prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Tabellen visar hushållsavfalletsmängd och sammansättning i storstad och mindre kommun före allaformer av återvinning samti ett försöksområde i efter återvinningav komposterbart material, papper och glas. Källa: Avfallsgruppen, . 14 Hur mår ? per person och år -exklusive gmvavfaUet, medan det icke branschspecifika avfallet uppgår tiUomkring per person och år. I TabeU 7.21 ingår intedet avfall som direkt återvinns inom fabrikema. Detta måste betraktassom en del av den tekniska processen. Skogsindustrin lyckas sluta storadelar av sina processer. Minst 5,5 milj.ton material ckkulerar i denna intemahantering, vilket skall jämföras med avfallsmängdema, som uppgår till högst2,5 milj.ton. Järn-och stålindustrin omsätter omkring restprodukter från verksamheten,antingen i form av intern återvinning eller som biprodukter för vidareförsäljning. Detavfall från arbetsplatser, som inte kan hänföras tUl producenter kallas"verksam-hetsavfall". Ffit hör handels- och kontorsavfall, m m. Mängden verksamhetsavfallvarierar stort mellan olika kommuner, där särskilt mängdema kontorsavfall perperson skiljer sig kommunema emellan. Det finns inte mycket statistik öververksamhetsavfallets mängd, eftersom många kommuner räknar in det ihushållsavfallet. I TabeU 7.22 finns en uppskattning för hela riket av vissamängder verksamhetsavfall. Mängdema gruvavfallminskar i takt med att produktionen i gmvoma minskar och att allt fler gmvorläggs ner. 1990 beräknas gmvdriften producera 18 milj.ton avfall. TabeU7.21 Industriavfall I 1990. Järn- och stålindustrin 800 \ Övrigt specifikt industri- 500 f avfan Icke branschspecifikt 2 600 avfall f * siffra är mycket osäker iSTä/Zfl.- SNV och Avfallsgmppen, . TabeU7.22 Mängder av visst verksamhetsavfall i 1990.Tusen ton . 1 Handel samt hotell och i restauranger r Offentlig förvaltning ;, och ancfra tjänster Källa: SNV och Avfallsgmppen, . Kapitel7 Varuproduktion, kemikalier, avfall MiljöfarUgtavfall, läkemedelsrester etc Detfinns ingen tillförlitlig statistik över de egentliga mängdernamiljöfarligt avfall i landet. De växande mängdema förklaras meden effektivare insamling och en allt bättre medvetenhet ute på företagen.Uppskattningsvis produceras 450 (XX) - miljöfarligt avfall ,varav 150 (XX) - tas omband av producenterna. För minst100 (XX) ton miljöfarligt avfall saknas uppgifter om vartdet tar vägen. slöts ettavtal mellan och regeringar om att utvidga samarbetet för attta hand om miljöfarligt avfall. Kapaciteten för att ta om hand miljöfarligtavfall är otillräcklig både i och i . Genom samarbete ochlika hårda miljökrav i båda ländema kan en specialisering i behandlingen avolika typer av miljöfarligt avfall byggas upp. Detta väntas leda till såvälmiljövinster som kostnadsbesparingar. Detavfall som omhändertas av kommunerna består i huvudsak av en blandning avhushålls- och verksamhetsavfall. Mängdema varierar stort; i ärdet per person och år (1988). Till detta kommer källsorteratmaterial som återvunnits: per person och år. Avdet avfall kommunerna samlar in som hushållsavfall läggs påsoptippar medan förbränns och komposteras. Detfinns över 4000 gamla tippar i landet och lika många avfallsupplag vid gmvor,industrier etc. Många av dessa utgör inte några risker för framtiden, då debara rymmer harmlösa sopor, men omkring 6(X) behöver saneras. I allmänhetsaknas uppgifter om vad dessa tippar egentligen innehåller, eller vad de kaninnebära för risker för framtiden. Samma problem kan gälla endel gamla fabrikstomter, eftersom det har förekommit att industriavfall grävtsner på industritomterna. TabeU7.23 Miljöfarligt avfall i samt varen del av det tas om hand. Avfall omhändertaget i producenternas egna anläggningar Omhändertaget ov GRAAB-KEMI exklusivedet som levererats Källa:Avfallet och miljön, SNV 1988. TabeU 7.24 Avfall från reningsverk och sopvärmeverk. Slam från avloppsreningsverk* Källa:Avfallet och miljön, SNV 1988. Fågrund av miljöskyddsprövningen, med strängare