prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Medför föreskrifter enligt5, 8, 9 eller 21 § eller föreläggande eller förbud enligt 20 § att pågåendemarkanvändning avsevärt försvå- 18 1990/91. anspråk, är fastighetsägaren och innehavare av särskild rätt till fastigheten berättigade till ersättning av staten för den skada de härigenom lider. Har föreskrifterna efter förordnande enligt 43 § tredje stycket beslutats av en myndighet, skall ersättningen i stället betalas av kommunen. rasinom berörd del av en fastighet eller att mark tas i anspråk, är fastighetsägarenQch innehavare av särskild rätt till fastigheten berättigade till ersättningav staten för den skada de härigenom lider. Har föreskrifteraa efterförordnande enligt 43 § tredje stycket beslutats av en myndighet,skall ersättningen i stället betalas av kommunen. Innebär föreskrift enligt 8 § förbud att vidta viss åtgärd utan läns-styrdsens eller en myndighets tillstånd, utgår ej ersättning i anledning av den föreskriften om inte tillstånd vägrats eller förenats med särskilda villkor. enligt 5 eller 8 § förbud att vidta viss åtgärd utan länsstyrelsenseller en myndighets tillstånd, utgår ej ersättning i anledning av denföreskriften om inte tillstånd vägrats eller förenats med särskilda villkor. Harförbud meddelats enligt 11 § och vägras tillstånd som där avses, äger vad iförsta stycket stadgas om föreskrifter enligt 8 eller 9 § motsvarandetillämpning. 31§ Ersättning enligt 26 § tredje stycket skall bestämmas att utgå med visstårligt belopp. Ersättningen må, om särskilda skäl äro därtill, avräknas å gottgörelsesom sedermera kan komma att utgå jämlikt 26 § första stycket eller 27 §. Omdet finns särskilda skäl, kan jämväl ersättning enligt 26 § första stycketeller 30 § på begäran av staten, kommunen, fastighetsägaren eller annansakägare fastställas att utgå med visst årligt belopp med rätt för staten ellerkommunen samt den ersättningsberättigade att erhålla omprövning vid ändradeförhållanden. Utgår ersättning enligt 26 § tillföljd av skada eller olägenhet förren skötseln tillämpas 28 § andra stycket rennäringslagen (1971:437). 1990/91:90 Bilaga16.4 33 § Har ejöverenskommelse träffats om ersättning enligt 26 eller 30 § eller om inlösen avfastighet enligt 27 § och har icke den, som vill göra anspråk på ersättningeller fordrar inlösen, jämlikt 32 § första stycket förlorat sin talan, åliggerdet honom att väcka talan hos fastighetsdomstolen mot staten eller kommuneninom från det att beslutet på vilket anspråket grundas har vunnit lagakraft, vid påföljd att han annars förlorar rätten att kräva ersättning ellerinlösen. Staten eller kommunen får,då fråga uppkommit om meddelande av föreskrifter enligt 8 eller 9 §, vidfastighetsdomstolen väcka talan mot sakägare om fastställande av de villkorsom, därest föreskrifterna meddelas, skall gälla beträffande Staten eller kommunen får,då fråga uppkommit om meddelande av föreskrifter enligt 5, 8 eller 9 §, vidfastighetsdomstolen väcka talan mot sakägare om fastställande av de villkorsom, därest föreskrifterna meddelas, skall gälla beträf- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga16.4 ersättning eller inlösen. Meddelas fande ersättnmg eller mlösen. ejföreskrifter av det innehåll, som delas ej föreskrifter av det innehåll, förutsatts vid fastighetsdomstolen, som förutsatts vid fastighetsdom från det att målet har stolen, från det att må- avgjorts genom lagakraftägande let har avgjorts genom lagakraftä- dom, skall domen ej längre vara gande dom, skall domen ej längre bindande för parterna. vara bindande för parterna. För tillsyn över efterlevnaden av förbud eller föreskrifter förområden och naturföremål för vilka förordnanden enligt denna lag har meddelats(naturvårdsobJekO, får regeringen eller myndighet som regeringen bestämmerutse tillsynsmän med de befogenheter som följer av andra och tredje styckena. Om någon uppehåller sig inom naturvårdsobjekl, där han ej har rätt attvistas, får han avvisas från området av en tillsynsman. Ertappas