prop · GE03167 · 1990-12-31 00:00:00 — Detsammagäller, om inbetalning för akfien skett genom fillskott av andel ihandelsbolag, vars verksamhet väsentligen består i förvaltning av aktier ibolag eller andelar i ekonomiska föreningar, eller om förvärvet eljest kananses ha skett genom byte mot andel i sådant handelsbolag. Kanfillämpning av föregående stycke antagas hindra strukturrationalisering som ärönskvärd från aUmän synpunkt, äger regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer medge undantag, om bolaget gör framställning härom senast den dagutdelning beslutats på de nya aktierna. Avdrag medges inle om aktien delats ut enligt 3 §7 mom. fjärdestycket lagen (1947:576) om statlig inkomslskaU. Dennalag träder i kraft och fillämpas första gången vid 1992 årstaxering. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1978:955. - Senaste lydelse1978:955. ' Senaste lydelse1978:955. 4 Förslagtill Prop. Lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) 1990/91:167 Härigenom föreskrivs att 1 § kupongskattelagen (1970:624)'skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kupongskatt erlägges enligt Kupongskatt eriägges enligt denna lag till staten för utdelning på denna lag tillstaten för utdelning av aktie i svenskt aktiebolag. annal slag än som avses i 3 fi 7 mom. fjärde slyckel lagen (1947:576) om .statlig inkomslskaU påaktie i svenskt aktiebolag. Vad i denna lag sägs om aktie i svenskt aktiebolaggäller även andel i svensk värdepappersfond. Denna lag träder i kraft . Den nyabestämmelsen tillämpas även i fråga om utdelning som blivit tillgänglig förlyftning före ikraftträdandet. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:996, 2 Senastelydelse 1990:1434, 11 1990/91:167 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , ,, . Proposition om skattefrihet vid utdelning av aktier ivissa fall Frågorom inkomstbeskattningen i samband med omstruktureringar av företag har undersenare år tilldragit sig ett ökat intresse. Inom harutarbetats en promemoria med förslag till ändrade skatteregler för vissaomstruktureringsfall. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över deremissinstanser som yttrat sig över promemorian bör fogas som bilaga 1 fillprotokollet. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet(dnr 789/91). Pågrundval av promemorian kommer jag nu att redovisa mina förslag till ändringari inkomstbeskattningen som syftar till att möjliggöra uppdelning av aktiebolagpå mindre enheter Regeringen beslutade att inhämta lagrådets yttrande övervissa lagförslag. De till lagrådet remitterade lagförslagen är, frånsett redaktionellaändringar, likalydande med de till propositionen fogade lagförslagen. Lagrådethar lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande bör fogas tillprotokollet som bilaga 2. Minaförslag i det följande innebär ett begränsat ingrepp i beskattningsreglernasom under vissa förutsättningar möjliggör uppdelning av aktiebolag på mindreenheter utan att det uppkommer några direkta skattekonsekvenser. Majoriteten avremissinstanserna har tillstyrkt huvudlinjerna i förslaget. Fleraremissinstanser anser emellertid att förslaget måste ses som ett provisoriumoch att en översyn av inkomstskattefrågorna i samband med omstruktureringarsnarast måste företas. Skattereformenhar i vissa hänseenden inneburit att förutsättningarna för omstrukturering och därmed sammanhängande inkomstskattefrågor änd rats. Av flera skäl är det därför motiverat att göra en översyn av dessafrågor. I avvaktan på resultatet av en sådan översyn är det enligt min mening angelä- 12 getatt redan nu vidta åtgärder som i vissa fall möjliggör uppdelning av aktie- Prop. bolag på mindre enheter Det kan emellertid inte undvikas att ett så begrän- 1990/91:167 sat ingripande som onekligen har karaktären av provisorium kommeratt omgärdas av ett antal villkor som en genomgripande översyn kan ge skäl att ompröva. 