krav på avfallsupplag, tillkommerallt färre tippar . Avfallsförbränningenhar genomgått ett omfattande tekniskt utvecklingsarbete ,liksom tekniken för rökgasrening. kan man bygga anläggningar somuppfyller kraven för avfallsförbränning (de s.k. ENA-kraven ) avseendesåväl kvicksilver som sura gaser och dioxiner. De svenska kraven hör tUl dehårdaste i världen. Tendensen är att avfalletsorteras allt mer. Det som förs till förbränning kommer att bli alltrenare och allt mer likna ett bränsle. Det pågår t.ex. flera olika försök attföra undan avfallets våta, komposter-bara del för särskild behandling. Ettseparat omhändertagande av den komposterbara delen innebär att mängden klortill landets förbränningsanläggningar minskar med . Återvinning avhushållsavfallets komposterbara avfall i samverkan med minskade mängderPVC-plast i förpackningsavfallet kan minska saltsyrebildningen i förbränningsanläggningarnamed uppskattningsvis . Enligt en överenskommelsemed förpackningsbranschen upphörde användningen av PVC-plast isvensktillverkade förpackningar . Överenskommelsen omfattar ca70% av alla förpackningar. Återvinningensomfattning styrs främst av marknad och prisbildning, varför intresset föråtervinning varierar med konjunkturerna. A andra sidan är den långsiktigaavsättningen relativt och tenderar snarare att öka än att minska. Enökad sortering av avfallet skaU också ge större mängder returmaterial av jämnkvalitet. genomför en långsiktig planering av sin avfallshantering i avsiktatt minska avfallsmängdema. 1 de flesta fall in- gåren ökad återvinning som en väsentlig del. Konsumentemaställer också krav på kunskap och mformation om återvinning. Det gäller både ivalet av produkt och vid själva avfallshanteringen. Detpågår också försök med att t.ex. utforma bostäder så att sopsortering ihushållen underlättas. Insamlingenav jäm- och stålskrot har legat på nivån800000-900000 ton. Det är tekniskt möjligt att öka insamlingen ytterligare.Sverige importerar ca stålskrot . Efterfrågan väntas minska, mentrots detta torde de inhemska leveransema av skrot till stålverken varaotillräckliga även . Bilskrotningenomfattar omkring bilvrak, som efter fragmentering ochrensning ger ca 120 (X)stålskrot, blandat metallskrot samt50000 ton avfall. Bilskrotningsavgiften utgör en slags pant. kostar enauktoriserad skrotares omhändertagande av en skrotbil nästan lika mycket somskrotningsavgiften ger tillbaka. Ett lågt marknadspris på skrot kan minskaåtervinningsviljan. T.ex. betalade fragmenteringsfirmoma . per ton förskrotbilar . Underhela har merparten av vitvarorna (kylskåp, frysar, spisar etc.)frag-menterats, varvid stålskrotet tagits om hand. Denna hantering medförutsläpp av CFC (t.ex. freoner) från kylaggregat och isolering, (se Kapitel 2,s. Det finns möjlighet att tömma kylaggregat på CFC, som sedan kanåtervinnas eller destmeras. Riskenför utsläpp av CFC i samband med att isoleringen bryts sönder kan man emellertidinte komma tillrätta med på detta sätt. Problemet med CFC-utsläpp vid skrotningav vitvaror kommer att finnas efter det att CFC-fria vitvarorövertagit marknaden - dvs. 1dag samlas ca 90 0(X) ton skrot in från vitvaror och liknande från landetsavfallsupplag. Ur detta återvinns ca stålskrot och omkring 2 700ton metaller. Kapitel7 Varuproduktion, kemikalier, avfall Detär främst koppar, aluminium, zink, tenn och bly som är intressant på marknaden.Från miljösynpunkt är det viktigt att även uppmärksamma kvicksilver och kadmium. Detmesta av skrotet tas om hand på marknaden. Restema utgörs främst i form av småmängder metallskrot spridda över många källor. Bland dessa diffusa utsläpp finnsde mest miljöfarliga metallerna; kadmium i ackumulatorer inbyggda i sladdlösaverktyg - bly i bilbatterier, på lampsocklar och i gammal kabelisolering -kvicksilver i batterier, termometrar, strömbrytare etc. förbmkas mer änen miljon startbatterier för bOar, båtar, etc. För att täcka kostnaderna förinsamling av dessa blybatterier infördes en avgift på 32 krper batteri. Målet är