någon på bar gärning då han begår brott som avses i 37§första stycket 1 får tillsynsman ta i beslag jakt- och fångstredskap, fortskaffningsmedeleller andra föremål sotn kan antas ha betydelse för utredning om brottet. Har föremål tagits i beslag, skad anmälan om detta skyndsamt göras tidpolis- eller åklagarmyndigheten. Den som tar emot anmälan skad förfara som omhan själv gjort beslaget. Den som medgivits undantag från föreskrift för naturvårdsobjekl ärskyldig att inom det område där undantaget gäller medföra beslutet härom ochvid anfordran uppvisa det för en tillsynsman. Tillböter eller fängelse i högst Till böter eller fängelse i högst två dömes den som upp- år döms den som uppsåtligen eller såtligen eller av oaktsamhet av oaktsamhet 1. bryter mot förbud eller 1. bryter mot förbud eller före föreskrift som meddelats enligt 5, skrift som meddelats enligt 5, 8, 10, 8, 10, 11 dier 14 §, 16 § andra styc- 11 dier 14 §, 16 §andra stycket, ket eller \9, 19 feller 21§, 2.bryter mot 16 § första stycket 2. bryter mot 16 § förstastycket 275 första punkten eller, om ej gärningen är ringa, mot 16 § första stycket andra punkten, 3. bryter mot 17 § andra stycket, om ej gärningen är ringa, 4. utför läkt eller åtgärd för markavvattning utan att ha behöv ligt tiUstånd enligt 18 eller 18 c § eller bryter mot villkor eller före skrift som har meddelats i samband med sådant tillstånd, 5. underlåter att fullgöra skyldig het som föreskrivits med stöd av 18 a § eller 20 § första stycket. förstaeller andra punkten, 3. brytermot 17 § andra stycket, 4. utförtakt eller åtgärd för markavvattning utan att ha behöv ligt tiUstånd enligt 18, 18 c eller 18 d§ eller bryter mot villkor eller föreskrift som har meddelats i sam- bandmed sådant tillstånd, 5. underlåteratt fullgöra skyldig het enligt 20 § första stycket eller skyldighet som föreskrivits med stöd av 18 a § eller 20 § andra styc ket, 6.bryter mot 22 § första eller tredje stycket eller mot föreskrift som meddelatsi samband med medgivande enligt tredje stycket. 1990/91:90 Bilaga16.4 7. åsidosätter stadgandet i 23 §, om ej gäraingen sker på plats, tiU vilken allmänheten inte äger tillträde eller har insyn eller 7.åsidosätter stadgandet i 23 §,om ej gärningen sker på plats, till vilken allmänheten icke äger tilfträ-deeller har insyn, eller gärningen är ringa, eller 8. uppför vilthägn i strid mot 24 a § elleråsidosätter villkor som är förenat med tillstånd till vilthägn. / ringa fad döms inte tidansvar. Utbyte av brott som avses i första stycket 4 skall förklaras förverkat,om det ej är uppenbart oskäligt. Tidböter högst döms den som åsidosätter skyldighet enligt 36 b §. Har någon överträtt besluteller föreskrift som avses i 37 § första stycket 1, 2, 4, 6 eller 8 får länsstyrelsenförelägga honom att åstadkomma rättelse. Har i fråga om en viss fastigheteller byggnad, anordning eller anläggning på annans mark ägaren till egendomenbegått överträdelsen och övergår egendomen till ny ägare, får denne föreläggasatt vidta rättelse, om det inte är oskäligt. Är fråga om överträdelse av besluteller föreskrift över vars efterlevnad nämnd med stöd av överlåtelseenligt 18 b § utövar tillsyn, tillkommer det i stället nämnden att meddelasådant före- Har någon överträtt besluteller föreskrift som avses i 37 § första stycket 1, 2, 4, 6 eller 8 får länsstyrelsenförelägga honom att åstadkomma rättelse. Föreläggande om rättelse får ocksåmeddelas när arbetsföretag har utförts utan att samråd har skett enligt 20 §första eller andra stycket eller företaget har utförts i strid medföreläggande eller förbud som meddelats enligt 20 § tredje stycket. Har i frågaom en viss fastighet eller byggnad, anordning eller anläggning på annans markägaren till egendomen begått överträdelsen och övergår egendomen till nyägare, får denne föreläg- I beslut om föreläggande får vite sättas ut. Vidare får tingsrätten meddela handräckning för att åstadkomma rättelse. Ansökan om handräckning får göras av allmän åklagare, , , den kommunala nämnd som handhar