prop · GE03115 · 1990-12-31 00:00:00 — Dessutom gäller inom arbets marknadsutbildningen, den kom munala vuxenutbildningen, vuxenutbildningen för psykiskt ut vecklingsstörda, svenskundervis ningen för invandrare (sfi) och folkhögskolan sekretess i annan elevvårdande verksamhet för upp gift om enskilds personliga förhål landen, om del kan antas atl den som uppgiften rör eller någon ho nom närslående lider men om uppgiften röjs. I (,auen omtryckt 1989:713. Ändringeninnebär bl.a. alt fjärde stycket upphävs. I frågaom uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio Prop.1990/91:115 år. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller alltjämt i fråga om uppgifter som hänför sig till ärendenom uppföljningsansvar enligt 3 kap. 18 § skollagen (1985:1100) ellermotsvarande tidigare lagstiftning. Lag om ändring i lagen (1986:163) om rätt till ledighetför grundläggande svenskundervisning för invandrare Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1986:163) om rätttill ledighet för grundläggande svenskundervisning för invandrare dels allrubriken skall ha följande lydelse, dels all 1 och 3 §§ skall ha följandelydelse. Lag om rätt till ledighet för svenskundervisning förinvandrare Enarbetstagare, som har antagits lill undervisning enligt lagen (1986:159) omgrundläggande svenskundervisning för invandrare, har rätt all vara ledig frånsin anställning för all delta i undervisningen enligt bestämmelserna i dennalag. Enarbetstagare, som har antagils lill svenskundervisning för invandrare (sfi} enligi13 kap. skollagen (1985:100), har rätt atl vara ledig från sin anställningför alt delta i undervisningen enligt bestämmelserna i denna htg. Tid under vilken en arbetstagare är ledig enligt denna lagräknas som arbetad tid vid tillämpning av andra författningar. Haröverenskommelse träffats om svenskundervisning på arbetstid vid ett sådantsamråd som avses i 7 § lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisningför invandrare, har en arbetstagare som vill delta i undervisningen rält lillerforderlig ledighet för alt göra detta. Haröverenskommelse träffats om svenskundervisning på arbetstid vid ett sådantsamråd som avses i 13 kap. 5 § skollagen (1985:100), har en arbetstagare somvill delta i undervisningen rätt till erforderlig ledighet för att göra detta. Träffasinte överenskommelse enligt första stycket, har en arbetstagare rätt tillledighet för atl delta i grundläggande svenskundervisning för invandrare dels iform av hel ledighet i samband med heltidsstudier, dels i form av förkortningav arbetstiden till hälften av den för arbetsplatsen normala arbetstiden i sambandmed deltidsstudier. En arbetstagare vars arbetstid är mindre än hälften av denför arbetsplatsen normala arbetstiden har dock räll lill hel ledighet isamband med deltidsstudier. Träffasinte överenskommelse enligt första stycket, har en arbetstagare rätt lillledighet för atl delta i sfi dels i form av hel ledighet i samband medheltidsstudier, dels i form av förkortning av arbetstiden till hälften av denför arbetsplatsen normala arbetstiden i samband med deltidsstudier. Enarbetstagare vars arbetstid är mindre än hälften av den för arbetsplatsennormala arbetstiden har dock rält lill hel ledighet i samband med dellidsstu-dier. Rätt lillledighet i den omfattning som följer av andra stycket har även en arbetstagaresom deltar i undervisningen på tid som inte är arbetstagarens arbetstid. I ettsådant fall skall vid förkortning av arbetstiden hela ledigheten förläggasantingen lill arbetsdagens början eller slut i enlighet med arbetslagarensönskemål. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring (1987:1262) Härigenom föreskrivs atl 6 § arhctsrättsliga beredska|>slagen(1987:1262) skall ha följande lydelse. När dennalag skall tillämpas, gäller inte lagen (1974:981) om arbetstagares rätt tillledighet för utbildning, lagen (1979:1184) om rätt lill ledighet för vissa förening.s-uppdragi skolan och lagen (1986:163) om räll till ledighet för grundläggande svenskundervisningför invandrare. När dennalag skall tilläm|)as, gäller inte lagen (1974:981) om arbetstagares rätt lillledighet för utbildning, lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissaföreningsuppdrag i skolan och lagen (1986:163) om rätt till ledighet försvenskundervisning för invandrare. Denna lagträder i kraft den . 