3 Skattelättnader vid delning av aktiebolag i vissa fall Mittförslag: Under vissa förutsättningar blir det möjligt att dela upp verksamheteni ett aktiebolag på mindre enheter utan omedelbara inkomstskattekonsekvenserUppdelningen sker genom att ett moderbolag till sina aktieägare delar utsamtliga aktier i ett helägt svenskt dotterbolag. Det utdelande bolaget skallvara ett svenskt aktiebolag som har aktier inregistrerade vid Stockholmsfondbörs. Vidare krävs att verksamheterna i de båda bolagen efter delningen ärav viss omfattning. Utdelningen kommer under dessa förutsättningar att vara skattefriför mottagaren. Bestämmelsen omskattefri utdelning är kombinerad med undantag från uttagsbeskattning hosmoderbolaget. Promemorieförslaget:Överensstämmer i huvudsak med mitt med den avvikelsen att skattefrihet intemedges om aktieägaren bedriver sådan verksamhet i vilken den utdelade aktienutgör omsättningstillgång. I promemorieförslaget ställs också kravet att detutdelande bolagets samtliga aktier skall vara registrerade vid Stockholmsfondbörs. Remissinstanserna:Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslaget. Flera av dessa anseremellertid att förslaget är att betrakta som ett provisorium som måsteefterföljas av en generell översyn av inkomstskattefrågorna i samband medomstrukturering. I fråga om utformningen av förslaget anser mångaremissinstanser att skattefrihet bör medges även för utdelning på aktier somutgör omsättningstillgångar Remissinstanserna framför även invändningar motvillkoret att det utdelande bolagets samtliga aktier skall vara registreradevid . vid anser attuttryckliga regler om fission bör införas i aktiebolagslagen.Fakultetsstyrelsen motsätter sig i princip att beskattningen vid fissionregleras genom särregler, bl.a. av det skälet att det inte finns motiv att haen specialreglering av börsnoterade bolags skatteförhållanden. Bakgrundentill mitt förslag: Den svenska bolagsbeskattningen bygger på principen omekonomisk dubbelbeskattning. Den innebär att aktiebolagens vinster först skallbeskattas hos bolaget och därefter - i den mån utdelning sker - hosaktieägaren. En omstrukturering som innefattar transaktioner som berör bolagetoch dess aktieägare kommer enligt allmänna inkomstskatteregler normalt attinnebära skatteeffekter för såväl bolaget som aktieägaren. I lagstiftning ochpraxis har utvecklats ett system som eliminerar vissa inkomstskattekonsekvenser som kan försvåra eller hindra omstrukture-Prop. ringar som av olika skäl bedömts som angelägna. Som en bakgrund till mitt1990/91:167 förslag lämnas inledningsvis en kortfattad redovisning av degenerella beskattningsregler' som kan bli tillämpliga när ett aktiebolaggenomför en omstrukturering som innefattar transaktioner med ett annataktiebolag och/-eller med aktieägaren. Det kan vara fråga om beskattning påbolagsnivå respektive på aktieägarnivå. De särskilda bestämmelserna omutdelning och avyttring av aktier i fåmansföretag berörs inte. I det nya skattesystemet hänförs alla inkomster i bolaget tillinkomstslaget näringsverksamhet och beskattas med en proportionell skattesatspå . Inkomsten av verksamheten beräknas enligt bokföringsmässiga grunder Varje enskilt bolag utgör ett särskilt skattesubjekt.Inkomstskattesystemet innehåller emellertid regler som i viss utsträckning tarhänsyn till intressegemenskap mellan formellt fristående bolag. Bolag somtillhör en och samma koncern kan - med avdragsrätt vid inkomsttaxeringen - gebidrag till andra koncernbolag och utjämna resultatet inom gruppen även ombidraget inte utgör driftkostnad i givarens verksamhet. Koncernbidrag utgörskattepliktig intäkt hos det mottagande bolaget. och dess ägare blir därigenom densamma som om koncernbolagensverksamheter bedrivits av ett enda bolag. Möjligheten till koncernbidrag äremellertid begränsad till de fall där bolagen på grund av ägarförhållanden stårvarandra så nära att det ansetts befogat att behandla dem som en enhet. För attdetta kvalificerade ägarförhållande skall föreligga krävs i princip ettaktieinnehav på (jfr 2 § 3 mom. Om tillgångar i näringsverksamhet sålts fill underpriseller tagits ut från verksamheten skall detta utlösa s.k. uttagsbeskattning hosöverlåtaren (punkt 1 fjärde stycket av anvisningarna till 22 § KL).Skatteeffekten skall bli densamma som om egendomen sålts till marknadspris. Isamband méd skattereformen fick reglerna om uttagsbeskattning en ny och mergenerell utformning. 