naturvårdsfrågor eller, i fall där nämnd har att meddela föreläggande, av den nämnden. Beträffande sådan handräckning finns bestämmelser i 17 § handräckningslagen (1981:847). gasatt vidta rättelse, om det inte är oskäligt. Är fråga om överträdelse av besluteller föreskrift över vars efterlevnad nämnd med stöd av överlåtelseenligt 18 b § utövar tillsyn, tillkommer det i stället nämnden att meddelasådant föreläggande. I beslut om föreläggande får vite sättas ut. Vidare fårtingsrätten meddela handräckning för att åstadkomma rättelse. Ansökan omhandräckning får göras av allmän åklagare, ,, den kommunala nämnd som handhar naturvårdsfrågor eller, i falldär nämnd har att meddela föreläggande, av den nämnden. Beträffandesådan handräckning finns bestämmelser i 17 § handräckningslagen (1981:847).Har någon påbörjat utförandet av ett arbetsföretag, som omfattas avsamrådsskyldighet enligt 20 § innan samråd har skett, får länsstyrelsenmeddela JÖrdäggande vid vite att upphöra med verksamheten till dess attsamrådsärendet har avgjorts. Vid meddelande av föreläggande enligt 17 § första stycket, 20 § eller 22 § andra stycket får utsätta vite. Efterkoms ej sådant föreläggande, skall på anmodan av kronofogdemyndigheten föranstalta om att åtgärden vidtages. Vidmeddelande av föreläggande enligt 17 § första stycket, 20 § eller 22 § andrastycket eller förbud enligt 20 § får utsätta vite. Efterkoms ejsådant föreläggande, skall på anmodan av kronofogdemyndigheten föranstaftaom att åtgärden vidtages. Byggnadsnämndenfår utsätta vite vid meddelande av föreläggande enligt 17 § tredje stycket.Miljö- och hälsoskyddsnämnden får utsätta vite vid meddelande av föreläggandeenligt 24 §. Efterkommes ej föreläggandet, äger vederbörande nämnd låta vidtagaåtgärder på den försumliges bekostnad. 1990/91:90 Bilaga16.4 I beslut om föreläggandesom avses iförsta, andra eller tredje stycket får förordnas att beslutet skallgälla utan hinder av att det inte har vunnit laga kraft. I beslut om föreläggandesom avses i denna paragraf får förordnas att beslutet skall gälla utan hinderav att det inte har vunnit laga kraft. 40 § En kommunalmyndighets beslut enligt denna lag får överklagas hos genombesvär. Beslutav annan statlig myndig- Beslut av annan statlig myndig- het än regeringen i ärende enligt 13 §, /4 , 17 §, 20 § tredje stycket, 22 §, 24 §, 24 a§, 39§ såvitt avser annat än handräckning eller 47 § får överklagas hos kammarrätten genom besvär. Beslut i övrigt enligt denna lag av annan statlig myndighet än regeringen får överklagas hos regeringen genom besvär. hetän regeringen i ärende enligt 13 §, 17 §, 20 § andra stycket, 22 §, 24 §, 39 §såvitt avser annat än handräckning eller 47 § får överklagas hos kammarrättengenom besvär. Beslut i övrigt enligt denna lag av annan statlig myndighet änregeringen får överklagas hos regeringen genom besvär. får överklaga beslut enligt denna lag eller enligt bestämmelsersom meddelats med stöd av lagen. Finner myndighet att denej kan helt bifalla framställning från fortifikationsförvaltningen ellerstatens vägverk om undantag som avses i 16§ tredje stycket, hänskjutes ärendettill regeringens prövning. Ansökanom undantag enligt 16 § tredje stycket eller om tillstånd enligt 17 § andrastycket, 18, 18 c. 18 d, 19, 22 eller 24 a § samt anmälan om samråd enligt 20 §första eller andra stycket skall allt efter omständigheterna i det särskildafallet vara åtföljd av karta, skiss eller ritning samt den ytterligareutredning som behövs för att företagets eller åtgärdens inverkan på detskyddade intresset skall kunna bedömas. 43 §Innan fattar beslut om bildande av naturreservat ellernaturvårdsområde eller avgör annat naturvårdsärende av vikt, skaU länsstyrelsensamråda med kommunen. 