prop · GE03174 · 1990-12-31 00:00:00 — Pension pågmnd av tidigare svensk offentlig tjänst som betalas till svensk medborgare medhemvist i beskattas således endast i . Bestämmelserna ipunkterna 1 a och b är även tillämpliga på ersättning till den som undervisar ien institution som är belägen i en avtalsslutande stat men som helt ellerdelvis drivs med medel från den andra avtalsslutande staten. När fråga är omrörelse som bedrivs av en avtalsslutande stat beskattas ersättning och pensionsom betalas till anställda i denna rörelse enligt reglerna för beskattning avlön och pension på grund av enskild tjänst i artiklarna 15, 16 och 18. 20 undantas under vissa fömtsättningar ersättning för uppehälle,undervisning eller utbildning till studerande och praktikanter som vistas i enav de avtalsslutande staterna från skatt i denna stat om denna ersättninghärrör från källa utanför denna stat. Inkomstsom inte behandlas särskilt i art. 6 20 beskattas enligt art. 21 punkt 1 endast i inkomsttagarens hemviststat. Detta gäller bl. a. livräntor, t. ex. pension som utgår på gmnd av pensionsförsäkring, som inte tagits i samband med tjänst, och periodiskt understöd. Enligt denna artikel be skattas också svensk folkpension som utbetalas till person med hemvist i . Detta gäller också svensk ATP-pension som utbetalas till sådan person i det fall pensionen intjänats såväl i privat som offentlig tjänst och därför inte är att hänföra till varken sådan pension som behandlas i art. 18 eller i art. 19. Inkomst från tredje stat beskattas också endast i mottagarens 52 hemviststat.Undantag från regeln i punkt 1 gäller i de fall som anges i Prop. 1990/91: 174punkt 2. Bestämmelserna överensstämmer helt med motsvarande bestämmelser iOECDs modellavtal. Iprotokollet punkt II finns en s. k. subject to tax-regel enligt vilkenvar och en av de avtalsslutande staterna förbehåller sig rätten att enligt sinegen lagstiftning beskatta andra inkomster än utdelning som uppbärs av personmed hemvist i denna stat om den andra staten inte har utnyttjat sin rätt attbeskatta enligt avtalet. Bestämmelsemaom beskattning av förmögenhet finns i art. 22. Enligt dessa bestämmelser fårförmögenhet som består av fast egendom beskattas i den stat där den fastaegendomen är belägen (punkt I).Detta gäller även för andel ellerandra rättigheter i bolag eller juridisk person vars tillgångar huvudsakligenutgörs av fast egendom eller rättigheter som sammanhänger med sådan egendom(punkt 2). Undantag från bestämmelsema i punkt 2 görs liksom i motsvarandebestämmelse i art. 13 för sådana fastigheter som används i den juridiskapersonens egentliga verksamhet. Förmögenhet som består av lös egendom hänförligtill fast driftställe eller stadigvarande anordning får beskattas i den stat därdriftstället eller anordningen är belägen (punkt 3). Förmögenhet som utgör delav ett väsentligt innehav av aktier i ett bolag får beskattas i bolagetshemviststat (punkt 4). Väsentligt innehav definieras i princip på samma sättsom i motsvarande bestämmelse i art. 13. Förmögenhetsom består av skepp eller luftfartyg som används i intemationell trafik ochlös egendom hänförlig till sådan användning samt containers som har anknytningtill sådan verksamhet beskattas enligt punkt 5 endast i den stat där företagethar sin verkliga ledning. Övrigaförmögenhetstillgångar beskattas endast i innehavarens hemviststat (punkt 6). 4.4 Metoder för undanröjande av dubbelbeskattning Bestämmelsernaom undvikande av dubbelbeskattning finns i art. 23. tillämpar i principavräkningsmetoden för att undvika dubbelbeskattning. Innebörden avavräkningsbestämmelsema är att en person med hemvist i taxeras här ävenför sådan inkomst som enligt avtalet får beskattas i . Den uträknadeskatten minskas därefter i princip med den skatt som enligt avtalet har tagitsut i . Vid avräkningen av skatt på inkomst i tillämpasbestämmelsema i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt. Därvidberäknas svensk inkomstskatt på inkomsten på vanligt sätt. Beträffandeförmögenhet tillämpar avräkningsmetoden enligt bestämmelserna i 1 futom i fråga om sådan egendom som avses i art. 22 punkt 5. Enligt punkt I b skallSverige medge avräkning för skatt som erlagts av person med hemvist i , s. k. omvänd avräkning. Sådan avräkning från svensk skatt medges endast när fråga är om sådan vinst vid försäljning av tillgång efter utflyttning från till vilken har erhållit beskattningsrätten enligt art. 13 punkt 7. Observera att denna metod ■' uteslutande kommer tillanvändning i det fall endast enligt art. 13 Prop. 1990/91:174 punkt 7får beskatta vinsten. Får vinsten i fråga beskattas också enligt annanbestämmelse i avtalet skall således avräkning medges enligt punkt 2. Ifråga om inkomst som förvärvas av person bosatt i och