att av blybatterierna skall samlas in . Kvicksilver- ochkadmiumhaltiga batterier samlas in i alla svenska kommuner, men endast kadmiumåtervinns. Insamlade batterier som innehåller kvicksilver lagras tUls vidare.Få vet att sladdlösa elektriska apparater innehållernickel-kadmiumackumulatorer och därför skall lämnas till batteriinsamlingen dåde tjänat ut. Dessa apparater kan komma att bli ett allt större problem. Det finns numera äventeknik för åter-vinnning av kvicksilver ur lysrör och lågener-gilampor. Tandvårdsamalgam, sominnehåller både kvicksilver och silver, samlas in för återvinning. Sedan 1985skall alla tandläkare ha avlopp med amalgamavskiljare som tar hand om avamalganet. Amalgamavfall skall levereras som miljöfarligt avfall till ,eller annat godkänt behandlingsföretag. Kvicksilver från tandvårdsamalgam bhrförmodligen ett allt mindre problem i och med att tandläkarna iallt högre utsträckning använder andra tandvårdsmaterial. Däremot kan utsläppav kvicksilver från krematorier komma att öka, eftersom den nu levandebefolkningen harbetydligt mer amalgam i sina tänder än tidigare generationer. Ädelmetalleri katalysatorer för bilavgaser kan återvinnas. Verksamheten bedöms emellertidvara fullt utvecklad tidigast då 20 000 - 50 000 katalysatorer per årförväntas vara skrotfärdiga. torde mängden stiga till omkring250 000 katalysatorer . Varjekatalysator innehåller endast platina och rhodium, men med ett värde av100 . per kg platina och per kg rhodium bedöms återvinningenbli lönsam. Fömtom platina och rhodium finns 30-40 andra ämnen som måste tasomband, t.ex. mindre mängder bly, kadmium och strontium. Detfinns ett par mindre företag som ägnar sig åt återvinning av metaller urelektronikskrot - främst datorskrot. Denna återvinningssektor förväntas öka iomfattning i takt med att allt fler kommuner uppmärksammar datorskrot ochannat elektronikskrot. Återvinningen avaluminiumburkar överstiger nu av de konsumerade burkarna - dvs. Det finns ett regeringsbeslut om att av burkama skaUåtervinnas . Returpack, som svarar för burkinsamlingen,räknar med att kunna öka återvinningen till . Sedan f 984 finns enmiljöskatt för alla former av dryckesförpackningar, utom för förpackningar avpapper. Den är för engångsförpackningar lCt-25 öre/styck och förreturförpackningar /styck. Insamlingenav glas för återvinning ökar . Över 200 kommuner bedriver glasåtervinningi större eller mindre skala. I de större kommunerna återvinns av alltförpackningsglas. Avsättningen begränsasdock av Svensk Glasåtervinnings möjlighet att avsätta glaset till de svenskaglasbruken. I samband med att läggs ner kommer av- sättningen att ytterligareförsvåras. låg Svensk Glasåtervinning inne med ett lager färgatglas för återvinning motsvarande behov. Det vita glaset går att avsätta.Bättre färgsepareringsmetoder, avsättning av returglaset inom andra produktionsområdenoch högre acceptans för färgat glas, skulle underlätta återvinningen. Intressetför att samla in däck ökar i kommunema, men avsättningen av däck för återvinningär liten. Gummipulver och regene-rat kan inte konkurrera med naturliga råvaror,men kan i stället användas till golvmaterial och som inblandningsmaterial ivägbe-läggningar. Avsättningen av gummipulver till vägbeläggningsmaterialbegränsas av kostnadsskäl. Denmest framträdande återvinningen av däck sker i form av regummering ochmönsterskäming av främst lastbilsdäck. Knappt en halv miljon däckregummeras, 200000-300000 däck mals och återvinns som gummipulver. Återståendeomkring 4 5(X) 0(X) däck omhändertas som avfall. Begränsade mängdergummipulver används för tillverkning av ett korrosions- och erosionsskydd, ensvensk teknik, som lett till export. Kommunernasintresse för pappersåtervinning är stort, men har detta mattats pågrand av svårighetema med att få ersättning för kostnadema. avtidnings- och joumalpapper återvinns . Lokalt kan av detta pappersamlas in. Industrinsintresse för återvinning av returpapper är stort. Bruk har under slutetav 80-talet byggt ut sin returpappersfa-brik med en ny kapacitet och nuplanerar Holmen/pappersbmk att bygga Bild 7.15 Glasåtervinningi 1985-1989. Ton/år 160000 Produktion och import Återvunnenmängd Kapitel7 Varuproduktion, kemikalier, avfall ut sin fabrik i . 