1990/91:90 Bilaga16.4 Regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer får förordna att befogenhet som enligt 16 § tredjestycket, 17 § samt 39 § första och andra styckena ankommer på länsstyrelse,skall ankomma pä myndighet Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer får förordna att de befogenheter somenligt 7-9, 11, /2 och 19 §§ tillkommer även skall tillkomma enkommunal myndighet. Regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer får förordna att befogenhet som enligt 16 § tredjestycket, 17 och 39 § första och tredje styckena tillkommer ,skall tillkomma en myndighet Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer får förordna att de befogenheter somenligt 7-9, ll-7i, 19 oc/!20.f tillkommer även skall tiUkomma enkommunal myndighet. Dennalag träder i kraft . Bestämmelserna i 37 § tiUämpasendast i fråga om överträdelser som skett efter bestämmelsernas ikraftträdande.Beträffande överträdelser som skett före ikraftträdandet skall äldrebestämmelser tillämpas. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i rennäringslagen (1971:437) Härmedföreskrivs att det i rennäringslagen (1971:437) skall införas en ny paragraf 65a §, av föjande lydelse. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifterom den hänsyn som skad tas tid naturvårdens intressen vid renskötselns utövandesåsom ifråga om skyddet av växt- eller djurlivet. Detla bemyndigande medförinte befogenhet att meddela föreskrifter som är så ingripande att avsevärdolägenhet för renskötseln uppkommer. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i terrängkömingslagen (1975:1313) Härigenomföreskrivs att i terrängköraingslagen (1975:1313) skall införas en ny paragraf,3 a §, av följande lydelse. Prop.1990/91:90 Bilaga 16.4 För tillsyn över att bestämmelserna i denna lag efterlevs inom dedelar avfiällområdet som regeringen med stöd av 1 § andra stycket bestämt, fårregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer utse tillsynsmän med denbefogenhet som följer av andra stycket. En tillsynsman får avvisa den som kör i terräng med motordrivet fordoninom ett område som sägs i första stycket utan att ha rätt därtid. Dennalag träder i kraft den . Lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) Härigenomföreskrivs att 17, 19 och 21 §§ skogsvårdslagen (1979:429) skall ha följandelydelse. Prop.1990/91:90 Bilaga 16.4 Skogsmarkens ägare ärskyldig att enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer underrätta om avverkning som skad ägarum på hans mark. Skogsmarkensägare är skyldig att enligt föreskrifter som meddelas av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer underrätta om /.avverkning som skad äga rum på hans mark, 2. åtgärd för attavvattna mark I samband med avverkning, om krav på tillstånd för åtgärden integäller enligt naturvårslagen (1964:822). I svårföryngrad skog eller skyddsskog får avverkning inte ske utan tillstånd. Isvårföryngrad skog eller skyddsskog får avverkning inte ske utanskogsvårdsstyrelsens tillstånd. Vad nu.sagts gäller dock inte om avverkningen skadske för att möjliggöra täktverksamhet, vårtid tillstånd be-' viljats enligtnaturvårdslagen (1964:822). Isamband med att tillstånd ges kan besluta om åtgärder föratt begränsa eller motverka olägenhet och trygga återväxten. Tillståndbehövs inte för röjning eller gallring som främjar skogens utveckling. Regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den hänsyn som skall tastill naturvårdens intressen vid skötseln av skog, såsom i fråga om hyggensstorlek och utläggning, beståndsanläggning, kvarlämnande av trädsamlingar ochskogsbilvägars sträckning. Regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den hänsyn somskall tas till naturvårdens intressen vid skötseln av skog, såsom i fråga omhyggens storlek och utläggning, beståndsanläggning, kvarlämnande avträdsamlingar, skogsbilvägars sträckning och dikningsåtgärder. Bemyndigandet medförinte befogenhet att meddela föreskrifter som är så ingripande att pågåendemarkanvändning avsevärt försvåras. Denna lag träder i kraftden . Lag om ändring i ädellövskogslagen (1984:119) Härigenomföreskrivs att 3 § ädellövskogslagen (1984:119) skall ha följande lydelse. Prop.1990/91:90 Bilaga 16.4 3§Med ädellövskog avses i denna lag: /.Skogsbestånd i , , och som utgörs avädla lövträd tid och vars areal är minst ett halvt hektar. 