prop · GE0385 · 1990-12-31 00:00:00 — Även om ungdomarna ärbehöriga sökanden till en utbildning följer inle automatiskt att de skallbehandlas som förstahandssökande i alla kommuner. Vilka ungdomar som skallbehandlas som förslahandssökandcn framgår av andra och tredje styckena. Avandra stycket framgår att de ungdomar som är hemmahörande i den kommun somanordnar utbildningen och de som är hemmahörande i de kommuner som har slutitsamverkansavtal med den anordnande kommunen i första hand skall tas in påutbildningen. 1 tredje stycket anges vilka ungdomar som skall likställasmed dem som i första hand skall las in på utbildningen. Det gäller här treolika I punkten 1 behandlas de som av personligaförhållanden har sär- Prop. 1990/91:85 skilda skäl att få gå i dengymnasieskola som de sökt till. Därmed avses sådana fall då den sökandeshemkommun i och för sig erbjuder utbildningen men den sökanden av någotpersonligt skäl vill gå i en annan gymnasieskola. Men den sökande har inle pågrund av denna bestämmelse ett fritt val. Del krävs sålunda särskilda skäl förall den sökande skall likställas med förstahandssökande. Särskilda skäl kant.ex. föreligga i följande fall. Om en sökande bor på landsbygden i en kommunoch har släktingar i en tätort i en annan kommun hos vilka han kan få bo kan hanbli behandlad som förstahandssökande i den kommunen. Bestämmelsen kan användasockså för barn till utlandssvenskar, som kan få bostad t. ex. hos en släktinginför studier i svensk gymnasieskola. Särskilda skäl kan också vara allungdomarna lidigare har blivit utsatt för mobbning i hemkommunens skola. I punkten 2 behandlas det fall all hemkommunen inteerbjuder det nationella program som den sökande vill gå på. Här kan ungdomarnasöka frill till vilken kommun i landet som de vill. I punkien 3 behandlas del fall att hemkommunen visserligenerbjuder det sökta nationella programmet men inte den gren som den sökandevill ha. Den sökande måste här söka till den andra kommunen redan till årskurs1 jiven om programmet inte är uppdelat i grenar under första årskursen. Medgren avses både nationellt och lokall utformade sådana. Om en kommun anordnaren lokall utformad gren kan i princip ungdomar från hela landet söka till den. Regeringen kan för vissa utbildningar fastställa detområde från vilkel sökanden i första hand skall tas emot. I denna paragraf ges regeringen etl bemyndigande attföreskriva att vissa utbildningar inom de nationella programmen skall varariksrekryterande. fiel rör sig här om utbildningar som i och för sig ulgör ennationellt fastställd gren på ell nationellt program men som har en så speciellinriktning att den bör vara öppen för alla ungdomar i landet. Exempel påsådana utbildningar vallenkraftutbildningen i ochglasblå.sar-utbildningen i . Bestämmelsen har behandlats i den allmännamotiveringen, avsnitt 3.3.5 och 5.10.1. Innan en kommun eller en landstingskommun tar emol ensökande som inle är hemmahörande i kommunen eller i samverkansområdet förulbildningen skall yttrande inhämtas från sökandens hemkommun. Yttrandebehöver dock inte inhämtas, om del med hänsyn till tidigare yttrande äronödigt. Av denna paragraf framgår all kommuner ochlandstingskommuner skall inhämta yttrande från hemkommunen innan de tar emol ensökande som inte hör hemma i kommunen eller i samverkansområdet. Yttrandetfyller två syften. Det kan dels ge information till hemkommu- nen om all den sökande vill påbörja en utbildning någonannanstans än Prop. 1990/91:85 i hemkommunen, dels ge information till denmottagande kommunen. Yttrandet kan t.ex. avse frågan om elevens hemkommunerbjuder det sökta programmet eller grenen och om hemkommunen är villig att betalaför utbildningen. Del kan även avse om den sökande lidigare har genomgåttutbildning på ett nationellt program. Yttrande behöver inte inhämtas för varjesökande i I.ex. del fall att flera söker till samma utbildning. Styrelsen för ulbildningen i den anordnande kommunen ellerlandstingskommunen beslutar om någon sökande inle skall tas