1989/90:110 gjorde föredragande statsrådet bedömningenatt uttagsbeskattning också i fortsättningen borde kunna underlåtas i enlighetmed rådande praxis. I enlighet med lagrådets förslag infördes en uttryckligbestämmelse om detta i lagtexten (prop. 1989/90:110 s.557). Bestämmelsen harutformats så att undantag medges om särskilda skäl talar mot uttagsbeskattning. Praxis har alltså inneburit att uttagsbeskattning i vissutsträckning kan underlåtas. För detta krävs i princip att överlåtelsen kanuppfattas som ett led i en av organisatoriska skäl betingad ändring av enföretagsstruktur Därutöver har följande krav ställts på förfarandet. -Överlåtelsenfår inte innebära att tillgångarna förs ut ur bolagssektorn. -Omsättningstillgångarfår inte till följd av förvärvet skifta karaktär till an-läggningsfillgångar. ' Hänvisningar till kommunalskattelagen (1928:370), KL ochlagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, , avser lagrummens lydelse enligt SFS 1990:650 och 651med ändringar enligt SFS 1990:1421 och 1422 om inte annat anges. - Omstruktureringen fårinte direkt eller indirekt medföra någon otillbör- Prop. - Normaltkrävs en hög grad av ägaridentitet mellan bolagen. Detta krav är bl.a. motiverat av önskemålet att förhindra att benefika förfoganden över rörelsetillgångar genomförs utan uttagsbeskattning. Ett samgående i bolag som innebär en ändring av ägarförhållandena kan ändå godtas om det genomförs på affärsmässiga villkor och således saknar benefika in slag. Under denna förutsättning kan överlåtelsen antas uppfylla det över gripande kravet att den skall uppfattas som ett led i en av organisatoriska skäl betingad ändring av en företagsstruktur (jfr bl.a. RÅ 1990 ref 70). Enligtde skatteregler som gäller års taxering reavinstbeskat-tas bolagenvid försäljning av viss egendom, exempelvis fastigheter och aktier I praxishar beskattning av s.k. förtäckt reavinst inte ansetts kunna ske. Reavinstbeskattadegendom har därför kunnat avyttras till ett pris som motsvarar högstomkostnadsbeloppet beräknat enligt reavinstreglerna utan att överlåtelsenutlöst någon reavinstbeskattning hos det överiåtande bolaget. I och med att allainkomster i det nya systemet skall beskattas i näringsverksamhet kommerhuvudregeln om uttagsbeskattning att omfatta all egendom. Näruttagsbeskattning underlåts skall det förvärvande bolaget beräkna eventuellavärdeminskningsavdrag, försäljningsvinster e.d. med utgångspunkt från detvärde till vilket tillgångarna överlåtits under förutsättning att detta värdeinte understiger det skattemässiga restvärdet. Det är alltså fråga om ettuppskov med beskattningen. Ettsärskilt undantag från uttagsbeskattning gäller vid fusion. De aktiebolagsrättsligareglerna om fusion finns i 14 kap. aktiebolagslagen (1975:1385), ABL.Skatterättsliga regler finns för fusion enligt 14 kap. 8 8 ABL(s.k. 14:8-fusion),dvs. mellan moderbolag och helägt dotterbolag (här bortses från de regler somgäller fusion enligt bank- och föreningslagstiftningen). En sådan fusion kangenomföras utan att utlösa inkomstbeskattning hos något av bolagen och utanatt i övrigt medföra nägon ändring av deras inkomstskattemäs-siga situation.Vid fusion överför ett eller flera bolag samtliga tillgångar och skulder tillett annat bolag och de överlåtande bolagen upplöses utan likvidation. Enligten uttrycklig bestämmelse i 2 § 4 mom. elfte stycket SIL skall överlåtelsen avtillgångar inte medföra uttagsbeskattning i dotterbolaget. Befrielsen frånuttagsbeskattning är kombinerad med regler som förhindrar att överfördatillgångar åsatts ett högre värde än vad som motsvarar dotterbolagets skattemässigarestvärden. Någon beskattningsbar reavinst eller avdragsgill