prop · GE03158 · 1990-12-31 00:00:00 — Till detta kommer kapitalkostnaderna underbyggnadstiden vilka som tidigare nämnls beräknas uppgå lill ca 4 miljarderkronor i prisnivå 1990. Även en bedömning av hur det framtida resandet kommeratt se ut måsle ske med slor varsamhet. Det finns skäl som talar för att deprognoser och de ekonomiska bedömningar som ligger lill gmnd för kalkylema ärförsiktiga. Koslnadernaför byggandet av Öresundsförbindelsen samt kapilaltjänsl-kostnadema underbyggnadstiden får läckas av konsortiet genom lån. Avskrivningstiden för lånenbör med hänsyn tifl investeringens mycket långsiktiga karaklär kunna vara ca30år. Efter Öresundsförbindelsens öppnande för trafik kommer verksamhelen ikonsortiet all gå med förlust under . Enligt kalkylen beräknaskonsortiet lämna vinst drift. Medett realt avkastningskrav på och en anlagen ekonomisk livslängd på 30 årsamt vid en framtida kostnadsutveckling på per är kan del årliga resultatetför Öresundsförbindelsen beskrivas i prisnivå enligt figur 2. Därvidhar antagits trafikmängder i enlighel med vad som Årsresultat i fast pris . ÖRESUNDSFÖRBINDELSEN FAST PRIS 1990 00 Oe 04 06 IB 20 22 24 26 28 01 03 05 07 09 11 13 15 17 19 21 23 25 27 29 Figur 3. öresundsförbindelsen. Betalningsströmmar i fastpris . ORESUNDSFÖRBINDELSEN FAST PRIS 1990 9193 96 97 98 0103 06 07 0911 131517192123262729 92 94 96980002 04 060810121416182022242628 I I UTQIR DRIFT tidigarehar redovisats samt att ägarbolagen betalar bolagsskatt på vanligt sätt. Vidarefömtsätts i kalkylexemplet att jämvägsföretagen bidrar med 300 milj.kr. per åri prisnivå samt att avgiften för personbilama uppgår till 160 kr.i prisnivå 1990. I figur 3 visas betalningsström-maraa i prisnivå förkonsortiets verksamhet. Skatteutgifteraa redovisas inle i figuren, eftersomeventuell beskattning sker enligt resp. lands lag först sedan resultatet bokföringsmässiglförts över till ägarbolagen. Detekonomiska utfallet för konsortiet beräknas bli ett inteoväsentligt överskott. De vinster somtrafiken beräknas generera skall fördelas lika mellan de svenska och danskaägarbolagen. De gjorda beräkningaraa visar alt det finns ekonomiskt utrymme föratt kunna finansiera byggande, drift och underhåll av anslutningaraa på svensksida. Skälenför regeringens bedömningar och förslag: För alt ett så komplicerat och omfallandeprojekt som Öresundsförbindelsen skall kunna genomföras tekniskt, ekonomisktoch miljömässigt riktigt är det angeläget att konsortiet får det fullaansvaret. Del bör vara konsortiets uppgift alt faslslälla trafikantavgifleraa.I avtalet läggs fast all samtliga kostnader för Öresundsförbindelsen i sinhelhet skall täckas av Irafikanlavgifteraa. Det har varil en utgångspunkt förregeringen att byggandet av Öresundsförbindelsen inte skall finansieras medanslag över statsbudgeten. Konsortiet bör vid avgiflssällning - liksom i verksamheleni övrigt - sträva efter atl bedriva denna efter sunda ekonomiska principer. Dendanska regeringen har i denna fråga samma uppfaltning som den svenskaregeringen. Vad gäller jäm vägslrafikenkan konstateras all tillkomsten av förbindelsen syftar lill alt främja enrationell och ändamålsenlig jämvägstrafik Avgiftema skall ulformas med beaktande av Prop.1990/91:158 detta syfte. Mol denna bakgmnd har och regeringari ett tilläggsprotokoll lill avtalet enats om all jämvägsföretagen med lika fördelningmellan och skall belala sammanlagt 300 milj. kr. i prisnivå1991-01-01 för användningen av jämvägen på Öresundsförbindelsen. Förbiltrafiken har inle angivils några specifika rikllinjer i avtalet. Slor frihetbör råda vad gäller taxenivån och taxeslmkluren. och Danmarksregeringar är dock i etl tilläggsprotokoll överens om att nivån för färjelaxornavid är utgångspunkt vid fastställande av taxoma förvägtrafiken. -Öresundsförbindelsen skallutformas med hänsyn tifl vad som är ekologiskt motiverat, tekniskt möjligl ochekonomiskt rimligl så att skadliga verkningar på miljön förebyggs. -Öresundsförbindelsen skaflprövas enligt gällande