6 Förslag till Prop. Lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs att 17 § semesterlagen (1977:480)skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 17 §' Frånvaro från arbetet är semesterlönegrundande, närfråga är om 1.ledighet pågrund av sjukdom, i den mån frånvaron under Intjä-nandeåret icke överstiger 180dagar eller om frånvaron beror på arbetsskada, 2.ledighet enligtlagen (1978:410) om rätt till ledighet för värd av barn, m.m. dels under tidför vilken havandeskapspenning utges enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) omallmän försäkring, dels under tid för vilken föräldrapenning utges i anledningav barns födelse eller adoption enligt 4 kap. 3 och 5 §8 samma lag, i den månfrånvaron för varje barn, eller vid flerbarnsbörd sammanlagt, icke överstiger120 dagar eller för ensamstående förälder, , dels under tid för vilkentillfällig föräldrapenning utges enligt 4 kap. lU och 11 §§ samma lag, 3.ledighet pågrund av risk för överförande av smitta, om arbetstagaren är berättigad tillersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare, i den månfrånvaron under intjänandcårel icke överstiger , 4.ledighet förutbildning, som ej enligt annan lag medför rätt till semesterlön, omarbetslagaren erhåller kortlidsstudiestöd, vuxenstudiebidrag ellerutbildningsarvode enligt sludiesiödslagen (1973:349) eller om utbildningen tillväsentlig del avser fackliga eller med facklig verksamhet sammanhängandefrågor, i den mån frånvaron under inljänandeåret icke överstiger , 5.ledighet pågrund av sådan i 27 § värnpliktslagen (1941:967) eller med stöd däravföreskriven tjänstgöring om hög.st , som ej är beredskapsövning och ejheller direkt ansluter sig lill grundutbildning, eller ledighet på grund avmotsvarande vapenfri tjänst, i den mån frånvaron under intjänandcårel ickeöverstiger , 6.ledighet pågrund av att arbetstagaren efter det kalenderår då han fyllt tjugotvå årfullgör tjänstgöring i civilförsvaret än då civilförsvarsberedskapråder eller beredskapsövning får anordnas vid försvarsmakten, i den månfrånvaron under intjänandcårel icke överstiger , 7. ledighetenligt lagen 7. ledighet enligt lagen (1986:163) om rätt till ledighet för (1986:163)om rätt till ledighet för grundläggande svenskundervisning svenskundervisningför invandra- för invandrare, eller re, eller 'Senastelydelse l')'H):63K. 8. ledighet enligt lagen (1988:1465) om ersättning ochledighet för Prop. 1990/91:115 närståendevård. Vid tillämpning av första stycket I skall frånvaro underde första av frånvaroperiod ej i något fall anses bero på arbetsskada.Ilar arbetstagare av anledning som anges i första stycket I varit oavbrutetfrånvarande från arbetet under två hela intjänandeår, grundar därefterinfallande dag av frånvaroperioden icke rätt till semesterlön. I frånvaroperiod som avses i första stycket inräknas ävendagar då arbetstagaren icke skulle ha ulfört arbete. Denna lag träder i kraft den . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 21 mars1991. Närvarande: statsrådet , ordförande, ochstatsråden , S. , , , , R. ,, , , G. , , , , ,, , , Proposition om vissa skollagsfrågor m.m. 1 Inledning I kompletteringspropositionen (prop.1988/89:150) presenterade jag för det arbete medförändringen av styrningen av skolan som då inleddes i (skolprojektet). Detta projekt var ett led i arbetet med förnyelsen av den offentligasektorn och syftade till all minska den statliga detaljstyrningen, lägga anvarelför skolan längre fram i organisationen och ge eleverna och dem som arbetar iskolan större inflytande. Som ett första resultat av detta arbete beslutaderiksdagen alt den statliga regleringen av tjänsterna som lärare, skolledare,biträdande skolledare och syofunktionärer