prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Mot bakgmnd av att anspråken på tilläggslån för nuangivna ändamål är mångdubbelt större än tillgången pä medel har boverketlämnat förslag till kriterier för en prioritering av ansökningarna. Jag delarverkets bedömning att en prioritering bör göras. Regeringen bör meddela närmareföreskrifter om detta. För sammanhangets skull vill jag dock redovisa attenligt min mening bör ätgärder som syftar tiU att avhjälpa brister som medförhälsorisker för de boende prioriteras. Det är ocksä angeläget att sådana projektsom redan pågår och där de boende har ett stort inflytande ges hög prioritet.Särskild hänsyn bör vidare tas till hur stor andel av bostadsföretagets beståndsom finns i mUjonprogramsområden. Jag avser att återkomma tUl regeringen ifrågan. Liksom hittiUs bör tiUäggslån för åtgärder motradon lämnas utan rambegränsning. Jagdelar t)edömning av behovet av medel för utbetalningar av tilläggslånunder nästa budgetår. Sammantaget beräknarjag anslagsbehovet till 315 000 000kr. för /92. Jag har därvid även beaktat beho- vet av medel föråterstående utbetalningar av bidrag för tiUgänglighetsska- Prop. 1990/91:100 pande ätgärder pä kvartersmark. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordati fråga om möjUgheten att fä tilläggslän för arkeologiska undersökningskosmader iexploateringsområden, 2. medge en ram för deantikvariska myncUghetemas tillstyrkanden av tilläggslån eller förhöjt låneunderlag tiU kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelsem.m. för /92, 3. medge an av denna ram högst . får cUsponeras för tilläggslån till arkeologiskaundersökningskostnader i samband med bostadsbyggande, 4. medge an beslut om tilläggslånför åtgärder i bostadshus som är får meddelas inom en ram på . för /92, 5. till Tilläggslän tillombyggnad av vissa bostadshus m.m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgtft I 374 279 695 1990/91 Anslag 1 345 000 000 1991/92 Förslag 2 200 000 000 Från anslaget betalas statsbidrag till kommunemaför deras kostnader för bostadsbidrag enligt lagen (1988:786) om bostadsbidrag.Fr.o.m. är 1991 lämnas bostadsbidrag till bamfamiljer, till ungdomar mellan 18och samt tUl övriga hushåll utan bam. Bostadsbidrag till barnfamiljer består dels av ettfast belopp, dels av ett belopp som beror av bostadskostnadens storlek cx;hantalet bam. Beloppen bestäms för ett bidragsår i sänder. För är det fasta beloppet I 000kr. oberoende av hur många bam det finns i famUjen. Det bostadskostnadsberoende bidragsbeloppet gmndaspå bostadskostnaden mellan en nedre och en övre gräns för bostadskostnaden.Inom detta intervall lämnas bidrag med 75 eller av bostadskosmaden.Bostadskost-nadsgränsema för är 1991 framgår av följande sammanställning. Lägsta bidrags-grundande bostadskostnad (kr./män) Bidrag upp en bostadskosmad av flcr./män) Bklrag upp till en tiostadskosmad av (kr./män) 3 bam eller fler Bostadsbidraget till bamfamiljer är inkomstprövatoch reduceras med ett belopp som svarar mot av den del av denbidragsgmndande inkomsten som överstiger . Bostadsbidrag enligt reglema för bostadsbidrag tillbamfamiljer lämnas även tiU sådana ensamboende och makar/samboende som har s.k.umgänges-rättsbam. Bidraget avser i dessa fall endast den del av stödet somberor av bostadskosmadens storlek. Bostadsbidrag till hushåll utan barn består av ettbelopp som beror av bostadskostnadens storlek. Bidragsbeloppet gnuidas på