prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — Del bör ankomma på regeringen att med principen ombokförda värden som utgångspunkt göra de justeringar av affärsverketstillgångar som framstår som motiverade. Detbör också ankomma på regeringen att övergångsvis medge undantag från gällandeprinciper rörande befogenheter i den utsträckning det behövs föratt rationellt kunna genomföra uppbyggnaden av det nya bolaget. Statens vattenfallsverkspensionsskulder Prop. Idet statliga pensionssystemet har arbetsgivaren ansvaret för de redanpensionerade. Pensionsåtagandet har inte skuldförts och periodiserats iaffärserkets balansräkning utan belastar löpande rörelsen i samband medpensionsutbetalningen. För har detta inneburit alt pensionsskuldeninte redovisats i balansräkningen. Om verksamheten hade bedrivits iaktiebolagform skulle reserver ha lagts upp för att klara av dessa åtaganden.Efter bolagsbildningen bör det nya aktiebolaget ha betalningsansvaret för denpensionsskuld som uppkommit i verksamhet. Vattenfallhar i en skrivelse hemställt att få redovisa affärsverketspensionsskuld i balansräkningen enligt gällande bokföringsregler föraktiebolag. pensionsskuld som preliminärt beräknats till ca 2634milj.kr. bör enligt redovisas som en långfristig skuld ibalansräkningen per . reserver föreslåskunna tas i anspråk för att balansera den ökade skuldbördan. Regeringenanser att statens pensionsåtaganden i bör från och medbokslutet redovisas som en långfristig skuld och att övergången sker genomupplösning av affärsverkets reserver. Regeringen kommer i samband medfastställande av bokslut fastställa pensionsskuldens storlek.Skulden bör därefter övertas av det nya bolaget. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att teckna borgen till bolag i vilka Vattenfallförvaltar statens aktier intill sammanlagt 13 637 milj.kr., varav högst 645 milj.kr.till eldistributionsbolag. Bolagens behov av medel för investeringar ochrörelsekapital täcks genom lån över kapitalmarknaden. Tecknad borgen per den 31december 1989 uppgår till 12 891 milj. kr. Statenbör även efter bolagsbildningen fortsätta att ansvara för dessa redan ingångnaborgensåtaganden. Därigenom uppkommer inget behov av att omförhandlaborgensförbindelserna med åtföljande risk för räntehöjningar och skadestånd.Enligt förordningen (1988:778) om avgifter för vissa statliga garantier skallavgift erläggas för dessa garantier. Om borgensåtagande skulle behöva infriasefter bolagiseringen bör staten ha rätt att kräva det nya bolaget påersättning. Dessa frågor bör regleras i ett särskilt avtal mellan staten ochbolaget. För täckande av eventuella förluster som staten kan drabbas av genomdessa åtaganden bör ett särskilt förslagsanslag uppföras på statsbudgeten.Denna fråga behandlas i samband med anslagsfrågor för industridepartementet,(avsnitt 11.2). Enligtriksdagsbeslut skall behov av medel för investeringar och rörelsekapital täckas genom egen finansiering och lån från riksgälds kontoret. har godkänt en finansieringsplan för Vatten fall. Efter omvandlingen till aktiebolag bör långsiktig upplåning i princip 170 skepå den öppna kreditmarknaden. En omedelbar omsättning av riks- Prop. 1990/91:87gäldslånen på kreditmarknaden skulle innebära en finansiell belastning och enökad risk för det nya aktiebolaget. Utlåning från till andraän affärsverk och statliga myndigheter kräver godkännande. Enfemårig övergångsperiod bör tillämpas på både nu befintliga och nyariksgäldslån. bör nuvarande riksgäldslån kunna stå kvar.Bolaget bör även inom låneramen kunna ta upp nya lån i riksgäldskontoret.