lagsliftning, bl. a. naturresurslagen. öresundsdelegationernasförslag: Den svenska delegationen har i betänkandet (SOU 1987:42)Miljökonsekvenser av fasta Öresundsförbindelser redovisat flera undersökningarsom belyser miljöeffektema av en etablering av fasla Öresundsförbindelser,främst effektema på hyd-rografi och ekologi samt effektema i lokaloch regional skala av luftföroreningarna. Vidare behandlas effektema avbuller- och vibrationsstörningar. Betänkandet innehåller även bedömningar av möjligheteraaalt vidla kompenserande åtgärder för att skydda miljön saml dämtöver en redovisningav miljöfrågor som behandlats i lidigare utredningsskeden, bl.a. naturvård,friluftsliv och naturresursaspekter. Delegationenmenar att utförda beräkningar och modellstudier när det gäller vattenslrömningengenom visar all det är möjligt atl med tekniska ålgärder - bl.a. muddringsarbelen- kompensera de hinder bropelarna och den på den danska sidan fömtsättakonstgjorda ön ulgör för vattenslrömningen. Delegationenberäknar att de utsläppsökningar av luftföroreningar som trafiken på en broförbindelse orsakar kommer att bli marginella i förhål lande till nivån på övriga utsläpp i och med hänsyn tagen lill importen av föroreningar. Utsläpp i den aktuella storleksordningen kan inle enligt delegationen bedömas ge upphov till några mätbara eller direki urskiljbara negativa miljötillskoll regionalt. Delegationen under stryker dock mol bakgmnd av den allvarliga miljösituationen som råder i regionen all varje ytterligare tillskott, om än marginellt, innebär ökade påfrestningar samt direkt och indirekt ökad stress för växtligheten. Enligt delegationen bör under afla förhållanden en regional strategi faslställas för 22 begränsningarav kväveoxider och kolväten. Ett beslut om en fast vägför- Prop. 1990/91:158 bindelseöver gör della ännu viktigare. Delegationen pekar också på regionalahastighetsbegränsningar och elektrifiering av vissa järavägar som verksammamedel för atl minska belastningen på miljön. Enligtdelegationen kommer en fast förbindelse mellan och alt ökaredan befintliga bullerproblem från väg- och järavägslrafi-ken. Delegationenföreslår därför vissa bullerskyddsåtgärder. De vibrationer som bedöms uppkommaanses inte vara av den storleksordningen att några särskilda åtgärdererfordras. Vissa vibrationsproblem bör dock enligt delegationen studerasytterligare. senasle betänkandet (SOU 1989:4) Fasla Öresundsförbindelser konstaterardelegationerna efter en ny genomgång av miljökonsekvenseraa av en faslÖresundsförbindelse all de bedömningar som gjordes betänkandealltjämt gäller. I detta belänkande konstaterades atl det med de föreslagnakompenserande åtgärdema vid KM 4.2 är fulll möjligl atl uppnå en s.k. nollösningför valtengenomströmningen i sedan anläggningen färdigställts. När delgäller luflföroreningaraa på regional nivå menar delegalioneraa allemissionerna från Öresundstrafiken är och förblir små oberoende av vilkel förbindelsealleraativsom väljs i förhållande till de samlade luftföroreningarna i regionen. Valelav förbindelsealler-nativ har därför från regional luflföroreningssynpunktstörst belydelse med hänsyn till i vilken omfattning altemativet kan antas hainflytande på den samlade regionala trafiktillväxten. Remissinstanserna:En del remissinslanser är kritiska mol delegationernas bedömningar. Sålundaanför att ulredningen ger en ofullständig och oklarredovisning av den hydrografiska påverkan av och att det saknas ensamlad värdering av osäkerheten och felkäl-loma hos de olika beräkningsleden.Svenska anser alt en fortsatt kraftig satsning påvägtrafiken, t. ex. som en vägförbindelse över , inle är förenlig med enönskvärd samhällsutveckling. anser att utredningen inte hartillräcklig gmnd för sina slutsatser att alteraativen är i de närmastelikvärdiga ur luftföroreningssynpunkt. Sjöfartsintressenterna, bl.a.sjöfartsverket och , anser att utredningen inte beaktatdet faklum att det finns teknik för en miljövänligare sjöfart. anser att en strategi bör utarbetas