prop · GE03167 · 1990-12-31 00:00:00 — Ettdelningsförfarande skall vara motiverat av marknadsmässiga skäl och bör inteutgöra ett alternativ till kontantutdelning. Detta föranleder följande krav.Moderbolaget bör - direkt eller indirekt - ha ägt samtliga aktier i dotterbolagetunder det beskattningsår aktierna delas ut och under beskattningsåretdessförinnan eller sedan bolaget började bedriva verksamhet. Verksamheten i detavskilda bolaget - dotterbolaget - bör vara av viss omfattning i förhållandetill den verksamhet som bedrevs i moderbolaget innan aktierna delades ut.Motsatsvis får det inte heller vara fråga om att föra över så stor del avverksamheten att återstående del i det förutvarande moderbolaget i principblir betydelselös. Vidare bör samtliga aktier i dotterbolaget delas ut. Ytterligareett villkor är att det skall vara fråga om vinstutdelning, dvs. Skattelättnad skall således inte medges för utdelning av exempelvisinköpsrätter som berätfigar aktieägaren att köpa aktierna till underpris. Devillkor som formulerats tar sikte på förhållandena i moderbolaget. Promemorieförslagetutgår i ett hänseende från aktieägarnas situation. Enligt förslaget skallutdelning beskattas enligt allmänna regler om mottagaren av utdelningen bedriversådan verksamhet att de utdelade aktierna kommer att utgöraomsättningstillgångar hos denne. Många remissinstanser är kritiska motförslaget i denna del. De menar att det - mot bakgrund av syftet med denföreslagna regleringen - inte finns skäl att behandla mottagaren på olika sättberoende på vilken skattemässig karaktär de utdelade aktierna får i hans hand. 1 den mån inte bara deutdelade aktierna utan även aktierna i det utde lande bolaget utgör omsättningstillgångar hos mottagaren av utdelningen kan beskattningen av de förra aktierna i vissa fall mötas med en lägre värde- 19 ring av de senare aktierna. I och med att lägsta värdetsprincip gäller (jfr Prop. punkt 2 första stycket av anvisningarna till 24 § KLsom vad gäller lager hän- 1990/91:167 visar till reglerna för värdering avomsättningstillgångar i bokföringslagen (1976:125), BFL) får aktierna i detutdelande bolaget värderas till marknadsvärdet på balansdagen om detta värdeär lägre än anskaffningsvärdet. I fråga om äldre aktieinnehav - däranskaffningsvärdet typiskt sett är mycket lågt i förhållande tillmarknadsvärdet - är en sådan nedvärdering oftast inte möj- I vissa fall kan alltså skatteeffekten av utdelningenpareras med en lägre värdering av aktierna i det utdelande bolaget. I mångaandra fall kvarstår en skatteeffekt. Enligt min mening finns det skäl att tafasta på invändningarna mot att särbehandlingen av utdelade aktier i deaktuella situationerna inte har utsträckts till omsättningsaktier Jag anseralltså att skattefriheten för utdelade aktier inte skall göras beroende avvilken skattemässig karaktär aktierna får hos mottagaren. () anför i sitt yttrande atthuvudregeln får anses vara att en bokföringsskyldig som erhåller utdelning påsina aktier skall ta upp en intäkt motsvarande den utdelade egendomensmarknadsvärde. BFN har bl.a. hänvisat till uttalande nr8från . Uttalandet avser redovisning av värdet på inköpsrätt tillaktier som enligt redovisningskommitténs uppfattning bör redovisas somutdelningsintäkt vare sig rätten säljs eller utnyttjas. Principen att utdelning i redovisningen hos det mottagandeföretaget skall tas upp till marknadsvärdet får anses gälla oavsett i vilkenform utdelning lämnas och oavsett om den är skattepliktig eller ej.Skattefrihet för utdelning av aktier som hos mottagaren utgöromsättningstillgångar måste därför kombineras med en särskildlagervärderingsregel som bl.a. förhindrar nedvärdering av aktierna i detutdelande bolaget. Den närmare utformningen av dessa regler redovisas ispecialmotiveringen. Ett delningsförfarande kan även aktualisera ullagsbeskallning.Moderbolaget kan som ett led i en delning överlåta tillgångar tilldotterbolaget. Om överlåtelsen sker till underpris innebär huvudregeln attuttagsbeskattning skall ske