 3 § 1 mom. SIL, dvs. då den tidigare privatbostadsfastigheten bliromsättningstillgång (lager). I sådant fall utgörs anskaffningsvärdet avmarknadsvärdet vid karaktärsbytet och någon minskning av avskrivningsunderlagetskall inte ske (jfr anvisningpunkterna 6 och 7 med specialmotivering). Ändringen syftar till att uppnå större likformighet mellananställda och nä ringsidkare vad gäller grupplivförsäkring och har närmare behandlats i den 302 allmänna motiveringen, avsnitt 3.3.11. punkt 33 Prop. 1 anvisningspunkten regleras avdragsrätten förreaförluster En komplettering görs för reaförluster på förpliktelser Denändrade hänvisningen till 3 § 2mom. SIL föranleds av att momentet kompletteratsmed ett nytt stycke som behandlar valutakursförluster Ändringarna i övrigtföranleds av en samordning med bestämmelsen i punkt 5 andra stycket c till 20§. 1 anvisningspunkten har gjorts en konsekvensändring medanledning att bestämmelserna om beskattning av utländsk valuta skjutits in somen ny 30 § i SIL. I anvisningspunkten regleras värdering av fordringar ochskulder i utländsk valuta. Reglerna omfattar all inkomst av näringsverksamhet ochskall därför tillämpas även för skattskyldiga som inte är redovisningsskyldiga(t.ex. uthyrning av privatbostadsfastighet). Regeln gäller för alla slagsfordringar och skulder (företagens egen kreditgivning, banktillgodohavandeetc). Enligt första stycket är balansdagens kurs utgångspunktenför värderingen. 1 de fall god redovisningssed föreskriver en annan värderingfillämpas denna även vid beskattningen. Av bestämmelserna följer att avdragmedges för den avsättning till valutakursreserv som är nödvändig för att värderingenskall vara förenlig med god redovisningssed. I fråga om valutasäkring skallden utländska posten värderas till det belopp som är motiverat med tanke påterminskontrakt e.d. Ett företag som följer BFNs rekommendation kan i principutgå från att värderingen godtas vid beskattningen. I andra stycket finns en bestämmelse om en schablonintäkt.Intäkten skall beräknas som ett belopp motsvarande av valutakursreservenmultiplicerat med statslåneräntan vid årets utgång. I de fall en fordringeller skuld är föremål för valutasäkringsåtgärd skall intäkt beräknas endasttill den del som fordringen eller skulden inte är effektivt säkrad. Bestämmelsen innehåller regler om förmån av räntefriaeller lågförräntade lån som arbetsgivare lämnat arbetstagare. Bestämmelsen kompletteras på så sätt att det klart framgår att reglerna skall tillämpas endast när det gälleren förmån. Såvitt avser arbetsgivare som i sin ordinarie verksamhet erbjuder lån till allmänheten uppstår en skattepliktig löneförmån om de anställda er bjuds lån till mer fördelaktiga villkor än de som allmänheten erbjuds. För övriga arbetsgivare, som inte sysslar med kreditgivning, får vid bedömandet huruvida en förmån utgått eller ej jämförelse göras med de marknadsmäs siga villkor avseende kreditgivning som gällde vid tiden för lånets uppta gande. När detsålunda konstaterats huruvida en förmån föreligger eller ej skall Prop.1990/91:54 förmånen värderas. Förmånens värde beräknas till skillnaden mellanstatslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret medtillägg av en procentenhet och den avtalade räntan. Bestämmelsen har även kompletterats med en regel som angerhur förmånens värde skall beräknas vid lån upptagna i utländsk valuta. Värdetskall beräknas till skillnaden mellan marknadsräntan vid utgången av novemberåret före beskattningsåret för lån i den aktuella valutan med tillägg av enprocentenhet och den avtalade räntan. Med marknadsränta avses den räntesatssom utgår vid riskfria långsiktiga placeringar, dvs. en räntesats som motsvararstatslåneräntan. 