för att lösa miljöproblemen regionalt, nationellt och intemationellt på ett mer omfat tande sätt än utredningen gjort. Transportforskningsberedningen anser att delegationens miljörapport på ell förtjänstfullt sätt beskriver miljöeffek- " terna.Statens meteorologiska och hydrologiska institut anser atl utredningsförslagetalt bygga den fasla förbindelsen så alt strömningen genom gåroförhindrad ur oceanografisk synvinkel är tillfredsställande. Statens geotekniskainstilul konstaterar all altemativet KM 4.2 är genomförbart från berg- och gmndläggningsleknisksynpunkl, medan statens geologiska undersökning framhåller alt del krävs yllerligareunderlag belräffande utnylljandet av naturresurser, miljöpåverkan i Öresundoch samt hur muddrings- och schaktmassor skall omhändertas. Ingenjörsvetenskapsakademinanser atl del är ofrånkomligt all utveck- Prop. 1990/91:158 lingen avfordonstekniken under de närmasle decenniema leder till alt bilaraas emissionerav skadliga avgaser kraftigt reduceras. Liknande synpunkter förs också fram avSveriges arkitekters riksförbund och somframhåller alt miljöolägenhetema av en ökad biltrafik inte bör bekämpas genomatt resoma förhindras. I ställel måsle krävas att miljöproblemen bekämpas vidkällan, bl.a. genom bättre re-ningsulmslning hos bilaraa. Skälenför regeringens förslag: I likhel med flera andra inslanser såsom exempelvislänsstyrelsen i , anser regeringen all vårt land måsle engagera sigför att interaationella överenskommelser ingås om all minska utsläppen. Dettahar regeringen också angivit som en gmndsten i en samlad miljöstrategi ipropositionen (1990/91:90) En god livsmiljö. Regeringen delar vidare länsslyrelsensuppfattning att de memlsläpp som kan uppkomma lill följd av en fasl förbindelseöver inte rimligen bör tas tifl intäkt för atl avslå från en utbyggnadsom får slor belydelse för regional ulveckling och ekonomisk tillväxt i storadelar av . Fråganom en särskild miljöprövning har inte berörts av Öresundsdelegalionema. 1avtalet anges att utformningen av Öresundsförbindelsen såsom den beskrivs iartikel 2 skall ske med hänsyn lill vad som är ekologiskt motiverat, teknisktmöjligt och ekonomiskt rimligl så att skadliga verkningar på miljön förebyggs.Av avtalet framgår också all Öresundsförbindelsen skall prövas i enlighet medresp. Där framgår även all berörda myndigheter i Sverigeoch i fråga om de miljömässiga aspektema på utformningen avÖresundsförbindelsen skall samarbeta i erforderiig utsträckning. IDanmark stiftas vanligtvis en särskild anläggningslag för varje slörre byggnadsprojekt.I en sådan lag regleras hela projektet, vilkel innebär all landets övriga lagarinle skall tillämpas på del specifika projektet. Det direktiv ommiljökonsekvensbeskrivning som EG antog (85/337) behöver intetillämpas, eftersom har utnyttjat den möjlighet direktivet ger attundanta projekt som i detalj regleras i en särskild lag från direktivetstillämplighet i de fall syftel med della, däribland all tillhandahållauppgifter, uppnås genom lagsliflningen. En särskild lag om elt konkretbyggnadsprojekt ulformas av resp. fackministerium, dvs. i della fall avtrafikministeriet. kan i samband med en sådan lagstiftningkräva att en miljökonsekvensbeskrivning (vur-dering af virkninger på miljon)görs belräffande elt projekt i enlighet med EG-direktivel.Miljökonsekvensbeskrivningen redovisas sedan och beaktas i del aktuella lagstiflningsprojektet.Ett exempel på ett sådant förfaringssätt är då DSB skulle bygga en nyfärjeterminal i . Somelt led i arbetet med en anläggningslag har man på dansk sida genomfört omfallandemiljöundersökningar, vilka presenterats i en särskild miljörapport -"Miljö 1991". Lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (NRL) innehåller bl. a.bestämmelser om sådana intresseavvägningar som här är aktuella. Vägar och broartillhör visserligen inte den kategori av anläggningar som obligatoriskl skallprövas enligt NRL. Enligt 4 kap. 2 § kan dock regeringen besluta att prövaanläggningar eller åtgärder som