prop · GE03149 · 1990-12-31 00:00:00 — Bland programkategorier som särskill börnämnas i avtalet märks nyhelsprogram, barnprogram, program på svenska språketoch med svenska upphovsmän eller svenska artister samlegenproducerade och beställda program. Även frågorom sändningstiilen för olika programkategorier bör kunna regleras i avtalet. Eftersom pri)gramfi')r-eiageis inkomster kommer au vara lägre uniler de förstaverksamhelsåren bör vissa åtaganden av förelaget kunna vara mindre omfallande under de försia åren avavlals-[)erioden. bedömning:För ett fristående, reklamfinansierat TV-förelag börgälla villkor i fråga om elt omväxlandeprogramulbud av god kvalitet. De.ssa villkor överensstämmer i slora delar med de som gäller förSveriges Television. Kraven kan emellertid inte överensstämma helt. Till reklamnnansierni IV-förelag bör inle ha samma förpliktelsernär del gäller att t.ex. tillgodose olika minoritetsintresseneller att fullgöra ft)lkbililningsuppgifter. Remissinstanserna: Huvuddelen av remissinslanserna instämmer i utredningens bedömning. Av de remissinslanser .som har avvikande uppfatlningförordar några mindre långtgående krav änulredningen, medan anilra menar alt kraven i princip skall vara lika långtgående som de somställs på 'Television. Skälen för mitt förslag: De villkor som skall gälla i frågaom pio-grarnutbuilels samman.sättning måsle avvägasmed hänsyn säväl till vadsom är känt om reklamfinansieringens effekter på programsammansäil- ningen .som till reklam-'TV-föreiageis möjligheleralt få lillräckliga in- Prop. 1990/91:149 komsler. Internationella erfarenheter visar på risken atl reklamfrnansiering le der lill elt ensidigt programutbud, därunderhållning av olika slag domi nerar och där inft)rmativa program ochkulturprogram förekommer i li ten omfattning. Förklaringen lill ensidigheten är alt programföretagen anpassar sig till annonsörernas önskemål om en storpublik för annons erna. Om man vill säkerställa alt tillkomsten av ett nyll, reklamfinansieratTV-företag inte bara skall innebära alt publiken fårökade möjligheter atl väljamellan olika underhållningsprogram, bör villkor om etl mångsidigt programutbud ingåi avtalet med staten. Vid fastställandet avdessa villkor är det nödvändigt all lahänsyn lill alt programföreiagei skall kunna få lillräckliga inkomster genom försäljning avreklamlid. Annonsörerna har inlresse av allannonserna ses av en slor publik, och särskiltav de tittare som är målgrupper för annonsörernas reklam. Risken för allannonsfinansiering leder till likriktning av programutbudet förefaller vara slörreom flera TV-förelag konkurrerar på ungefärlika villkor om inkomsterna från sammareklammarknad än om etl företag ärensamt om att bedriva TV- sändningar medreklam från marksändare. Etl sådanlförelag lorde ha så slora fördelari förhållande lill de konkurrerande satellit- TV-företagen att ell åtagandeför programföretaget all sändaetl mångsidigt programutbud inle kommeralt äveniy-ra möjlighelen lill ekonomisk lönsamhet i verksamheten. Del är emellertid knappasl realistiskt all av etl sådant företagkräva omfattande förpliktelser närdel gäller l.ex. folkbildning ellerprogram för minoriteter. Som grundläggandeskylilighet för programföreiagei börgälla au programutbudet skall vara mångsidigt och av god kvalitet. Sändningarna börinnehålla såväl nyhetsprogram och informativaprogram som underhållningsprogram. 1 kravel på mångsidighet ligger att programmen skall Tillgodoseskiftande behov och iniressen hos publiken och alt ulrymme skall ges ål en mångfaldav olika åsikier och meningsriktningar. Utländska program börspegla olika kulturkretsar. För ell svenskt |)rogamföreiag ärdel naturligt alt sändningarna i belydande omfattninginnehåller program på svenska språketoch program där del förekommer svenska artister och verk av svenskaupphovsmän, Elt TV-förelag som i slor omfattning visar egenproduceradeeller beställda program får slor belydelse för den konstnärliga utvecklingen och för sysselsättningeninom de