prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna om ett EES-avtalgår nu in i ett slutskede. Deför världshandeln och det multilaterala handelssystemet utomordentligt viktigaförhandlingarna inom den s.k. Uruguay-rundan i har åtempptagits. Dehandelspolitiska relationerna med länderna i kräver storuppmärksamhet, inte minst förhandlingarna om frihandelsavtal mellan EFTA å enasidan och , resp. å den andra. Frågan om åtgärdervad gäller exportfrämjande och exportfinansiering kräver kontinuerliguppmärksamhet från handelsavdelningens sida. Sominledningsvis nämnts kommer inte minst utvecklingen av relationer tillEG att leda till behov av resursförstärkningar inom delar avutrikesförvaltningen. Effektiviseringsarbetet inom statsförvaltningen i stortkan därmed ses som ett sätt att frigöra resurser för det internationellaarbetet. 1årets budgetproposition har regeringen föreslagit att vissa avsteg görs frångällande rationaliseringskrav inför den kommande tre-årsperioden. Därmed kanresurser, som frigörs i regleringsverksamheten,användas i andra delar av kollegiets verksamhet. Iårets budgetproposition har också anmälts att avregleringar och inter nationalisering påverkar förutsättningarna för flera myndigheters arbete och att en översyn bör göras avseende ansvarsfördelningen mellan berörda myndigheter, bl. a. kommerskollegium, () och statens pris- och konkurrensverk (SPK). Beröringspunkter finns också med det nya jordbruksverket och med sammanslagningen av statens industriverk (SIND), styrelsen för teknisk utveckling (STU) och energiver ket. Ett samlat översynsarbete som bl.a. syftar till ett effektivare resursut nyttjande har påbörjats. Statensroll i exportfrämjande verksamhet genom exportråd har varitföremål för en utredning. Utredningen har presenterat sina bedömningar och förslagi betänkandet (SOU 1991:3) Statens roll vid främjande av export. Utredningenhar enligt sina direktiv (1989:38) bl.a. haft att lämna ett underlag förregeringens ställningstagande till frågan om en treårsbudget för verksamhetenoch att därvid ange tre alternativ ett som innebär fortsättning på nuvarandenivå, ett där en mindre sänkning av anslaget genomförs och ett där en radikalsänkning genomförs. Betänkandet är nu föremål för en bred remissomgång. Regeringenär beredd att inom ramen för översynen och mot bakgrund av remissutfalletföreslå besparingar i statsanslaget i samband med att rådets verksamhet klararedefinieras med hänsyn till vad söm är samhällsekonomiskt motiverat. Jag avseratt återkomma till hithörande frågor i den proposition som planeras till senarei vår. Jagräknar med att de åtgärder som jag och statsrådet nu redovisatsammanlagt skall leda till én minskning av den statliga administrationen med ca90 milj. kr. Av besparingen används 22 milj. kr. dels för att finansiera redangjorda åtaganden bl. a. i enlighet med rekommendationer avgivna av Östeuropautrédningéndels för inrättandet av ett särskilt sekretariat för utvärdering inombiståndet'samt en byrå.vid SIDA för förvaltningsbistånd. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna de riktlin jer för omställning och minskning av den statliga administrationen som jag har anfört (avsnitt 1 -4 och 6) ( Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört angående verksamheten inom kommerskollegium och exportråd(avsnitt 5). Försvarsdepartementet pop- i 990/91; 150 Bilaga 11:3 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Anmälantill proposition med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /92, m. m. såvitt avser omställning och minskning av denstatliga administrationen. 