prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Jag menar att SIDA bör, i enlighet med dessaförslag, stödja angelägna projekt i sociala sektorer, bidra till en fördjupningav demokratin och ägna ökad uppmärksamhet åt miljöproblem. SIDA bör prioriterainsatser i de fattigaste länderna. Beträffande inriktningen påutvecklingssamarbetet med SIDA lämnas ytterligare riktlinjer under C 2. BITS har byggt upp ett växande tekniskt samarbeteav hög kvalitet i .' Många av medelinkomstländerna lämpar sig välför fortsatt samarbete med BITS. Jag menar att även i dessa länder kan en ökadfokusering på samarbete i sociala sektorer vara värdefull, exempelvis genomförvaltningsbistånd, insatser rörande arbetsmarknad och närmiljö. En ökandeanvändning av u-krediter kan först bli aktuell då fler länder lyckats bemästraden ekonomiska krisen och därmed upprätta det förtroende som krävs förkreditgivning. Huvudmålen för utvecklingssamarbete medLatinamerika är att främja en långsiktig utveckling som förmårhöja de fattigas levnadsnivå och förstärka demokratin. bistånd skallgenom insatser för att främja demokrati och social utveckling bidra till attskapa förutsättningar även för en stabil ekonomisk utveckling. Biståndet riktasfrämst till länder som i sin utvecklingspolitik söker förena en sund ekonomiskpolitik mot stabilitet, återhämtning 'och tillväxt med socialt ansvar ochfördjupning av demokratin. I biståndet skall ökad tonvikt läggas vid insatsersom värnar om naturresurser och miljö. Biståndetskall företrädesvis vara inriktat på: Stöd till program avsedda att återskapa förtroendet för delatinamerikanska ekonomierna genomreformer som syftar till tillväxt och en mer rättvis fördelning. Sådant stöd lämnashuvudsakligen genom och . Stöd till demokratins utbredning och förankring och lillinsatser för att stärka respekten för mänskliga rättigheter. Stöd till folkligt förankrade utvecklingsprojekt somfrämjar inflytande, självtillit och ansvarstagande. Tekniskt stöd till förvaltning och samhällsinstitutioner för ökadeffektivitet och fördjupning av demokratin. Stöd till sociala sektorer och särskilt utsatta gmpper somtraditionellt saknat ekonomiskt ochpolitiskt inflytande och drabbats hårdast av ekonomisk kris ochåtstramningsprogram. Stöd till insatser för att främja en bättre hushållning medmiljön och naturresurserna. Flyktingar och migration '■op-»990/91: lOO Destora befolkningsrörelserna i världen orsakas i stor utsträckning av krig ochekonomiskt nödtvång. Folk flyr för att rädda livet, eller bryter upp när deinle ser någon framtid. Krig som slagit sönder levnadsbetingelserna,auktoritära regimers systematiska förtryck av de mänskliga rättigheterna, djupmisär eller felslagna skördar kan tvinga fram sådana uppbrott. Svårigheter attförsörja en snabbt växande befolkning skapar nya potentiellamigrationssituationer. Uppgifter om antalet flyktingar är alltid mycketosäkra, dels till följd av brister i rapporteringen, dels eftersom det ofta ärsvårt att skilja mellan frivillig och ofrivillig migration. Gränsdragningenmellan migranter och flyktingar är ofta baserad på om något inslag av tvångförekommit.Den överväldigande majoriteten av världens flyktingar finns i defattiga länderna. Av världens totalt ca 17,6 miljoner flyktingar befinner sigdrygt hälften i , en tredjedel i medan huvuddelen av återståendeflyktingar befinner sig i och . Länder, vars ekonomiska ochsociala situation redan är hårt ansträngd, hamnar i en ännu värre situation närde blir en för stora skaror av människor från angränsande länder. Deolika krishärdarna skiljer sig också i betydande grad när det gällerflyktingsituationens varaktighet, möjligheten till asyl och ny bosättning ochriskerna för nya flyktingvågor. Det internationella samfundet har en storuppgift och skyldighet härvidlag att bistå flyktingarna och därmed underlättaför de fattiga länder som får bära tunga flyktingbördor. En annan stor gruppflyktingar är s.k. internflyktingar. Närmare 14 miljoner människor befinner sigsom flyktingar i sitt eget hemland. Ofta befinner de sig i en mycket utsattsituation, utlämnade åt den regering eller de krafter i landet som är upphovettill deras situation. Med de stora orättvisorna som råder mellan och inomkontinenter och länder finns en grogrund för missnöje och konflikter.Migrationen av människor från fattiga länder som söker en bättre utkomst i länderna tilltar. Stämningar som växer ur fattigdom och stagnation kanlätt exploateras av fanatism och populism. Den öst-västliga migrationen kankomma att öka till följd av demokratiseringsprocessen och samhällsomvandlingeni . Flyttningsmönstren kommer att påverkas av hur de nyademokratierna förmår hantera de etniska motsättningar som med den ökadeöppenheten kommer . 1 en värld som blir alltmer integrerad kommermigration inom och mellan länder att fortsätta. Migration är ofta till stornytta för det mottagande landet. måste det finnas en mekanism ochberedskap att dels kunna erbjuda skydd åt dem som har skyddsbehov, dels hanteraflyttningar över gränserna och mer effektivt hjälpa flyktingar och fattigaländer som drabbas av stora flyktingbördor. Det är vidare viktigt att så långtdet är möjligt, i internationell samverkan, kunna förebygga kriser som ledertill flykt och massmigration. I samarbete med har enutredning på börjats som skall ge förslag till principer för en svensk flykting- och immigrationspolitik. Ett huvudsyfte med utredningen är att tydliggöra den 86 globalasituationen beträffande flyktingar och migration och bedöma kon- Prop. 1990/91:100 sekvenserna för del. Ett annat huvudsyfte är att mot bakgrund avBil. 5 den internationella utvecklingen, biståndspolitiken och den svenska flyktingpolitikendefiniera och analysera frågor som bör driva internationellt. Det rörockså frågor relaterade till det svenska biståndet inom migrations- ochflyktingområdet. Utredarna skall arbeta så att ett principförslag kanredovisas . Sommaren1988 inleddes det nordiska projektet i utvecklingssamarbetet. Projektet somgenomförs av ett fristående sekretariat i och finansieras avregeringarna i , , och kommer att avslutassommaren . Projektet har som huvuduppgift att genom studier,seminarier och konferenser belysa FNs arbete på utvecklingsområdet och lämnaidéer och förslag till nordiskt agerande inom de olika FN-organisationerna. genomfördes bl.a. fallstudier i åttau-länder som visar mottagarländernas syn på FN-biståndet. Vidare gjordes endeskriptiv studie av FNs arbete på energiområdet. diskuteradesdessa studier vid seminarier. Det året gjordes också flera utredningar: om FNsfackorgan, formerna för finansiering av FN-organens biståndsverksamhet, FNsroll när det gäller katastroföistånd och de nordiska ländernas inflytande iFN. kommer det hordiska attpresentera slutsatser och lägga fram konkreta förslag till åtgärder för atteffektivisera FNs roll på det ekonomiska och sociala området. Utredning om det multilaterala biståndet Denav beslutade och av regeringen tillsatta utredningen omdet multilaterala biståndet studerar sådana internationella organisationer ochprogram som får bidrag från det svenska biståndet. En samlad bedömning av hurhela det multilaterala biståndet uppfyller de svenska biståndspolitiska målenskall göras. Särskild uppmärksamhet ägnas åt de organisationer som erhållerstora svenska bidrag. Olika metoder att främja de svenska biståndsmålen på detmultilaterala området kommer att analyseras liksom även det nordiskasamarbetets roll. Det multilaterala systemet producerar en stor mängd utredningar,inte minst i samordnings-och effektivitetsfrågor. Möjligheterna att bättreutnyttja detta kunskapsmaterial kommer att prövas. Utredningen, som arbetar inära kontakt med det nordiska , skall vara avslutad i början av år1991. Utredningom kreditinstrumentets roll i biståndet. .. 1990/91: lOO 5 Biståndet kan ha en viktig funktion somkatalysator för ett ökat resursflöde till . En potential för dettahar skapats genom att flertalet har någon form av system förbiståndsanknutna krediter på mjuka villkor. fanns under sextio- och sjuttiotalenett, av SIDA administrerat, system med obundna biståndskrediter. 