Övergångsperioden ger aktiebolaget större möjligheter att konsolidera sinfinansiella verksamhet. Regeringenanser att en låneram på 5000 milj. kr. för det nya aktiebolagets totalaupplåning i bör fastställas för femårsperioden 1992-1996.Efter femårsperioden skall det nya aktiebolagets riksgäldslån vara återbetalda.Eventuella kreditförluster för staten bör kunna täckas på samma sätt som nyssföreslagits för infriande av borgensförbindelser. Isamband med att fastställde nya principer för statsmakternas styrningav omvandlades det tidigare statskapitalet till ettstatslån. Statskapitalet utgjordes av investeringsmedel som anvisats överstatsbudgeten och som inte återbetalats av affärsverket. statslånuppgår till 17 500 milj. kr. Detta lån bör i princip omsättas på marknadenefter bolagiseringen. Regeringen anser emellertid att en övergångsperiod börtillämpas på statslånet. En omedelbar omsättning av statslånet påkreditmarknaden skulle kunna innebära en finansiell belastning för det nyaaktiebolaget. Regeringen anser därför att statslånet tills vidare bör förvaltasav riksgäldskonloret. Statslånetbör omvandlas till ett lån genom . Villkoren för lånet börpreciseras och läggas fast i ett låneavtal mellan riksgäldkontoret och det nyabolaget. Avtalet bör bl. a. reglera räntenivåer och amorteringstid. Videventuella kreditförluster för staten bör det nämndaförlusttäckningsanslaget kunna tas i anspråk. InomVattenfall svarar Trollhätte kanalverk för att vidmakthålla och skötakanalleden till och från samt . Kanalrörelsenutgör ett särskilt affärsområde inom . Det övergripandemålet för kanalrörelsen är att tillhandahålla en snabb och säker transportledför nyttotrafik med fartyg året mnt till samtliga hamnar i och älvoch under isfri period till , samt att till nöjestrafikentillhandahålla en turistled med tidsenlig service. Kraftverks-och kanalrörelserna i och har genom vattendomar,tillståndsresolutioner, avtal etc. juridiskt kopplats samman så att de är svåraatt särskilja. Kanalrörelsenbör tills vidare förvaltas av det nya bolaget. Kanalrörel sen bör drivas i form av ett helägt dotterbolag. Befintliga system, mtiner och samfunktioner mellan kanalrörelsen och moderbolaget kan då utnytt- 171 jas.Kanalrörelsen kan i aktiebolagsform lättare och snabbare effektivisera Prop. 1990/91: 87 och utveckla sin verksamhet. Kanalbolagets investeringar böri första hand finansieras av moderbolaget. Så länge fortsatt drift avkanalrörelsen kräver transportpolitiskt stöd bör sådant kunna ges. Kanalverketsnuvarande myndighetsuppgifter bör kvarstå oförändrade i detta bolag. Regeringensbedömning är alltså att ett kanalbolag med ansvar för drift och förvaltning avkanalrörelsen bör bildas. Kanalbolaget bör drivas som ett helägt dotterbolag iden nya Vattenfallkoncernen. Regeringenavser att återkomma med förslag om lag om delegationav myndighetsutövande uppgifter till kanalbolagel. Enligtriksdagens beslut (prop. 1986/87:87, NU34, rskr. 274) har ettseklorsansvar för elkraftsteknisk forskning och utveckling. Ett sådant ansvar,som motsvarar det ansvar som givits programorganen inom ramen förenergiforskningsprogrammet, har bl.a. inneburit att följtforskningen nationellt och internationellt, identifierat behov av forskningoch utbildning samt lämnat stöd till viss utrustning m.m. inom högskolan. Regeringensbedömning är att sektorsansvaret för elkraftsteknisk forskning och utvecklingi samband med en ombildning av till aktiebolag bör överföras tillden nya näringspolitiska myndigheten (avsnitt 9.2). Det är viktigt attkraftföretagen även forlsättningsvis stöder insatser på det elkraftstekniskaområdet i den omfattning som sker . Idet följande vill regeringen för information redovisa vissa övrigafrågor som är av betydelse vid överföringen av verksamhet frånaffärsverk till aktiebolag och som det ankommer på regeringen alt besluta om, ivissa fall efter riksdagsbehandling. Somen följd av beslut om ny ekonomisk styrning av Vattenfallhöjdes statens avkastningskrav på . Vid beslutet förutsattes att dethöjda avkastningskravet i första hand skulle mötas genom högre effektivitet ochsåledes endast delvis slå igenom på elprisnivån. Vidriksdagsbehandlingen av regeringens proposition om energipolitik inför 1990-talet (prop. 1987/88:90, NU40, rskr. 375) betonade näringsut skottet bl.a. att utskottet vid den samtidiga behandling av regeringens förslag om ny ekonomisk styrning av uppmärksammat frågan om det höjda avkastningskravets inverkan