emol därför atthan inte är behörig. Styrelsen för ulbildningen beslutar också om mottagande aven sökande som inte är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet förutbildningen. Styrelsens beslut enligt första och andra styckena fåröverklagas hos länsrätten av sökanden. Länsrättens beslut får inte överklagas. Styrelsen för ulbildningen i den anordnande kommunen skallpröva och besluta om en sökande är behörig alt gå ulbildningen. innebärför de nationella programmen att sökande skall uppfylla kraven i 5 §, dvs. haslutfört sista årskursen i eller motsvarande skola, inle tidigareha genomgått en utbildning på ett naiionelll program och inle heller vara äldreän vad som anges i 1 §. Behörighetsprövningen skall göras för alla sökande,både de som är hemmahörande i kommunen och i samverkansområdet och de som inteär del. Styrelsen skall också besluta om en sökande från en annankommun skall tas emot på kommunens gymnasieskola. Härvid skall styrelsen laställning till de frågor som behandlas i 8 §. Av tredje stycket framgår all styrelsens beslut fåröverklagas till länsrätten. Länsrättens beslut går dock inle att överklaga.Skälet till detta behandlas i den allmänna motiveringen avsnitt 3.3.4. En ansökan om att tas in på ett nationellt program skallskickas till styrelsen för utbildningen i den sökandes hemkommun. Om ansökanavser ett nationellt program som anordnas av en annan kommun eller av enlandstingskommun, skall styrelsen vidarebefordra ansökan tiilstyrelsen för utbildningen där. Vilken kommun som i denna lag avses med hemkommun framgårav 1 kap. 15 §. När det gäller ansökan från ungdomar som inle räknas sombosatta i landet gäller de föreskrifter som regeringen meddelar med slöd av 15kap. Styrelsen för ulbildningen skall för de fall ansökan avseren utbildning som en annan kommun anordnar skicka ansökan tillstyrelsen för denna. Om ansökan avser både en utbildning i kommunen och en i enannan kommun får styrelsen naturligtvis la en kopia på ansökan ochvidarebefordra den. Sådana kombinerade ansökningar torde framförallt förekommadå olika program prioriteras i olikaordning av Prop. 1990/91:85 den sökande. Erbjudande om utbildning på individuella program Varje kommun ärskyldig all erbjuda gymnasieutbildning i form av individuella program för de ungdomar i kommunen som avses i 1 § och som inle har tagits in på någotnationellt program. I fråga om elever från särskolan gäller dock särskildabestämmelser. program bör motsvara ett nationellt program eller syfta till att stimuleraeleven att senare gå över till utbildning på etl nationelltprogram. Utbildningen påetl individuellt program skall följa en plan,som skall fastställas av styrelsen för ulbildningen. Av första stycket framgår alt hemkommunen är skyldig alt erbjuda de ungdomar i kommunen som av någon anledning inte går på etl nationellt program en annanutbildning. De ungdomar som har lämnatgrundskolan men som av någon anledning inte har slutfört sista årskursenomfattas av denna bestämmelse. Dessa ungdomar kan inom ettindividuellt program uppnå den kompetens som krävs för alt börja på ettnationellt program. Vad det individuella programmet i övrigt kan innehållahar behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 3.3.5. Av andra stycket framgåratt utbildningen antingen kan Iräda i stället fören utbildning på ett nationellt program eller syftatill all slussa över ungdomarna på ell nationellt program. I och med att det i bestämmelsen endast står alt del individuella programmet börmotsvara etl naiionelll program finns det inget som hindrar att ettindividuellt program läggs upf) på så sätt alt det liknar det som kallas gymnasial lärlingsutbildning. Av tredje stycket framgåratt styrelsen för ulbildningen skall lägga upp en plan fördel individuella programmet. Av denna plan skall det t.ex. framgå vad utbildningen syftar till, vilka kurser som ingår i programmet och hur lång lid som planen omfallar. Planen skall därefter fastställasav styrelsen för utbildningen. På detta sättfår