prop · GE03142 · 1990-12-31 00:00:00 — Denna möjlighet avvisas dock med hänvisning tillatt regleringen skulle bli alltför komplicerad. Vidare anförs att varken kredilmarknadskommitlén,Cooke-kommiltén eller föreslagit nettoberäkning avriskexponeringen. Dessaresonemang är dock inte invändningsfria. För det första framstår del påprincipiella grunder som tveksamt all tillämpa kapilalläckningsregler medmyckel svag koppling lill institutens verkliga risktagande, Denna kommentargäller inte bara kommitténs förslag ulan i lika hög grad l.ex. Cooke-kommitténsregler, som i huvudsak bortser från andra risker än kreditrisk. För det andrabör det när det gäller den praktiska hanteringen vara möjligt att tillämpasamma metoder som för bankernas valutapositioner. Valutalimiter, som tillämpasbåde i och andra länder, beaktar bankens nettoexponering, dvs hänsyntas även lill termins- och optionsaffärer, på etl sätt som bör kunna anpassastill värdepappersinnehav. Detär angeläget att basera regelsystemet på rättvisande riskmått. I annal fall kankoslnaderna för all håfla handelslager bli så stora atl en fungerande marknadsgaranthandelinte kan upprätthållas. Fullmäklige förordar att frågan om hanteringen av fondkommissionärernashandelslager utreds närmare. Utgångspunkten bör därvid vara att finna mer tillfredsställanderiskmått än de som kommitién föreslår. Förall göra marknaden mera likvid och bidra lill kursuljämning föreslår kommitiénatt fondkommissionärerna ges möjlighet all hålla större handelslager än förnärvarande. Det föreslås atl lagret utan andra begränsningar än vad som följerav kapitaltäckningsreglerna skall kunna uppgå till . Därutöver skallgränsen bestämmas till ett anskaffningsvärde motsvarande av kapitalbasen,dock får anskaffningsvärdet aldrig överstiga . Börsslyrelsentillstyrker den övre gränsen på . Enligt styrelsens mening finnsemellertid därjämte inle behov avandra restriktioner än vad som följer av kapitaltäckningsreglerna.Slyrelsen avslyrker därför förslaget i övrigt. Börsstyrelsengodtar de begränsningar som kommittén föreslår såvitt avser rätten att ha egnaaktier i lagret, rösträttsförbud för lageraktier saml möjligheten till innehavi ett enskilt bolag. 3.3.4 Allmännapensionsfonden (2:a löntagarfondsstyrelsen) Märketmaker funktion hos olika aktörer kan bidra lill en bättre likviditet i marknaden. Därför är det angeläget att denna typ av funktion underlättas bl.a genom möjligheter till slörre handelslager hos fondkommissionärer och banker. En effekt av detta kanemellertid bli all kursutvecklingen för de aklier Prop. 1990/91:142 som hålls ihandelslagrel får relativt slor resultatpåverkan för de olika Bilaga 3aktörerna. Med en märket maker funktion följer därför också etl inlresse förkursutvecklingen på handelslagret. har fondkommissionärer och banker haften mer renodlad mellanmansfunktion medan de med liggande förslag också kommeratt bli placerare. Detta innebär naturligtvis ell ökat intresse för den insiderproblematiksom finns hos dessa. Förslaget kan leda till vissa strukturella förändringarvad avser uppbyggnad och utnyttjande av analyskapacitet, där analys i större ulslräckningflyllas från fondkommissioner och banker till mer renodlade placerare. Dettakan innebära alt villigheten hos placerare atl belala courtage minskarsamtidigt som banker och fondkommissionärer har möjlighet alt Gäna pengar påskillnaderna mellan köp-och säljkurser. Ensådan utveckling kan innebära att vissa av de utgångspunkter som kommittén haftför sina ställningstaganden kan komma att förändras. Det finns därför skäl attfölja den fortsatta utvecklingen i detta avseende. Fören utvecklad märket making och för en marknad med god internationellkonkurrensförmåga förutsätts möjlighet för banker och fondkommissionsbolag althålla betydligl större handelslager än f. n. Detta har kommittén insett ochhar lagt fram förslag med en sådan inriklning. Detär enligt föreningarna mycket viktigt att den nuvarande gränsen för handelslagrelvidgas. Föreningarna är därför beredda