på elpriserna och därmed den elintensiva industrins internationella konkurrenskraft. betonade att förräntningskraven på , liksom eltariffernas ut formning, borde ingå i de överväganden som regeringen avsåg att göra inför nästa energipolitiska beslut. Mot denna bakgrund uppdrogregeringen åt statens energiverk att bl.a. Prop. 1990/91: 87 belysa effekternaav det höjda förräntningskravet för . I energiverketsutredningsrapport 1995/96 Konsekvenser ochsamhällsekonomiska kostnader () redovisar verket bedömningenatt elprisnivån snarare torde påverkas av andrafaktorer än statens förräntningskrav på . a. skulleprissättningsprinciperna och elbalansens utveckling under inledningen av enkärnkraftsavveckling kunna få stor påverkan på elprisutvecklingen. Ensammanfattning av och en sammanställning avremissynpunkterna återfinns i rapporten (Ds 1991:00) Energiutredningar åren1989 och 1990. Regeringenhar vidare uppdragit åt statens pris-och konkurrensverk(SPK) att med särskild uppmärksamhet följa och redovisa pris- ochkonkurrensförhållandena på elenergiområdet. SPK har lämnat enredovisning av uppdraget (Elmarknaden 1988- 1989, SPK R 1990:5). Ensammanfattande slutsats är att de gjorda prishöjningarna, huvudsakligen tillföljd av det ökade avkastningskravet på , och de godaförutsättningarna för vattenkraftsproduktion medförde lönsamhetsförbältringarinom kraftproduktionssektorn . I rapporten betonas dock att denperiod som har studerats - är för kort föratt någrabestämda utsagorom produktivitets- och effektivitetsutvecklingen skall kunnagöras. Ensäker tillgång på el och rimliga elpriser är en viktig förutsättning för densvenska industrins internationella konkurrenskraft. Förhållandena på densvenska elmarknaden bör vara sådana att dessa förutsättningar för industrinskonkurrenskraft kan bevaras. Av avgörande betydelse för elprisutvecklingen ärom det finns tillräcklig kapacitet i elproduktionen och att priserna sättsefter marknadens villkor, dvs. utan direkt statlig påverkan. Eneffektivare handel med el på den svenska elmarknaden bör eftersträvas. I dettasyfte skall, som har redovisats, stamnätet ges en mer frislåendeställning i samband med bolagiseringen av . Ytterligare insatser föralt förbättra elmarknadens funktionsnät kan behövas. Statens energiverkgenomför, som har nämnts, en analys av den svenska elmarknaden. Eneffektivare handel med elkraft innebär bl. a. att varje säljare av kraft måstela ökad hänsyn till de priser och andra villkor som övriga säljare erbjuder.Därigenom begränsas elproducenternas möjligheter att helt självständigtbestämma sina lariffnivåer. Utvecklingen kommer att innebära ökade krav påelproducenterna att kunna erbjuda sina kunder el till konkurrenskraftigapriser. Detta gäller även det nya statliga kraftbolaget. Vidarekan antas att de nationella elmarknaderna i allt mer växer samman mångnationell elmarknad. Ambitionerna att främja en sådan utveckling ärpåtagliga inom EG men även länder utanför EG i Väst- och kan väntasbli berörda. En internationell elmarknad kan leda till att elpriserna i deberörda länderna utjämnas . Det finns anledning att se positivt på ensådan utveckling. Regeringensfortsatta arbetet med bolagiseringen av inriktas 173 bl.a.på att värdet på tillgångar och skulder, avkastningskrav m.m. fast- Prop.1990/91:87 ställsså att bolagiseringen inte får en prishöjande effekt på den svenska Underavsnitt 7 har regeringen redovisat sin syn på betydelsen av ökad konkurrens ocheffektivare marknader. Regeringenföreslår där bl.a. en skärpt pris- och konkurrensövervakning. Övervakningen avelmarknaden kommer i och med bolagisering att få en ökad betydelsedå konkurrensen på elmarknaden bör öka. Regeringen har som nämntsuppdragit åt SPK att med särskild uppmärksamhet följa och redovisapris- och konkurrensförhållandena på elenergiområdet. Denna övervakning kanbehöva förstärkas ytterligare i samband med bolagiseringen av . Vattenfallsnärings- och regionalpolitiska roll Enväl fungerande elförsörjning är av vital betydelse för näringslivets