1990 beräknas omkring en halv miljon ton tidnings- ochjoumalpapper ha återvunnits i . Den svenska returpappersmarknadenvar god . ökade pappersbmkens förbmkning avreturtidningar med jämfört med . Samtidigtminskade de svenska kommunemas förmåga att avsätta insamlat papper - prisemasjönk och en del lager i blev osålda. Företagens återvinning avpapper - dels kontorspapper, dels förpackningspapper, främst weU- och sohdpappär betydande och ökar stadigt. Detta beror dels på kommunalainsamlingsinitiativ, dels på ett ökat intresse för återvinning inom företagen. Återvinningenav plaster i sker främst som företagsintern återvinning, dvs. genom attsluta de egna processema. Mindre mängder polyeten samlas in separat ochåtervinns på marknadsmässiga villkor. Det är tekniskt möjligt att öka dennaåtervinning, men de ekonomiska fömtsättningama är sämre. Vissa mängderplaster samlas in för export till och . Regeringen har i ettlagförslag som presenterats för lagrådet föreslagit förbud mot engångsflaskorav PET (Polyetylentereftalat). För att få sälja PET-flaskor skall krävastillstånd från regeringen, som kommer att ställa bl.a. följande villkor förtillstånd: ►Att flaskoma ingår i ettretursystem där flaskoma kan återfyllas. ►En 90 procentig återtagning avflaskoma. Bild 7.16 Pappersåtervinning i 1985-1989. Konsumtioni hushållen Återvunnen mängd Det finns planer på att utnyttja uttjänta PET-flaskor vidtillverkning av polyesterfilt som används som stomme vid tillverkning avtakpapp. I samband med att PET-flas-koma blir returflaskor och beläggs med pantkommer bryggerierna att skrota de flaskor som inte kan återgå i hanteringen.Genom denna centraliserade skrotning blir det möjligt att återvinna deuttjänta flaskoma. Efterhand beräknas bryggeriema kunna leverera 3 000 tonPET-flaskor till återvinning. Anvöndnlngeriaw energi ■ ■ 218 ■;- införselnav energi tUl har legatpå en relativt stabil total nivå (se Bild s.l). Inom denna nivå har det dockskett stora förändringar. Oljeimporten har minskat medan bl.a. kärnkraft,inhemska bränslen och kol har ökat. harökningen av kämkraft, inhemska bränslen och kol stagnerat som dethar skett en ökning av gasbränslen i form av naturgas och gasol samtoljebränslen för trafiken, dvs. bensin och dieselolja. Generellt sett har detskett en större spridning i användningen av oUka energislag. Oljeberoendet inomuppvärmningssektom har minskat medan trafiken är kraftigt beroendeav olja och bensin. Användningen aveldningsolja har minskat från 100,0 till (terawattimmar) medan framför aUt användningen av el (-1-29,), inhemskabränslen (+10,) och fjärrvärme (+8,) har ökat. (=1000000000kWh, kilowattimmar) Dehöga investeringskostnaderna och den långa tiden från det att en anläggning planeras tiU dess att denstår färdig innebär att förändringar av energimarknaden tar tid. Det tar därförockså innan förändrade prisrelationer mellan olika energislag slårigenom. En avveckling avkämkraften och ökade miljökrav innebär förändringar av det svenskaenergisystemet med bl.a. en successiv utveckling mot en ökad användning avbiobränslen och andra fömybara energislag som vindkraft. Naturgasen kan ocksåkomma att få en ökande betydelse för den svenska energiförsörjningen. Höjdaenergipriser, bl.a. som ett resultat av att de olika energislagen i ökadutsträckning måste betala sina miljökostnader, väntas också innebära ett ökatintresse för ett effektivare energiutnyttjande. Använd ningen aw energi Dentotala energianvändningen består dels av förbmkningen inom de tresamhällssekto-rema industri, bostäder och service, m.m. Bild 8.1 Tillförsel av energi tiil 1970-1990. ELPRODUKTION (VATTEN-, KÄRNKRAFT + NETTOIMPORT) Källa: VattenfalVSTEV. HH KOL, KOKS Kapitel 8 Energiproduktionens miljökonsekvenser Bild 8.2 Energianvändningens