reaförlust ansesinte heller uppkomma (2 § 4 mom. sjunde stycket SIL). I2 § 4 mom. tionde stycket SIL finns en uppskovsregel för koncerninterna avyttringarav aktier och andelar som innehas av organisatoriska skäl. avseshär det civilrättsliga koncernbegreppet (jfr exempelvis 1 kap. 2 § ABL).Uppskovsregeln innebär att man vid beskattningen skall bortse från sådana avyttringar.Huruvida försäljning sker till skattemässigt restvärde eller annat pris saknarbetydelse. När aktien avyttras till en köpare utanför koncernen beräknas denskattepliktiga reavinsten eller avdragsgilla reaförlusten på grundval av anskaffningspriset hos bolagetsom ursprungli- Prop. Uppskovsbestämmelsen omfattar endast överlåtelse av aktieroch andelar. 1989/90:110 (s.558) anfördes att det inte borde komma ifråga att utvidga tillämpningsområdet för uppskovsregeln till att även omfattafastigheter Skälet till detta var bl.a. att det inte kan presumeras attkoncerninterna avyttringar av fastigheter - till skillnad från sådanaöverlåtelser av organisationsaktier - betingas av omstruktureringsskäl. En annan uppskovsregel finns i 27 § 4 mom. SIL.Bestämmelsen är tilllämplig när aktierna förvärvas av ett bolag och vederlagetför aktierna uteslutande utgörs av nyemitterade aktier i det köpande bolaget.Något krav på att det skall föreligga intressegemenskap mellan köpare ochsäljare finns inte. Denna uppskovsregel ersätter fro.m. taxering enbestämmelse som innebar att regeringen helt eller delvis kunde medgeskattefrihet vid avyttring av äldre aktier, s.k. strukturdispens. Enförutsättning för sådan befrielse var att beskattningen kunde antas hindrastrukturrationalisering som ansågs önskvärd ur allmän synpunkt (35 § 3 mom.tredje stycket KL i dess lydelse t.o.m. ). Något motsvarandeformellt krav finns inte för att den nya uppskovsregeln skall vara tillämplig.De ifrågavarande transaktionerna anses regelmässigt genomföras av strukturellaskäl. De mottagna aktierna skall anses förvärvade till det anskaffningsvärdesom gällde för de avyttrade aktierna. Vid avyttring av aktier i fåmansföretagkan uppskov medges efter ansökan hos skattemyndigheten. Utdelning och reavinst hänförs såvitt gäller fysiskapersoner till inkomst av kapital (3 § 1 mom. SIL) som beskattas med enproportionell statlig skatt om . Vid försäljning av aktier beskattas dennominella reavinsten oavsett innehavstiden. Huvudregeln är att reaförluster vidförsäljning av aktier är avdragsgilla till (3 § 2 mom. Reaförlusterpå marknadsnoterade aktier och liknande finansiella instrument får dock kvittasfullt ut mot reavinster på finansiella instrument av samma kategori (27 § 5mom. Juridiska personer beskattas - som tidigare nämnts - föralla inkomster i inkomstslaget näringsverksamhet. När ett bolag innehar aktieri ett annat bolag uppkommer en kedjebeskattning om skatt tas ut ibolagssektorn innan utdelningen tillfaller den slutlige ägaren. För attundvika kedjebeskattning är ägarbolaget under vissa förutsättningar inte skatlskyldiglför erhållna utdelningar (7 § 8 mom. tredje stycket SIL). Reavinster vidavyttring av aktier beskattas utan hänsyn till kedjebeskattningseffekten (jfremellertid uppskovsmöjligheten vid koncerninterna avyttri;-g..-av organisationsaktier). Medutdelning avses utbetalning i såväl kontanter som av annan egendom. Enligt en genomförd lagstiftning skall även utbetalning till aktieäga ren vid nedsättning av aktiekapitalet eller reservfonden samt vid likvidation och fusion (med undantag för fusion enligt 14:8 ABL) skatterättsligt behand las som utdelning. Detta innebär att samtliga vederlagsfria utbetalningar från ett akfiebolag till aktieägarna (i denna deras egenskap) skall behandlas som utdelning. " Utdelningsbeskattningkan bli aktuell även om det inte är fråga om en di- Prop. rekt överföring avtillgångar från bolaget till dess aktieägare. Om tillgångar 1990/91:167 överförstill underpris från ett bolag till ett annat kan aktieägaren beskattas förutdelning från det överlåtande bolaget. Till grund för beskattningen