1 samband med behandlingen av förra åretsbudgetproposition gav regeringen i uppdrag att "göra en översynav u-krediterna och andra kreditinstrument från biståndspolitisksynpunkt". Jag har med anledning av detta på regeringens uppdragtillkallat en särskild utredare (1990:02) vars uppgift är att granskakreditinstrumentets roll och potential i det svenska biståndet. Utredaren skall redovisa och analysera svenska ochinternationella erfarenheter av olika kreditinstrument i biståndet bl.a. motbakgrund av de internationella regelsystemen på området. Analysen skall beaktaolika systems effekter på resursmobilisering, land- och sektorinriktning, upphandlingoch priser, garantifrågor, skadefall m. m. Till utredaren skall knytas en referensgrupp medpariamentarisk medverkan. Utredaren skall presentera sina överväganden ochförslag . Utredning om det svenska fraktbidragssystemet Fraktbidragbeviljas från biståndsanslaget för hjälpsändningar i samband med humanitärainsatser och katastrofer. Bidraget administreras av SIDA och utgår tillenskilda organisationer. Jag har under innevarande budgetår initierat enöversyn av det svenska fraktbidragssystemet. Min önskan är att ytterligareunderlätta solidaritetsarbetet runt om i landet för att möta angelägna behov iu-länderna och i nuvarande läge även i . Översynenomfattar såväl enskilda organisationer som kommuner och landsting. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna de riktlinjer för internationelltutvecklingssamarbete som jag förordat under mbrikema Ett långsiktigtutvecklingssamarbete i enföränderlig värld, Demokratifrämjande bistånd, Miljöoch utveckling, Kvinnoinriktat bistånd, Samarbete med ,Utredning om organisation och arbetsformer inom bilateralt utvecklingsbistånd,Övrigt utrednings- och förändringsarbete i biståndet, Sverigesutvecklingssamarbete med , Flyktingar och migration, NordiskaFN-projekl, Utredning om det multilaterala biståndet, Utredning om kreditinstrumentelsroll i biståndet och Utredning om det svenska fraklbidragssyslemet. Biståndsanslagen m. m. °p- 10/91: lOO j Jag föreslår att biståndsramen för budgetåret1991/92 sätts till 13 871,0 milj.kr., vilket motsvarar av den beräknade bmttonationalinkomsten(BNI) för . Beloppet utgör en ökning med 871 milj.kr., ijämförelse med innevarande budgetår. Ökningen av ramen kommer dels att utnyttjas föranslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA och dels för vissa kostnader förmottagande av asylberättigade flyktingar från . De administrativaanslagen har prövats med restriktivitet. Rationaliseringsuttag har gjorts påsamtliga myndigheter som vissa angelägna reformer medgetts. De multilaterala bidragen under anslaget C I. Bidragtill internationella biståndsprogram minskar med 246,8 milj.kr till 3 319,4milj.kr. Detta beror på den förändrade anslagstekniken för IDA-bidragen. Trotsden nominella minskningen av anslaget finns härigenom ett utrymme för ökningarav olika poster inom anslaget. Med hänsyn tagen till detta ökas den reellaanslagsnivån för C I med 174 milj. kr. Det totala multilaterala biståndet äravsevärt större än anslaget anger, eftersom stora bidrag till internationellaorganisationer ges även över andra anslag inom biståndsramen. Sammantagetuppgår det svenska biståndet genom multilaterala biståndsorganisationer tillomkring en tredjedel av biståndsramen. Inom anslaget för internationella biståndsprogramanvänds ökningen främst för FNs utvecklingsprograms (UNDP) reguljära budget,FNs befolkningsfond (UNFPA). FNs barnfond () samt för flyktingbiståndgenom FN. En ökning beräknas för de Afrikanska och Asiatiskautvecklingsbankernas utvecklingsfonder i samband med depåfyllnadsför-handlingar som genomförs. Anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDAföreslås uppgå till sammanlagt 7 305 milj.kr. vilket innebär en ökning med 518milj.kr. jämfört med innevarande budgetår. Detta motsvarar av dentotala biståndsramen. Den föreslagna