kan antas få betydande omfattning eller bli avingripande beskaffenhet. Med tanke på de omfattande ingreppen i mark- ochvattenområdena och de indirekta konsekvenserna av Öresundsförbindelsen samldet förhållandet atl anläggningen berör sädana områden som enligt 2 och 3kap. NRLåtnjuter skydd mot exploateringsföretag anser regeringen alt en särskildprövning enligt NRL av konsortiets närmare förslag lill ulformning av Öresundsförbindelsenär nödvändig. Elttillstånd enligt 4 kap. NRL kan förenas med villkor som direki hänger sammanmed anläggningens utförande, igångsättande och drift och får också förenas medvillkor för all lillgodose allmänna iniressen (4 kap. 5§). Vägar,broar och spåranläggningar är visserligen inte prövningspliktiga enligtmiljöskyddsförordningen (1989:364). Regeringen får dock enligt 4 kap. 5§NRLgöra ett tillstånd beroende av att saken inom viss lid fullföljs genom ansökanom prövning enligt miljöskyddslagen. En sådan prövning utförs . Frågan om projektets tillåtlighet avgörs i sådanlfall enligt NRL, varför prövningen enligt miljöskyddslagen inriktas på denärmare villkor som behövs för miljön. Enfast förbindelse över aktualiserar också bestämmelser i en del andralagar. Enligt 3 kap. I § vallenlagen (1983:291) får ett valtenföretag intekomma till slånd, om det med hänsyn tifl valet av plals eller på något annatsätt möter hinder från allmänna planeringssynpunkler. Byggnads- ochanläggningsarbeten som utförs för ett sådanl företag får inle heller strida motfastställda planer. Vattenföretag skall dessutom utföras så att syftet medsärskilda bestämmelser i övrigt som gäller för bebyggande eller annanmarkanvändning av etl mark- eller vattenområde inte motverkas. Vidare reglerasi 3 kap. 3 § skyddet för allmänna intressen. I 3 kap. 4 § föreskrivs att eltvattenföretag får komma till stånd endast om fördelarna från allmän synpunkt avförelaget överväger kostnaderaa samt skadorna och olägenheterna av del.Projektets huvudman kommer enligt gällande rätt att få ansöka om tillståndenligt vattenlagen vid . Emellertid är tanken med den gällanderegleringen i vattenlagen bl. a. att möjliggöra en helhetsbedömning av de för-och nackdelar som är förenade med ett vallenföretag och att undvikaen dubbelprövning av företaget. Regeringen kan därför enligt 11 kap. 3 §vattenlagen (1983:291) förbehålla sig lillåtlighetsprövningen för all åsladkommaen samordning med den lillåtlighetsprövning som sker enligt NRL. Envattendomstols prövning kommer under sådana förhållanden främsl att inriklas påvattenföretagets lämpliga utformning m.m. med hänsyn till motstående intressenjämte närmare villkorsprövning. Vad gäller devattenområden och den havsbollen inom resp. territorium Prop. 1990/91:158 somde båda staiema har rädighet över skall dessa enligt artikel 19 i avtalet ulanersättning ställas lill konsortiets förfogande. Inaturvårdslagen (1964:822) finns bestämmelser bl. a. om slrandskydd, sominnebär all del krävs tillstånd för byggande inom strandskyddsområden. I 16 § undantasföretag för vilka tillstånd har lämnats enligt 4 kap. NRL, vattenlagen ellermiljöskyddslagen från tillsiåndstvångei enligt naturvårdslagen. Somframgått av vad som redovisats innebär avtalet all projektet kommer attprövas enligt gällande miljöbestämmelser innan det får komma lill stånd.Konsortiet upprättar de handlingar som behövs för prövningen och ansöker omtillstånd. I artikel 4 i avtalet finns etl förbehåll för alt dessa prövningarkan leda lill avvikelser från den utformning av förbindelsen som beskrivs ibilagan till avtalet. Byggandetav en fasl förbindelse mellan och måsle ske i överensstämmelsemed och interaationella förpliktelser. Härmed avses delssådana förpliktelser som följer av allmän folkrätt, dels de avlalsslutandepartemas förpliktelser till följd av interaationella överenskommelser. I dellasammanhang kan bl. a. nämnas Öresundstraktaten av som bl.a. berörfrågan om passagerält genom internationella sund samt havsrättskonvention(the United Nations Convention on the of the Sea, UNCLOS) i vilken bl. a. ålerfinnsbestämmelser om konstgjorda öar. Sistnämnda konvention har inle trätt i kraftmen har undertecknats av såväl som . Många av konventionensregler utgör emellertid redan allmän folkrätt. På miljörättens område kan ävennämnas konvention om skydd av miljö (Helsingforskonveniionen),som reglerar utsläpp av farliga ämnen, landbaserade föroreningar, dumpning m.m. 1. godkänneravtalet mellan och rege ring om en fast förbindelse över , 2.godkänner att aklier fårtecknas i etl bolag för Öresundsförbindelsen i enlighet med vad som haranförts, 3.bemyndigar regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer att ikläda staten garanti, solidariskt med dendanska staten, för konsortiets lån och andra finansiefla instmment som ulnyttjasi samband med finansieringen av planering, projektering, byggande och drift avÖresundsförbindelsen saml 4.bemyndigar regeringen eller denmyndighel regeringen bestämmer att ikläda staten garanti för del svenskabolagels upplåningar för Öresundsförbindelsen samt planering, projektering ochbyggande av de svenska anslutningaraa till Öresundsförbindelsen. 1990/91:158Bilaga 1 Avtalmellan och om en fast förbindelse överÖresund Sverigesoch regeringar är, i strävan att skapaförbättrade trafikförbindelser mellan de båda länderna och därmed åstadkomma fömtsättningarför etl förstärkt och utbyggt kulturellt och ekonomiskt samarbete samt förutvecklingen av en gemensam arbets- och bostadsmarknad i lillgagn för båda stater, med hänsyn till att detnödvändiga underlaget för elt avtal om en fasl förbindelse över samtsträckning och ulformning härav föreligger, eniga om följande: Aftale mellemSveriges regering og om en fast förbindelse over 0resund i onsket om at skabe forbedredetrafikförbindelser meflem de to lande og dermed tilvejebringe fomdsaelningernefor et forstser-kel og udbygget kulturell og okonomisk sam-arbejde samt for udviklingenaf et faslles ar-bejds- og boligmarked i 0resundsregionen til gavn for beggestater, i betragtning af at derforeligger det for-nodne gmndlag for en aftale om en fast förbindelse over 0resundsamt linieforingen og udformningen heraf blevet enige om folgende: Sverigeoch skall gemensaml anlägga och driva en avgiftsfinansierad faslförbindelse för järn vägs-och vägtrafik mellan och . Dennaförbindelse kallas Öresundsförbindelsen. Sverigeog skal i faellesskab anlaegge og drive en afgiftsfinansieret faslförbindelse for jembane- og vejtrafik mellem Kastmp og . Denneförbindelse kaldes Oresundsförbindelsen. Öresundsförbindelsenskall utföras som en kombinerad järnvägs- och vägförbindelse bestående av en dubbelspårigjärnväg och en motorväg med fyra körfält mellan och . Öresundsförbindelsen ulgårfrån en konstgjord halvö vid Kastmps flygplats, korsar Drogden i en sänktunneltill en konstgjord ö sydväst om . Förbindelsen fortsäller härifrån somen lågbro och vidare som en högbro över farlederna Flintrännan och Trindelrännanoch ansluler söder om . Öresundsförbindelsenomfattar även nödvändiga områden och anläggning för av-giftsupplagning och omså erfordras anläggningar för tullbehandling och passkontroll. 0resundsforbindelsenskal udferes som en kombineret jernbane- og vejforbindelse bestående af en dobbeltsporetjernbane og en firesporet motorvej mellem Kastmp og . Oresundsförbindelsen udgårfra en kunstig halvö ved Kastmp Lufthavn, krydser Drogden i en saenkelunneltil en kunstig o sydvest for Sallholm. Förbindelsen fortsaetter herfra som enlavbro og videre som en hojbro over sejlrendeme Flinterenden og Trindelrenden ogilandfores syd for . Oresundsförbindelsen omfatterogså de nodvendige arealer og anteg til afgiftsop-kraevning og, såfreml der erbehov herfor an-laeg til loldbehandling og paskontrol. Sverigeoch träffar senare avtal om förbindelsens exakta avgränsning. Närmare bestämmelser omförbindelsens sträckning och tekniska utformning framgår av bilaga I. Prop.1990/91:158 Bilaga 1 ogDanmark traeffer senere aftale om forbin-delsens praecise afgraensning. Naermere