1 Utgångspunkter för förnyelsearbetet Huvudinriktningeninom försvarsdepartementets verksamhetsområde, som jag redovisade den i prop.1990/91:102 om verksamhet och anslag inom totalförsvaret under budgetåret1991/92, är att åstadkomma en effektiv och rationell verksamhet samt att skapaen mer ändamålsenlig myndighetsstruktur. Utgångspunkten för dimensioneringenoch strukturen skall för det militära försvaret vara krigsorganisationensstorlek och inriktning samt dess behov. Strävan är vidare att undvikasärlösningar inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. Enligtmin mening bör arbetet i första hand utgå från en renodling av ansvars-,kompetens- och befogenhetsfördelningen samt från de behov som verksamheterna,för det militära försvaret främst krigsorganisationen, har. 1 propositionenredovisas därför bl. a. en översyn av rollfördelningen mellan regeringen ochmyndigheterna och hur denna skall anpassas till de nya och delvis förändradestyrformerna. 1regeringens anvisningar för programplaner m. m. för perioden /93 1996/97ligger denna inriktning som en av gmndema för myndigheternas fortsattaplanering. Målsättningenmed detta arbete och med de åtgärder som presenteras i denna bilaga är attåtgärderna i allt väsentligt skall genomföras under den kommandeförsvarsbeslutsperioden. Eftersomett nytt långsiktigt försvarsbeslut om totalförsvarets långsiktiga inriktninghar blivit framskjutet känner vi inte den framtidakrigsorganisationens utformning och storlek. Därmed saknas konkret underlag omdimensioneringen och strukturen av fredsorganisationen inom det militäraförsvaret, den civila delen av totalförsvaret och "stödverksamheterna".Mot denna bakgrund är det svårt att exakt uppskatta kommande minskningarav administrationskostnaderna. Omstruktureringarär en fortlöpande del av verksamheten. har exempelvisantalet anställda inom det militära försvaret minskat med ca 7000 personer. Underde har en successiv anpassning skett av organisatio nen. har beslutat om ett antal avvecklingar av förband 25 (I3,Ill,II7,T3 och T4).Dessutom skulle I och Lv 7 omlokaliseras. 1990/91; 150 Vidarebeslutades om att minska antalet militär- resp. civilområden från Bilaga II; 3 sex till fem. föreslås i årets budgetproposition (prop. 1990/91:100,bil 6) avvecklas den Ijuli 1991. Anslaget till institutet är f n. ca 25 milj krper år. 3 Översyn av totalförsvarets ledningsorganisation Inomregeringskansliet (försvarsdepartementet) bereds f n. direktiv för en översynav totalförsvarets ledningsorganisation på central och regional nivå.Direktiven beräknas föreligga . Utredningenbör lämna förslag till en ledningsorganisation för försvarsmakten på centraloch regional nivå där organisationen har anpassats till yttre förutsättningarsom en minskad krigsorganisation och en förändrad hotbild. Minskningen avkrigsorganisationen bör få genomslag i ledningsorganisationen. har sedan att anpassas till krigsorganisationen. Genom enöversyn av bl.a. de fyra centrala militära stabernas roller och uppgifter bör gmndenkunna läggas för en effektivare ledning av försvarsmakten i fred. Förslagentill ledningsorganisation inom den civila delen av totalförsvaret bör grundaspå bl. a. en förutsättningslös prövning av hur behovet av samordning mellanmilitära och civila intressen kan tillgodoses. Förslagen i dessa delar kan ävenkomma att leda tili förändringar på central nivå. Utredningenbör slutrapportera sitt uppdrag . Måletför utredningens arbete bör vara att skapa en effektivare ledningsorganisationi såväl krig som fred. Utredningen bör därvid pröva och redovisa konsekvensernaav sammantagna besparingar på central, högre regional och lägre regional nivåom ca en tredjedel av nuvarande resursanvändning för ledningen i fred. Resultatetav utredningens arbete förväntas utgöra ett viktigt underlag för statsmakternasbeslut när det gäller den fortsatta omstruktureringen av myndighetema inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde och det bör kunna genomföras i slutetpå den kommande försvarsbeslutsperioden. 