berörda yrkesgru))perna, Avialet bör innehållavillkor i fråga om program av här berört slag. Jag vill emellertid härpeka på en skillnad mellan den silualionsom gäller för Radio-företagen och de förhållanden sor-n kor-iimer all vara rådandeför ett leklarn-TV-föreiag, Målet med Radio-förelagens verk.samhel är au sända radio och TV i allmänheiens tjänst. Resurstilldelningen är bestämd på för- hand ochverksamhelen skall inle gå med vinst, Sirävan efter ökad ef- Prop, 1990/91:149feklivitel i verksamheten innebär att man söker bällre vägar all ge publikenbästa möjliga railio och 'TV, De medel som frigörs genom rationaliseringaranvänds till en bättre verksamhel. De villkor som finns intagna i avtalenmellan staten och programföretagen kan sägas vara en kodifiering av deambitioner som finns inbyggda i förelagen. Det finns ingen moisäilning mellande mål som uttrycks genom avtalsbestämmelserna och de mål som de ansvariga iföretagen har för verksamheten. Delta förhållande avspeglas i att avtalensregler är avfattade i allmänna ordalag och att motsättningarna i fråga om huravtalsbestämmelserna skall tolkas har varit få. För elt frislående reklamfinansierat TV-förelag kan deldäremot uppslå en motsättning mellan krav på mångsidighet och kvalitet ipro-grambutbudet och önskemålet atl verksamhelen skall ge vinst, Etlreklam-TV-företag kan se del som rationellt atl t,ex, byta ut dyrbara svenskaprogram mot billigare importerade eller att dra ner på program .som främst intresserarköpsvaga grupper som inte har så slort inlresse för annon.sörerna. Detta förhållande gör det angeläget alt avtalet mellanstaten och etl fristående reklam-TV-företag i några avseenden får en merpreciserad utformning än som har varil fallel med motsvarande avtal förSveriges Radio-förelagen. När det gäller omfattningen av nyhetsprogram, barnprogramoch egenproducerade eller- beställda program finns det anledning all fordraatl programföretaget gör bestämda åtaganden. Preciseringarna bör kunna avsemängden program av olika kategorier ullrycki i sändningslid eller andel avprogramutbudet, eller sändningarnas placering . Meil hänsyn lillde höga kostnaderna för svenska fik-tions[)t-ogram är det också angelägel medell särskill ålagande i fråga om sådana [)rogram. Uniler kan man räkna med all ellreklam-TV-förelag kommer all ha lägre inkomster än vad det kommer att få närverksamheten är etablerail. Med hänsyn härlill kan det vara befogat att ivi.ssa avseenden ställa lägre krav under de försia åren av avtalsperioden. Del frarnslär sorn mindre lämpligt att nu försökafastställa några nivåer för de krav i fiåga om programutbudets samman.sättningsom staten bör slälla på ell reklar-n-TV-förelag. 1 del följande (5.4) kommerjag all föiorda all de företag .som önskar erhålla sändningsrätt anmäler sillintresse lill regeringen. I del sammanhangel bör förelagen ange hur de avseratt upi)fylla kraven på ell mångsidigt programutbud av god kvalitet och vilkaåtaganden de är beredda att göra när det gäller olika program-kategorier. Pådelta säll blir det möjligl all jämföra förslag från olika förelag och ävenalt låla villigheten all göra åtaganden påverka valel av programförelag. 5.2.3Sändning av sponsrade program Mitt förslag: Frågor om sändning av sponsrade program börregleras i avtalet mellan staten och del reklamfinansierade TV-förelaget. Medelt sponsrat program bör därvid förstås ett program som programföretaget harframställt eller förvärvat och som en fysisk eller juridisk person, som inte ärengagerad inom radio eller television eller med att framställa audiovisuellaverk, har bekoslat hell eller delvis. När ett program eller en serie av program sponsras helteller delvis, bör sponsorskapet tydligt framgå genom alt programföretaget pålämpligl sätt i början eller slulel av programmel anger sponsorns namn ellerfirma. Programförelaget bör inle få sända program som är sponsradeav någon vars huvudsakliga verksamhel gäller lillverkning eller försäljning avlobaksvaror, alkoholdrycker eller receptbelagda