eleven garantier för all planen verkligen kommer alt följas. Någotformellt godkännande från elevens sida kan inte anses vara nödvändigteftersom del är frivilligt från elevens sida om han vill fullfölja planen eller inte, men planen bör läggas uppgemensamt med eleven. Om planen däremotskall ändras, krävs elevens medgivande. Delta framgår av 20 §.Skälet till den ordningen är au kommunen inte ensidigt bör kunna ändraförutsättningarna för utbildningen. Regeringen fårföreskriva all vis.sa utbildningarskall utgöra individuella program som står öppna för sökande från hela landet. Av paragrafen framgårall regeringen kan föreskriva all vissa utbildningarsom inle är nationella program kan sökas av alla ungdomar var de än exempel på sådan utbildning är utbildning för yrkes- Prop.1990/91:85 dansare i Slockholm. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen,avsnilt 5.11.1. Styrelsen för ulbildningen ansvarar för intagningen iillde olika ulbildningar som anordnas inom kommunen eller landstingskommunen, ominle annal följer av föreskrifter av regeringen. får vara gemensam med en annankommun och gemensam för gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning. Föreskrifter om urval mellan behöriga sökande meddelas avregeringen. Beslut om intagning får inle överklagas. Styrelsen för ulbildningen ansvarar för all intagning skerpå ell rikligt säll. Del finns dock inget i denna lag som hindrar att styrelsendelegerar denna uppgift och del ligger i sakens nalur att det praktiskaintagnings-arbetet läggs på ett kansli, där tjänstemän på styrelsens ansvarsköter uppgiften. Regeringen kan dock meddela särskilda bestämmelser för vissaulbildningar. Del kan här t.ex. vara fråga om riksrekryterande utbildningar. Av andra stycket framgår all en kommun kan anordnaintagningen gemensaml med en eller flera andra kommuner. En kommun kan också haen intagningsorganisation som är gemensam för gymnasieskolan och dengymnasiala vuxenutbildningen. 1 tredje stycket ges regeringen ett bemyndigande altmeddela föreskrifter om hur urval mellan olika sökande skall ske. A\ fjärde stycket framgår all styrelsens beslut inle fåröverklagas. Skälet till detta framgår av den allmänna motiveringen, avsnitt3.3.7. Elevernas rätt att fullfölja sin lubildning Den som har lagils in på ett nationellt program igymnasieskolan och har påbörjat del, har räll att fullfölja sin utbildning padet programmet i kommunen eller inom samverkansområdet eller, om utbildningenhar en landstingskommun som huvudman, inom det landstingsområdet. Detla gälleräven om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras understudietiden. Bestämmelsen i denna och följande två paragrafer harbehandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 3.3.6. I denna paragraf behandlas vissa frågor om elevens rättalt fullfölja sin utbildning. Det sägs således att eleven har rätt attfullfölja utbildningen inom det nationella program som han har kommit in på.Om en elev har kommit in på ett visst program i årskurs 1 har han rätt altfullfölja programmet. Någon rätt att gå en viss gren finns däremot inte. Införgrenvalen i årskurs 2 gäller således alt den som har bästa meriter är den som i första hand får den gren som han önskar.Elevens rätt att Prop. 1990/91:85 fullfölja ulbildningen på ett program är inteknuten enbarl till den kommun där han har påbörjat ulbildningen. Rätten altfullfölja gäller inom den kommun där han har kommit in eller inom de kommunersom kommunen har slutit samverkansavtal med beträffande den utbildningen. Närell program anordnas parallellt i flera samverkande kommuner, kan de t. ex.fördela grenar mellan sig. Vid grendelning kan då en elev anvisas plats på enskola i en annan kommun inom samverkansområdet där grenen anordnas. Givelvisförulsätts alt kommunerna vid fördelninen mellan olika skolor tar störstamöjliga hänsyn till elevernas resvägar o. dyl. När del gäller en utbildning somanordnas av en landstingskommun gäller rätlen att fullfölja utbildningenlandstingsområdet. Elevens