4 Översyn av flygtekniska försöksanstalten Flygtekniskaförsöksanstalten (FFA) har till uppgift att bl. a. genomföra kunskapsuppbyggande forskning inom det flygtekniska området samt som en komplettering till den anslagsfinansierade verksamheten bedriva in- täktsfinansierat utvecklingsarbete. FFA har under de senastetvå budgetåren redovisat underskott i den Prop. 1990/91; 150 intäktsfinansieradeverksamheten. Innevarande budgetår bedöms gå jämnt Bilaga II; 3 ut eller med ett eventuellt överskott. För de kommande budgetårenförutses ånyo underskott i denna verksamhet. Mot denna bakgrund har regeringenfunnit anledning att se över den intäktsfinansierade verksamheten vid FFA. Regeringenbemyndigade chefen för försvarsdepartementet atttillkalla en särskild utredningsman i avsikt att överväga och lämna förslagtill åtgärder som skapar balans mellan intäkter och utnyttjande av den anslagsfinansieradeverksamheten vid FFA. Resultatet av utredningen skall redovisas till regeringenden . Resultatetväntas främst påverka den intäktsfinansierade delen av anstaltens versamhetoch innebära en effektivisering av verksamheten. 5 Översyn och omprövning av myndighetsstrukturen översynenomfattar myndigheter som hör till försvarsdepartementets ver-samhetsområde.Målsättningen är att bl. a. utifrån dels den framtida krigsorganisationensbehov och inriktning, dels utifrån övergången till resultatorienterad styrninginom statsförvaltningen skapa en ändamålsenlig och rationell myndighetsstmktursamtidigt som dubbelkompetens och särlösningar undviks. Utformningenav direktiv bereds f n. inom och beräknas föreligga undervåren 1991. Resultatet av arbetet bör kunna redovisas i budgetpropositionen1993. Därefter kan ytteriigare studier eller genomförandeprojekt bli aktuella.Resultatet kan innebära att myndigheter omstruktureras, slås samman, avvecklaseller reduceras. Vidare kan förändrat huvudmannaskap, styrning och andrafinansieringsformer komma att bli aktuella. Genomförandet beräknas kunna skeunder den kommande försvarsbeslutsperioden, dvs 1992/93-1996/97. ingår i myndighetsöversynen men behandlas även inom ramen förden pågående utredningen om " Stöd till förnyelsearbetet" (C Dir1990:19).Utredningens resultat skall redovisas . 6 Översyn av forskningsverksamheten Detplanerade försvarspolitiska beslutet kommer med stor sannolik het att innebära stora förändringar för totalförsvaret. Som en följd härav kan strukturförändringar komma att aktualiseras även inotn totalförsva rets forskningsverksamhet. En översyn bör därför göras när det gäller inriktning, omfattning, styrning, struktur m. m. avseende totalförvarets forskningsverksamhet. * Inriktning och omfattning. Forskningsverksamheten är anpassad till 27 totalförsvarets nuvarandeorganisation och uppgifter. Kostnaderna för Prop. verksamheten uppgår tillmellan 600 och om man Bilaga II; 3 bortser från de kostnadersom ligger i materielanskaffningsprocessen. ovan har nämnts finns detgoda skäl att förmoda att åtminstone det militära försvaret kommeratt förändras i betydande grad i det kommande försvarsbeslutet.Översynen bör därför, med det nya försvarsbeslutet som grund, föreslå vilkeninriktning och omfattning forskningsverksamheten bör ha för att tillgodosede behov som kommer att finnas i en förändrad *Stmktur och styrformer. Forskningsmedel inom försvarsdepartementets område ärfördelade på olika myndigheter och anslag för att tillgodose . olika behov.Detta kan dock försvåra överblicken och medföra dubbelarbete och/eller suboptimeringar.Forskningsverksamheten är i första hand avsedd för totalförsvarets behov. Detmåste därför finnas ett samband mellan avnämarnas behov och den forskning somproduceras. Utredningen bör därför föreslå lämpliga former för denna samverkanså att avnämarnas intressen tillgodoses på ett rimligt sätt. Översynenbör huvudsakligen omfatta den forskningsverksamhet som bedrivs inom Operativ ledning m. m.: Forskning och utveckling berördamyndigheter inom den civila delen av totalförsvaret. Översynen bör vidarebeakta samverkansmöjligheter internationellt, medandra samhällssektorer, med industrin och med universitet och högskolor. Enutgångspunkt för översynen skall därvid vara att försvarets forskningsanstaltäven fortsättningsvis skall vara huvudproducent för totalförvaretsforskningsverksamhet. Utredningenbör påbörjas med en kartläggningsfas. Denna börutmynna i ett delbetänkande med förslag till hur utredningen fortsättningsvisbör bedrivas. Tilläggsdirektiv kan därefter utfärdas för det fortsatta arbetet.Avrapportering bör kunna ske . kan ta ställning tillregeringens förslag och eventuella förändringar bör kunnagenomföras med början under /94. 