alt godta de olika begränsningsreglersom beskrivs i avsnittet 10.9.3, såsom begränsning av rätten atl ha egna aklieri lagret, rösträttsförbud för lageraklier, begränsning avseende innehav ivisst bolag eller viss koncern m. m. När erfarenheter har vunnits av andra handelslagerrulinerän f. n. kan det dock vara anledning all se över begränsningarna, främsl deangivna beloppen och procentuella gränserna. Det får ankomma på föreningarnaatt då ta upp saken. Denviktigaste handelslagerbegränsningen har dock samband med kopplingen tillkapitalbasen, som diskuteras i nästa avsnitt. Kommitténutlalar på s 378 att det som regel inte är rimligt alt aktier, behålls i lagretlängre än . Del är dock inte möjligl alt "tömma" lagretinom , eftersom en märket maker utan lager inte kan ställa kurser.En omsättning av lagret per blir lika verklighetsfrämmande,eftersom olika märket makers myckel väl sig emellan kan byta lagrade papper engång . Den i laglexten angivna skyldigheten för Slyrelsen att tillse atlpapper i lagret "omsätts ulan dröjsmål" bör således utgå. Vad som börgälla kan bättre beskrivas av marknaden själv, t.ex. genom fondhandlareföreningen,med möjlighet för bankinspektionen atl göra sig hörd. Beträffandeemissionsgaranlier kan konstateras atl några av fondkom missionsbolagen jämte de slörre affärsbankerna är del dominerande emis- sionsinstilulen. Det är då rimligt atl de har samma rörelseförulsällningar. Föreningarna tillstyrkerdärför förslagel till Qärde stycke i 15 § fondkom- Prop. 1990/91: 142 Dennuvarande ordningen, som för fondkommissionsbola- Bilaga 3 gens del bygger påtillstånd när förvärvet blir aktuellt, är givetvis helt Innan enemission garanteras måsle därför etl sådant bolag vara förvissat om att etltillstånd senare kommer atl ges. anpassas till dennaverklighet, vilket sker med kommilléns förslag. Delsenast sagda föranleder föreningarna att vidhålla en tidigare framförd begäranom förlängd lidsfrist innan etl emissionsinslilut måste sälja emissionsaklier,som inslilutel själv förvärvat. Den av kommittén bibehållna frislen bör föriängastill för såväl banker som fondkommissionsbolag. Erfarenheterna visaralt det behövs en så för all i god ordning säljaaktierna. En sådan förlängning skulle inte öka riskerna. Riksförbundetdelar VMKs uppfaltning atl en hög likviditet är av godo för marknaden. För att åsladkommadelta föreslår VMK bl.a. en avsevärd höjning av fondkommissionärernashandelslager. VMK anför all elt nytt synsätt bör anläggas på syftet med handelslager.Det bör, föruiom atl underlätta kommissionshandeln, främja en effekliv egenhandel.VMK påpekar dock all dessa båda syften kan leda lill en intressekonflikt ochtill spekulativa inslag i kommissionärernas verksamhel. Riksförbundetanser att VMKs förslag tiU höjning av handelslagren är alllför omfattande ochatt det leder till alt gränserna mellan mäklarverksamhet och kapitalförvallningsverksamhetsuddas ut, vilket riskerar att ge de icke önskvärda konsekvenser som VMK varnarför. Fondkommissionärer bör enligt riksförbundels mening ges möjlighet all ha endaslså stora handelslager som deras verksamhel som mäklare kräver, dvs. för allhålla likviditet i de papper de handlar med. Del bör därför huvudsakligen vara lillrörelsens omfattning som gränsen för handelslagrel bör knytas. Det bör inte gesen generell gräns för handelslagrets storlek utan denna bör bedömas från falltill fall. Givelvis bör det även beakias all del egna kapitalel hos fondkommissionäreninle får riskeras. Närdet gäller märket markers kan riksförbundet instämma i att dessa har behov av atlha ell relativt slort egel handelslager i de värdepapper de åtar sig attgarantera marknad för. Förvärvav egna aktier och aktier i moderbolag Bestämmelsenom rätten alt förvärva egna aklier och aktier i moderbolag bör också ulvidgastill aktielåneverksamhelen. Bolagsom beriver aklielåneförmedling eller sådan aktielåneverksamhet som bedrivs av Invik kan bli nödgal atl göra täckningsköp i fall låntagare inte uppfyller avtalet. Om aktielånel