bostadskosmadenmeUan en nedre och en övre gräns för bostadskosmaden. Inom detta intervalllämnas bidrag med 75 resp. av bostadskostnaden beroende pä om bidragssökandeneller dennes make uppbär studiemedel eller är yngre eller äldre än 29 år.Bostadskosmadsgränsema för bamlösa hushåll framgår av följandesammanställning. Lägsta bidragsgrundande bostadskosmad (kr./män) Högsta bidragsgrundande bostadskostnad (kr./män) Ävendessa bidrag är inkomstprövade. De reduceras för ungdomar mellan 18 och 28 årmed ett belopp som svarar mot en tredjedel av den del av den bidragsgmndandeinkomsten som överstiger . för ensamboende och . perår för makar/samboende. För övriga hushåll utan barn reduceras bidraget med ettbelopp som svarar mot av den del av den bidragsgmndande inkomsten somöverstiger . Bostadsbidragtill ungdomar kan även lämnas enUgt reglema för övriga hushåll utan bam om detär förmånUgare för bidragstagaren. övrigahushall utan bam kan fä bidrag enligt reglema för ungdomsbostadsbi- Prop.1990/91:100 drag.Då krävs dcx;k att bidragstagaren eller dennes make uppbär studieme- Bil. Bostadsbidragsgivningen sköts av kommunema som bådebeslutar om och betalar ut bidrag. Kostnadema för bostadsbidrag delas mellanstat och kommun. Staten lämnar kommunema årtigen ett bidrag motsvarande 50 %av kostnaden för sådana bostadsbidrag som lämnas enligt vad som har redovisats.Statsbidraget utbetalas kalenderårsvis i efterskott. Utgiftema under budgetåret1991/92 under detta anslag avser därför kosmader för de bostadsbidrag somlämnas . Boverketsammanställer statistik över hushåll med bostadsbidrag. Uppgiftema iföljande tablå avser den senast gjorda statistiska sammanställningen, dvs.förhållandena . För jämförelse redovisas även motsvarandeuppgifter om 1988 års bidragsberättigade hushåll. En ökning av antaletbostadsbidrag till hushåll utan bam kan noteras mellan de båda bidragsären.Denna stödform, som avser ungdomar mellan 18 och 28 är, infördes den I januari1988. Hushållmed bostadsbidrag, december 1988 och december 1989,1 000 -tal Makar/samboende med bam HushåU utan bam (ungdomar) Boverketberäknar utgiftema för budgetaret 1991/92 till 2 415 milj.kr. Verket har därvidutgått från att ökningen av hushållens bidragsgmndande inkomster mellan åren1987 och 1989 uppgår till cx;h att den genomsnittliga ökningen avboendekostnadema meUan åren 1989 cx;h 1991 uppgär tiU . RUcsdagenhar beslutat (prop. 1989/90:144, BoU2l, rskr. 340) att bygga ut bostadsbidragenför att de ekonomiskt svagare hushållens behov inte skall eftersättas genomskatteomläggningen. För lämnas bidrag till bamfamiljer inomväsentiigt vidgade bostadskostnadsgränser. Vidare införs fr.o.m. den I januari1991 bostadsbidrag till andra hushåll utan bam än ungdomshushåll. Somen direkt följd av skattereformen måste även beräkningsgmndema för Prop.1990/91:100 bostadsbidrag ses över. En sådan översyn pågår. harnyligen läm- Bil. 13 nat förslag till nya inkomstprövningsregler och nya reglerför beräkning av bidragsgmndande bostadskostnad inför bidragsåret 1992.Förslagen bereds inom regeringens kansli. Avsikten är att ensärskild proposition om regler för bostadsbidrag för är 1992 skall föreläggasriksdagen . Statens bidrag till kommunens kostnader förbostadsbidrag utbetalas kalenderårsvis i efterskott. Statens utgifter förbostadsbidrag under /92 kommer därför inte att påverkas av nyabestämmelser 1992. Med hänsyn härtill och medutgångspunkt från att den totala kostnaden för bostadsbidrag enligt 1991 årsregler uppskattas till 4 400 milj.kr. beräknarjag medelsbehovet för bidrag tillkommunemas kostnader 1991 till 2 . Jag villsamtidigt understryka att det i är råder stor osäkerhet i beräkningama på gmndav de nya regler för bostadsbidrag som träder i kraft . Jaghemställer att regeringen föreslår att tiU Bostadsbidrag m.m. för /92anvisa ett förslagsanslag på 2 . Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. 1989/90 Utgift 333 294 441 1990/91 Anslag 263 000 000 1991/92 Förslag 252 000 000 Från anslaget betalas statens kostnader förstatskommunalt bostadsanpassningsbidrag och för att återställahandikappanpassade bostäder. Vidare betalas bidrag rill konstnärlig utsmyckningsamt bidrag till åtgärder mot radon. Från anslaget betalas även utgifter förticUgare bevUjade förbättringslän i den mån de är ränte- cx;h amorteringsfria, vissaticUgare beslutade bidrag till ombyggnad av flerbostadshus cx;h bidrag tillinstallation av hissar m.m. samt bidrag för utvecklingsarbete med samordnadboendeservice. Bidrag för sistnämnda ändamål betalas också frånsocialdepartementets anslag G 1. Bidrag till social hemhjälp, ålderdomshem,m.m. Medel utbetalas även ur allmänna arvsfonden. Bostadsanpassningsbidrag beviljas enligtförordningen (1987:1050) om statskommunalt bostadsanpassningsbidrag. Bidrag lämnas för sådana an- passningsåtgärder inom och i anslutning till en bostadslägenhet som behövs för att den skall vara ändamålsenlig som bostad för den handUcappade. Bidrag lämnas normalt med ett belopp som motsvarar den godkända kostnaden för åtgärden. För standardhöjande anpassningsåtgärder är dcx;k bidragsbeloppet 40 För kostnader dämtöver lämnas bostadslän med Prop. 1990/91:100räntebidrag, s.k. bostadsanpassningslån. Under vissa fömtsättningar kan Bil.13bidrag för standardhöjande åtgärder lämnas med högre belopp. Bidrag lämnasnormalt inte för åtgärder som behövs för att bostaden skall uppnå den lägstagodtagbara standard som avses i bostadssaneringslagen. Fr.o.m. den 1 juli 1990kan dock bostadsanpassningsbidrag i vissa fall lämnas för sådana åtgärder iett egnahem. Åtgärdema måste vara motiverade av kvarboendeskäl. Kommunema sköter bidragsgivningen cx;h betalar utbidragen. Staten lämnar bidrag av kommunemas kostnader förbostadsanpassningsbidrag. Statsbidraget betalas ut kalenderårsvis iefterskott. Statsbidrag för an återställa handikappanpassadebostäder i flerbostadshus och i småhus som upplåts med hyresrätt beviljasenligt förordningen (1985:489) om statsbidrag för att återställahandikappanpassade bostäder m. m. Bidrag för konstnärlig utsmyckning lämnas enligtförordningen (1987:316) om bidrag rill konstnärlig utsmyckning ibostadsområden. Bidrag lämnas av kostnaden för utsmyckningen, dockhögst med . per m bmttoarea bostäder. För återstoden av kostnaden lämnasbostadslån på gmndval av en låneunderlag som får uppgå till högst . perm bmttoarea bostäder. Bidrag kan även lämnas för konstnärlig utsmyckning somutförs i samband med sädana åtgärder som får stöd enligt förordningen (1983:974) om stadigt räntestöd vid förbättting av bostadshus. RUcsdagen fastställerårligen en ram för beslut om bidrag till konstnärlig utsmyckning. /91 har en ram om 15 milj.kr. Bidrag till åtgärder mot radon beviljas enUgtförordningen (1988:372) om bidrag tUl ätgärder mot radon i egnahem. Bidraglämnas om radondotterhalten i huset överstiger det gränsvärde somsocialstyrelsen anger som godtagbart