7 Omprövning av stiftelser Inomdepartementet övervägs f n de statliga stiftelser som verkar inom departementets område. Stiftelsen beräknas kunna av vecklas fr.om. Dessutom finns stiftelsen kurscen- tram, Stiftelsen och Drottning örlogshem. Dessa stiftelsers verksamhet bör också ses över i syfte att få underlag för beslut om strakturförändringar. 8 Förändrad hantering av familjebidragen Prop. Bilaga II: 3I proposition 1990/91:102 omverksamhet och anslag inom totalförsvaret /92, föreslås att administrationen av familjebidragenförändras. Förändringen innebär en effektivare hantering bl. a. genom färreansvariga myndigheter och huvudmän. ochförsäkringskassorna övertar administrationen från försvarets civilförvaltning,länsstyrelserna och kommunerna. 9 Översyn av prövningsförfarandet vid vapenfri tjänst Enöversyn av prövningsförfarandet vid ansökan om vapenfri tjänst har genomförtsav en arbetsgrupp inom försvarsdepartementet. På grundval av arbetsgruppensförslag har regeringen i proposition 1990/91:169 förslagit ettförenklat prövningsförfarande samt en ökad flexibilitet och snabbhet ihandläggningen av vapenfriansökningar. Förenklingarna innebär att besparingarpå kan göras främst inom vapenfristyrelsensutredningsverksamhet. Förslagen föreslås gälla fr. o. m. den . 10 översyn av tjänsteplikten Enparlamentariskt sammansatt kommitté kommer att tillkallas för attse över grunderna för totalförsvarets personalförsörjning genompliktsystem.Resultatet kan påverka vapenfristyrelsens och värnpliktsverketsorganisation och uppgifter.Utredningen kan även komma att bl. a. påverkastatens räddningsverk eftersom frågan om direktrekrytering av värnpliktiga tillcivilförsvaret behandlas. Direktiv bereds inomregeringskansliet. Genomförandet av eventuella reformer inom området kan sketidigast , alternativt och får fullt genomslag ettår . Målet med översynen är att skapa ett system som ger en effektivarepersonalförsörjning för totalförsvaret. Vissa besparingar inom administrationenkan förväntas. 11 Frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet Enutredning pågår för att se över den del av totalförsvarets personalför sörjning som sker genom de frivilliga försvarsorganisationerna. Den syftar till att pröva organisationernas roll, uppgifter, ansvar och verksamhetens finansiering. Utredningen skall vara avslutad . Genomförandet av utredningens förslag kan ske under de inledande åren av nästa försvarsbeslutsperiod. Målsättningen är att skapa en effekti- 29 vare ordning medadministrativa förenklingar och tydligare ansvarsfördel- Prop. 1990/91: 150ning mellan myndigheterna inbördes och i förhållandet till organisatio- Bilaga II; 3 nerna. Jagräknar med att de åtgärder som jag nu har redovisat sammanlagt skall leda minskning av den statliga administrationen med 350 milj.kr. Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt godkänna de riktlinjer för omställning och minskning av den statliga administrationeninom försvarsdepartementets verksamhetsområde som jag har anfört. pp- 1990/91:150 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /92, m.m. såvitt avseromställning och minskning av den statliga administrationen 1 Utgångspunkter för förnyelsearbetet Socialdepartementetsansvarsområde är inriktat på medborgaraas trygghet och välfärd. De storatransfereringssystemen inom socialförsäkringen skall dels kompensera förinkomstbortfall på gmnd av ohälsa eller ålder, dels ge inkomstutfyllnad iövrigt under livets normala skeenden. Deima ekonomiska uppgift får alltstarkare