liggerantagandet att tillgångarna först delats ut till aktieägaren som därefter överlåtitdem till det andra bolaget. Huruvida det är möjligt att - liksom vid uttagsbeskattning- underlåta utdelningsbeskattning i vissa fall är oklart. Enannan situation som kan föranleda utdelningsbeskattning är när en aktieägarepå grund av sitt innehav av aktier i ett visst bolag (huvudbolaget) får rättatt teckna eller förvärva aktier i ett annat bolag. Denna rätt betraktas somutdelning från huvudbolaget - om den skattskyldige utnyttjar rätten -underförutsättning att rätten har eller kommer att få ett värde till följd av enförmögenhetsöverföring från huvudbolaget till det andra bolaget (jfr RÅ 1989ref 101). Bestämmelsenom uppskov med reavinstbeskattning enligt 27 § 4 mom. SIL gäller oavsett omsäljaren är en fysisk eller en juridisk person. Avgörande för att bestämmelsenskall kunna tillämpas är om vederlaget för aktierna uteslutande utgörs avnyemitterade aktier i det köpande bolaget. Skälenför mitt förslag: Det pågår en fortlöpande omstrukturering inom bolagssektorn.Av beskrivningen av det system som utvecklats i lagstiftning och praxis framgåratt det under vissa förutsättningar är möjligt att genomföra omstruktureringav bolag utan skatteeffekter. Skattereformenkan i sig medföra en förändring av det skattemässiga resultatet vidomstruktureringar. Jag tänker då främst på att skattesatsen för bolagrespektive för fysiska personers kapitalinkomster sänkts. Även i ett annathänseende har en ändring skett i och med att den skattemässiga skillnadenmellan behandlingen av utdelningsinkomster och reavinster minskat. I det gamlaskattesystemet beskattades fysiska personers utdelningsinkomster ochreavinster med en progressiv skattesats. I fråga om försäljning av två-årsaktiergällde emellertid relativt förmånliga regler för reavinstbeskattningen. Enmöjlighet att utan inkomstskattekonsekvenser överföra egendom från ett bolag tillett annat skulle ha möjliggjort omvandling av en utdelningsinkomst till enreavinst med åtföljande lägre beskattning. Idet nya skattesystemet kommer såväl utdelningsinkomster som reavinster attbeskattas med en proportionell skattesats på . I normala fall kommervisserligen den effektiva skattesatsen på reavinster att vara lägre än 30 %genom att värdeökningen beskattas först när den realiseras men i jämförelse meddet gamla systemet är dock förmånsbehandlingen av reavinster betydligt merbegränsad. En annan förändring i detnya systemet är att principen om uttagsbeskatt ning kommer att omfatta all egendom i bolaget, dvs. även sådan egendom för vilken vinsten skall beräknas med tillämpning av reavinstreglerna. De omständigheter som beskrivits kan motivera en omprövning av de princi beskattningsfrågorna i samband med omstruktureringar Det finns också av andra skäl anledning att överväga en generell översyn av dessa in komstskattefrågor. I avvaktan på resultatet av en sådan översyn föreslår jag emellertid ett begränsat ingrepp i beskattningsreglerna i syfte att möjliggöra uppdelning av aktiebolag på mindre enheter. Jag vill dock understryka att 17 förslagetenbart behandlar de delar som är nödvändiga för att ett delnings- Prop. förfarandeskall kunna genomföras. Min framställning tar inte sikte på ut- 1990/91:167tags- och utdelningsbeskattningen i något annat avseende. Enuppdelning av ett aktiebolag kan göras på olika sätt. Särskilda aktiebolagsrättsligaregler för delning av bolag saknas. En kommitté har tillsatts för attgöra en översyn av aktiebolagslagen (Ju 1990:08). Kommitténs arbete skall varaslutfört före . En av kommitténs arbetsuppgifter är attlägga fram förslag till de lagändringar som kan komma att krävas med hänsyn tillavtalet om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde ().Avtalsförhandlingarna förs med utgångspunkt i bl.a. de direktiv som harantagits av EG. Ett av dessa direktiv behandlar delning av aktiebolag.Direktivet skall tillämpas av länder som har civilrättsliga regler för delningav aktiebolag. kommer att