läkemedel. Programföreiagei bör inle heller få sända sponsradeprogram som huvudsakligen avser nyheter eller nyhelskommentarer eller somhuvudsakligen vänder sig lill barn . Rapporten om sponsring: Innebörden av rapporten (Ds1989:65) Sponsring m.m, av program har redovTsals tidigare (seavsniu 4.9,2). Som har framgått skisseras i rapporten två alternativ förprogramföretagen inom när det gäller au sändasponsrade program. Rapporten behandlar således inle dessa frågor utifrån etlfristående TV-förelags perspektiv. Skälen för mitt förslag: Del finns enligt min uppfattninginte anledning all motsätta sig alt ell helt eller huvudsakligenreklamfinansierat TV-företag sänder program, lill vilkas finansieringutomstående finansiärer, s.k. sponsorer, har bidragit. När man överväger vilka regler som skall gälla försändning av sådana program är det naturligt atl i försia hand beakla TV- konvenlionenskrav. Vilka dessa är har reilovisals lidigare (se avsniu 4.2.2 och 4,9.2), Delfinns emellertid anledning alt på några punkter gå längre än konvenlionen. Som jag har nämnl bör de maieriella reglerna för ellprogramföretag i fråga om sändning av sponsrade program anges i avialet mellanslaien och företagel. Till en början aktualiseras därför vad som bör fi')rslåsmed atl elt program är sponsrai. Enligt definition av sponsorskap (ariikel2 g i konvenlionen) är etl sponsrat program ett program som [)rogram-förelagelhar framslälll eller förvärvat och som en fysisk eller juridisk person, sominie är engagerad inom radio eller television eller med alt framsiällaaudiovisuella verk, har bekoslat helt eller delvis i syfle au där- Prop.1990/91:149 med främja sill namn, varumärke eller anseende (kursiverat här). Enligt min mening är delta en alltför snäv definition avsponsorskap. För TV-titlarna är det intressant atl få vela om ell program ärbekostat av en ulomslående finansiär, även om denne har haft ell annal syftemed alt bekosta programmet än att främja sitt namn mm. Skyldigheten all angesponsorskapet bör därför gälla i alla de fall dä någon utanför radio-, TV- ochfilmbranscherna har bekostat programmel. Även de restriktioner som bör gälla ifråga om sponsrade program har minst lika slor betydelse i del fall då sponsornär , någon av aibelsmarknadens parter som då han har enbart kommersiellaskäl för sin sponsring. Jag har lidigare föreslagit en lagändring som gör detmiijiigi för staten all avtala med etl programföretag om skyldighet förförelaget all, om någon annan har bekostat elt program helt eller delvis, lämnaup|)gift om vem bidragsgivaren är. Avsiklen med ell sådanl lagbemyndigande är,som jag har nämnt, all tillgodose TV- konvenlionens krav i ariikel 17:1 om altsponsorskap skall tillkännages på lämpligl sätt i hörjan och/eller slutet avprogrammel. I avtalet mellan staten och programföretaget bör ilcidärför beslämmas alt, när ell program eller en serie av program sponsras helteller delvis, sponsorskapet skall framgå tydligt genom alt programföreiagei pålämpligt sätt i början eller slulel av programmet anger sponsorns namn ellerfirma. Som jag har behandlat lidigare föreskriverTV-konvenlionen, att program inle får sponsras av fysiska eller juridiskapersoner, vars huvudsakliga verksamhet gäller tillverkning eller försäljningav sådana varor eller tillhandahållande av sådana ijänsler, för vilka del inlefår göras reklam i sändningarna (artikel 18:1). De avsedda varorna ochtjänsterna är tobaksvaror saml läkemedel och sådan medicinsk behandling somtillhandahålls endasl mot recepl av läkare i den sändande konvenlionsstaten.Det föreskrivs ock,så atl sponsorskap inte får förekomma i fråga om nyhelsprogrameller nyhelskommenlerande program (ariikel 18:2). Enligt min mening bör de svenska reglerna för sponsorskapgå längre än konvenlionen i Ivå avseenden. Detta har samband med mina förslagi del föregående om alt de svenska reglerna för reklam på några punkter skallgå längre än de som konventionen ställer upp. Konvenlionen ställer- upp vissa regler för- reklam