skulle omfatlas av etl moderbolags aktier skulle detta innebära atl värdepappersförmedlaren inle kan genom- 252 Demotiv som anges för tillskapandet av undantags- Prop. 1990/91:142 beslämmelsenför fondkommissonsrörelse äger motsvarande tillämplighet Bilaga 3 vid aklielån. Begränsningav förvärv av aktier i etl enskilt bolag Begränsningarnaavser både ägande och lån. Invik utgår ifrån all med lån i detta avseende avseslån för egen räkning och inte endast etl sådanl lån som förmedlats och däravtalsslut sker mellan två fristående parter eUer utlåning sker i anslulningtill inlåningen. Klargörande bör ske i förslaget till fondkommissionslag 15 § 5st. 3.4 Sambandsparagrafen m. m. Börsstyrelsentillstyrker att sambandsparagrafen upphävs. Föreningarnaanser del välgörande alt kommittén föreslagit atl den s. k. sambandsparagrafenslopas. Den har Gänat ul sitt syfle och har skapat ett antal onödiga tillämpningssvårigheler.Förslaget lillslyrks alltså. Däremolser föreningarna uppenbara problem med den upplysningsskyldighet för affärermed närstående, som kommiltén föreslagit i enlighet med kredilmarknadskommitténsförslag. En sådan upplysning skulle innebära all en affär angavs vara gjordför egen räkning trots all den rättsligt sett är en kommissionsaffar.Upplysningen blir således falsk med den rällsliga osäkerhet och dekomplikationer i övrigt detta kan föra med sig. I en genomlyst marknad finnsinget behov av en sådan beslämmelse. Invikdelar kommilléns uppfattning atl sambandsparagrafen bör upphävas och atlregler om ökad indirekt tillsyn och ökad upplysningsskyldighet i slälletinförs. Om alla de verksamheter man .gör tillståndsplikliga skulle omfallasav sambandsparagrafen skulle bankinspektionens tillsynsverksamhet bli heltoöverskådlig. Del stora antalet bolag som skulle omfattas avsambandsparagrafen skulle medföra belydande tillämpningssvårigheter förinspektionen och för inblandade parter. Omsambandsparagrafen behålles är det av vikt att den inle görs tillämplig påalla tillståndsplikliga verksamheter ulan begränsas lill de som kan anses varaav särskild vikl såsom fondkommissionärsrörelse. 3.5 Sidoverksamhet m. m. Prop. Tillskillnad från utredarna anser hovrätten all kredilmarknadskommilléns förslag atltillskapa ell försäkringssystem för kundmedel bör vinna gehör hos lagstiftaren.Hovrättens skäl för detta är desamrha som framgår av kredkmarknadskommillénsslutbetänkande SOU 1988:29 del IIsid 63ff. Härutöver vill hovrättenpåpeka överensstämmelsen med de krav som finns uppställda i EG:s sjättebörsdirektiv rörande denna fråga. (SOU 1989:72 del II sid528.) Börsslyrelsendelar kommitténs uppfattning såvitt avser fondkommissionsbolagens sidoverksamhet.Även i fortsättningen bör således anges atl fondkommissionsbolag får lämnakredit mot säkerhel i fondpapper, motta medel på konto medredovisningsskyldighet och göra affärer med fondpapper och andra finansiellainstrument för egen räkning. Kommillénsförslag alt upphäva nuvarande förbud för fondkommissionsbolag till upplåninggenom atl ulfärda obligalioner, förlagsbevis m.m. tillstyrks, likaså attbankinspektionen ges rätt att utfärda tvingande föreskrifter vad gäller enhandskrediter.Börsslyrelsen har vidare inle något all erinra mol att reglerna om möjlighetför fondkommissionsbolag atl förbehålla sig del i vinst på en affär anpassastill vad som gäller för banker. Föreningarnadelar kommitténs uppfattningar i fråga om sidoverksamheler i fondkommissionsbolag.Belräffande rätten all ge kredit mot säkerhet i fondpapper och andra finansieUainstrumenl måste dock följande påpekanden göras. Medde stora förändringar som värdepappersmarknaden genomgått un der 1980-lalet bör den hittillsvarande ordningen för att ange vilka papper som kan belånas av fondkommissionsbolag ses över. Kommilléns förslag avseende 23 § fondkommissionslagen synes därvid vara elt steg i rält riktning. Det måste således stå klarl att ell fondkommissionsbolag i likhet med en bank skall kunna ta säkerhet i de papper eller andra rälligheler i