fördelning påsektorer samt elanvändningens fördelning påolika ändamål, 1988. Den totalaenergiförbrukningen fördelas grovt räknatså här: - 140TWh - förbrukas så här: Hushållselen fördelasså här: samt transporter (sombehandlas i Kapitel 9), dels av omvandlings- och distributionsförluster.Fördelningen av energianvändningen mellan de olika sektorerna framgår av Bild8.2, som också visar fördelningen av elanvändningen för olika ändamål. Energianvändningeninom industrin har successivt minskat framtill . Därefter har den åter ökat. Minskningen under 1970- och början av1980-talet berodde delvis på att industriproduktioneni stort sett stagnerade som energin börjadeanvändas mer effektivt. Industrinsenergianvändning uppgick tUl , varav el svarade för närmare entredjedel. Användningen av inhemska bränslen uppgick till drygt . Desenare används i huvudsak inom massaindustrin och utgörs till hälften avrestprodukter från massatillverkningen, s.k. lutar. Några få branscher svararför merparten av industrins energianvändning. Massa- och pappersindustrin stårför , jäm- och Bild8.3 Användning av energi i inom olika områden1970-1989. 450 400 350 300 250 200 150 100 50 UTRIKES SJÖFART OCH ANVÄNDNINGFÖR ICKE-ENERGIÄNDAMAL BOSTÄDER,SERVICE M.M. 1975 1980 1985 1989 Bdd 8.4 Industrins energianvändning 1970-1989. Bild 8.5 Industrins elanvändning i förhållande till produktionens värde, 1977-1987. KWh per krona produktionsvärde MASSA- OCH PAPPERSINDUSTRI y stålverken för ungefär 14%och den kemiska industrin för . TUlsammans svarar alltså dessa branscher förtvå tredjedelar av industrins totala energianvändning. Transportsektomsenergianvändning uppgick till knappt , vilket motsvarar ca en fjärdedelav landets totala energianvändning. En mycket stor andel, , av denenergi som används inom sektom utgörs av fossila bränslen, dvs bensin och diesel.Vägtrafiken svarar för av energiförbmkningen inom transportområdet.Luft- och sjöfarten använde båda . Transportsektoms relativa andel avoljeförbmkningen har blivit aUt större . Detta är delvis enföljd av den minskade oljeanvändningen inom övriga sektorer i samhället, menoljeförbrukningen inom transportsektorn har ökat även räknat i absoluta tal. Den genomsnittligabensinförbrukningen per fordon minskar. har dockminskningen upphört. Detta beror på att försäljningen av nya, stora och tungabilar har ökat relativt sett. Bostäder,lokaler och service Energianvändningeni bostäder, lokaler och service utgör av landets totalaenergianvändning. Den övervägande delen används för uppvärmning. Elens betydelsehar ökat kraftigt då Kapitel 8 Energiproduktionens miljökonsekvenser Bild8.6 Energianvändningen inom bostäder,service m.m. 1970-1989. deni stor utsträckning ersatt oljan för uppvärmningsändamål. Elvärmen svarar förca av elförbmkningen. Totalt sett harenergianvändningen inom bostadssektorn minskat något under 1970-och 1980-talen.Detta trots att antalet lägenheter i landet har ökat med omkring 800000, dvs.en ökning . Även kontors- och butiksytor harökat kraftigt, och därmed behovet av el för bl.a. ventilation och belysning. Flera faktorer harsamtidigt motverkat en ökad energianvändning. Olika energibesparingsåtgärderhar vidtagits, såsom tilläggsisolering och fönsterbyten. På uppvärmningssidanhar en övergång skett från olja till andraenergikällor, främst el och fjärrvärme. Belysning, drift avhushållsapparater m.m. svarar för av landets totala elanvändning.Ca 20 % av elförbmkningen används för drift av kontorsmaskiner (såsom datoreroch kopieringsmaskiner), ventilation och belysning m.m. inom kontor, affäreroch andra servicelokaler. Effektiviseringen harunder varit omfattande. SpecieOt hushållsapparaterna harblivit betydligt bättrp från energisynpunkt. Ett ökat apparatinnehav haremellertid inneburit att elanvändningen för dessa ändamål har ökat trotsef-fektiviseringama. Denna utveckling bedöms med nuvarande fömtsättningarfort- TabeU8.1 Elanvändningens utveckling i bostäderoch lokaler, 1977-1987, TWh. ■..................... ~........................... Övergång