2.Skogsbestånd i övriga delar av landet som utgörs av lövträd till minst 70procent och av ädla lövträd tdl och vars areal är minst etthalvt hektar. Trädbestånd på betesmarker, som inte är att anse som jordbruksmark,om beståndet utgörs av lövträd till och av ädla lövträd tillminst 50procent. Av de ädla lövträden skad minst tio träd per hektar ha endiameter av minsl på en höjd av över marken. Markensareal skall uppgå tid minst ett hektar. 1.Skogsbestånd som utgörs av lövträd till och av ädla lövträdtill och vars areal är minst ett halvt hektar 2.Trädbestånd på betesmarker, som inte är att anse som Jordbruksmark, ombeståndet utgörs av lövträd tdl och av ädla lövträd till . A v de ädla lövträden skall minst tio träd per hektar ha endiameter av på en höjd av över marken. Markensareal skad uppgå tid minst ett hektar. Har skogsvårdsstyrelsenenligt 7 § beslutat viss trädslagssammansättning vid föryngring av ädellövskog,skall skogen betraktas som ädellövskog även om andelen lövträd ärlägre än som anges i första stycket. Dennalag träder i kraft den Ijuli 1991. Förteckningöver remissinstanser som yttrat sig över Prop. naturvårdslagsutredningensbetänkande (SOU 1990:38) Bilaga 16.5 Översynav naturvårdslagen m. m. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av riksåklagaren, generaltullstyrelsen,, lantbrakstyrelsen, , ,statens lantmäteriverk, hovrätten över och , kommittén om översynav miljöskyddslagstiftningen (ME 1989:4), , domänverket,kammarkollegiet, statskontoret, , ,, kammarrätten i , samtligalänsstyrelser utom , länsstyrelseraas organisationsnämnd,. , och , Tjänstemännens centralorganisation.Landsorganisationen i , , ,. , , , , , Jägaraas Riksförbund-Landsbygdens Jägare, ,, och . Yttrandenhar vidare inkommit från Agrifack, och Planering,, i , för Kufturlandskap,Föreningen . i ,, ,. för ochNaturskyddsföreningen i Dalaraa samt från följande kommuner. , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , och . länsstyrelser har inhämtat yttranden från kommuner, länsorgan m. m. Lantbraksstyrelsenredovisar yttranden från åtta lantbraksnämnder. Riksåklagaren bifogar yttrandenfrån fem överåklagare. Sammanfattning av lantbruksstyrelsens rapport 1990:3 Prop. Grön mark Utvidgad höst- och vinterbevuxen mark Bilaga 17.1 Arbetsgmppenredovisar i rapporten sitt förslag till utvidgning av höst-och vinterbevuxenmark. I rapporten används uttrycket grön mark för att beteckna höst- och vinterbevuxenmark. Arbetsgrappenföreslår att krav på grön mark införs i K, L, M och N län och på i E, F,G, H, I, O, P och R län omfattande företag med mer än 5,0 ha åker. Gmppenföreslår att kraven på grön mark införs enligt nedanstående tidsplan. K,L, M Följandegrödor föreslås att ingå i begreppet grön mark: vall, höstoljeväx-ter, höstsäd,rotväxter (sockerbetor, foderbetor, morötter, rödbetor och liknande), flerårigafrakt- och bärodlingar, energiskog och fånggrödor. Höstgrödorska vara sådda i K, L, M och N län och senast den 5oktober i övriga för att få räknas som grön mark. Fånggrödor som skaköras upp ska sås före för att få räknas som grönmark. Om fånggrödan körs upp under efterföljande vår föreslås samma såtidpunktersom för höstsådd. Vallaroch fånggrödor föreslås att få brytas tidigast i K, L, M och Nlän och den IO oktober i övriga om de ska få räknas som grön mark. Irapporten redovisas behovet av rådgivning och information till följd av kravenpå utökad grön mark. Vidare redovisas behovet av forsknings- ochförsöksverksamhet som behövs för att tillgodose det ökande kunskapsbehovet omgrön mark. Genomförsförslaget krävs en utökning av grön mark omfattande 229 000ha åker. Kväveutlakningenberäknas härmed minska med 3 300ton. Kostnaden för jordbruket att genomföraförslaget beräknas till 57 86 milj.kr. beroende på till hur stor delutökningen kommer att ske genom odling av fånggrödor. Utslaget per kg kväveminskat läckage blir kostnaden . Sammanfattning av lantbruksstyrelsens rapport 1990:4 Prop. Förslag till typgodkännande