ur hälsoskyddssynpunkt. Bidrag länuias med50 % av skälig kostnad för de åtgärder kommunen finner nödväncUga. Bidraget ärmaximerat till . Förbättringslångivningen upphörde vid utgången /87. Regler för förbättringslän finns iförbättringslåneförordningen (1980:261) och motsvarande äldre bestämmelser. Bidrag för installation av hiss m. m. enligtförordningen (1983:1025) om statsbidrag för hissinstallationer i bostadshus m.m. lämnades inom en total ram om 294 mUj.kr. Bidrag för utveckling av samordnad boendeserviceenligt förordningen (1985:779) om statsbidrag till visst utvecklingsarbete ifråga om boendeservice infördes i syfte an under en femårspericxlstödja verksamheter för att utveckla nya former för samverkan av sådanboendeservice som förbättrar möjlighetema för äldre, handikappade ochlångvarigt sjuka att bo i vanliga bostäder. För verksamheten har sammanlagt 100mUj.kr. Inom denna ram har regeringen kunnat bevilja bidrag tillkostnaden för att starta en viss verksamhet och för att driva den under ettinlecUiingsskede. Bidragsformen stod öppen för nya projekt t. o. m. budgetåret1989/90. 4 1990/91. /90 lämnades bostadsanpassningsbidrag för ca 1 000 flerlägenheter än under närmast föregående budgetär. Även det bevUjade beloppetper lägenhet ökade. Bidrag beviljades för knappt 30 800 lägenheter och med ettgenomsnittUgt belopp på . Som komplement till bostadsanpassningsbidragen kani vissa fall lämnas ombyggnadslån för bostadsanpassning(bostadsanpassningslån). Denna långivning har haft begränsad omfattning. Länlämnades under föregäende budgetår med sammanlagt 15 milj.kr. bedömer på gmndval av uppgifter fränlänsbostadsnämndema att det sammanlagda bidragsbeloppet förbostadsanpassningsbidrag som beviljas under /91 kommer att uppgåtill 550 milj.kr. Med hänsyn till att förflyter mellan beslutet cx;hutbetalningen av bidraget samt an statsbidraget till kommunema betalas utkalenderärsvis i efterskott beräknar verket att utbetalningen överstatsbudgeten under /92 kommer att uppgä tiU 220 milj.kr. /90 har 200 bidrag beviljats till en belopp av drygt 15 milj.kr.Boverket framhåller att intt-esset för konstnärlig utsmyckning av bostadsområdenhar ökat kraftigt under de senaste aren. Det beror bl.a. pä deninformationskampanj om verkets stödformer som pågått isamarbete med , och konstnäremasorganisationer. Verket bedömer att efterfrågan under budgetaret 1990/91 kommeratt överstiga den fastställda ramen om 15 milj.kr. Denna typ av konst kommeratt belastas med ökad mervärdesskatt eftersom konsten ofta utförs ibyggnadsmaterial och av byggnadsarbetare. föreslär därför att ramenför beslut om bidrag fastställs till 17 milj.kr. för /92. Behovet av medel för utbetalning av bidrag förkonstnärlig utsmyckning under /92 beräknar verket riU 15milj.kr. Bidragtill åtgärder mot radon i bostäder /89 beviljades 441 bidrag rill ett belopp av drygt 5 milj.kr.Under /90 var antalet bidrag 369 och det utbetalade beloppet uppgicktUl 4,5 milj.kr. Bidraglämnas om radondotterhalten i huset överstiger det gränsvärde som scx;ialstyrelsen anger som godtagbart från hälsoskyddssynpunkt. sänktes gränsvärdet från /m till /m. Antalet bostäder med radondotterhalter över /m3 är ca 40 000 medan antalet bostäder med radondotterhalter över /m är ca 130 000. därfören markant ökning av bidragsansökningar efterhand förväntas. Prop.1990/91:100 Behovet av medel för utbetalning bedöms till 10 milj.kr. 13 1990/91 och tUl 15 milj.kr. under /92. Bidragför installation av hiss m.m. Statsbictagför hissinstallationer i bostadshus infördes . Bidrag ficklämnas med sammanlagt 294 milj.kr. Av detta belopp återstår 2,9 milj.kr. i formav under är 1990 återbetalade ej utnyttjade medel. Enligt har dessamedel reserverats för projekt som är under komplettering. Genombeslut inrättade regeringen boendeservicedelegationen vidbostadsdepartementet för att under en femårspericxl stimulera uppbyggnaden avsamordnad tx>endeservice och sammanställa erfarenheter från olika försök. Delegationen har sammanställt en skriftiigredovisning av sina erfarenheter från utvecklingsarbete (Ds 1990:87).Redovisningen bygger på ett antal specialrapporter som ocksä har publicerats. Av redovisningen framgår att sammanlagt 103utveckUngsarbeten med en god spridning över landet har fått stadigt stöd. OUkatyper av områden är fö-rett-ädda, allt ifrån storstädemas storskaligabostadsområden till rena glesbygden. Många olika parter, tex. kommunalaförvaltningar, bostadsföretag, landsting cx;h föreningar av olika slag,samarbetar i projekten. Kooperativa former ärrelativt vanUga. Stödet kan bestå av dels ett driftstöd under högsttre är, dels ett investeringsstöd Sammanlagt har stöd bevUjats inom en ram av100 milj.kr. Jagvill först något beröra den fortsatta verksamheten med samordnad boendeservice. Boendeservicedelegationen har med redovisningen avsina samlade erfa renheter (Ds 1990:87) fullgjort sitt uppdrag. Jag delar delegationens upp fattning att en permanent bevakning när det gäUer samordnad boendeservice bör ske i ordinarie verksamhet. Det blir därför en uppgift för som skall ta över huvudansvaret för verksamheten. Jag avser att i annat samman hang föreslå regeringen att ge ett särskilt uppdrag att i nära samar bete med fullfölja utvärderingen av de utvecklingsarbeten som fått stöd för att starta samordnad boendeservice. SärskUd uppmärksamhet bör i enlighet med delegationens förslag ägnas ät frägor som rör utbildning, in formation, forskning och fortsatt kunskapsuppbyggnad. Bostadsanpassningsbidragtill extra yta m.m. Innanjag går in på ram- cx;h anslagsfrågoma vUl jag CKksä ta upp principema förbostadsanpassningsbidrag till extra yta i hyres- och bostadsrättslägenheter.Frågan föranleds av ett rilUcännagivande av (BoU 1987/88:10, rskr.232). Väl genomtänkta bostadsanpassningsåtgärder är en avfömtsättningama för att mänga äldre, handikappade cx;h långvarit sjiUca skallkunna leva ett självständigt liv utanför vårdinstitutionema. Det ekonomiskastöd som bo-stadsanpassningsbidraget innebär är självklart avsett att heltkomma den handikappade till godo. Dä bidrag lämnas till anpassningsätgärder ieller i anslutning till en handikappad persons bostad uppstår normalt helleringa problem. har påtalat att det däremot i de faU då bidraglämnas riU extra yta vid nybyggnad av särskilda handikapplägenheter kan uppståproblem eftersom det saknas regler för hur hyran resp. bostadsrättsavgiftenskall reduceras för att ge den handikappade full kompensation för detkapitaltillskott som bostadsanpassningsbidraget innebär. Det kan naturligtvisinte accepteras att avsaknaden av regler kan medföra att detbostadsanpassningsbidrag som betalats ut tUl en fastighetsägare inte fullt utkommer den handikappade till del genom att bostadskostnaden reduceras imotsvarande grad. För att det inte skaU råda någon oklarhet i detta avseendeanser jag att det i beslutet om bostadsanpassningsbidrag