skulle upphöra med utgången av år1990 (prop. 1989/90:41, UbU9, rskr. Beslutet innebär atl kommunerna frånden har ett helt och odelat arbetsgivaransvar för all personal iskolan. Genom ställningslagande tillpropositionen om ansvaret för skolan lades principerna för en mål- och resultatorienteradstyrning av skolan fast (prop. 1990/91:18, UbU4, rskr. Det innebär altstaten anger nationella mål och riktlinjer för arbetet i skolan och allkommunerna ansvarar för genomförandet av verksamheten. Dessa grundläggandeprinciper för ansvarsfördelningen har lagts fast i två inledande kapitel i enny skollag som omfattar alla skolformer. Från den kommer ett nytt statsbidragssystemför , gymnasieskolan och vuxenutbildningen att tillämpas. Statsbidragssystemethar utformats som ett finansiellt stöd till skolverksamheten som skall gekommunerna förutsättningar all bedriva en likvärdig skolverksamhet.Statsbidraget reglerar inte skolans organisation och det står skolhuvudmännenfritt att använda statsbidragen för olika ändamål inom skolan. Regeringen har för lagt fram två propositionerProp. 1990/91:115 som utgår från och bygger vidare på de principer somriksdagen lagt fast om skolans styrning. Del är propositionen Växa medkunskaper - om gymnasieskolan och vuxenutbildningen (prop. 1990/91:85) samtpropositionen om folkbildning (prop. 1990/91:82). I den förstnämnda propositionenpresenteras förslag för de angivna skolformerna, som står i överensstämmelsemed de fastlagda principerna för styrning och inflytande. Förslag tillreglering i lag av dessa skolformer läggs fram. Förslaget på folkbildningensområde ansluter lill förändringarna på skolområdet på så sätt att statensdetaljstyrning av verksamheterna föreslås upphöra och folkbildningensföreträdare föreslås få ett större ansvar och inflytande. ställningslagande innebar också altnya centrala myndigheter inrättas på skolområdet, statens skolverk och i skolan. Båda myndigheterna skall börja sinverksamhet den , då tidigare centrala och regionala myndigheter påskolområdet upphör. Jag avser atl återkomma lill regeringen med en redovisningav myndigheternas organisation och resursbehov i samband med förslag till kompletteringsproposilioni vår. En viktig uppgift för det nya är att följa ochutvärdera skolans verksamhet. Ett arbete pågår inom utbildning.stlepartementetmed atl utarbeta ett uppföljningssystem som kan utvecklas vidare av . Den förändrade styrningen och inte minst uppföljningen ochutvärderingen förutsätter atl läroplaner och kursplaner utformas så all de kankonkretiseras och preciseras på lokal nivå och att de är möjliga att utvärdera.Regeringen har bemyndigat mig atl tillkalla en kommitté med uppgiftall lämna förslag till mål och riktlinjer för det offentliga skolväsendet samtför barnomsorgen. Kumminen skall i sitt arhete utgå från de riktlinjer förstyrningen av skolan som lagt fast. Förslag skall redovisas senastden . Avsikten är att detta förslag skall ligga till grund förnya mål och riktlinjer saml kursplaner för samtliga skolformer. Kn hetygsberedning har tillkallats för att ge förslag lillett nytt betygssystem i , gymnasieskolan och vuxenutbildningen.Arbetet i beredningen har nära anknytning till den nyssnämnda kommitténs arbete. De förslag som jag presenterar nu avser alt förgrundskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan i lag lägga fast deregler för styrning som följer av tidigare ställningstaganden.Vidare görs justeringar av bestämmelserna om skolhälsovården och om frislåendeskolor. Med de nu föreliggande förslagen har reformeringen av skollagen slutförts. Skollagen och läroplanerna är de grundläggandestyrdokumenten för skolans verksamhet. Uppföljningen och utvärderingen skall geriksdagen och regeringen underlag för kompletteringar och förändringar avstyrningen och kontrollera måluppfyllelsen. Grundutbildningen för lärare ochfortbildningen är andra statliga medel att påverka verksamhe- ten i skolan och garanteraen likvärdig utbildning. I nyssnämnda propo- Prop. 1990/91:115 sition omgymnasieskolan och vuxenutbildningen anmälde jag att förändringarna påskolområdet motiverade en analys av vilka krav som med anledning härav kundeställas på lärarnas kunskaper och kompelens. En sådan analys bör enligt minmening bedrivas i samverkan med läroplanskommiltén. Jag avser därför attåterkomma lill regeringen i denna fråga. 