rätt att fullfölja utbildningen gäller även omeleven flyitar till en annan kommun . Också den elev somhar tagits in på en utbildning på grund av alt han har särskilda skäl att få gåi den kommunens gymnasieskola har rätt all fullfölja ulbildningen oberoende avom de särskilda skälen finns kvar. En elev, som har tagils in på etl nationellt program ellerpå en viss gren inom ell sådant program och påbörjat ulbildningen men somdärefter flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, harrätt att fullfölja utbildningen på del påbörjade programmet eller grenen därden nya hemkommunen erbjuder sådan utbildning. Erbjuder den nya hemkommuneninte programmet eller grenen har eleven rätt att efter eget val fullfölja sinutbildning i en annan kommun eller landstingskommun som anordnar utbildningen. I denna paragraf ges ytterligare möjligheter än den somföljer av 16 § för en elev som flyttar till en annan kommun under pågåendeutbildning. Om eleven flyitar till en kommun som själv anordnar eller harsamverkansavtal med en annan kommun som anordnar utbildningen har eleven rättatt fortsätta på del program resp. den gren som han gick på i den lidigarehemkommunen. Om däremot den nya hemkommunen inte erbjuder programmet ellergrenen får eleven själv välja fritt i vilken kommuns gymnasieskola han villfullfölja den påbörjade utbildningen. Denna regel gör det möjligt att, istället för all stanna kvar på den gamla orten när familjen i övrigt flyttal,finna utbildningen nära den nya hemorten, i fall då utbildningen saknas på denorten eller inom dess samverkansområden. För det fall att den nya hemkommunen inte erbjuder detprogram eller den gren eleven har gått och eleven inte vill gå i en annan kommunsgymnasieskola har eleven även möjligheter all byta till ett annat program elleren annan gren. Om delta inle är möjligt får eleven påbörja en ny utbildning påetl annat nationellt program. Elever som önskar fullfölja sin utbildning på en sådangren inom etl nationellt program som inte erbjuds av deras hemkommun bör, imån av plats, få flytta till gymnasieskolan i en kommun eller landstingskommundär den önskade grenen anordnas. Styrelsen för utbildningen i den kommun ellerlandstingskommun där grenen anordnas beslutar om så- /91'85dant mottagande av en elev. Styrelsens beslut får inle överklagas. Syftet med denna bestämmelse är alt, som ett led imålstyrningen, markera det önskvärda i att kommunerna - i mån av plats -tillåter en elev all få byta till en gren som inle erbjuds av hemkommunen. Defall som avses här är de när eleven kommit in på ett naiionelll program somhemkommunen erbjuder och gåll årskurs 1 på programmet och därefter vill väljaen gren inom programmet som inte erbjuds. Någon rätt för eleven alt få bytatill en annan kommun föreligger inte utan eleven bör få byta i mån av plats.Elevens möjlighet att byta inom den egna kommunen regleras inte eftersom delfår anses vara en självklarhet all kommunen inom sitt eget skolväsende försökertillgodose sådana önskemål så långt del är praktiskt rimligt. Av andra stycket framgår att styrelsens beslut inte fåröverklagas. Detla motiveras av au del inle föreligger någon rätt för elevernaall byia utan styrelsens beslut grundar sig på en bedömning om plats finns. Regeringen får meddela föreskrifter om vad som krävs förall flytta till högre årskurs och om begränsningar i rätten att gå omårskurser. Genom denna bestämmelse ges regeringen möjlighet attmeddela föreskrifter om vad som krävs för att flytta till en högre årskurs ochom begränsningar i rätten all gå om årskurser. Regeringen har meddelatsådana föreskrifter och de finns i gymnasieförordningen. Den som har påbörjat utbildning på ell individuelltprogram i en kommun har rätt alt fullfölja programmet enligt den plan somfanns när utbildningen inleddes. Om eleven har medgivit all programmet ändras, har han rättatt fullfölja utbildningen på del ändrade programmet. Av första stycket framgår alt även den elev som går på ellindividuellt program har rätt au fullfölja det fastställda programmet. Enförulsält-ningför alt kunna ge eleven denna rättssäkerhet är alt delindividuella programmet omfattas av en plan som har fastställts av etl behörigtorgan i kommunen. Den uppgiften ligger på styrelsen för utbildningen. Styrelsensskyldighet alt fastställa en plan för ulbildningen framgår av 13 § Iredjestycket. 