bestemmelserom förbindelsens linieforing og tekniske udformning fremgår av bilag I. Öresundsförbindelsenutförs i överensslämmelse med de båda staleraas intemationella förpliktelser. Oresundsförbindelsenudfores i overensstem-melse med de lo staters inleraalionale for-pliglelser. Sverigeoch är ense om att de prövningar som skall ske enligt respeklive statslagstiftning för utförandet av Öresundsförbindelsen kan leda till avvikelserfrån vad som sägs i bilaga I. Sverigeog er enige om, at godken-delser i henhold til respektive stats lovgivningfor etablering af Oresundsförbindelsen kan före til afvigelser i forhold tilbilag 1. Sverigeoch är eniga om all den slutliga utformningen av Öresundsförbindelsen,jämför artikel 2, skall ske med hänsyn tifl vad som är ekologiskt motiverat, lekniskimöjligl och ekonomiskt rimligt så att skadliga verkningar på miljön förebyggs. och utgårfrån att berörda myndigheter i fråga om de miljömässiga aspekterna påutformningen av Öresundsförbindelsen samarbetar i erforderlig utsträckning. Sverigeog er enige om, at den en-delige udformning af Oresundsförbindelsen, jasvnforartikel 2, skal ske under hensyn til, hvad der er ekologisk motiverel, teknisk mu-liglog okonomisk rimeligl, således al skadelige virkninger på miljoel forebygges. Sverigeog fomdsaetter, at de be-rorte myndigheder samarbejder i nodvendig udstraskningi sporgsmål om de miljomajssige aspekter vedrorende Oresundsförbindelsen. Utförandetav Öresundsförbindelsen skafl utbjudas rifl intemationefl upphandling. Udforelsenaf Oresundsförbindelsen skal ud-bydes i inleraalional licilalion. Delåligger och att tillse alt arbetet med Öresundsförbindelsen inriklaspå att anläggningsarbetena kan påbörjas . Detåligger och all var för sig i respektive stat anlägganödvändiga jära- Delpåhviler og al sikre, al arbejdel med Oresundsförbindelsen lilrelle-laeggessåledes, al anlaegsarbejderae kan påbe-gyndesår 1993. Det påhvilerSverige og hver for sig i respektive stat at anlaegge nodvendige jera- vägs-och vägförbindelser från Öresundsförbindelsen till de befintliga jämvägs- ochvägnäten. Dessa anslutningar skall beslå av en dubbelspårig jämväg och enmotorväg med fyra körfält. De skall öppnas för trafik senast samlidigt somÖresundsförbindelsen. Prop.1990/91:158 Bilaga 1 bane-og vejforbindelser fra Oresundsförbindelsen til de eksisterende jembane- og vejnet.Disse tilslutninger skal beslå af en dobbeltsporet jembane og en firesporet motorvej.De skal åbnes for trafik senest samtidig med Oresundsförbindelsen. Anslutningaraai ulgörs av en dubbelspårig järaväg över som ansluler lillbefintliga spår vid och en fyrfältig motorväg i sammasträckning över med anslutning lill . Anslutningaraa i Sverigeutgörs av en dubbelspårig jämväg som ansluter lill Trelleborgsbanan samt en fyrfältigmotorväg som ansluter till efler annan väg av motorvägsstandard. Tilslutningeri beslår af en dobbeltsporet jembane over , som tilslul-ler til eksisterendespor ved Sydhavn station, og en firesporet motorvej i samme linieforing over Amagermed lilslulning til Amagermo-torvejen. Tilslulningerae i Sverigebestår af en dobbeltsporet jembane som tilslulter til Trelle-borgbanen samt enfiresporet motorvej som tilslulter til eller anden vej med motorvejsslandard. Detåligger och atl möjligl var för sig tillse all detbildas ell av respektive stal helägt aktiebolag. De två aktiebolagen skallbilda ett konsortium som äger och för gemensam räkning och som en enhet svararför projektering och annan förberedelse för saml finansiering, byggande ochdrift av Öresundsförbindelsen. Del påhvilerSverige og snarest muligt hver for sig al sikre, al der slifles el af respektivestal helejet aklieselskab. Deto aktieselskaber skal danne el konsortium, som ejer og for faelles regning ogsom en enhed föreslår projektering og anden förberedelse saml finansiering, bygningog drift af Oresundsförbindelsen. Konsortietsstartkapital skall vara 50milj. danska kronor, vilka skall tillskjutas kontanl ilika omfattning av de båda aktiebolagen.