vilka bolagel får handla. Lagen måste ges ell sådanl innehåll. Såsom hittiUs är del sedan lämpligt all de närmare förutsättningarna får anges inom branschen i den belåningskurskommillé som fungerar inom bankföreningen med dellagande också av fondhandlareföreningen. För alt åstadkomma en marknadsanpassad lösning borde lagtexten endast ange atl fondkommissionsbolag får ge kredit mot betryggande säkerhet i fond papper eller andra finansiella instrumenl, liksom i ulländska motsvarighe ter som bolaget kan handla med. Det bör sedan ankomma på branschen att såsom hitlills skett i belåningskurskommitlén närmare precisera kravel på belryggande säkerhet. Bankinspektionen bör i sin tillsyn följa denna verksamhet. Med tanke på de snabbaförändringar som marknaden genomgår bör en Prop. 1990/91:142 anpassning av belåningsrällen behandlas med förtur. I bankakliebolagslagenfinns ingen motsvarighet till 12 kap 7§ aktiebolagslagen avseende förbud attlåna av bolaget. Fondkommissionslagen bör för fondkommissionsbolagens delsamordnas med vad som gäller för bankerna. Ävenvärdepappersförmedlare bör ha möjlighet att motta medel på konto som säkerhelför utlåning av aktier. Den som erhållit sådant tillstånd bör ha möjlighet attavtala bort huvudregeln så alt medlen kan utnyujas på effektivast sätt. 3.6 Enhandskrediter m. m. Föreningarnaansluter sig lill kommitténs på kredilmarknadskommitlén grundade uppfatlning omfondkommissionsbolags upplåningsrätl. Likaså instämmer föreningarna i samordningenmed vad som gäller för banker i fråga om enhandskrediter ochförbehåll om andeli vinst, varvid föreningarna i del senare hänseendet hänvisar till att fråganom kredit mot räll lill andel i vinst behandlats av kredilmarknadskommitlén. Ensådan möjlighet bör enligt föreningarna ges i . I fråga om enhandskreditermåste dock lilläggas alt när "borgen eller annan garantiförbindelse liU fondkommissionsbolagel"skall las med i beräkningen kan della skapa svårigheter. Säkerheter i clearingsyslemställs nämligen ofta i form av bankgarantier. Denna ordning får givetvis inteförsvåras. Bankinspektionen bör därför kunna medge undantag när detta ärpåkallat. Bestämmelsernaom enhandskrediter avser även garantiåtaganden. Utformningen av lagtexten ochkommitténs kommentarer ger vid handen att med fordringar avses kredit i pengaroch inte ett sådanl fordringskrav som kan uppkomma lill följd av aklielån. Värdepappersförmedlingsåsom denna är angiven i ulredningens förslag lill fondkommissionslag omfatlas av det civilrällsliga mäklarbegreppel. Den vanligaste formen av arvode för mäklare och liknande slag av mellan man t.ex. agenter är provision på den affär som förmedlas. Detta är vedertaget och anges t. ex. i lagen om kommissionärer öch agenter och i lagen om fastighetsmäklare. På den inlernalionella marknaden är del inte heller ovanligl att den som förmedlar en affär avseende aktier både vid försäljning av samtliga aklier eller enstaka aktieposter erhåller provisions- ersättning. Invik föreslår därför alt bestämmelserna i 25 § förslaget till lag 255 om fondkommissionslag görundantag för sådan verksamhet som avser Prop. 1990/91:142värdepappersförmedling även i de fall värdepappersförmedlaren inte Bilaga 3självt skulle få avsluta affären 3.7 Ansvarsregler 3.7.1 Bankinspektionen VMKföreslår i likhel med vad som gäller enligt fondkommissionslagen alt densom bedriver tillslåndspliktig rörelse enligt lagen utan tillstånd döms till bölereller fängelse i högsl elt år. VMKhar i förslagel till börs- och clearingsverksamhet föreslagil en annan lösning.Där sägs att bankinspektionen får vid vite förelägga den som bedriver sådan verksamhelulan tillstånd atl upphöra med verksamheten. Bankinspektionenanser att sanktionssystemt bör vara likformigt utformat i dessa bådasituationer. framhållit i specialmotiveringen lill 70 § i förslagel till lag ombörs- och clearingverksamhet innebär en straffbestämmelse ett mindre effektivt sankiionsmedelän en kraftfull ekonomisk sanktion genom vite. Inspektionen förordar