1 andra stycket framgår alt eleven och styrelsen förutbildningen kan komma överens om att ändra programmet och fastställa etlannal. Om så sker gäller rätten att fullfölja programmet naturligtvis detändrade programmet. Ulbildningen i gymnasieskolan skall vara avgiftsfri föreleverna. De skall ulan kostnad ha tillgång till böcker, verktyg och andrahjälpmedel som behövs för en tidsenlig uibildning. Huvudmannen får dock beslutaatt eleverna skall hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. I verksamheien fårockså förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad föreleverna. Utbildningen i gymnasieskolan skall vara avgiftsfri föreleverna. Denna bestämmelse överensstämmer i stort sätl med 5 kap. 14 §skollagen i dess äldre lydelse. Se kommentaren till denna paragraf proj).1985/86:10 s. 106 f. Till skillnad från lidigare föreskrivs del inte längre attskrivmateriel skall vara fritt. En kommun som i sin gymnasieskola på etl nationelltprogram har tagit in en elev som inle är hemmahörande i kommunen eller isamverkansområdet för ulbildningen, har räll till ersättning för sinakostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. En landstingskommun som i sin gymnasieskola på eitnationellt program har tagit in en elev som inte är hemmahörande i en kommunsom har samverkansavial med landstingskommunen, har rätt till ersättning försina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun.Landstingskommunen får dock inte betinga sig högre ersättning från hemkommunenän som svarar mot det statsbidrag som ulgår dit för elevens utbildning igymnasieskolan. Dessa bestämmelser behandlas i den allmänna motiveringen,avsnitt 3.3.8. Av bestämmelserna framgår all hemkommunen i princip skall betalaför elevernas skolgång. Om en elev genomgår utbildning i en annan kommun elleri en landstingskommun skall elevens hemkommun således betala för skolgångendär. Begränsningar i ersättningskraven gäller dock. När det gäller förhållandenprimärkommuner emellan är hemkommunen endast skyldig att betala den mottagandekommunens kostnader för ulbildningen. Den mottagande kommunen skall såledesinte göra någon vinst på att ta emot elever från en annan kommun. Om kommunernahar samverkansavtal med varandra kan de givelvis komma överens om vilkenersättning de vill. hindrar således att kommunerna kommer öve-ens om ettlägre pris. Av skäl som också har utvecklats i den allmännamotiveringen föreskrivs för landstingskommunerna en snävare rätt att la ulersättning från hemkommunerna än som gäller primärkommunerna emellan. Den lägreersättningen har förutsatts bli tillämpad även i samverkansavtal medlandslingkom muner. 24 § Prop. I fall som avses i 22 och 23 §§ är dock hemkommunen inleskyldig att betala ersättning, om det är fråga om ell nationellt program ellergren av sådant program som kommunen själv erbjuder, utom då eleven har tagitsemol med stöd av 8 § iredje stycket 1 och 3. Denna bestämmelse behandlas i den allmänna motiveringen,avsnilt 3.3.8. Av bestämmelsen framgår vissa undanlag från hemkommunensskyldighet alt betala för elever som går i gymnasieskola i en annan kommun.Hemkommunen är således inte skyldig att betala för elever som har tagits emotav en annan kommun om hemkommunen erbjuder samma utbildning såvida inte elevenhar lagils emot på grund av skäl som anges i 8 § tredje stycket 1. och 3, dvs.såvida eleven tagits emol på grund av särskilda skäl eller på grund av att hansökt en gren som inte erbjuds av hemkommunen. När det gäller utbildning för döva, hörselskadade och svårtrörelsehindrade elever får regeringen fastställa den extra ersättning somskall lämnas för dessa elever. Av bestämmelsen framgår alt det