föralkohol, men den förbjuder inte sådan reklam, 1 svensk television bör detemellertid i enlighet med mitt förslag vara förbjudet alt göra reklam föralkoholdrycker i TV, 1 konsekvens med della bör det inte heller vara tillåtetför någon vars huvudsakliga verksamhel gäller tillverkning eller försäljning avalkoholdrycker all sponsra TV-program, Ock.så när del gäller reklam som riklas lill yngre barninnebär mitl förslag en mer restriktiv hållning än den som konventionen intar.Annonser med reklam föreslås sålunda inle få syfla till alt fånga uppmärksamhetenhos barn uniler . Sådana annonser får inle heller sältas in omedelbartföre eller efter program eller delar av program som hu- 11 1990/91. 1 saml Nr 149 vuitsakligen vänder sig lill barn . Personereller figurer som spelar en framträdande roll i 'TV- program som huvudsakligenvänder sig till barn föreslås inle få uppträda i annonser med reklam. Motivet för de föreslagna reslriklionerna är all etlmedium med så slor genomslagskraft .som lelevisionen inle alls bör användas förreklam som särskill vänder sig till yngre barn, eftersom dessa har svårl all skiljareklam från andra program och all genomskåda avsiklen med reklamen, Sammaresonemang kan enligi min mening föras också i fråga om s()onsrade program. På grund av del anförda anser jag all del bör gälla vissaavialsenliga begränsningar för programförelaget i fråga om möjligheten atlsända sponsrade program. Programförelagetbör inlc få sända jirogram som har sponsrals av någon vars huvudsakligaverksamhet gäller tillverkning eller försäljning av tobaksvaror, alkoholdryckereller receptbelagda läkemedel. Programföretaget bör inle heller få sända sponsradeprogram som huvudsakligen avser nyheter eller nyhelskommentarer eller som huvudsakligenvänder sig till yngre barn. Jag vill slulligen erinra om milt förslag (4.9.1) allprogramföretagen inle skall ha räll all mol vederlag eller annars på elloiillbörligi sätt gynna ell kommersiellt intresse i programverk.samhelen.Genom denna regel lillgodoses bl.a. konventionens krav all sponsrade programinle får uppmunlra till avsättning, inköp eller ulhyrning av sponsorns ellerIredje mans varor eller Ijänsler. 5.3.1 utbyggnad av sändningarna Mitt förslag: Det nya TV-förelagel skall för sinamark.sändningar utnyttja samma sändarsialioner som används av , Programföreiagei bör förbinda sig alt se till atl en myckelslor del av befolkning kan ta emol sändningarna inom en kort tidefler sändningarnas start. Uniler avtalstiden bör befolkningsläckningen byggasul lill i huvudsak samma nivå som för 'Television. Piogramförelagelbör emellertid ha möjlighet all distribuera programmen lill mindre ilelar avbefolkningen på annat sätt än genom marksändare. bedömning: Sändarnäiei för en nyreklamfinansierad TV-kanal bör byggas ul snabbt till samma hushållstäckningsom för . Remissinstanserna:Utredningens förslag har endast berörts av etl fålal remissinslanser, vilka istorl instämmer med utredningen. uppger all del är möjligl alt byggaul sändarnäiei till befolkningsläckning på Ivå och etl halvt år efter ellbeslut. Enligt vad jag erfarit räknar numera med alt utbyggnaden kanske ännu snabbare. Skälen för mitt förslag: På samma sätt som är fallet medSveriges Televisions sändningar bör sändningarna från etl nyll TV-förelag påsikl kunna las emot i alla befolkade delar av vårt land. Om alla har möjlighetall se sändningarna uppstår inga nackdelar för publiken av atl attraktivaprogram sänds ut av olika TV-förelag. TV-förelaget har givetvis ett intresse av en snabbutbyggnad, eftersom den slörre befolkningsläckningen ger företaget en viktigkonkurrensfördel i förhållande till de satellitsända TV-kanalerna. Det äremellertid tänkbart atl elt kommersiellt TV-företag kan komma atl ha lägre ambitionernär del gäller utbyggnadsgraden än som är önskväri från allmän syni)unki. Allbygga ul marksändare i glesbefolkade områden drar slora kosinailer, men gerbegränsade tillskoll till publiken. Med hänsyn härtill bör staten som villkorför