2 Allmänmotivering till lagförslagen 2.1 Överprövning av beslut enligt skollagen m.m. Mitt förslag: Beslut enligt skollagen skall som regelöverprövas av en särskild nämnd, skolväsendets överklagandenämnd. Undantaggörs för ett antal beslut som har utpräglat judiciell karaktär eller gällersådant som utgör eller ligger nära vad som anses som civila rättigheter, i denmening delta begrepp har enligt om mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter. Överklaganden av dessa beslut förs till kammarrätt. Nämndens ordförande skall vara jurist och ha erfarenhetsom domare. Nämndens beslut med anledning av överklaganden dit får inteöverklagas. Möjlighet öppnas atl låta nämnden överpröva också beslutenligt förordning som meddelas med stöd av skollagen. Skälen för mitt förslag: Med utgången av juni månad 1991upphör och länsskolnämnderna. På dessa myndigheter har ankommitatt pröva åtskilliga av de överklaganden som kommit ifråga enligt skollagenoch till den anslutande förordningar. Även efter de samlade förslag tilländringar i skollagen som föreligger finns det kvar ett antal beslut som börfä överklagas. Flera av dem är av det slag som överprövas avskolöverstyrelsen. Fråga inställer sig då om lämplig överinstans föröverklagandena. I propositionen (prop. 1990/91:85) Växa med kunskaperföreslog jag som intermislisk lösning alt överklagandena i samtliga fall som dåvar aktuella skulle gå lill länsrätten. Jag förulskickade emellertid att jagskulle återkomma till inslansfrågan sedan reformarbetet förts vidare genomförslag lill återstående delar av skollagen. I dessa delar kunde del förutses atlåtskilliga nya överklagandefall skulle komma upp till bedömning. En samlad genomgång av de beslut där överklagandemöjlighetbör Finnas - eller i vissa fall måste finnas - ger vid handen atl överprövningenbör delas upp på två skilda håll. Vissa överklaganden bör prövas av domstol. Del gällersådana fall där beslutet kan anses vara sådant att del angår någons civilarättigheter, i den mening detta begrepp har enligt . Delgäller också beslut som ligger nära beslut av nämnt slag. Vidare gällerdet beslut som är av utpräglat judiciell karaktär. I enlighet med detta ställningstagande bör till domstolföras överklaganden av beslut som gäller -godkännandeav en fristående skola och återkallelse av sådant god- Prop. 1990/91:115kännande, -medgivandetill enskild undervisning och motsvarande, -åläggande atlen elev i en fristående skola fortsättningsvis skall fullgöra sin skolpliktinom det offentliga skolväsendel, -vitesföreläggandemot vårdnadshavare för att de skall se till all barn under deras vårdnadfullgör skolplikten samt - befrielse från viss undervisning (annat än kortare ledigheler). Beslut i sådana ärenden som enligt vad nu sagts bör föras till domstol är förhållandevis få. I vissa fall prövas de redan enligtgällande bestämmelser av kammarrätt. Dessa överklaganden kan därmed lämpligenalla föras lill kammarrätt. Någon särskild sammansättning av kammarrätten idessa mål är inte påkallad. Bland de beslut i övrigt som bör få överklagas finns detgrundad anledning tro atl de som främst kommer atl överklagas är de som rörmottagande vid viss skola eller i viss kommun. Såväl på grundskolesidan som pågymnasiesidan dominerar de antalsmässigt. Av numera omkring 170överklagade ärenden hos hänför sig drygt 130 till moltagandebeslul.Med de lagändringar som jag föreslagit torde antalet visserligen sjunka någotgenom att kommuner inte längre medges klagoräll, men sannolikt kommer det ändåatt röra sig om ett inte obetydligt antal. Frågor om mottagande av en elev i enkommun eller en skola är näppeligen av den arten att domstolsprövning ärpåkallad. Ärendetypen kan