till elvärme i befintlig bebyggelse -2,0 -h3,3 -1,0 -0,5 -3,5 Källa: Effektivare elanvändning 1990, . dock att vara relativt små jämfört , eftersom fjärrvärmen har byggts ut i de flesta orter där det varit lönsamt att etablera fjärrvärme. Utvecklingen av teknik för att utnyttja fjärrvärme med lägre temperatur i ledningama kan öka möjligheterna att införa fjärrvärme. Flera kommuner har möjlighet att producera såväl värme som el i s.k. kraftvärmeverk. Sådan kraftvärmeproduktion finns i 20 kommuner, med en installerad effekt av 2 100 MW (megawatt), som i första hand utnyttjas som reservkraft och för att klara elproduktion under årets kallaste dagar (s.k. spetslastproduktion). Möjligheterna att öka elproduktionen i kombination med fjärrvärme är stora. Om en rad fömtsättningar uppfylls, skulle elproduktionen från kraftvärmeverk kunna uppgå till el/år. Det skulle bl.a. fömtsätta omfattande investeringar och ändrade marknadsfömtsättningar. Vidare krävs en utveckling av distributionstekniken så att uppskattningsvis av småhusbebyggelsen kan omfattas av någon form av fjärrvärmesystem. Möjligheterna varierar mellan olika orter. sättade kommande tio åren. För driftel är det troligt att introduktionen aveleffektiv teknik, speciellt inom belysningsområdet, får ett snabbt genomslag. Inomfjärrvärmeområdet har stora förändringar skett . Antalettätorter med fjärrvärme har ökat liksom det totala antaletfjärrvärmeabonnenter. finns fjärrvärme i drygt 150 orter i . Under1970-talet svarade oljan för av den totala energitiUförseln vidfjärrvärme-produktionen, för att successivt minska till . Oljan harersatts bl.a. av kol, främst i större anläggningar, och av inhemska fastabränslen, såsom torv och skogsbränslen i mindre och medelstora anläggningar.Stora värmepumpar och spillvärme har också svarat för en del avoljeersättningen i fjärrvärmesektom. Dessutom har s.k. avkopplingsbaraelpannor kunnat utnyttjas i stor utsträckning på gmnd avtillfällig överkapacitet i elproduktionssystemet. Värmeverkär oftast produktionsanläggningar uppbyggda så att fastbränslepannoreller värmepumpar svarar för bas-produktionen av värme. Den kallaste periodenräcker inte dessa anläggningar till och värmeförsörjningen kompletteras då medoljeeldning. Detfinns utrymme för att öka fjärrvärmen även . TabeU8.2 Energiförbrukningen för olika transportområden1989, TWh. Energisektomslokala miljöproblem har framför allt varit förknippade med förbränning avolika bränslen och med utbyggnad av vattenkraft. När det gäller förbränninghar problemen till stora delar lösts genom övergång till mer miljövänligaenergislag, förbättrad förbränningsteknik och olika typer av reningsteknik.Lokal miljöpåverkan från förbränning kommer i första hand från de små pannornasom svarar för en stor del av luftföroreningama i tätorter. (Utsläpp avsvavel- och kväveoxider från energiproduktionen tas upp under regionalmiljöpåverkan, s. finns ca 400 000 kombipannor med möjlighet att växla mellan elvärme ocholja och en del också med vedeldning. Till detta kommer ungefär lika mångaöppna spisar och braskaminer. Många av dessa pannor och kaminer har en dåligförbränning av veden. Eldning med olämpligt material t.ex. vissa typer avavfall förekommer också. Förutom flyktiga organiska ämnen förekommer ocksåutsläpp av tyngre ämnen (tjära). Samthga dessa har hälsoeffekter. De flyktigaorganiska ämnena bidrar dessutom till att det bOdas ozon och andra fotokemiskaoxidanter. Vedeldningen svarar för merparten av energisektoms utsläpp av dessaämnen (Se Kapitd 3, s.64). Det finns pannor och kaminer på marknadenmed förbättrad förbränningsteknik och väsentligt lägre utsläpp av organiskaämnen än de konventionella pannoma. Manhar tidigare ägnat mycket tid åt utomhusluftens kvalitet men ofta glömt inomhusluften.Under senare år har problem med inomhusklimatet uppmärksammats i bostäder ochlokaler. Man talar om 'sjuka hus", med det avses bl.a. radonhus, mögelhus,hus med asbest eller med höga halter formaldehyd.