ökningen av anslaget fördelas främsttill det landprogrammerade biståndet, till anslagspostema Demokrati, mänskligarättigheter och humanitärt bistånd som blir ny anslagspost och Bistånd genomfolkrörelser och andra enskilda organisationer. Ett behov av ökade katastrofinsatserförutses också. Anslaget C 3. Andra biståndsprogram beräknas totalttill I 968 milj.kr. vilket innebär en minskning med 149 milj.kr. jämfört medinnevarande budgetår. Minskningen beror bl.a. på att det stöd som påböriatstill några länder med medel från anslagsposten Projektbistånd till vissa länderi förslaget förts över till berörd myndighet. Medel för näringslivsutvecklinggenom en ny myndighet har också beräknats under anslaget. Under biståndsbudgeten redovisas medlen för Östeuropabiståndunder anslagen C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram, anslagspostenVärldsbanksgruppen och C 3. Andra biståndsprogram, anslagsposten Projektbiståndtill vissa länder. Ett fortsatt stöd till reformprocesser i Central- ochÖsteuropa har inrymts i budgetförslaget. Jagföreslår att följande förändringar av anslagsteknisk natur görs i 89 förslagettill statsbudget för nästa budgetår: AnslagspostenBiträdande experter, såväl bilaterala som muhilaterala Prop. 1990/91: 100biträdande experter, har tidigare redovisats under anslaget C 2. 5lingssamarbete genom SIDA. Jag föreslår att det multilaterala biträdandeexpertprogrammet nu redovisas under anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram, medan det bilaterala fortsatt redovisas under anslaget C 2.Medel för som tidigare redovisats under anslaget C 2. liksommedel för bidrag till UNSO som tidigare redovisats under anslaget C 1.anslagsposten FNs utvecklingsprogram (UNDP) föreslås anvisas över delpostenMiljöinsatser under anslaget C I. Inom anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDAbör nya anslagsposter föras upp för och för Projektbistånd tillLatinamerika. Medel för insatser inom områdena demokrati, mänskliga rättigheteroch humanitärt bistånd har i förslaget förts samman till en ny anslagspost.Under denna anslagspost upptas också de medel för främjande av demokratiskutveckling och mänskliga rättigheter som tidigare redovisats som en delpostunder anslagsposten Särskilda program. Under anslaget C 3. Andra biståndsprogram föreslårjag att medel för näringslivsutveckling genom en ny myndighet anvisas under ensärskild anslagspost, utöver de belopp som är avsedda att föras över till dennya myndigheten från delposten Tekniskt samarbete genom BITS och anslagsposternaför IMPOD och samt från nuvarande ramanslaget E5. Delar av dedirekt anvisade medlen för den nya myndigheten motsvarar belopp som tidigareanvisats bl. a. för metodutveckling avseende industriteknik inom anslagspostenSärskilda program. Medel för elevförmåner och utbildningsbidrag somtidigare redovisats under anslaget C 5. Styrelsen för u-landsutbildning i () föreslås redovisas under ett nytt anslag C 9 i samband medatt föreslås få ett ramanslag / 92 -1993/94 under anslaget C 5. Vissa utgifter för biståndsverksamhet som istatsbudgeten belastar andra anslag än biståndsanslagen bör liksom tidigarebudgetår räknas av mot biståndsramen. För /92 uppgår dessaavräkningar till 206 milj. kr. Därutöver avräknas sådana kostnader förmottagande i av asylberättigade flyktingar från som kanrapporteras som bistånd enligt . Detta belopp beräknas uppgåtill 700 milj.kr. under /92. Planeringsramarna för utvecklingssamarbete underbudgetåren 1992/93 och 1993/94 bör i förhållande till /92 utgöraoförändrade andelar av bruttonationalinkomsten. Anslagsbelopp och anslagsbenämningar framgår avnedanstående sammanfattande tabell. Tabell3 Biståndsanslagen budgetåren 1988/89-1991/92 (milj.kr.) 1990/91:100 Bil.5 Anvisat Anvisat Anvisat Förslag Förändring1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 90/91-91/92 Bidrag till internationella biståndsprogram 3 566,2 3 319,4 6 787,0 7 305,0 2 117,0 1 968,0 Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) Styrelsen föru-landsutbildning i () (2) Styrelsen föru-landsforskning (SAREC) Beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) 5,6 Bidrag till styrelsen för u-landsutbildning i () (3) Avräkning för vissa asylkostnader Övrigabiståndskostnader som finansieras över andra huvud titlar eller anslag 171,5 193,7 202,6 206,0 + 10 350,9 11 660,9 13 000,0 13 871,0 + 871,0 (1)Anslaget C 3. Andra biståndsprogram är ett nytt anslag fr.o.m. /89.Det innehåller delar av det tidigare anslaget C 8. Övriga u-landspolitiska insatserm. m. samt medel för SARECs programverksamhet, tidigare redovisade underanslaget C 6. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC). (2)I anslaget ingår 6,4 milj. kr. för bidrag som fr.o.m. /92redovisas under anslaget C 9. Bidrag till styrelsen för u-landsutbildning i (SandöU-centrum). (3)Medel under anslaget har tidigare redovisats under anslaget C 5. Styrelsen föru-landsutbildning i (). Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag förordat under mbriken Bislåndsanslagen Bidrag till internationella biståndsprogram Prop. 1989/90 Utgift 2 701 676 000 Reservation 365 641 000 Bil. skuldsedlar 4 511 836 138 1990/91 Anslag 3 566 159 539 1991/92 Förslag 3 319 379 000 Multilateralabiståndet i förhållande till det totala biståndet Dettotala biståndsflödet från beräknades av () till . Av detta belopp gick till multilateralt samarbete, dvs. av dettotala biståndet från . Det svenska multilaterala biståndet redovisashuvudsakligen under anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram.Dämtöver utgår bidrag till FN:s verksamhet från övriga anslag. Det gällerfrämst bidrag till FN:s humanitära verksamhet och vid katastrofsituationer, menäven vissa långsiktiga utvecklingsinsatser, regionala program och stöd tillinternationella forskningsprogram. Därmed utgör bidragen till multilateralverksamhet cirka en tredjedel av det totala biståndet. Genom en förändradanslagsteknik som närmare beskrivs under avsnittet internationella utvecklingsfonden() minskas anslaget till med 411 milj. kr. utan att påverkautbetalningarna. Med hänsyn tagen till detta föreslås anslagsnivån för C I ökamed 164 milj.kr. bidrag till multilateral verksamhetpräglas av stora variationer. har dock andelen totalt settvarit i stort sett oförändrad. De nordiska länderna bidrar tillsammans med ca13 % av det multilaterala biståndet. översynav det multilaterala biståndet Regeringentillsatte en parlamentarisk utredning för översyn av svensktmultilateralt utvecklingssamarbete. Den är ett led i ansträngningaratl stärka fömtsättningama för ett aktivt deltagande i de internationellaorganens biståndsverksamhet. Syftet med översynen är att göra en bedömning avpå vilka sätt det multilaterala biståndet bidrar till att uppfylla Sverigesbiståndspolitiska mål. Utredningen studerar särskilt sådana internationellaorganisationer och program som får betydande svenska bidrag. Arbetet skall varaslutfört i börian av . Denroll FN har kunnat spela på det politiska planet harökat förtroendet för FNs möjligheter att söka lösningar på internationellafrågor. Somjag tidigare nämnt, krävs fortsatta förändringari FNs biståndsverksamhet. Det nordiska kommer attpresentera en slutrap port som gmndar sig på ett omfattande och djupgående analysarbete i 92 formav expertrapporter och seminarier. Arbetet är inriktat på FNs roll i Prop.1990/91:100 utvecklingssamarbetet.Frågorna spänner över ett stort falt och verksam- Bil. hetensyftar till att formulera förslag till förändringar som kan vitalisera FNsverksamhet främst på det ekonomiska och sociala området. utmaningarsom ett ökande ömsesidigt beroende, miljön, fattigdomen, flyktingarnaeller narkotikaproblemen, uppmanar till en förnyelse av FN:s rollutifrån dess komparativa fördelar. Frågorna kan enbart lösas genom internationelltsamarbete, i vilket FN bör inta en naturiig plats. Projektet drivs av ett sekretariat under ledning aven styrgrupp bestående av statssekreterarna på biståndsområdet i de nordiskaländerna. Avsikten är att slutsatserna skall kunna