som enligtavtalet skall beskattas endast i tillämpar undantagandemetodenmed progressionsuppräkning i förekommande fall. Detta gäller sjö- ochluftfartsinkomst enligt art. 8 punkt 1, realisationsvinst enligt art. 13 punkt5 och lön eller pension på gmnd av offentlig tjänst enligt art. 19 punktema I aoch 2 a. Enligtpunkt 1 c är utdelning från ett bolag med hemvist i till ett bolagmed hemvist i undantagen från beskattning i i den månutdelningen skulle varit skattebefriad om båda bolagen varit svenska.Bestämmelsema om utdelningsskattebefrielse mellan svenska bolag finns i 7 § 8mom. En första fömtsättning är således att de krav som uppställs förutdelningsskattebefrielse mellan svenska bolag är uppfyllda när det gäller detsvenska bolagets innehav i det franska bolaget. 1990/91:107 föreslåsatt de regler om utdelningsskattebefrielse som gäller för utdelning frånutländskt bolag i icke-avtalsland skall bli tillämpliga även i fråga omutdelning från bolag i land med vilket har ingåttdubbelbeskattningsavtal. En första fömtsättning för skattebefrielse enligtdessa regler liksom enligt avtalets regler är att utdelningen skulle ha varitskattefri om den gått mellan svenska bolag. Vidare måste enligt dessa reglerfråga vara om utdelning från ett utländskt bolag enligt den definition somfinns intagen i 16 § 2 mom. SIL, dvs. en juridisk person som antingen omfattasav ett dubbelbeskattningsavtals regler om begränsning av beskattningsrätteneller är föremål för en beskattning som är likartad den beskattning som svenskaaktiebolag är underkastade. Vidare skall den inkomstbeskattning som detutländska bolaget är underkastat vara jämförlig med den inkomstbeskattning somskulle ha skett enligt SIL, om inkomsten förvärvats av ett svenskt företag, Inämnda proposition s, 29 uttalas att en beskattning på ett underlagberäknat enligt svenska regler för beskattning (med beaktande av dedubbelbeskattningsavtal som ingått) bör anses vara jämföriig. Vidberäkning av det fiktiva beskattningsunderlaget bortses, enligt vad somföreslagits, från skatteutjämningsreserven. Vidare föreslås i den angivnapropositionen att en schablonmässig avräkning medges av utdelningensbmttobelopp enligt lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt i de fallbolaget inte kan visa att det varit föremål för en jämförlig beskattning. Om deföreslagna reglema leder till lagstiftning blir de således tillämpliga även ifråga om utdelning från ett franskt dotterbolag till ett svenskt moderbolag. I punktema 1 d 1 och 2samt 1 e föreskrivs vidare vissa ytterligare villkor för tillämpning av bestämmelsen om utdelningsskattebefrielse enligt punkt 1 c. I punkt I d I föreskrivs att befrielse enligt 1 c medges endast om den vinst av vilken utdelningen betalas har underkastats allmän bolagsskatt i eller en skatt jämförbar med svensk skatt i eller någon annanstans. Avtalets regler kan därmed vara förmånligare än de föreslagna reglerna i 7 § 8 mom. SIL eftersom endast den vinst som utdelas skall ha varit förmål för fransk bolagsbeskattning eller en beskattning jämförbar Enligt regeln i 7 § 8 mom. SIL skall vid bedöm- Prop.1990/91: 174 ningen av om bolaget varit föremål för en jämförlig beskattningett fiktivt beskattningsunderlag beräknas med utgångspunkt i bolagets samtligaintäkter som skulle ha ingått i det svenska beskattningsunderlaget. Enligtbestämmelsen i denna artikel kan företaget för att åtnjuta skattefrihet förhemtagen utdelning välja att ta hem sådan vinst som blivit föremål för sådanbeskattning som föreskrivs i artikeln. I punkt 1 d 2 finns en sluss-ningsregdsom gör det möjligt att skattefritt ta hem utdelning från tredje stat omutdelningen hade varit skattefri om det svenska bolaget hade ägt aktierna ibolaget i den tredje staten direkt. Enligt förslaget i prop. 1990/91:107 fårdärvid även prövning göras enligt reglema i 7 § 8 mom. SIL för att avgöra omutdelningen skulle varit skattefri om det svenska bolaget hade ägt andelama ibolaget i tredje stat direkt. Denvinst av vilken utdelningen betalas anses underkastad allmän bolagsskatt omden är underkastad fransk skatt på realisationsvinst. Villkorenför skattebefrielse i punkt I d tillämpas endast under fömtsättning attliknande bestämmelser tillämpas på samma gång i förhållande till ochNederländema. I förhållande till föreslås i prop. 1990/91:173 attliknande bestämmelser tas in i den lag som införlivar dubbelbeskattningsavtaletmellan och med svensk lag. I förhållande till Nederländema hari ett paraferat utkast till avtal som offentliggjorts också tagits inliknande bestämmelser. Genom de ändringar som föreslagits i prop. 1990/91:107 i7§ 8 mom. SIL, de bestämmelser som föreslås i lagen om dubbelbeskattningsavtalmellan och och de bestämmelser som tagits in i avtalen medFrankrike och