av gödselspridareUtredningen 17.2 TYP 90 TYP 90 framlägger förslag tillkrav för typgodkännande av konstgödsel-och stallgödselspridare. På mångapunkter saknas dock ännu viktigare typgodkännandefakta. En viktig föratsättning förgenomförande av typgodkännande är därför att de vetenskapliga undersökningarsom pågår för att få fram underlag får fortsätta och andra nödvändigaundersökningar utförs. TYP 90 har gjort en översiktlig kartläggning av dessa.TYP 90 uppskattar medelsbehovet för fortsatt metodutveckling förtypgodkännandet till 20milj.kr. En annan viktig föratsättningär att typgodkännandet kan accepteras internationellt. Det krävs ett omfattandearbete för att ta fram standarder för gödselslagens specifikation,provningsmetoder m. m. Typgodkännande av gödselspridarekommer att leda till maskiner med bättre egenskaper för jämn spridningav gödsel och därigenom till minskat närsaltläckage. Typgodkännande av gödselspridaremedför minskad markpackning, bättre gödsdutnytriande och luktreduktion. Typgodkännande innebär att instraktioneraaför handhavandet förbättras och därigenom utnyttjandet av maskinerna.Typgodkännandet för med sig kunskapsuppbyggnad som genom kraftfullarådgivningsinsatser kan användas för att förbättra förarkompetensen. Typgodkännande innebärförbättrad kontroll av att krav på säkerhet mot personskada uppfylls. Resultatet av åtgärdernatypgodkännande, intensiv rådgivning, ökad förarkompetens tillsammans med denallmänna teknikutvecklingen blir minskad miljöbelastning. Effekten på närsaltutlakningenblr ca N i . Värdet av detta kväve är ca 31 milj.kr. Utöver miljöeffekterna har denjämnare spridningen inverkan på utnyttjandet av gödseln. Bättre utnytriandeframför allt av stallgödseln leder tiU ekonomiska fördelar för jordbraket. Tidsplanen för genomförandet avtypgodkännandet innebär att det tidigast kan träda 2000 och art detnår full effekt när flertalet gödselspridare bytts ut. Den framtida marknaden för gödselspridareuppskattas till ca I 000 stallgödselspridare och 1500 konstgödselspridare perår . Kostnaden för typgodkännande av dessa maskineruppgår till . per såld konstgödselspridare och . per såld stallgödselspridareoch totalt 3,5 milj.kr. Kostnaderna för genomförandetav typgodkännandet bör delvis bestridas med statsmedel (gödselmedelsavgifter).En typgodkännandeavgift bör betalas av tillverkare eller importör. Sammanfattning av lantbruksstyrelsens rapport 1990:2 Prop. Lagring och spridning av stallgödsel Ytterligare Bilaga 17.3 restriktioner till skydd för miljön Arbetsgrappenredovisar i rapporten sitt förslag till ytterligare områden med restriktioner ispridningstidpunkt för stallgödsel och generella föreskrifter gällandelagringskapacitet för stallgödsel. Förslaget är enligt följande: InomVästeraorrlands, , och skalllagringskapaciteten vara 8 månader för nötkreatur, hästar, får eller gettersamt 10 månader vid annan djurhållning. Inomområden i , och där jordbruket är avstörre omfattning skall lagringskapaciteten vara 8 månader för nötkreatur,hästar, får eller getter samt 10 månader vid annan djurhållning.Spridningsrestriktioner enligt 7 § första stycket 2 i skötselförordningenskall gälla i dessa områden. Iövriga delar av landet skall lagringskapacitet vara 6 månader för nötkreatur,hästar, får eller getter samt 8 månader vid annan djurhållning såvida ingetannat gäller enligt 8 § skötselförordningen. Förslagettar hänsyn till skillnader i klimat, andel jordbmksmark av totala landarealen,driftsinriktning ifråga om djurhållning och djurtätheten i olika delar av landet. Ettstatsbidrag motsvarande det befintliga statsbidraget för utbyggnad avgödselvårdsanläggningar enligt förordningen (1989:12) om miljöförbättrandeåtgärder i jordbmket föreslås utgå. Kostnaden för detta har beräknats av arbetsgmppentill 213 milj. kr. och bör tas från de miljöavgifter som utgår påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. Förslagetinnebär beträffande krav på lagringskapacitet för stallgödsel att jordbmketstotala investeringskostnader blir .