sändningstillståndet sätta etl åtagande av programföretaget all låla byggaut sändningskapaciieten så atl en myckel sU)r ilel av beft)lkning kanla emol sändningarna inom en kort lid efter sändningarnas start, Unileravtalstiden bör befolkningstäckningen byggas ut lill i huvudsak samma nivå somför , För all nå delta mål krävs en omfattande utbyggnad avnätet av marksändare. kan emellenid marksändningarna kompletteras medsatellitsändningar. Satellitsändning kan användas för att under en begränsadtid ge möjlighet all se programmen i de områden där marksändarna ännu inle hartagils i bruk. Sändningar över satelliter med hög eller medelhög effeki kanockså vara länkbara som en mer permanent lösning för all ge mollagningsmöjligheteri glest befolkade områden där det skulle bli mycket kostsamt all inrättamarksändare, I samband med att de förelag som önskar erhållasändningsräli anmäler sitt inlresse lill regeringen bör de ange hur de avseratt uppfylla målet för befolkningstäckning. I avtalet mellan staten ochregeringen bör det tas in mer preciserade villkor om utbyggnadstakten och - iförekommande fall - fördelningen mellan marksändning och satellitsändning. I det följande (avsnitl 7.2) redovisar jag mina bedömningari fråga om bl.a, huvudmannaskap och finansiering av sändarnäiei för rundradio. 5.3.2 Programverksamhetens regionala inriktning Mitt förslag: I avtalet mellan regeringen ochprogramföretaget bör anges alt händelser och skeenden i olika delar av landetbör s|)eglas i programverksamheien. TV-utredningenanser inle all del finns skäl all rrvell reklamfinansierat Prop. 1990/91:149 TV-företag kräva alt händelser i olika ilelar av landet speglas i företagets programutbud. Remissinstanserna: Utredningens bedömning har inle kommenterats av remi.ssinslanser na. Skälen för mitt förslag: Enligt min mening är det vä.senlligiatl den samlade TV-verksamheten i speglar landel som helhet. Programmenbör ta upi) frågeställningar ochuppfattningar som är akluella i olika delar av landetoch inte domineras av etl huvudsladsperspekiiv. I del sammanhangel kan man peka på alt har en decentraliseraduppbyggnad. TV 2-kanalens |)rogramutbuil äruppbyggt på TV-dislriklen. Del är givetvis möjligtatl, i .samband med alt villkoren förSveriges faslslälls infi')rnäsla avtalsperiod, yllerligare förslärkaverksamhetens regionala förankring. Ävenell nytt TV-företag bör lägga sig vinnom att låta olika delar av landel finnas medi programutbudet. Det är emellertid knappast realistisktall räkna med all ell sådant företagkommer all ha en omfallande och dyrbar organisation för regional produktion av program, 1 själva verkei fiarnstår det som mest troligt att ett nyll progran-iförclag inle kommer att skaffa sig särskilt omfattande egna produktionsresurser, ulan alldet i stiillet i huvudsak kommer all förliiasig på fristående |)ro-iluktionsföiciag. Sådana företag kan givetvis välja all vara verksamma var som helst i landet. Eu säu all söka åsladkommaall etl nytt TV-företag får en program-profil med en inriklning på andra ilelar av landel än huvudstaden, äratl se lill au verksamhetens ledning förläggs utanförhuvuilsiadsområdel, är den vägsom har valts i och . 1 har leilningen för förlagistil . I har Stoninget beslulal att den blivande 1-2- kanalen skallha sitt säle i Bergen. Del kan ocksä ha helyilelse var den centrala nyhetsredaktionen är belägen, även om det inle gäratt bortse från all många av de händelser,som under alla förhållanden kommer atl uppmärksammas inyhelsverk.samhelen, inträffar i . Enligt min mening bördel, när de förelag ,som vill komma i fråga för sändningstillståndinbjuds all anmäla sill intresse, framhållas som elt önskemål all händelseroch skeenden i olika delar av landel skall speglas i programvei k.samhclen.Jag an.scr del inle vara lämpligt alt på förhand angehur ilenna uppgift skall fullgöras. I slället börde olika intresserade företagen lägga fram sina förslag,varefter den valda lösningen i lämplig form böringå i avtalet mellan staten