utvecklingoch för den ekonomiska tillväxten. En avgörande fömtsättning för att Vattenfallskall kunna fylla sin uppgift som kraftföretag är att verksamheten har enlångsiktigt god lönsamhet och avkastningsförmåga. En god och stabil lönsamhetär viktig för att säkra basen för investeringar, marknadssatsningar ochutvecklingsarbete. långsiktiga lönsamhet blir därmed gmnden förVattenfalls bidrag till en trygg sysselsättning. Detta gäller särskilt i deregioner med en i övrigt svag arbetsmarknad, där har en stor del avsin verksamhet. Detekonomiska resultatet skall även medge en god avkastning på det kapital som harinvesterats i . Denna avkastning ökar statensmöjligheter till offensiva satsningar och investeringar. Under1990-talet kommer det i att behövas stora investeringar i ny teknikoch utbyggda marknadssatsningar bl. a. för att öka det nya bolagetskonkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter. Det nya bolaget kommer även ifortsättningen att medverka till ökad tillväxt och sysselsättning genomsatsningar på nya produkter och marknader. Bolaget bör arbeta efter långsiktigastruktur- och investeringsplaner. Det är inom det nya bolaget som olikautvecklingsvägar skall utvärderas och beslut fattas om investeringar ochmarknadssatsningar. På ägaren faller ansvaret att ge de övergripandeförutsättningarna för bolagets agerande. Detnya aktiebolaget bör, liksom tidigare affärsverket, sträva efter en geografisk spridning av sin verksamhet och lokalisera arbetstillfällen över hela landet. En strävan bör vidare vara att hålla ned personalantalet i . har tidigare tagit hänsyn till att vissa orter där affärsverket bedriver verksamhet har sysselsättningsproblem. Detta bör gälla även för det nya aktiebolaget. Genom det s. k. offertförfarandet har staten möjlighet att i särskilda avtal komma överens med bolaget om långtgående regionalpolitiska insatser om så skulle bedömas lämpligt. Staten får fortsättningsvis betala för sådana åtgärder. Åtgärder av detta 174 slaghar givetvis även tidigare medfört kostnader i form av minskad Prop.1990/91:87 avkastning från . Detnya aktiebolaget kommer att kunna göra bl. a. investeringar utomlands. Deninhemska verksamheten bör dock vara basen och ges högsta prioritet vad gälleröverväganden om investeringar, produktion och utvecklingsarbete. Detnya bolaget kommer att ha ett utvecklat samarbete och samverkan med regionalaoch lokala intressenter i hela landet. I samband med den pågående omställningenav energisystemet är det naturligt också för det nya bolaget att söka samverkanmed industrikunder och kommuner i syfte att åstadkomma gemensammaenergilösningar samt ta till vara lokala affärsmöjligheter. Som harredovisats finns det goda möjligheter för staten att även efter bolagiseringenutöva ett aktivt ägarinflytande. Ledningoch samordning av beredskapsplaneringen Enligtsin instruktion skall leda och samordna beredskapsplaneringenför landets elförsörjning med inriktning mot åtgärder som tillgodosersamhällets behov av elkraft i en kris- eller krigssituation. Enligtförordningen (1986:294) om ledning och samordning inom totalförsvarets civiladel skall , efter delegering från statens energiverk, ansvara fördelfunktionen elkraft. Vattenfallansvarar vidare för förberedelserna inom elförsörjningsnämnden (EFN) vad avserverksamheten i kris och krig. Den löpande fredstida verksamheten sköts förnärvarande av en stab om cirka 15 tjänstemän vid . Ioch med att ombildas till bolag bör verkets nuvarandeuppgifter att leda och samordna beredskapsplanläggningen för landetselförsörjning överföras till annan myndighet. Regeringenavser att återkomma till frågan om beredskapsplaneringens organisatoriskatillhörighet i den proposition om energiberedskap m.m. som regeringen avser attförelägga . Iprincip är statens verksamhet oförsäkrad. Detta gäller även statensaffärsverksamhet, även om det finns vissa undantag. Det innebär att statenersätter via statsbudgeten eller inom ramen för inkomsterna från affärsverksamheten skador som drabbar tredje