t.o.m. anses något främmande även för förvaltningsdomstolarna.Hade det rört sig om några få ärenden kunde man ha övervägt alt ändå, förenhetlighetens skull föra även dem och de fåtal andra överklagandefall, som förnärvarande hanteras i administrativa organ, lill domstolarna. anser jagemellertid inte det vara rimligt. Enligt min mening kan de överklaganden, som inte bör gå lillkammarrätt, med fördel hanteras av en för ändamålet inrättad nämd. En sådannämnd kommer uppenbart inte atl få underlag för någol konlinuer-ligl arbete ochledamöterna kan därför ha nämnduppdraget som bisyssla. Kanslifunktionernatorde inte bli mer omfattande än alt en annan myndighet kan ulföra dem förnämnden. En förebild i detta hänseende kan sökas i högskolans avskiljandenämnd.En grundläggande bestämmelse om en nämnd av det slag som jag här har förordatbör tas in i skollagen. E>et är lämpligt atl nämndens ordförande är en lagfarendomare. Det bör därför finnas såväl en ordförande som en ersättare för dennemed dessa kvalifikationer. Antalet ledamöter utöver dessa två torde kunna begränsastill två personer. De kan lämpligen ha anknytning lill skolverksamhet. Kravetpå nämndens ordförande bör anges i lag, men i övrigt bör regeringen fåbestämma nämndens sammansättning. Del nya bör kunna sörja för kanslifunktioner åtnämnden och även för den föredragning som kan behövas. Delta är dock en fråga sombör hanteras i myndigheternas instruktioner. Enärendegrupp, som enligt gällande bestämmelser går lill kammarrätt, bör kunnaföras över till nämnden. Del gäller rätten all las emot till Rh-anpassadgymnasieutbildning. Detbör finnas möjlighet all lill nämnden föra inte bara överklaganden av beslutenligt själva skollagen ulan även överklaganden av beslut enligt sådanaförordningar som meddelas med stöd av skollagen. Grund-bestämmelsen i lagen omnämnden bör utformas med hänsyn härtill. En särskild fråga är omnämndens beslut med anledning av överklaganden dit bör få överklagas. Jaganser inte alt del finns skäl alt medge någol sådant överklagande. Antingenskulle dessa då gå till domstolarna, vilka enligt vad förut sagts knappast börbelastas med de ärenden som torde komma all dominera, eller lill regeringen.Att föra ärendena lill regeringen skulle strida mot den konsekventa strävan somfunnits alt föra bort förvaltningsärenden av del här slaget frånregeringen. En föreskrift all beslut, som nämnden har fallat med anledning av överklagandedit, inte får överklagas bör innebära, alt inte heller beslut på formell grundi ett överklagat ärende - t.ex. avvisningsbeslut - får överklagas. Även ettsådant beslut fattas ju med anledning av överklagandet. Jaghar i frågan om inslansordningen samråll med chefen för juslitie-departemenlel. Jagavser att senare lägga fram förslag beträffande de anslag som behövs för dennu föreslagna nämnden. Mittförslag: Skolplikten skall som inträda höstterminen del år barnetfyller men barnets vårdnadshavare får bestämma alt barnet skall börja iskolan del år barnet fyller . Kommunerna får dock under en övergångstidom bestämma i vilken mån sexåringar skall tas in i skolan. Skälenför mitt forslag: En internationell jämförelse visar att de nordiska ländernaöver huvud laget har en sen skolstart jämfört med övriga länder. Utvecklingengår mot alt de länder som traditionellt har haft en sen skolstart nu sänkerskolstartsåldern. I årets budgetpropositionpekade jag på all vi med en fullt utbyggd barnomsorg har en av samhället drivensocial och pedagogisk verksamhet som når alla barn och ungdomar i åldrarna 1,5till . Hur denna verksamhet utformas är av stor betydelse. Forskningenvisar att barnens språkliga utveckling grundläggs mycket tidigt och att den äravgörande för barnens möjligheter att tillägna sig kunskaper och färdigheter iskolan. Barnens intellektuella utveckling är beroende av stöd och stimulans kreativt,socialt och känslomässigt. Det går inte alt dela upp barnets utveckling i endel som hör till dess fritid och en annan del som utgörs av Alla som arbetar med barn måste således göra