är regeringen somfa.stställcr den extra ersättning som skall lämnas till de kommuner somanordnar utbildning för döva, hörselskadade och svårt rörelsehindrade ungdomar.Utbildning för dessa ungdomar är mer kostnadskrävande än för ungdomar utandessa handikapp. Extra ersättning, dvs. ersättning ulöver den interkommunalaersättning som betalas för icke handikappade elever, skall således utgå. Denextra ersättningen bör vara lika för alla elever och bör därför fastställascentralt. Regeringen får föreskriva om skyldighet för hemkommunernaalt betala ersättning till den anordnande kommunen för sådan utbildning som avsesi 9 och 14 §§. Av paragrafen framgår att regeringen får föreskriva atthemkommunen skall betala för en elevs utbildning i en annan kommun omutbildningen sker på ett nationellt program som är riksrekryterande eller etlindividuellt program som är öppet för sökande från hela landet. Utbildning som är anpassad för svårt rörelsehindradeungdomar (Rh-anpassad utbildning) m. m. I denna lag avses med svårt rörelsehindrad den som pågrund av ett rörelsehinder eller, om även annat funktionshinder föreligger,sitt samlade handikapp inte kan följa reguljär studiegång i gymnasieskolan ochsom för att kunna genomföra gymnasiala studier behöver tillgång till engymnasieskola med Rh- anpassad utbildning och särskilda omvårdnads-insatser iform av boende i elevhem, omvårdnad i boendet och habilitering. 28 § Prop.1990/91:85 Ungdomar som ärsvårt rörelsehindrade har räll alt efterfullgjord skoljjlikt få utbildning på ett nationellt program på en sådan gymnasieskolamed Rh-anpassad utbildning som avses i 7 §.Rätten gäller intill utgångenav vårterminen del kalenderår då elevenfyller . Om en elev har påbörjat utbildning i en gymnasieskola med Rh-anpassadutbildning före utgången av vårterminendet kalenderår då han fyller , skall han beredas möjlighei att fortsättautbildningen till utgången av vårterminen det kalenderår då han fyller , om del behövsför alt slutföra utbildningen. En sådan gymnasieskola med Rh- anpassadutbildning som avses i 7 §skall ta emol sökande frånhela landet till den speciellt anpassade ulbildningen. Frågor om intagning till Rh-anpassadutbildning vid vis.sa gymnasieskolor och andra frågor om rättIill sådan utbildning enligt 7 § prövas av en särskild nämnd,gemensam för sådana gymnasieskolor. Nämnden skall ha minst sju och högst elva ledamöter.I nämnden skall bl.a. finnas företrädare för gymnasieskolan och samt för de rörelsehinilrade.Ledamöterna utses av regeringen. Nämndens beslut i fråga om intagning eller i övrigi om rälltill utbildning får överklagas endast av den som begärtulbildningen. Beslutet överklagas hos länsrätten. Ellbeslut får dock inle överklagas såviudel gäller placering vid en vissgymnasieskola. Avgifter får inle lasul för insatser för omvårdnad iboenilet och habilitering som tillhandahållsav staten, kommun eller landstingskommun i anslutning till gymnasieskola medRh-anpassad utbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fårmeddela föreskrifter om avgifter för kost och logi. Dessa bestämmelserbehandlas i den allmänna motiveringen, avsnitt 3.3.9.Bestämmelser om de svårt rörelsehindradeelevernas rätt till utbildning infördes genom prop. 1989/90:92, SoU20, rskr. 271 och är i stort sell oförändrade. Bestämmelsernahar kommenterats i den nämndapropositionen. Vissa ändringar har dock skett och dekommenteras nedan. Bestämmelsen i 29 J har ändrats redaktionellt. Elevområdesbegrep-pct har tagits borl. Del sägs nu i ställeti paragrafen au sökande från hela landet skall las emot Iill ulbildningen.Detta medför dock ingen skillnad från vad som lidigare gällde. Beslämmelsen i 30 § andra stycket har ändrats så iill vida alt det nu endasl slår all i nämndenskall finnas bl.a. företrädare för , gymnasieskolan och för de rörelsehindrade.Företrädare för statliga myndigheter bör liksom tidigare finnas men vilka myndigheter delskall gälla bör inle pekas ul direkt i lagen. Ledamöterna skall ulses av regeringen och inte av .