ligga till grund för ettbrett nordiskt agerande när det gäller reformer och effektivisering avFN-systemet. har FN och dessmedlemsorganisationer särskilt uppmärksammat sociala och humanitära frågor.Utsatta gmpper som barn och flyktingar har stått i fokus, liksom de fattigasteländernas villkor. Barnenssituation i väriden har lyfts upp på den politiska agendan genom barntoppmöteti . FNs medlemsstater har deklarerat att barns överlevnad och utveckling är engrundläggande angelägenhet för varje enskilt land och för det internationella samarbetet. FNs barnkonvention som trätt 1990 ger ökade möjligheter att ställa länder till svars för brott mot barnens rättigheter. Flyktingaroch migration är ett växande problem som kräver ökade internationella insatser. har aktivtmedverkat till att reformera FNsflyktingkommisariat och förstärka dess resurser. Förberedelsearbetetinför om miljö och utveckling innebär att ett omfattande arbete nuinletts för att nå överenskommelser för att komma till rätta med globala miljöproblem. Det internationella avtalet kring begränsningar ianvändningen av ozonförtunnande substanser är ett exempel på ett konkretframsteg . Ytterligare ett problem medinternationella dimensioner är narkotika.FN har antagit ett globalt aktionsprogram för narkotikabekämpning vilket ger FN-systemet en mer central roll när detgäller att intensifiera kampen mot narkotika. Läskunnighetär en förutsättning för mänsklig, social och demokratisk utveckling.Analfabetismen i världen belystes vid för Alla . Underuppföljningsarbetet kommer såväl enskildaländer som FN-organ att öka ansträngningarna att utrota analfabetismentill . Arbetepågår vad gäller bättre styrning och effektivisering av livsmedelsbiståndet genom FN. Likasåpågår ett arbete inom UNDP för att ge u-ländernaen starkare roll i genomförandet av biståndsinsatser och att stärka UNDPs rollsom biståndsorgan. som utkom första gången liksom Världsbankensrapporter om och om Fattigdom, visar att de värderingar som ligger bakom de svenskabiståndspolitiska målendelas av allt fler och får genomslag i dessa organisationers verksamhet. Dessa steg anger rörelse i rätt riktning. Det ärviktigt att , som Prop. 1990/91: 100 alltid givit FN-samarbetet enhög prioritet, nu aktivt medverkar och driver Bil. 5 processen förförändringar framåt. Påfyllnadsförhandlingari de regionala utvecklingsbankerna Deregionala utvecklingsbankerna i , och svarar för enbetydande del av utvecklingsfinansieringen i sina respektive regioner och harbörjat spela en allt viktigare roll i utvecklingssamarbetet. Detta har främstskett genom en ökad utlåning men också genom rådgivning till stöd förekonomiska reformer och stöd för att förbättra mottagariändernas kapacitet attgenomföra projekt och program. har förhandlingar pågått ompåfyllnader i de afrikanska och asiatiska utvecklingsbankernasutvecklingsfonder. arbetar aktivt genom sina representanter i bankernasstyrelser och i samband med förhandlingarna om påfyllnader för att förbättrakvalitén på bankernas utvecklingsinsatser och göra dem mer lyhörda föru-ländernas behov och önskemål. Det kan konstateras att de förändringar som ägt mmpå senare tid en ökad satsning på utbildning och hälsovård inklusivebefolkningsfrågor, fattigdomsbekämpning, miljö och på kvinnor iutvecklingsprocessen har förstärkt bankernas roll somutvecklingsinstitutioner i förhållande till den mer traditionella rollen somfinansieringsorgan. bör fortsätta verka för att denna förändradeinriktning genomförs på ett effektivt sätt i den praktiska verksamheten och attbankernas speciella förutsättningar utnyttjas bättre i utvecklingssamarbetet. Detinternationella stödet till de länder i som inlett ettgenomgripande reformarbete har vuxit snabbt. Många internationellaorganisationer har inlett eller utvidgat ett samarbete med Central- ochÖsteuropa. Det gäller olika FN-organ, IMF, Väridsbanken, , , , FNsekonomiska kommission för , m. fl. I den inledande översiktenav samarbetet med framhävde jag den roll som det s. k.G 24 spelar.