beröringspunkter med de delar av trygghetssystemen som skallförebygga och behandla ohälsan och dess uppkomst och orsaker, nämligen hälso-och sjukvården, hälsoskyddet samt . Inom dessa områden, därstaten inte har det direkta verksamhetsansvaret, kan statens huvuduppgiftnärmast beskrivas som inriktad på framför allt tillsyn, kunskapsuppbyggnad ochkvalitetssäkring. Socialförsäkringsadministrationenbestående av () och de allmänna försäkringskassomasvarar för av de administrativa kostnadema inomsocialdepartementets onuåde. Den regionalt och lokalt förankrade verksamhetenär i stor utsträckning regelstyrd och inriktad på ärendehandläggning. På dencentrala myndighetsnivån tillhör uppföljning och utvärdering de viktigaste uppgiftemaför RFV liksom för såvitt avser den sociala sektom. Vidare fiimsett antal myndigheter som helt eller delvis är intäktsfinansierade, exempelvisläkemedelsverket, statens hundskola och statens bakteriologiska laboratorium.Bilden rymmer också ett antal mindre myndigheter med relativt väl avgränsadeverksamhetsområden, t.ex. och baramiljörådet. Inomsocialdepartementets område koncentreras åtgärderaa för omställning ochbantning av den statliga administrationen nu till oiTU-ådeoch till socialförsäkringsadministrationen. Riktlinjema läggs nu fast och skallkonkretiseras i departementets dialog med berörda myndigheter. En stor del av besparingamaskall åstadkommas genom regelförändringar Prop. 1990/91:150 och förenklingar,inte minst inom socialförsäkringsområdet. Vidare ingår Bilaga 11:4 åtgärder somsyftar till att stärka kompetensen och öka koncentrationen på myndigheteraas viktigasteuppgifter, dvs. uppföljning och utvärdering. Detta berör i hög gradsocialstyrelsens verksamhetsområde, där en av åtgärderaa är att bilda ettsärskilt folkhälsoinstitut, som tillförs resurser från olika håll för att få eneffektivaire medelsanvändning. Decentralisering och delegering till lokal ochregional nivå såväl inom socialförsäkringssystemet som i socialstyrelsenstillsynsverksamhet är verkningsfiilla åtgärder i .sammanhanget. Ökad samverkanmellan olika organ samt sammanslagning av besläktade vijrksamheter prövas ocksåsåsom i det föreslagna rättsmedicinalverket. Slutligaställningstaganden till genomförandet av besparingar sker inom ramen förordinarie budgetberedning. Den samlade besparingseffekten inom socialdepartementetsområde bedöms för treårsperioden uppgå till ca 420 milj.kr. Socialstyrelsenär statens viktigaste organ inom hälso- och sjukvården samt socialtjänsten.Enligt av godkända riktlinjer (prop. 1988/89:130, SoU24, rskr.296) skall huvudsakliga uppgifter vara tillsyn samt kunskapsutvecklingoch kunskapsförmedling. I tillsynsftinktionen ligger dels en kontroll avverksamheten när det gäller kvalitet, säkerhet och den enskildes rättigheter,dels en uppföljning och utvärdering av verksamheten gentemot av statsmaktemauppställda mål. Vad avser kunskapsområdet är huvuduppgiften att samla in ochutvärdera för verksamheten releviuit kunskap, t.ex. rörande vårdens och omsorgensinnehåll, kvalitet och kostnader i förhållande till uppsatta mål och insattaresurser, och att förmtla denna kunskap så att den bl.a. kan utgöra en grundför utveckling, förayelse och omstmkturering. Tillsyneni form av granskning av hur en verksamhet bedrivs eller av hanteringen avenskilda ärenden, patienter och klienter bör främst fullgöras på regionalnivå. Denna tillsyn utgör en viktig och självklar gmnd för uppföljning ochutvärdering, där ansvaret bör ligga inom centrala del. Meduppföljning avses att ta fram beskrivningar och data vad avser metoder,resurser, prestationer och resultat för att kunna göra jämförelser mellanhuvudmän och . Uppföljningen och tillsynen är en gmnd för utvärderingenmed bedömning och analys av läge, resultat och utveckling inom området. Regionalatillsynsenheter för hälso- och sjukvården och tandvården finns nu inrättade påtvå orter och ytterligare tre etableras . Detta innebär en