part till följd av uppsåt eller försummelse i denstatliga verksamheten. Ivissa fall är verksamheten av sådan art att ansvaret är strikt dvs. ansvarföreligger oavsett uppsåt eller försummelse. En skada kan visa sig först en tidefter det att försummelsen gjordes. En levererad produkt med konstruktionsfelkan t. ex. orsaka skada långt efter leverans. Ett felaktigt utfört anläggningsarbetekan förorsaka skada en avsevärd tid efter uppförandet. När,efter godkännade, statens vattenfallsverks tillgångar och skulder överförs till ett nytt aktiebolag kan det inte uteslutas att i det nya bolagets verksamhet uppstår skador som drabbar tredje part vilka har sitt 175 Staten kommer även efter Prop.1990/91:87 bolagiseringen att enligt gällande regler ansvara för skador avdetta slag i förhållande till tredje part. Regeringenanser det emellertid rimligt att det mellan staten och det nya bolaget skapasen ordning enligt vilken ansvaret fördelas dem emellan. Så kommer t. ex.kunskaper om vissa faktorer som har betydelse för såväl bedömningen av skadansorsaker som ersättningens omfattning att finnas inom bolaget. Det är därförviktigt alt att bolaget får ekonomiska incitament att medverka till attstatens ansvar blir noggrant och riktigt behandlat. Ettavtal bör därför träffas mellan staten och det nya bolaget i samband medbolagiseringen. Det ankommer på regeringen alt ställning till dessa frågor idet fortsatta arbetet med bolagiseringen. Det kan i sammanhanget noteras attett sådant avtal har träffats mellan staten och i samband medbolagiseringen av affärsverket FFV. Enalltmer effektiv energianvändning och en ökad energihushållning är enförutsättning för att viktiga energi- och miljöpolitiska mål skall kunna nås.En effektiv energianvändning bör prägla samtliga verksamhetsområden isamhället. Avekonomiska och miljömässiga skäl är det angeläget att potentialen föreleffektivisering tas till vara på såväl kort som lång sikt. Kraftinduslrin ochövriga marknadsaktörer bör engagera sig aktivt och uthålligt i arbetet medelhushållning. De har huvudansvaret för all ekonomiskt rimligaeffek-tiviseringsåtgärder vidtas. Regeringen har i instruktionen för statensvattenfallsverk betonat verkets roll som energitjänstföretag. Det nya bolagetbör även i fortsättningen arbeta aktivt med energitjänster. () har i en förvaltningsrevision granskat insatser inomelhushållningsområdet. Granskningen behandlar dels två elhushållningsprojekl.Uppdrag 2000 och Lönsam elhushållning, dels roll som statligtaffärsverk inom elhushållningsområdet. RRVs granskning redovisas irevisionsrapporten och elhushåll-ningen. RRV framhåller all vissa avförslagen kräver förändringar i instruktion men att förslagen ävenkan ingå som ett underlag för den planerade bolagiseringen av Vattenfallsverksamhei. Regeringenavser att beakta revisionsrapporten i det fortsatta arbetet med förändringen avVattenfalls verksamhetsform. Affärsverkenär myndigheter och deras handlingar omfattas av offentlighetsprincipen. Dehandlingar som inkommer eller upprättas när verksamhet bedrivs i bolagsformomfattas däremot inte av denna princip. Enligtallmänna arkivstadgan (1961:590) skall myndighetens arkiv, se dan myndigheten upphört, överlämnas till arkivmyndig heten, dvs. När del gäller kommer affärverkets 176 verksamhet att fortsättaoförändrat men i annan verksamhetsform. De i verkets arkiv ingåendehandlingarna bör därför finnas kvar hos bolaget. kan medge ettsådant förfarande. Det är en uppgift för att utforma närmareföreskrifter om detta. bör bära den eventuella merkostnad som kanuppkomma för att hålla handlingarna tillgängliga för allmänheten. Regeringenhar nu redovisat de huvudfrågor som har aktualiseras vid genomförandet avbolagsbildningen. Denna ombildning innehåller emellertid många detaljfrågorsom i vissa hänseenden är komplexa. Regeringen avser att låta en särskildarbetsgrupp inventera och lägga fram förslag till lösningar av dessa frågor. Detkan inte uteslutas att det i detta arbete uppkommer frågor som kräver riksdagensmedverkan. Skulle