skall anges att denyta för vilken bidrag lämnats inte får medräknas i underlaget för hyran resp.bostadsrättsavgiften. Jag avser att i annat sammanhang återkomma riU regeringeni frägan. Förriksdagens information viU jag också redovisa att jag mot bakgmnd av attkostnadema för bostadsanpassningsbidrag ligger kvar på en mycket hög nivä harför avsikt att låta kartlägga till vilka ändamäl bostadsanpassningsbidraglämnas cx;h hur kosmadema för bidragen fördelas mellan olika ändamål. Jagavser att i annat sammanhang återkomma tUl regeringen med förslag i frågan. Ramenför beslut om bidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden /92 bör faststäUas tUl oförändrat 15 mUj.kr. Medelsbehovetför nästa budgetår beräknarjag tUl . Därav avser 215 milj.kr.statens kostnader för statskommunalt bostadsanpassningsbidrag. I beloppet harjag räknat in behovet av medel för att återställa handikappanpassade bostäder.Utbetalningar av bidrag till åtgärder mot radon beräknarjag tUl 15 milj.kr.Anslagsbehovet för bidrag tiU konstnärlig utsmyckning i bostadsområden cx;hför bidrag till visst utvecklingsarbete i fråga om samordnad boendeserviceberäknarjag till 15 resp. 7 mUj.kr. 1990/91:100 Bil.l3 1990/91:100 Hemställan Bil.l3 JaghemstäUer att regeringen föreslär att 1. medge att beslut om bidragför konsmärlig utsmyckning i bo-stadsoim-åden får lämnas inom en ram om 15 000 000 kr.under budgetaret 1991/92, 2. till Viss bostadsförbättringsverksamhet m.m. /92 anvisa en förslagsanslag pä . Bidrag till förbättring av boendemiljön 1989/90 Utgtft O 1990/91 Anslag 12 500 000 1991/92 Förslag 1000 000 Från anslaget betalas bidrag till förbättring av boendemiljönenUgt förordningen (1975:129) om bidrag av statsmedel till förbättting avboendemUjöer. Bidragsformen upphörde den I juU 1986. beräkningar fanns vid ingången av /91 beviljade bidragpä 27,5 milj.kr. som inte hade betalats ut. Verket kan intefömtsäga nägon belasming på anslaget under de kommande tvä budgetåren. Medhänsyn tUl att ett antal tidigare beviljade bidrag ännu inte betalats ut böranslaget föras upp med . i avvaktan pä en slutlig genomgång. JaghemstäUer att regeringen föreslär att tiU Bidrag till förbättring av boendemiljön /92 anvisa ett förslagsanslag pä . B 10.Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. Prop.1990/91:100 1989/90 Utgift 55 511 706 1990/91 Anslag 78 000 000 1991/92 Förslag 75 000 000 Från anslaget betalas dels bidrag tiU alhnännasamlmgslokaler och eftergifter av statslån för allmänna samlingslokaler enligtbestämmelsema i förordningen (1989:288) om stöd till aUmänna samlingslokaleroch motsvarande äldre bestämmelser, dels bidrag till riksorganisationema församlingslokaler. Från anslaget betalas även bidrag enligt den numera upphävdaförordningen (1984:703) om statsbidrag till vissa teaterlokaler m.m. ochförordningen (1987:317) om bidrag tiU handikappanpassning av foUcparksteattar. Bidrag till allmänna samlingslokaler kan lämnas riUaktiebolag, förenmgar eller sriftelser som är fristående i förhåUande tUlkommunen och kommunala företag. Bidrag lämnas för ny- och ombyggnad avsamlingslokaler samt för köp av samlingslokaler. Vid nybyggnad lämnas bidragmed av kostnaden för ytor upp rill 1 000 kvm. För ytor mellan 1 000 och 2000 kvm lämnas bidrag . Ett viUkor för det statliga stödet är därvidatt kommunen ocksä lämnar bidrag. Det kommunala bidraget skall vara lägst 30 %av kostnader för ytor upp till 2 000 kvm. För köp samt