ochprogramföretaget. Min bedömning: Ägarna lill det förelag som får lillständall bedriva TV-sändningar i en ircdjc kanal bör ha .sådan ekonomisk styrka ochuthållighet all de kan lillgodose behovet av kapital under verksamhetensuppbyggnadsskede och även svara för kapiialiillskoii som kan bli aktuellasenare. En bred krets av ägare bör eftersträvas. Det bör äveneftersträvas all sammansällningen blir sådan atl maktkoncenirationen inom desvenska massmedierna inie förstärks. Det är en fördel om ägarna kan hämtas frånolika sektorer av det svenska samhället Avtalet mellan staten och TV-förelagcl bör medgeup|)sägning frän slatens sida om del uniler avtalstiden sker mer betydelsefullaförändringar i förelagets ägarkrcts. bedömning överen.sslämmer i huvudsak medmin. Uireilningen diskuterar emellertid inle inflytandet från andramassme-ilicföretag i ett nyll TV-förelag. Remissinstanserna:Meningarna är delade. Nägra remi.ssinslanser be-U)nar kravel i)å bredägarstruktur medan andra lägger större vikl vid all ägarna har professionelltkunnande och beslulskornpelens. Någon remissinstans förordar en deladkoncession där koncessionshavarna repre-.senlerar olika sektorer i samhället. Skälen förmin bedömning: Del förelag som erhåller koncession för programverksamheien i enny, reklamfinansierad iredje TV-kanal måsie kunna åla sig gentemol staten atlsvara för att olika villkor i fråga om programverk.samhelen uppfylls.Programföretaget bör ha sådana ekonomiska resurser alt det kan .sända ellambitiöst programutbud även uniler verksamhelens uppbyggnadsfas, då intäkternatroligen inle kommer atl läcka kostnaderna. De bör även kunna svara för ellka|)itallillskoii om programföreiagei skulle råka i svårigheter senare.Töretagels ägare hör inte ha inlresse av all använda förelagd för all görapropaganda för egna syften. Dessa förutsättningar leder till vis.sa önskemål ifråga om före-tagsft)rm och ägarsammansältning. Del är för del försia nödvändigt atl piogramförelagelgentemot staten kan la del fulla och odelade ansvaret för att villkoren försändningslillslåndei uppfylls. Jag avvisar därför tanken på sk. deladkoncession, ålminslone om den innebär all slaien skall ha avialsföi hållandenmed flera samverkande i)rogramtöreiag. ulesluler givetvis inle all l.ex.olika programproducerandc intressenter går samman och bildar elt programföretag,som söker koncession ftir hela verk.samhelen. Del krävsen omfallande kapitalinsats fiir all starta ell nytt TV-företag. Ägarna måsleräkna med all de försia verksamhelsåren kommer all visa underskott och all ilclkommer alt la lid innan del ka()ilal som har lagis ned i förelagel äräierbcialal. Den som vill komma i fråga .som programföretag i dentredje kanalen måste vara beredd all presenteraen Prop. 1990/91:149 realistisk affärsplanoch kunna visa all han kan få fram del kapitalsom kommer all behövas. Ännuen utgångspunkt för en diskussion om vad som kan vara en lämplig ägarstrukturför ett nytt TV-företag ärkravel på opartiskhet i programverksamheten.Jag har lidigare (avsnitt 4.3.1) förordatall radiolagens krav på oparliskhel skall gälla förprogramverksamheten även i etl nyll TV-företag som finansierar sin verksamhet med reklam.Milt motiv för detta är all de begränsadeetableringsmöjlighetema, liksom även de myckel högakostnaderna, utesluter möjlighelen alt det startas ett slorlanlal olika TV-företag som företräder olika åsiktsriktningar. Därför är det angeläget all den som äger eller leder ett TV-företag inle utnyttjar sin position för atl ensidigt propagera för egna åsikieroch hindra meningsmolståndare från alt komma lill tals. Del är radionämnden som övervakaratt programföretaget efterlever kravet på oparliskhel. Om nämnden konstaterar brister avses program-företagel bli skyldigt all redogöra för nämndens beslut i sändningen. Om ett program företag mer systematiskt har uppträtt på ett partiskt sättär detta givetvis något som det kan tas hänsyn lill vid bedömningen av om förelagel skall fåförnyad koncession vid avtalstidensslut.