detta visa sig bli fallet kommer regeringen att återkommatill . -Verksamheten vid domänverketbör överföras till ett av staten ägt aktiebolag. Aktiebolagsbildningen bedömskunna genomföras i anslutning . -bör medges rätt /92 inom en ram av 2000 milj. kr. få låna upp medel. Eventuellöverskottslik-vid inom verket bör fritt få placeras räntebärande men till lågrisk. - Regeringen bör bemyndigas att under budgetåret1991/92 besluta om försäljning av staten tillhörig egendom under domänverketsförvaltning inom en ram av 950 milj. kr. Skäl till regeringensförslag: Domänverketblev affärsverk med huvuduppgift att förvalta statens skogs- ochjordbruksmark. Härtill kom andra uppgifter av myndighetskaraktär som t. ex.tillsyn över de ecklesiastika skogarna och häradsall-männingarna, ansvar förutbildning av skogstekniker, jaktlagstiftning, m. m. Efter hand övergickmyndighetsuppgifterna till andra verk och organisationer varefter denaffärsdrivande verksamheten blivit den helt dominerande. ekonomiskahandlingsfrihet var emellertid fortfarande starkt begränsad. I en särskildutredning "Statens skogar och skogsindustrier"(SOU 1964:7) föreslogs därför att domänverket skulle ombildas till aktiebolag.Någon sådan ombildning kom dock inte till stånd. Utredningen resulterade i attriksdagen beslutade om nya regler 12 1990/91. (prop.1968:103, JoU; 32, rskr. 269) i syfte att nå ökad ekonomisk hand- Prop.1990/91:87 lingsfrihet inom affärsverkets ram. Avsikten med de nya reglerna varalt dessa så nära som möjligt skulle ansluta till de befogenheter som skulle hafbljt av en ombildning till aktiebolag. Under1980-talet har såväl domänverkets inriktning som förhållanden i omvärldenförändrats på ett genomgripande sätt. Från att i huvudsak ha varit ett skogs-och markförvaltande affärsverk har domänverket utvecklats till enskogsindustrikoncern som arbetar i en allt hårdare inhemsk och internationellkonkurrens. har också domänverket breddat sin verksamhetgenom integrering med efterföljande förädlingsled. Som ett exempel på detta kannämnas förvärven av AB () sågverk i ochLövholmen samt komponentfabriken i . Domänverketförvaltar för statens räkning ca 10,3 milj. ha mark varav 3,7 milj. hautgör produktiv skogsmark, 0,1 milj. ha utgör jordbruksmark och 6,5 milj. hautgör övrig mark. Av den produktiva skogsmarken är 76procent belägen iNorrland, 14procent i och lOprocent i . Med undantag av enegendom är all jordbruksmark långsiktigt upplåten genom ca 1 800 arrenden varav600 gårdsarrenden. Övrig mark består i huvudsak av fjäll- och impedimentmarkeri inland, vilka främst utnyttjas av rennäringen. På markinnehavetfinns också ca 5 000 permanent- och fritidsbostäder. Utöver detta disponerardomänverket på markerna nedan odlingsgränsen jakt- och fiskerätt. Detbokförda värdet på den produktiva skogsmarken uppgår till 2 317 milj.kr. ochtaxeringsvärdet till 7 386 milj.kr. Därutöver finns ett marknadsvärde pådomänverkets innehav av produktiv skogsmark som är betydligt större.Domänverket har sålunda dolda tillgångar i produktiv skogsmark. Regeringenhar i sin skrivelse till (regeringens skrivelse1990/91:50) om åtgärder för all stabilisera ekonomin och begränsa tillväxten avde offentliga utgifterna bl. a. tagit upp nödvändigheten av att effektiviseraden statliga förmögenhetsförvaltningen för att öka avkastningen och frigörakapital för att bereda utrymme för andra satsningar inom näringspolitiken, t.ex.på infrastrukturens områden. Regeringen konstaterar också i sin skrivelse attden offentliga sektorn har en betydande förmögenhet och att förvaltningen avdessa tillgångar är lika viktig som att effektivisera användningen av delöpande intäkterna och kostnaderna. Sometl konkret steg för att förbättra statens förmögenhetsförvaltning skallstatens tillgångar i skogsfastigheler värderas upp och domänverket åläggas ettmarknadsmässigt avkastningskrav. skall dessutom ges en finansiellsituation som motsvarar vad som gäller hos övriga skogsbolag. Därmed åstadkomsen ökad jämförbarhet med övriga skogsbolag.