kraftigminskning av de centrala resurseraa uttryckt i Enheteraahar varit i fiinktion . Säkra slutsatser Prop. om decentraliseringenseffekter kommer att kunna dras först om ett par Bilaga 11:4 Detbör understrykas att den regionala tillsynen inte bara avser tillsyn i form avgranskning av enskilda ärenden. Även på regional nivå måste det ske ett merasystematiskt uppföljningsarbete med syfte att stödja kvalitetssäkringsarbetet. Genomdecentraliseringen av tillsynsftinktionen skapas inte bara en närhet till denverksamhet som skall följas utan också en klarare intera rollfördelning inomsocialstyrelsen. De centrala delaraa av kan nu koncentrera sigpå uppföljning och utvärdering. Som jag har poängterat är visserligentillsynen i form av kontroll och även som instmment för kunskaps- ocherfarenhetsinsamling en viktig gmnd för uppföljnings- och utvärderingsarbetet.Utvärderingsarbete ställer i sig dock krav på kompetens av annat slag än vadsom normalt kan behövas i tillsynsverksamheten. En renodling av rolleraainnebär alltså fördelar både för personalen som kan arbeta med specifika uppgifterutifrån sin kompetens och för organisationen i arbetet med att finna den förresp. uppgifter relevanta kompetensen. Tillsynsarbetet kräver delaktighet ikvalificerat metodarbete där centrala och regionala del mästesamverka. Socialstyrelsensandra huvuduppgift är att samla in, sammanställa och sprida kunskap från olikaområden, dvs. ha en roll som kunskapsorganisatör. Fömtom den egna tillsyns-och uppföljningsverksamheten är det naturligt att särskiltutnyttjar urjversitet och högskolor som huvudkällor för kunskap och i sammasyfte samverkar med andra organ och organisationer av betydelse försocialstyrelsens sektorsintresse. Hit hör t.ex. sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut (SPRI) och statens beredning förutvärdering av medicinsk metodik (SBU). Jag avser för övrigt att återkomma tillsamarbetet med SBU i samband med att förslag lämnas om SBUs framtidaorganisation och uppgifter. Socialstyrelsenbör koncentrera sina kunskapsspridande insatser till att i första hand återföraresultaten av egna uppföljningar och utvärderingar. Styrelsen kan också fapreciserade uppdrag av regering och riksdag. Vidare har styrelsen ett särskiltansvar för att sprida ny frontkunskap, nya interaationella erfarenheter ellerresultat av slitna tvister om vad vetenskap och beprövad erfarenhet innebär.Viktig är också auktorisationen av kunskap. Förkunskapsutveckling och kunskapsförmedling krävs liksom i andra verksamheter oftaen specifik kompetens. Vid sidan av den kompetens som gäller den mer ellermindre praktiska hanteringen krävs också tillgång till en god kompetens inomdet område som kunskapen härrör från. Med omfattandeverksamhetsområde kan alla slag av behövlig kompetens inte rymmas inom denfasta organisationen. En del av kunskaps- och kompetensbehovet tillgodosesgenom de vetenskapliga råden. I andra fall kan det vara lämpligt att skapa referensgmppereller projekt- 3 1990/91. I saml Nr 150. I åter andra fallbör tillfälligt knyta specifik Prop. 1990/91:150 kompetenstill den ordinarie organisationen. Över huvud taget är det Bilaga 11:4viktigt att är starkt vetenskapligt och professionellt förankrad. Socialstyrelsenhar också flera författningsreglerade förvaltningsuppgifter, exempelvislegitimations- och behörighetsuppgifter samt viss tillståndsgivning. I fråga omsådana uppgifter är möjligheten till rationaliseringar ofta begränsad.Socialstyrelsen svarar också för utbetalning av vissa statsbidrag till kommuneroch organisationer samt för därmed sammanhängande uppgifter. Stalsbidragsgivningenär föremål för översyn genom kommunalekonomiska kommittén. Socialstyrelsensuppgifter kan sammanfattningsvis beskrivas som riktade dels mot medborgamasbehov av kvalitativt hög och likvärdig vård och omsorg, dels mot professionenmed bl.a. kvalitet och säkerhet i det medicinska handlandet eller den socialaomsorgen och behandlingsarbetet.