1 första stycket har den ändringen gjorts att stycketomfattar ett fåmansföretags förvärv av all egendom från utomstående. Undantaggörs endast för bilar Ändringen i andra stycket är av redaktionell natur Sjättestycket har anpassats till den nya lydelsen av punkt 10 av anvisningarna till32 §, //// 33 § I andra stycket har procentsatsen för schablonavdraget föregenavgifter höjts till för skattskyldiga som vid ingången av året företaxeringsåret inte fyllt . Vidare har införts en bestämmelse om att densom vid ingången av året före taxeringsåret fyllt 65 är eller som har avliditunder året före taxeringsåret skall medges schablonavdrag . Den lägreprocentsatsen beror på att det endast är särskild löneskatt som blir aktuell isistnämnda fall. Fjärde stycket har upphävts med anledning av de förändringarsom företagits i andra stycket. För att klargöra att vad som räknas som folkpension enligtdenna anvisningspunkt utgör folkpension även vid tillämpning av 53 § 1 mom. ahar en hänvisning till detta senare lagrum tagits in i denna punkt. 1 övrigthar ändringarna kommenterats i allmänmotiveringen, avsnitt 3.10. Erhåller utomlands bosatt person, som på grund avanställning eller uppdrag eller som i sin egenskap av styrelseledamot eller liknande vistas härtillfälligt, ersättning för sina utlägg för kostnad för logi eller kostnad för resor tilloch från utgör inte sådan ersättning skattepliktig inkomst för mottaga ren. Inte heller skall sådan person beskattas om arbetsgivaren direkt betalar 304 eller faktureras för sådana kostnader eller omarbetsgivaren resp. bolaget . 1990/91:54 eller den juridiska personendisponerar lägenhet och kostnadsfritt tillhandahåller sådan lägenhet för denperiod under vilken arbetet utförs eller förrättningen pågår När det gällerkostnader för resor avses endast ersättning för kostnad för resan till resp.från vid anställningens början eller slut eller i samband medförrättningen och således inte för hemresor under pågående anställningsperiod.Det sagda gäller oavsett om resan företas med allmänna kommunikationer ellermed egen eller arbetsgivarens bil. Ändringarna är redaktionella och avser två hänvisningarsom blivit inaktuella till följd av de beslutade ändringarna. Specialregeln i andra stycket avseende anställning ombordpå utländskt fartyg med svenskt driftsintresse som går i oceanfart, den såkallade sexmånadersregeln, avsågs gälla enbart taxeringsåren 1986 - 1988 menhar förlängts till att gälla års taxering. Denna ändring innebäratt regeln förlängs att gälla , dvs. Övergångsbestämmelserna till lagen (1990:650) om ändring iKL Ändringen är en konsekvensändring till den ändradeavläsningstidpunkten för statslåneräntan i punkt 16 av anvisningarna till 22 §KL. Vid eller vid förlängt räkenskapsår 1993 årstaxering skall någon räntefördelning inte ske. Detta följer av punkten ochpunkt 6 övergångsbestämmelserna till survlagen. Underlaget för räntefördelningär ju vid övergången identiskt med övergångsposterna enligt nämnda bestämmelserI andra stycket punkten finns en bestämmelse av skatteflyktskaraktär för attförhindra att delägare i handelsbolag framkallar ett negativt underlag ellermed andra ord en stor övergångspost genom överuttag inför övergången.Bestämmelsen innebär att övergångsposten skall minskas för det fall delägarenunder beskattningsår som taxeras gjort uttag som överstiger såväl hansskattemässiga nettoinkomst från bolaget som hans andel i bolagets (civilrättsliga)resultat. Ändringen klargör att någon räntefördelning inte heller i sådana fallskall ske vid taxering eller - om på grund av förlängt räkenskapsårdelägaren inte skall taxeras för inkomst av handelsbolaget då - vid 1993 årstaxering. Ändringen har kommenterats i allmänmotiveringen, avsnitt3.13. 