därföralt den föreslagna straffbestämmelsen i förslaget till fondkommissionslagersätts med en bestämmelse som innebär atl inspeklionen får vid vite föreläggaden som uppsåtligen eller av oaktsamhet utan tillstånd driver rörelse enligt 2§ 1 6 atl upphöra med verksamheten. Börsslyrelsenkonstaterar med tillfredsslällelse atl regeringen i prop 198/90:116 bl.a.föreslagit att 8 a§ i fondkommissionslagen skall upphävs.Propositionsförslaget innebär vidare atl i linje med VMKs förslag förelagsförvärvslagengörs tillämplig också på fondkommissionsbolagen, vilkel enligt börsstyrelsensmening framslår som den lämpligasle lösningen av frågan om ulländskt ägande avdessa bolag. 3.8.2Bankorgansiationerna och Svenska Fondhandlareforeningen Föreningarnadelar kommitténs uppfatlning att vanliga förvärvsregler, dvs. företagsförvärvslagen,bör gälla också för fondkommissionsbolag. En ändring i del avseendel slopandeav 8 a § i fondkommissionslagen bör genomföras som rätl förutlänning att förvärva bankaktier införs. Med tanke på inlernalionellarelationer bör det ske skyndsamt. Det är alltså vikligt alt nu påböGallagstiftningsarbete fullföljs. Föreningarnahar tidigare avstyrkt de förslag till ägarbegränsningar i bank som lades fram av kredilmarknadskommitlén. Sådana begränsningar är om möjligl än mindre motiverade för fondkommissionsbolag. eningarna ställer sigsåledes bakom kommitténs uppfattning i detta avse- Prop. 1990/91:142 ende. Föreningarnadelar också uppfattningen all man inte kan kräva börsregistrering av aktiernai fondkommissionsbolag. En sådan ordning skulle f.ö. inte kunna fungera utanåtskilliga undantag, t.ex. för bankägda fondkommissionsbolag. Dessutom skullenyetableringsmöjligheterna beskäras lill nackdel för en god marknad, som gynnasav all del finns etl flertal aktörer med olika "profil". 3.9 Anmälningsskyldighet för innehav av finansiellainstrument har inhämtat yttrande från länsskattemyndighelen i som anförföljande. Iförslaget till fondkommissionslag 50 § sladgas förbud mot handel i vissa fall.I 51 § sladgas om anmälningsskyldighet vid förändring av värdepappersinnehav.Enligt länsskattemyndighelen bör även sladgas ell direki förbud för anställdhos fondkommissionär all vid sidan av anställningen bedriva fondkommissionärsverksamheti egel bolag. Möjligen följer delta redan av reglerna i 50 och 51 §§ men länsskattemyndighelenhar erfarit atl denna typ av verksamhet har förekommit varvid diskussionuppkommit om anställningsförhållande förelegat eller ej. Från skattesynpunkt ärell klariäggande i denna fråga av slort intresse. 3.9.2Bankorganisationerna och Svenska Fondhandlarefiireningen Föreningarnahade förväntat sig all kommitién skulle ha salt beslämmel serna om handelsförbud m. m. i fondkommissionslagen, vilka nu flyttas lill 50 52§§, i samband med sina förslag om insiderhandel. måsle enligt föreningarnas uppfattning ske i del fortsatta lagstiftningsarbetet. Beslämmelserna avser en form av insynshandel. Det finns då inle skäl att behandla den annorlunda än annan insynshandel. En samordning bör således göras så långl del kan ske. Den tvåårsfrist för bestämning av långsiklighelen som nuvarande och föreslagen bestämmelse i fondkom missionslagen enligt sina motiv bygger på bör i det sammanhangel ersällas med en sexmånadersfrisl. Den nuvarande Ivåårsfristen baseras på den skattefrisl som upphävs. Också av del skälet bör en anpassning ske. Samtidigl finns del skäl att vid bedömning av långsiklighelen bortse från om ell förvärv finansierats med kredit. Vid en helt genomförd sam ordning med insiderregleringen skulle hithörande beslämmelse i fondkom missionslagen kunna ulgå. För enhetlighetens skull skall vad nu sagls givetvis gälla också börs- och clearingverksamhet och akiiefondsverksam- hel, liksom annan verksamhet i vilken nuvarande regler gäller. 