föreslå sådana regler är förnärvarande oklart. Iavsaknad av särskilda aktiebolagsrättsliga regler ligger det närmast till handsatt föreslå att utdelning i form av aktier i dotterbolag under vissa förutsättningarskall vara skattefri. Med utdelning avses här vinstutdelning enligtbestämmelserna i . Det innebär bl.a. att vinstutdelning kan lämnas endastom moderbolaget har motsvarande fritt eget kapital. Vinstutdelning får inteheller lämnas med så stort belopp att utdelningen med hänsyn till bolagetskonsolideringsbehov, likviditet eller ställning i övrigt står i strid mot god affärssed. Enskattebefrielse för utdelning innebär inte en definitiv skattebefrielse utanett uppskov med beskattningen. Aktieägaren kommer att beskattas enligtallmänna regler för framfida utdelning på aktien eller för vinst vid eneventuell försäljning av aktien. Några remissinstanser har framfört den synpunktenatt det över huvud taget inte finns skäl att beskatta utdelning som lämnas iform av aktier eftersom sådan utdelning inte innebär att några tillgångar lämnarbolagssektorn. Jag konstaterar för min del att den nuvarande lagstiftningeninte torde ge möjlighet att vid beskattningen skilja mellan utdelning i formav aktier och andra tillgångar. Huruvida det finns skäl att vidta någon ändringi detta hänseende bör prövas i samband med en generell översyn avomstruktureringsfrågorna. Mitt förslag omskattebefrielse är alltså att betrakta som ett avsteg från huvudprincipen att utdelning skall beskattas. Det motiverar en restriktiv till- lämpning av den föreslagna regeln om skattelättnad. En naturlig avgräns ning skulle i och för sig vara att begränsa tillämpligheten till sådana omstruk tureringar som kan anses önskvärda från allmän synpunkt. Olika skäl kan emellertid motivera att verksamheten i ett bolag delas upp på flera olika bo lag. En av verksamhetsgrenarna kan exempelvis vara av annan karaktär eller av särskilt riskfylld art. Det förhållandet att en verksamhetsgren i bolaget i olika avseenden avviker från den normala verksamheten kan också leda till att aktiemarknadens värdering av företaget inte blir så effektiv och rättvi sande som skulle vara önskvärt. Om den avvikande verksamhetsgrenen pla ceras i ett särskilt bolag och aktierna blir allmänt tillgängliga på marknaden kan bättre förutsättningar för en effektiv värdering skapas. Därigenom på verkas också villkoren för de olika verksamhetsgrenarnas möjligheter till ex tern kapitalförsörjning genom nyemissioner. Ettkrav som utgår från att en omstrukturering skall anses önskvärd från Prop. allmänsynpunkt är inte möjligt att precisera närmare. Det är därför bättre1990/91:167 att ange enligt vilka förutsättningar en delning skall genomförasför att utdelningen skall vara skattefri. Utgångspunkten är alltså att ettmoderbolag till sina aktieägare delar ut aktier i ett dotterbolag. Fleraremissinstanser har hävdat att den krets av bolag som utan skattekonsekvenserskall kunna dela ut aktier bör utvidgas i förhållande till promemorieförslaget.Att få möjlighet att utan skattekonsekvenser dela upp verksamheten på mindreenheter kan naturligtvis vara av intresse för såväl stora som små bolag. Deskäl som här anförts för ett delningsförfarande är emellertid i huvudsaktillämpliga endast på marknadsnoterade bolag. För att säkerställa ett sprittägande anser jag - i likhet med ställningstagandet i promemorieförslaget - attkretsen bör begränsas ytterligare. En tillräcklig ägarspridning bör uppnås ombolaget är börsnoterat. Till skillnad från vad som föreslogs i promemoriananser jag dock inte att det är nödvändigt att bolagets samtliga aktier ärregistrerade vid börsen. Meddotterbolag avses här ett bolag i vilket moderbolaget innehar samtliga aktierDet bör också vara ett svenskt bolag. Ett skäl är att ett svenskt bolag löpandebeskattas för sina vinster Det är inte säkert att motsvarande förhållandeföreligger när det är fråga om utländska dotterbolag. Det finns därför inteskäl att medge skattefrihet vid utdelning av sådana aktier