305 20 1990/91. punkt 28 Prop. Ändringenhar kommenterats i allmänmotiveringen, avsnitt 3.13. Ändringenhar kommenterats i allmänmotiveringen, avsnitt 3.10. Denya reglerna träder i kraft och tillämpas första gången vid1992 års taxering i den mån inte annat följer av övergångsbestämmelserna. Äldreregler skall gälla fullt ut om medel till följd av beslut om likvidation ellerfusion skiftats ut eller tidigare även om bolaget upplösesföcst eller . Utbetalningar som är hänförliga till sådanalikvidationer eller fusioner skall således aldrig beskattas som utdelning.Däremot kan reavinstbeskattning komma i fråga om utskiftat belopp överstigeranskaffningspriset på aktierna. De nya reglerna om att en aktie skall ansesavyttrad utan vederlag när bolaget upplösts är givetvis inte heller tillämpligai sådana fall. Övergångsbestämmelsenhar kommenterats i avsnitt 3.3.12. Dennya regleringen i punkt 1 av anvisningarna till 22 § innebär såväl en utvidgningsom en begränsning av uttagsbeskattningen. En tillämpning av de nya reglernafullt ut vid taxering skulle därför i vissa fall komma i konflikt medretroaktivitetsförbudet. I punkten anges därför att de äldre föreskrifterna dåskall tillämpas för uttag av vedbränsle före ikraftträdandet. 1punkten anges att de nya reglerna om värdering av fordringar och skulder iutländsk valuta inte skall tillämpas för beskattningsår som börjat föreikraftträdandet. 9.2 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 1momentet anges att andra juridiska personer än dödsbon skall betala statlig inkomstskatt för inkomst av näringsverksamhet. Svenska aktiefonder är inte juridiska personer men väl skattesubjekt (jfr 2 § 10 mom. Dch 6§ 5 mom.). Genom ändringen klargörs att aktiefondernas inkomst är länförlig till näringsverksamhet. Ändringen säkerställer också att inkomst- 306 beräkningen görs enligt bokföringsmässiga grunder. Ienlighet med förslaget Prop. 1990/91:54 till lag om värdepappersfonder(prop. 1989/90:153) som ersätter akfiefonds-lagen (1974:931) användsbenämningen värdepappersfonder 2 § 4 mom. Ändringarna i första stycket innebär att fusion enligtbanklagstiftningen mellan moderföretag och helägt dotterbolag kommer attomfattas av kontinuitetsreglerna. Detsamma gäller fusion mellan ekonomiskförening och helägt dotterbolag. Ändringen i nionde stycket beror på att 30 § ändratbeteckning fill 31 §. I tionde stycket finns en uppskovsregel. Den innebär attvinst vid en koncernintern avyttring av organisationsakfier eller -andelarinte utlöser någon beskattning. Vid en senare avyttring beräknas i gengäldvinsten med utgångspunkt i överlåtarens anskaffningskostnad. Den nuvaranderegelns fill-lämplighet förutsätter bl.a, att moderföretaget är aktiebolageller ekonomisk förening. Genom ändringen utvidgas uppskovsregelnsfillämphghet fill att omfatta även de fall då moderföretaget är sparbank ellerömsesidigt skadeförsäkringsföretag, I elfte stycket har en redaktionell ändring gjorts, 2 § 6 mom. Avdragsrätten för avsättning fill utjämningsfond liksomavsättning till regleringsfond har redan slopats (prop, 1989/90:110, SkU30,SFS 1990:651). upphävdes bl.a. bestämmelser om vad som förstås medutjämningsfod (sextonde stycket i lagrummets lydelse intill ).En minskning av utjämningsfond - hksom en minskning av regleringsfond förtrafikförsäkring - utgör även fortsättningsvis skattephktig intäkt (åttondestycket). De nuvarande bestämmelserna i åttonde stycket andra meningen om vadsom skall anses utgöra en minskning av en utjämningsfond upphävs . Att äldreföreskrifter i momentet skall tillämpas i fråga om vad som skall förstås medutjämningsfond samt vad som skall anses utgöra en minskning av en sådan fondanges i den nu föreslagna punkt 12 a övergångsbestämmelserna till lagen(1990:561) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. I det nya andra stycket har införts en bestämmelse sominnebär att investmentföretag får avdrag för förlust som uppkommit till följdav att akfier, som företaget äger, blir värdelösa därför att ifrågavarandebolag upplösts genom likvidation eller vissa i lagtexten angivna fusionsfall.Avdragsrätten är begränsad till ett belopp motsvarande utbetalning frånbolaget under likvidationsåret och . Denna utbetalning kanutgöras av såväl sedvanlig utdelning som utskiftning från bolaget. Ändringen i sista stycket år en följd av att benämningenakfiefond ändrats till värdepappersfond (jfr prop. 1989/90:153). Enligt första stycket är avdragsrätten för juridiskapersoner utom dödsbon 307 begränsad när det gäller förlust vid avyttring avkapitalplaceringsaktier och Tillägget i tredje meningen innebär att denna Prop. 1990/91:54begränsning inte gäller förlust som uppkommit till följd av att aktier blir värdelösapå grund av att bolaget upplöses genom likvidation eller vissa fusioner Sådanförlust är avdragsgill till den del förlusten motsvaras av utdelning frånbolaget under likvidationsåret och . 1 ettnytt andra stycke har införts en regel som anger att valutakursvinst på fordringar och skulder i utländsk valuta hänförs till reavinst. Eftersom be greppet avyttring endast kan avse en tillgång krävs det ett sådant tillägg för att reavinstbeskatta en kursvinst på skuld. Det kan anmärkas att vinst på skulder inte ingår i den uppräkning av skattepliktiga vinster som görs i första stycket. Reavinstbeskattningen kan i fråga om vinst på skuld enbart avse vinst som är hänförlig till valutakursförändring. 1det nya tredje stycket anges att vissa utbetalningar från bolaget till aktieägareskall likställas med utdelning. Med utdelning avses således även utbetalningfrån aktiebolag eller bankaktiebolag i samband med nedsättning avaktiekapitalet eller reservfonden eller vid bolagets likvidation. Utbetalningkan omfatta såväl utbetalningar i pengar som överföring av annan egendom. Någonändring i nuvarande praxis i fråga om återbetalning av villkorliga aktieägartillskottär inte avsedd. Som utdelning behandlas enligt andra meningen även utbetalningav fusionsvederlag vid sådana fusioner som avses i 14 kap. 1 och2§§ ABL samt 11kap. 1 och2§§ bankakfiebolagslagen. Däremot anses inte fusion enligt 14 kap. 8§ ABL mellan moderbolag och helägt dotterbolag samt fusioner mellanmoderföretag och helägda dotterbolag på bank- och föreningsområdet innebära attskattepliktig utbetalning till aktieägare anses ha skett. 1 tredje meningenfinns en regel som innebär att även utbetalning från ett utländskt bolag isamband med nedsättning av bolagets kapital eller upplösning av bolagetbehandlas som utdelning. Skillnader i civilrättslig lagstiftning mellanSverige och andra länder kan medföra problem vid tillämpningen när det gälleratt ta ställning till om en sådan utbetalning skall anses utgöra utdelning.Utgångspunkten är att bedömningen skall baseras på de principer som liggertill grund för reglerna om utdelning från svenska bolag. Förstastycket har justerats i fråga om avdragsrätten för inskränkt skattskyldiga.Inskränkt skattskyldiga har hitintills inte haft avdragsrätt för ränteutgifteroch reaförluster som inte kan hänföras till förvärvskälla i . 2 mom.anges att ränteutgifter är avdragsgilla även om de inte utgör kostna der för att förvärva intäkterna. Regeln innebär att ränteutgifter för tionslån är avdragsgilla. Samma reglering gäller för reaförluster.