3.10 Utländska fondkommissionärers elableringar iSverige Prop. >in , .. . . VMKföreslår atl utländska företag som vill vara verksamma på den svenskavärdepappersmarknaden måste göra anmälan härom lill bankinspektionen och all inspeklionenvid misskötsamhet kan föra upp ett sådant förelag på en särskild"varningslista" som skall offentliggöras. Inspektionen föreslåsvidare kunna förbjuda svenska aktiebolag som erhållit verksamhetstillståndenligt fondkommissionslagen att göra affärer med ell sådant förelag. Enmolsvarande siluation har i förslagel lill ny akliefondslag (Ds 1989:71)reglerats på ell något annorlunda sätt. Enligt det förslaget får ett utländsktfondföretag agera på den svenska marknaden försl efter tillstånd av regeringeneller efter regeringens bemyndigande av bankinspektionen. Detär av vikl all regler med anknyining lill den internationella handeln utformasså enhetligt som möjligt. Detta leder till ökad överblickbarhel och överskådlighel.För inspeklionen förenklas handläggningen genom all samma ruliner kan lillämpasoavsett vilken typ av institut som åtgärderna riktas mot. Bankinspektionenförordar därför all ytterligare överväganden görs i denna fråga i det fortsattalagstiftningsarbetet. För egen del önskar inspeklionen vid valel av vilkenmetod som bör tillämpas redovisa följande synpunkter. Viden lillslåndsprövning formaliseras förfarandet och lillslåndsmyndigheten fårfrån början ett underlag atl göra en bedömning av om sökanden fyller höglställda krav. Det sökande företagel kan inte påbörja verksamheten förräntillstånd givits. anmälningsförfarande däremot leder till atl förelagelomedelbart kan påbörja sin verksamhel i . Inspektionen kan ingripaförst i efterhand och då kan skadeverkningarna ha hunnit bli betydande. Bankinspeklionenförordar därför den lösning som framlagts i förslag till ny aktiefondslag. Bilaga4 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande:f. d. regeringsrådet , regeringsrådet , juslkierådelUlf . Enligtprotokoll vid regeringssammanlräde har regeringen påhemställan av slalsrådel beslutat inhämla lagrådels yttrande överförslag till lag om handel med finansiella instrumenl, m. m. Förslagethar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn ochkammaråklagaren . Lagrådetlämnar förslagen ulan erinran. Proposilionens huvudsakligainnehåll ........................ 3 Propositionens lagförslag........................................ ... 5 Uldrag ur protokoll vidregeringssammanträde ... 52 2Den svenskavärdepappersmarknaden ................. .. 54 2.2Aktiemarknaden ................................ ■..... .. 55 2.3Penning- ochobligationsmarknaden ............... 56 2.5Datorisering påvärdepappersmarknaden......... .. 59 2.7Gällande lagstiftning.................................... .. 62 3 Deninlernationella utvecklingen........................... .. 63 3.1System förinformationsspridning och handel .. .. 63 3.2System för leveranser av och likvidutväxlingavseende värdepapper .............................................................. 65 3.4Internationell reglering i ulveckling.................. 68 3.5De europeiska gemenskaperna(EG) ............. .. 70 4 Allmännautgångspunkler för lagstiftningen............ 73 4.2Värdepappersmarknadens funktion................. .. 73 4.4Skyddsintressen påvärdepappersmarknaden.... 78 4.5Behovel av lagstiftning................................ .. 80 5 Handelmed finansiella instrumenl ....................... 83 5.1Ny lag om handel medfinansiella instrumenl..... 83 5.3Nya finansiella instrument............................ .. 89 5.4Handel med optioner ochterminer ................ 91 5.4.1Omfattningen av lagregleringen............... 91 5.4.3Undanlag från kravet påsäkerhet .......... .. 95 5.4.4Sanktioner mol den som inleuppfyller säkerhetskraven 97 5.4.5Obligatorisk clearing ............................ .. 88 5.5Lån av fondpapper och blankningsförbudet...... .. 99 5.6Utestående frågor .................................... 105 6 Värdepappersrörelse.......................................... 106 6.1Tillståndspliktiga verksamheter..................... 106 6.3Rörelseregler förvärdepappersbolag .............. 117 6.4Förvärv av finansiellainstrument................... 123