del Prop.1990/91:115 utifrån en helhetssyn på barnets utveckling. Att nästan alla barn deltar i någon form av samhälleligbarnomsorg leder mot denna bakgrund till alt principerna för hur mål skallutformas och hur innehållet skall systematiseras behöver samordnas. Förskolanoch skolan är på varandra följande led i samhällets insatser för barnsutveckling. Del är således fullt naturligt alt barnomsorgen och nubör få ett gemensamt måldokument, något som framstår som än mer berättigat omen flexibel skolstart införs. Den kraftiga utbyggnaden av förskolan gör att allt flerbarn har erfarenhet av pedagogisk verksamhet och organiserad social samvaronär de börjar skolan. Skolans arbetssätt förändras också genom ökade inslag avkreativa ullryckssätl och större utrymme för barnens sociala och kulturellabehov. Utvecklingen går alltså mot att skillnaderna mellan barnomsorgen ochskolan minskar och all de två verksamhetsformerna växer samman. Detta gör attskolan numera har bättre förutsättningar att la sig an yngre barn. Inte bara de verksamhetsmässiga utan även deorganisatoriska hindren mot en samordnad eller gemensam verksamhet förbarnomsorgen och skolan undanröjs. Kommunerna har numera det samlade arbetsgivaransvaretför både skolans och barnomsorgens personal. Möjligheten alt ha en gemensamkommunal och barnomsorgen införs . Den utveckling som jag nu beskrivit leder till att skolstartenavdramatiseras. Del blir innehållet i verksamheten, inte organisationsformen,som med utgångspunkt i barnets behov blir det vikliga. Med en elevan-passadundervisning kan skolstarten göras mera flexibel. Utifrån barnets utvecklingsnivåkan det ofta vara positivt alt få börja skolan redan . Skolan har en skyldighet att anpassa sin verksamhet lillbarnens mognadsgrad. Som jag antytt anser jag också att skolan har godamöjligheter till detta. Den nuvarande möjligheten att skjuta upp barns skolstarttill det år de fyller åtta bör därför tas bort. Inför de förändringar somkommer alt genomföras inom skolan och barnomsorgen är det viktigt atl slå fastskolans grundprincip atl i sin undervisning utgå från varje elevs särskildaförutsättningar och behov. Med hänsyn lill såväl kommunernas som föräldrarnasplanering anser jag emellertid alt möjligheten att skjuta upp skolstarten börfinnas kvar under nästa läsår. Mitt förslag innebär alt föräldrarna får rätten att avgöraom ett barn skall börja i skolan vid sex eller ålder. Det betyder atlvi erkänner alt föräldrarna har de bästa förutsättningarna att bedöma barnels mognadsnivåoch vilka förutsättningar det har att delta i skolans verksamhet. Både skolanoch forskolan kommer naturligtvis all stödja föräldrarna när de skall avgöraden saken. Detta förutsätter alt förskolans personal, som ju känner barnet, ärväl förtrogen med innehållet i den verksamhet barnet kommer alt delta i. Likaviktigt är del att läraren får velafrån förskolan var den blivande eleven befinner sig ulvecklingsmäs- Prop.1990/91:115 sigt så alt undervisningen kan anpassas därefter. En smidigövergång från förskola till grundskola för varje elev förutsätter såledessamverkan mellan olika personalgrupper och med elevens vårdnadshavare. Den flexibla skolstarten och den gradvisasammansmältningen av skola och barnomsorg får naturligtvis ocksåpersonalpolitiska konsekvenser. De metodiska och pedagogiska förutsättningarnaändras för både förskolans och skolans personal, vilket får följder förpersonalutbildningen. Därvid kan gemensamma studiedagar och annan gemensamfortbildning för förskolan och skolan vara ett sätt alt stimulera erfarenhetsutbyternellan verksamhetsgrenarna. Minst lika viktigt som utbildning i formell mening är detall de berörda personalgrupperna får praktiska erfarenheter av varandras verksamhetsområden.Det förekommer redan atl lärare tjänstgör i förskolan, liksom all förskolläraretjänstgör på lågstadiet. Att organisera tjänstgöringen på det sättet kommersjälvklart att bli vanligare framöver. Atl t.ex. en förskollärare ingår iarbetsenheten på lågstadiet finner jag naturligt.