för ombyggnad och andrauppmsttiingsåtgärder lämnas bidrag efter samma gmnder och med sammabidragsandelar som för nybyggnad. Kostnader för energi sparåtgärder och förhandUcappanpassning inräknas i det reguljära bidragsunderiaget på samma sättsom andra byggkostnader. Bidrag för handUcappanpassningsåtgärder som genomförsutan samband med andra bidragsberätrigade ätgärder lämnas med högst . Bidrag för handikappanpassning om folkparksteatrar lämnas för teaö somhar uppförts eUer byggts om med stöd av bygglov som beviljats före den I juli1977. Bidrag lämnas till skäliga kosmader för åtgärdema, normalt dock högst med150 . Stödformen statsbidrag för vissa teaterlokaler m.m.innebar att bidrag kunde lämnas till ny- och ombyggnad av vissa icke-statiigakulturlokaler, bl.a. om projektet behövdes av sysselsätmingsskäl. Stödformen harersatts av en ny stödform till vissa icke-statiiga kulturlokaler. En närmareredogörelse för den nya stödformen läinnas under Bl 1. Stöd till icke-statiigakulturlokaler. Stödet till allmänna samlingslokaler hancUäggs inomboverket av en samlingslokaldelegation. För varje budgetår fastställer en ram förbeslut om bidrag för ny- och ombyggnad av allmänna samlingslokaler eller förköp av sädan lokal samt en ram för beslut om bidrag för handikappanpassning avfolkparksteatrar. Ramen för beslut om bidrag för allmänna samlingslokalerunder /91 uppgår tUl 52 milj.kr. Ramen för beslut om bidrag förhandikappanpassning av foUqjarksteaö under /91 uppgär till 1,25 Samlingslokaldelegarionenhade inneliggande 198 ansökningar om bidrag tUl köp, nybyggnadeUer ombyggnad av allmänna samUngs-lokaler rill en total kosmad av 858 milj.kr.Dessutom hade delegationen vid förhandsgranskning godtagit projekt till entotal kostnad av ca 210 milj.kr. Under /90 har nya beslut ombidrag meddelats för 44 samlingslokaler. Mot ramama har avräknats bidrag i nyaärenden med totalt 43 milj.kr. Resterande ramutrymme har cUsponerats förutökningar i samband med slutiiga beslut föreslår att ramen för beslut om bidragför ny- cx;h ombyggnad m. m. av samlingslokaler under /92 utökastill 64 milj.kr. föreslär dessutom att en särskild ram om10 mUj.kr. inrättas för beslut om bidrag för samnyttjande cx;h sociala samlingslokalprojekt. Verketföreslår vidare att bidrag till riksorganisationema lämnas med 3,5 milj.kr.under /92. Av detta belopp bör . avse sådantutrednings- och projekteringsarbete som bedrivs gemensamt avriksorganisationema. För bidrag till handikappanpassning avfolkparksteatrar föreslås för /92 en ram om 1,5 milj.kr. I fräga om bidrag till handikappanpassning avallmänna samlingslokaler föreslår verket att maximibeloppet för sådant bidragindexregleras. Ävenförra aret föreslog en särskUd ram för bidrag till samnyttjande ochsociala samlingslokalprojekt framhöU vid mui anmälan tiU förra åretsbudgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 13) bör boendeservicedelegationens utvärderingi denna fråga avvaktas. Som jag redovisat har delegationennyligen avlämnat en redogörelse för hittillsvarande erfarenheter av ett antalutvecklingsprojekt i fräga om samordnad boendeservice. att samlingslokalstödet ses över i syfte att underlätta rillkomsten avlokaler som bygger på samverkan. Vidare föresläs attsamlingslokalorganisarionema ges resurser för att stödja lokala föreningar somdriver samverkansprojekt. Beredningen av dessa förslag är inte avslutad. Jag ärdärför inte nu beredd att tUlstyrka verkets förslag.