om inte särskilda skäl talar mot detta. Ipromemorian uttalades att särskilda skäl mot uttagsbeskattning av överlåtelsenav tillgångar normalt borde anses föreligga om aktierna i dotterbolagetdärefter delas ut till aktieägarna i moderbolaget och denna utdelninguppfyller villkoren för skattefrihet. RSV anser emellertid att dettauttryckligen bör regleras. Det som idetta sammanhang skulle bli aktuellt är en reglering av överlå telser som sker i anslutning till utdelning i form av aktier. Överlåtelser som skett under tidigare beskattningsår kan inte knytas till utdelning som lämnas under senare beskattningsår bl.a. beroende på att frågan om uttagsbeskatt ning avgörs vid taxeringen för det beskattningsår under vilket överiåtelsen skedde. När det som här är fråga om överlåtelser till ett helägt dotterbolag bör normalt särskilda skäl mot uttagsbeskattning föreligga oavsett om över låtelsen skett under det beskattningsår utdelningen lämnats eller under tidi gare beskattningsår. I det första fallet tillkommer också det förhållandet att jag föreslår ett uttryckligt undantag från huvudregeln om uttagsbeskattning beträffande uttag av aktier för utdelning. Denna bestämmelse tar sikte på 20 det falldå det skattemässiga restvärdet på dotterbolagsaktierna understigermarknadsvärdet. Jag anser därför att någon ytterligare bestämmelse inte ärerforderlig. I vissafall kan dotterbolagsaktierna utgöra omsättningstillgångar hos moderbolaget. Idet nya skattesystemet har de s.k. byggsmittereglerna behållits även inombolagssektorn. Ett skäl var att redan smittade fastigheter annars skulle kunnasäljas enligt de mer förmånliga reavinstreglerna som gäller under enövergångsperiod (prop. 1989/90:110 s. 578). Av motsvarande skäl bör utdelningav sådana aktier inte kunna ske helt utan skattekonsekvenser. För att nååsyftat resultat bör det emellertid vara tillräckligt att uttag ur verksamhetenav sådana aktier föranleder uttagsbeskattning. Den s,k, byggmästar-vinstenkommer då att beskattas fullt ut i bolaget. Utdelning av aktierna bör enligtden allmänna regeln vara skattefri för mottagaren. Mittförslag om skattefrihet för utdelning bör tas in i 3 § 7 mom. fjärde och femtestyckena SIL och den kompletterande bestämmelsen om undantag frånuttagsbeskattning i punkt I av anvisningarna till 22 § KL. En bestämmelse omproportionering av anskaffningsvärdet bör tas in i 27 § 2 mom. andra stycket SILoch en regel om värdering av lager i punkt 2 av anvisningarna till 24 § KL. Mitt förslag: Anskaffningsvärdet på aktien i det utdelandebolaget skall fördelas på denna aktie och den utdelade aktien med ledning avden marknadsvärdeförändring som uppkommit till följd av aktieutdelningen. Promemorieförslaget: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Förslaget lämnas utan erinran. Skälen förmitt förslag: När förutsättningar för skattefrihet föreligger vid utdelning avaktier enligt det här framlagda förslaget bör anskaffningsvärdet på aktien idet utdelande bolaget (den ursprungliga aktien) proportioneras på denna och denutdelade aktien. En sådan proportionering kan göras på olika sätt men dengrundläggande principen är givetvis att utgångspunkten skall vara denförändring av marknadsvärdet på den ursprungliga aktien som uppkommer tillföljd av delningen. Eftersomdet kan dröja innan det finns en tillförlitlig notering för denutdelade aktien bör proportionering regelmässigt kunna göras med hänsyn tillförhållandet mellan marknadsvärdet på den ursprungliga aktien exklusiverespektive inklusive rätten till utdelning, 1 undantagsfall kan förhållandenavara sådana att proportionering bör göras med hänsyn till summan avmarknadsvärdena på aktien i det ursprungliga bolaget efter delningen och denutdelade aktien i förhållande till marknadsvärdet på det ursprungliga Prop. akfien före delningen. Mittförslag bör tas in i 27 § 2 mom. andra stycket SIL. Mitt förslag:Föreligger förutsättningar för skattefrihet vid utdelning av aktier har detutdelande bolaget inte rätt till Annellavdrag för denna utdelning. Det bolag ivilket aktierna delats ut har inte rätt till Annellavdrag för eventuellanyemissioner som ligger i tiden före utdelningstillfället. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget lämnas utan erinran. Skälenför mitt förslag: Enligt lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen förviss aktieutdelning medges avdrag (Annellavdrag) för utdelning som lämnas pånyemitterade aktier Genom avdraget undanröjs första ledet idubbelbeskattningen. Det maximala avdraget är begränsat fill bl.a. storlekenpå det emitterade beloppet. I princip skall avdrag inte medges när utdelningengår till en aktieägare sorn är befriad från skatt på utdelningen. Detförhållandet att inbetalning för aktierna skett genom tillskott av apportegendomhindrar inte att Annellavdrag medges. Apportegendomen får emellertid inte beståav aktier och andelar i ekonomiska föreningar eller i vissa fall i handelsbolag(5 § Annellagen). Ett skäl till detta är att det emitte-rande bolaget kan vara frikallatfrån skattskyldighet för utdelning på de som apportegendom erhållna aktiernaeller andelarna. Möjlighet till dispens finns om bestämmelsen kan antas hindrastrukturrationalisering som är önskvärd från allmän synpunkt (5 § andra stycketAnnellagen). GenomAnnellavdraget undanröjs första ledet i dubbelbeskattningen. En förutsättningför avdrag är i princip att aktieägaren är skattskyldig för utdelning. Viddelning får aktieägaren skattefri utdelning i form av aktier i ett bolag. Detutdelande bolaget bör under dessa förhållanden inte ha rätt till Annellavdragför sådan utdelning. En annan följd är attdotterbolaget inte bör ha rätt till Annellavdrag för eventuella nyemissionersom ligger i tiden före utdelningstillfället. Det avgörande är här att den dubbelbeskattadesektorn inte har tillförts något nytt eget kapital vid emissionstillfället. Genomfördesnyemissionen aktierna ägdes av moderbolaget kan finansiering haskett genom upplåning, användning av sparade vinstmedel eller genom attmoderbolaget företagit en nyemission. I det senare fallet har visserligen nytteget kapital tillförts bolagssektorn men i dessa fall har redan moderbolagetfått rätt till Annellavdrag och detta påverkas inte av att aktierna idotterbolaget delas ut. Ommoderbolaget förvärvat aktier från annat dubbelbeskattat subjekt är situationendensamma som om emissionen genomförts moderbolaget var ägare.Har förvärvet i stället skett från en ägare som var skatt- skyldigför utdelning har det genom emissionen tillskjutna kapitalet förts ut ur den dubbelbeskattadesektorn. Mittförslag föranleder ändring i 2 och 5 §§ lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringenför viss aktieutdelning. Ytterligare några frågorbör tas upp i detta sammanhang. Det gäller möjligheten att i samband med delningöverta dels skatteutjämningsreserv, dels uppskovsbelopp. Avsättning tillskatteutjämningsreserv (surv) kan enligt lagen (1990:654) omskatteutjämningsreserv beräknas på ett underlag motsvarande bolagets egnakapital (K-surv) alternativt på lönesumman (L-surv). En mot survav-dragetsvarande avsättning skall göras i räkenskaperna. Avdraget skall återföras tillbeskattning nästföljande beskattningsår varefter ny avsättning för åretberäknas. Ipromemorieförslaget framhölls att det under vissa förutsättningar är motiveratatt en survavsättning i det utdelande bolaget i samband med en delning fåröverföras till det avskilda bolaget. I promemorian föreslogs en sådan bestämmelse.RSV har i sitt remissyttrande anfört att överföring av en del av moderbolagets survunderlagbör medges endast om tillgångar före delningen överförts till skattemässigtrestvärde från moderbolag till dotterbolag. Som framhölls redan ipromemorieförslaget är det emellertid komplicerat att utforma en bestämmelseom survövertagande som ger ett någoriunda exakt resultat. Eftersom survavsättningkan göras första gången vid taxering kan det inte anses nödvändigt atthär ta ställning till hur en eventuell bestämmelse om survövertagande skallutformas. Frågan får i stället prövas i samband med en generell översyn. Minslutsats blir alltså att förslaget i promemorian inte bör genomföras . Lagen (1990:655) om återföringav obeskattade reserver reglerar i vilken omfattning och under vilken tidobeskattade reserver skall återföras till beskattning. Vid taxering -i vissa fall vid taxering - fastställs ett uppskovsbelopp som utgörsav skillnaden mellan de obeskattade reserver bolaget redovisar och den survavsättningsom gjorts. Uppskovsbeloppet skall i princip återföras till beskattning Promemorieförslagetomfattade inte någon bestämmelse om övertagande av uppskovsbelopp med hänsyn tillbl.a. att det uppskovsbelopp som skall tas upp till beskattning inte påverkasav en delning. Jag delar denna uppfattning och föreslår således inte någonmöjlighet till övertagande av uppskovsbelopp. Mitt förslag: Denya bestämmelserna tillämpas första gången vid taxerina. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Förslaget lämnas utan erinran. Skälen för mitt förslag: De nya bestämmelserna föreslåsträda i kraft den Prop. och tillämpas första gången vid 1992års taxering. Det innebär 1990/91:167 att de blir tillämpliga på allautdelningar av det här diskuterade slaget som redovisas vid taxering. I enlighet med vad jag nu anfört har inomfinansdepartementet upprättats förslag till 1.lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2.lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3.lag om ändringi lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning, 4.lag om ändringi kupongskattelagen (1970:642). Lagrådet har granskat lagförslagen. 6.1 Kommunalskattelagen (1928:370) Anvisningar fill 22 § Bestämmelser om uttagsbeskattning finns i fjärde stycket.Inom bolagssektorn gäller bestämmelserna även egendom i fråga om vilkenvinstberäkning sker med tillämpning av reavinstreglerna. En undantagsregel gördet möjligt att i vissa omstruktureringsfall underlåta uttagsbeskattning. I dennya sisla meningen i fjärde stycket har införts ytterligare ett undantag frånhuvudregeln om uttagsbeskattning. Detta undantag gäller under förutsättningatt aktier tagits ut ur verksamheten för att delas ut enligt 3 § 7 mom. fjärdestycket SIL. Är det fråga om sådana aktier som enligt punkt 4 av anvisningarnatill 21 § utgör omsättningstillgångar i moderbolaget gäller emellertid allmännaregler för beskattning av uttaget. Det kan för ett bolag som bedriver byggnadsrörelseexempelvis vara fråga om aktier i ett fastighetsförvaltande dotterbolag. Anvisningspunkten innehåller bestämmelser för värderingenav lagertillgångar. Sista stycket är nytt och tillämpas när aktier erhållitsgenom sådan utdelning som avses i 3 § 7 mom. fjärde stycket SIL. Som anskaffningsvärde för de utdelade aktierna skall ansesså stor del av anskaffningsvärdet för aktierna i det utdelande bolaget som svarar mot för ändringen av marknadsvärdet på dessa aktier till följd av utdelningen. ändringen av inarknadsvärdet bestäms enligt samma principsom tillämpas Prop. vid fördelningen av det genomsnittliga anskaffningsvärdetför aktier som 1990/91:167 inte utgör omsättningstillgångar (jfr 27 § 2 mom. Anskaffningsvärdet på aktierna i det utdelande bolagetskall minskas med så stort belopp som hänförs till de utdelade aktierna.Därigenom uppkommer inte någon skatteeffekt. De på så sätt justeradeanskaffningsvärdena skall användas vid såväl inkomstberäkningen vid eventuellavyttring som vid lagervärderingen. De två sisla meningarna i slyckel gäller vid utdelningtill mottagare som inte äger aktierna i det utdelande bolaget.Eventuellt vederlag för rätten till utdelning anses utgöra anskaffningsvärdeför de utdelade aktierna. Har mottagaren sålt aktierna i det utdelande bolagetmen behållit rätten till utdelning anses de utdelade aktierna ha anskaffatsutan kostnad. 6.2 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 2 § 10 mom. 1 momentet finns särskilda bestämmelser om beskattning av investmentföre tag och värdepappersfonder. Dessa företag är skattskyldiga för utdelningsin komster men medges avdrag för beslutad utdelning. Om ett investmentbolag delar ut aktier enligt 3 § 7 inom. fjärde stycket medges inte avdrag eftersom utdelningen är skattefri för mottagaren. Detta framgår av ändringen iförsta Slyckel 3. Bestämmelsen i 3 § 7 mom. fjärde stycket om skattefri utdelning gäller även när ett investmentföretag (eller en värdepappersfond) är motta gare. Av ändringen i andra stycket framgår att utdelning enligt3 § 7 mom. fjärde stycket inte beaktas när den avdragsgilla reaförlusten vidlikvidation eller fusion fastställs. 2 § 14 mom. Avdragsrätten för juridiska personer utom dödsbon ärbegränsad när det gäller förlust vid avyttring av kapitalplaceringsaktier ochandra finansiella instrument. Förlust på aktier till följd av likvidation ellervissa fusioner är emellertid avdragsgill till den del den motsvaras avutdelning från bolaget under likvidationsåret och . Tillägget Iförstastycket tredje meningen innebär att det skall vara fråga om utdelning av annatslag än som avses i 3 § 7 mom, fjärde stycket, 3 § 7 mom. I fjärde Slyckel finns den bestämmelse som anger undervilka förutsättningar utdelning i form av aktier i ett annat bolag är skattefriför aktieägaren. Bestämmelsen omfattar även utdelning till aktiebolag m,fl.Det förhållandet att den skattskyldige förvärvat den ursprungliga aktien tillföljd av sin anställning och beskattats för värdet av detta förvärv som intäktav tjänst saknar i detta saiiinianhang betydelse för skattefriheten för denutdelade aktien. Bestämirielsen är inte tillämplig på sådana utbetalningarsom enligt 3 § 1 mom. tredje stycket SIL behandlas som utdelning, dvs.utbetalning i sam- band med likvidation och vissa fusioner samt vid nedsättningav aktiekapita- Prop. Det utdelande bolaget skall vara ett svensktaktiebolag som har aktier 1990/91:167 inregistrerade vid Stockholmsfondbörs. Utdelning skall lämnas vederlagsfritt i form av aktier i ett helägtsvenskt dotterbolag. Vid utdelningstillfället skall inoderbolaget äga samtligaaktier i dotterbolaget. Samtliga aktier skall delas ut. Ett annat villkor äratt aktierna i dotterbolaget skall ha ägts åtminstone fr.o.m. ingången avmoderbolagets föregående beskattningsår eller sedan dotterbolaget börjadebedriva verksamhet av något slag. Det krävs dock inte att aktierna under dennatid ägts direkt av moderbolaget. Det är tillräckligt att andra bolag inomkoncernen haft aktierna i sin ägo under förutsättning att dessa bolag i sintur varit - direkt eller indirekt - helägda av moderbolaget. Vissa krav ställs på omfattningen av den verksamhet somskall bedrivas i dotterbolaget sedan detta avskilts från moderbolaget. Avnaturliga skäl är det inte möjligt att närmare precisera ett sådant krav. Denenhet som skiljs av kan exempelvis vara en tjänsteproducerande enhet eller enenhet med stora goodwillvärden. En utgångspunkt skulle kunna vara att jämföramarknadsvärdena på de två aktierna med motsvarande värde på den ursprungligaaktien. Att enbart knyta bedömningen till dessa värden är emellertid mindrelämpligt bl.a. därför att aktieägarna vid den bolagsstämma då beslut om delningskall fattas bör kunna avgöra huruvida förutsättningar för skattefri utdelningföreligger. Vid en jämförelse mellan de olika bolagensförmögenhetsvärden kan det vara naturligt att beakta storleken på det egnakapitalet i dels moderbolaget m.fl. före delningen, dels dotterbolaget efterdelningen. En lämplig utgångspunkt är då kapitalunderlaget enligt lagen omskatteutjämningsreserv. Är det fråga om bolag för vilka avsättning pålöneunderlaget för båda bolagen ger större avsättningar - dvs. i huvudsak tjänsteproducerandebolag - bör jämförelsen avse dessa underlag. För en jämförelse där exempelvis avsättningför moderbolaget m.fl. före delning görs på kapitalunderlaget och däravsättning i dotterbolaget efter delning görs på löneunderlaget bör jämförelsenavse storleken av maximala reserver Vid bedömningen måste hänsyn tas till attvart och ett av bolagen i sin tur kan ha ett antal dotterbolag. Vid beräkningav kapitalunderlaget skall också beaktas om bolaget äger sådana aktier sominte får räknas med i kapitalunderlaget eller om det finns något bolag sominte har rätt till survavsättning. Ett allmänt krav är att den verksamhet som skall bedrivasi dotterbolaget (det avskilda bolaget med eventuella dotterbolag e.d.) minstskall utgöra av den verksamhet som bedrevs i moderbolaget m.fl. föredelningen. Huruvida detta krav är uppfyllt får avgöras efter en sammanvägningav de olika faktorer som nämnts. Om aktier i flera bolag delas ut skallmotsvarande krav ställas på vart och ett av bolagen. Hänsyn skall tas äventill den verksamhet som moderbolaget kommer att bedriva efter delningen. Det innebärmotsatsvis att minst av den ursprungliga verksamheten skall finnas kvari det förutvarande moderbolaget. De två sisla meningarna i fjärde stycket behandlar densituationen att de utdelade aktierna utgör lager hos mottagaren. Denne skall ta upp en intäkt motsvarande värdet på de utdelade aktierna. Värdet skall bestämmas med 26 ledning av punkt 2 första och sjunde styckena av 24 § KL.Någon skatteeffekt Prop. uppkommer emellertid inte eftersom värdet påaktierna i det utdelande bo- 1990/91:167 laget minskas med ett beloppmotsvarande det belopp som mottagaren beskattas för (jfr specialmotiveringen tillpunkt 2 sista stycket av anvisningarna till 24 § KL). Skattefrihet för utdelning enligt fjärde stycketföreligger även om aktierna i det utdelande bolaget innehas av någon annan.Mottagaren av utdelningen kan antingen ha förvärvat enbart rätten tillutdelning eller ha sålt aktierna i det utdelande bolaget men behållit rätten tillutdelning. I förhållande till lagrådsremissen har den ändringen gjorts attdenna bestämmelse placerats i det nya femte stycket i stället för i 3 § 9 mom.första stycket SIL. Skattefrihet föreligger även om de utdelade aktierna utgörlager hos mottagaren. I 2 § 4 mom. sista stycket SIL finns en bestämmelse sominnebär kontinuitet vid beskattningen i de fall utdelning sker till enmottagare som är frikallad från skattskyldighet för utdelningen enligt 7 § 8mom. och utdelningen inte utlöser uttagsbeskattning hos det utdelandeföretaget. Denna bestämmelse skall emellertid inte tillämpas om förutsättningarföreligger för generell skattefrihet enligt 3 § 7 mom. fjärde och femtestyckena. 7 § 8 mom. Förvaltningsföretag är inte skattskyldiga förutdelningsinkomster till den del de vidareutdelas. Sädan utdelning av aktierenligt 3 § 7mom. fjärde stycket skall inte räknas med vid bedömningen eftersomutdelningen är skattefri för mottagaren. Detta framgår av ändringen i andra slyckel.Bestämmelsen i 3 § 7 mom. fjärde stycket om skattefri utdelning gäller även närett förvaltningsföretag är mottagare. 27 § 2 mom. Av tillägget i andra stycket framgår huranskaffningsvärdet skall bestämmas för aktier som erhållits genom sådanutdelning som avses i 3 § 7 mom. fjärde stycket. Som anskaffningsvärde för deutdelade aktierna skall anses så stor del av det genomsnittligaanskaffningsvärdet för aktierna i det utdelande bolaget som svarar motförändringen av marknadsvärdet på dessa aktier till följd av utdelningen. Detgenomsnittliga anskaffningsvärdet på aktierna i det utdelande bolaget skallminskas med motsvarande belopp. Det är alltså fråga om en proportionering avanskaffningsvärdet på aktierna i det utdelande bolaget. Eftersom det kan dröja innan det finns en tillförlitligmarknadsnotering för den utdelade aktien bör proportioneringen avanskaffningsvärdet på den ursprungliga aktien regelmässigt kunna göras medutgångspunkt i marknadsvärdena pä denna aktie den aktien handlasinklusive rätten till utdelning respektive aktien handlasexklusive rätten till utdelning. Av det genomsnittliga anskaffningsvärdetskall till aktien i det utdelande bolaget hänföras så stor andel sommarknadsvärdet exklusive rätten till utdelning utgör av marknadsvärdetinklusive rätten till utdelning. Resterande del hänförs till den nya aktien. Att jäinföra slutkursen på aktien den handlasexklusive rät-