Nederländema kommer om förslagen genomförs i princip samma reglerför utdelningsskattebefrielse att gälla i förhållande till vartoch ett av de tre ländema. Ifråga om inkomst tillämpar i princip undantagandemetoden i denvariant som kallas "altemativ exempt". Denna metod innebär att inkomstsom uppbärs av person bosatt i men som enligt avtalet får beskattaseller beskattas endast i tas med i det franska beskattningsunderlaget.Därefter sätts den franska skatten ned med ett belopp som motsvarar den franskaskatt som belöper på den svenska inkomsten. Denna metod ger i normalfalletsamma resultat som undantagandemetoden med progressionsuppräkning. Frankriketillämpar dock avräkningsmetoden i fråga om utdelning enligt art. 10 punkt 2,realisationsvinst enligt art. 13 punkterna 1 3, inkomst av tjänst enligt art.15 punkt 3, styrelsearvoden enligt art. 16 och inkomst som förvärvas av artisteller idrottsman enligt art. 17 punktema 1 och 2. Enligt punkt 10 i protokolletskall vid avräkning i enligt art. 23 punkt 2a2 såsom skatt sombetalats i anses sådan svensk skatt som i enlighet med avtaletsbestämmelser faktiskt slutligen erlagts på inkomstema i fråga. 24 finns bestämmelser om förbud i vissa fall mot diskriminering vid 1tilläggsavtalet punkt 2 har på franskt initiativ tagits in en bestämmelsesom är avsedd att vid tillämpningen av avtalet underlätta Prop. 1990/91:174tolkningen av art. 24 punkt I och förhindra att denna bestämmelse uppfattassom om en avtalsslutande stat var förpliktad att behandla de personer, såvälfysiska som juridiska, som har hemvist och de som inte har hemvist i denna statpå samma sätt. Enligt punkt 6 kan de behöriga myndighetema på svensk sidariksskatteverket enligt 4 § i förslaget till lag om dubbelbeskattningsavtalmellan och träffa avtal om att belopp som betalas av ellerför fysisk person, vilken har hemvist eller som vistas tillfälligtvis i en avde avtalsslutande statema, till en pensionsanstalt som erkänts förbeskattningsändamål av behörig myndighet i den andra staten, där denna persontidigare haft hemvist, skall behandlas på samma sätt som belopp som betalastill pensionsanstalt i den förstnämnda staten. Detta innebär att sombetalas till fransk pensionsanstalt under vissa fömtsättningar kan bliavdragsgilla vid taxeringen i . Vidarekan de behöriga myndighetema överenskomma att sådan skattefrihet och andrafördelar som ges till den egna statens offentligrättsliga organ m. fl. som intebedriver kommersiell eller industriell verksamhet skall utsträckas till attomfatta motsvarande organ i den andra avtasslutan-de staten. Förfarandet vid ömsesidig överenskommelse regleras i art. 25 och bestämmelserom utbyte av upplysningar finns i art. 26. Art.27 innehåller bestämmelser som ger möjlighet för en stat att i den andra statenfå handräckning med indrivning av skatt enligt de regler som gäller i denanmodade staten för indrivning av dess egna skatter. Bestämmelsemaöverensstämmer i princip med bestämmelserna om bistånd med handräckning iEuroparåds- och om ömsesidig handräckning i skatteärenden(SFS 1990: 313). 28 finns vissa föreskrifter beträffande diplomatiska företrädare ochkonsulära befattningshavare. Art.29 innehåller bestämmelser som möjliggör territoriell utvidgning av avtalettill att omfatta de franska territoriema på andra sidan havet eller andrautomeuropeiska områden som tillhör . Art.30 och 31 innehåller bestämmelser om avtalets ikraftträdande och upphörande.Vardera staten skall underrätta den andra när de åtgärder vidtagits i resp.stat som krävs för att avtalet skall träda i kraft. Avtalet träder i kraftförsta dagen i andra månaden efter den dag då den sista av dessa underrättelsermottagits. Avtaletsbestämmelser tillämpas beträffande inkomstskatt på inkomst som uppbärs underdet kalenderår som följer närmast på det under vilket avtalet har trätt i krafteller som är hänförlig till räkenskapsår som påbörjas under detta kalenderår.När det gäller övriga skatter, tillämpas avtalet på skatter som tas ut på gmndav händelse som inträffat som följer närmast efter tidpunkten föravtalets ikraftträdande eller . 5 Lagrådets hörande Prop. i990/9i: 174 Såsomframgår av 2 § i den föreslagna lagen skall avtalets beskattningsreglertillämpas endast i den mån de medför inskränkning av den skattskyldighet iSverige som annars skulle föreligga. Jag anser på gmnd härav och på grund avförslagets beskaffenhet att lagrådets hörande inte är nödvändigt. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna avtalet mellanKonungariket och Republiken för attundvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt beträffande skatter påinkomst och på förmögenhet samt att anta förslaget till lag omdubbelbeskattningsavtal mellan och . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram.