prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Dentidigare jordbmkspolitiken och jordbmksstödets utformning har inneburit enutarmning av den biologiska mångfalden, en minskad genetisk variation och enbetydande påverkan på miljön till följd av växlnäringsläckage ochbekämpningsmedelsanvändning. Genom rationaliseringsåtgärder i kulturlandskapetoch genom att prisstödet indirekt har stimulerat till en hög avkastningsnivåhar landskapet blivit fattigare på kulturvärden och antalet hotade arter harökat. Den nyalivsmedelspolitiken har som mål att slå vakt om ett varierat och rikt odlingslandskap, bevara den biologiska mångfalden och minimera växlnäringsläckage och användning av bekämpningsmedel. Det är viktigt att odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden bevaras. Särskilt i de södra delaraa av och i andra områden, där man praktiserar inten siva bmkningsmetoder, har det skett en utarmning av flora och fauna. I dessa delar av landet vidtas därför särskilda åtgärder för att minska miljöproblemen. Ett rikt och varierat odlingslandskap är av central bety delse för flora, fauna och för att stärka och vidmakthålla den biologiska mångfalden. Jordbmket skall därför beakla behovet av en god miljö och en långsiktig hushållning med resurserna. En livsmedelspolitik som inte ensi- 430 digtfrämjar överskottsproduktion stimulerar till användning av marken Prop.1990/91:90 för annan odling. Dennya livsmedelspolitiken innebär att man ersätter prisstöd med åtgärder somriktas direkt till enskilda producenter. I de fall nationellt intressantanatur- eller kulturmiljövärden i odlingslandskapet hotas till följd av attbrakaren har för avsikt att t. ex. plantera skog på mark, finns det möjlighetför samhället att avtala med brakaren att mot viss ersättning fortsätta medjordbraksproduktion. Ersättning betalas till brakaren för markvård och bestämsi civilrättsliga avtal mellan bmkaren och länsstyrelserna. Detär viktigt att noga följa miljöeffekterna av den nya livsmedelspolitiken.Regeringen gav i uppdrag att i samråd medlantbmksstyrelsen och genomföra en sådan utvärdering.Uppdraget skall redovisas och därefter skall en fortlöpandeutvärdering göras . I uppdraget ingår även att myndigheterna skallutvärdera effekterna och behovet av landskapsvårdsersättningen. Storleken påbidrag efter /93 får bedömas när närmare erfarenheter vunnits. Förplantering av lövträd samt för anläggning av våtmark och energiskog kan ett s.k. anläggningsstöd utgå. Del innebär att det i fortsättningen skapasmöjligheter att åstadkomma ett mer varierat och rikt odlingslandskap.Anläggningsstödets utnyttjande för återställande av våtmarker bör stimulerasgenom informationsinsatser där våtmarkernas betydelse för vattenhushållning,näringsläckage och som viktig livsmiljö för hotade djur- och växtarterframhävs. Fömtomovan nämnda stöd har det funnits möjlighet för lantbmkaraa att fåstöd för bevarande av t.ex. naturliga slätter- och betesmarker genom s. k.NOLA-stöd. Lantbmkama har också kunnat få stöd om de ökar variationsrikedomen islättlandskapet genom s. k, NYLA-stöd. Variationsrikedomen kan ökas tex, genomläplanteringar, återskapande av våtmarker och utökning av betesmarksarealen,Lantbmksstyrelsen har disponerat sammanlagt 20milj,kr, till naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet och dessa medel har använts påliknande sätt som de av disponerade NOLA-medlen. De medel somanvisades till landskapsvårdande åtgärder i samband med livsmedelsreformenkommer enligt vår mening att kunna bevara viktiga områden. Lantbmksstyrelsenbör därför inte anvisas särskilda medel till liknande ändamål. Denmoderna växtodlingen med sin specialisering och ensidighet bygger på attbekämpning av ogräs, skadesvampar och skadeinsekter kan utföras med kemiskamedel. Användningen av moderna bekämpningsmedel har pågått ochi dag kan konstateras ett flertal negativa effekter. Dessa är framför alltrisker för bekämpningsmedelsrester i livsmedel, arbetsmiljörisker och riskerför den yttre miljön. Bekämpningsmedel kan orsaka miljöskador även genom attde sprids utanför det avsedda området. har bekämpningsmedelsresterpåträffats vid de analyser som gjorts i svenska vattendrag. Pågmnd av dessa negativa effekter beslutade (prop, 431 1987/88:128, JoU 24, rskr,374) att bekämpningsmedelsanvändningen Prop. 1990/91:90 skulle halveras mellanåren 1986 och 1990. Denna halvering är i princip uppnådd. Därefter beslutaderiksdagen (prop, 1989/90:146, JoU25, rskr. 327) allbekämpningsmedelsanvändningen ytterligare skulle halveras tillstrax efter mitten av . Hur myckel bekämpningsmedel som försäljsvarje år är beroende av årsmån, förekomst av skadegörare ochväxtodlingsförhållandena i övrigt. Genom aktiva insatser har användningen avbekämpningsmedel minskat kraftigt i , Internationellt sett ärbekämpningsmedelsanvändningen därför låg i , Regeringen har även lagtett antal uppdrag för alt ytterligare minimera de negativa effekterna avbekämpningsmedelsanvändningen. Vi återkommer till denna fråga i det följande, Miljöinriktadväxtodlingsrådgivning bedrivs av lantbmksverket för att minskaväxtnäringsläckaget och för all minska den kemiska bekämpningen saml stödjaden alteraativa odlingen. För /92 föreslås (prop. 1990/91:100bil. 11) att . skall anvisas rill dessa ändamål. Inomden alteraativa odlingen används varken kemiska bekämpningsmedel ellerhandelsgödsel. Denna typ av odling är ett sätt att komma till rätta med en delav de miljöproblem som dagens traditionella jordbrak kan innebära. Denalternativa odlingen i uppgick till ca 10000 ha. Ytterligare ca30000 ha har anmälts inom ramen för omläggningsstödet till alternativ odling.När denna omläggning är slutförd skulle den totala alternativa odlingen uppgåtill ca 40000 ha och utgöra av den totala åkerarealen. Detta kanjämföras med en del andra länder i där den alternativt odladeåkerarealen totalt omfattar alltifrån några promille till som mest iSchweiz. I är ca 0,av åkerarealen alternativt odlad. Den trendsom vi kan föratse är att den alternativa odlingen även fortsättningsvis kommeratt öka. Etl av problemen med försäljningen av de alternativt odladeprodukterna är att de ofta har så låg omsättning i butiken att de inte behållersin fräschhel. Som stöd till den alteraativa odlingen ulgår 5,3 milj. kr. /91 för rådgivning till alternativa odlare och I milj. kr. tillmarknadsfrämjande åtgärder för alternativt odlade produkter. hardel funnits en del problem med att få avsättning för alternativt odlad spannmåloch regeringen har därför föreslagit att stödet till marknadsfrämjandeåtgärder skall ökas med 1 milj, kr. för /92 (prop. 1990/91:100bil. Enligt regeringens mening är det, i ett initialskede då marknaden ochdess organisationer är svaga, motiverat med etl statligt stöd för att enfungerande marknad skall kunna etableras. Odlingslandskapethar skiftat utseende i takt med omdaningen i samhället. Det fanns tidigare en balans mellan arealen betesmark, äng och åker. Antalet djur bestämde arealen eftersom marken måste tillföras näring för att avkastningen skulle kunna upprätthållas. Det fanns således ett nära samband mellan djurantalet och åkerarealen. Del har skapat en 432 mängdlivsmiljöer för växt- och djurarter som annars inte hade funnits i Prop.1990/91:90 vårt land. De artrikaste miljöerna i jordbrakslandskapet ärfortfarande ängs- och hagmarkerna. Närbefolkningsmängden ökade krävdes andra bmkningsmetoder för att upprätthållalivsmedelsförsörjningen. började bonden att odla vall, dvs, attpå odla foder till djuren. Vallodlingen bröt det nära sambandet mellanarealen bete, äng och åker och innebar att de flora-och faunarika betes- ochhagmarkerna minskade i areal och att odlingslandskapet kom att präglas av enstörre ensidighet. Denna ensidighet och utarmning av kulturmiljön och denbiologiska mångfalden har förstärkts av ett flertal faktorer. Under1800-talet kom plogen och andra jordbmksredskap som fungerar bäst på åkrar medfå odlingshinder, såsom stenrösen, åkerholmar och öppna diken, vilka därförbörjade tas bort. Införandet av handelsgödsel har lett till att sambandetmellan antalet djur och åkerareal nästan helt har försvunnit. Oförsiktig användningav bekämpningsmedel har lett till att även områden i närheten av åkern harbespmtats, vilket negativt påverkat både flora och fauna. Det finns många flerfaktorer i det moderna jordbraket, vilka har lett till att växtarter somtidigare betraktades som vanliga och självklara inslag i landskapet, ärsällsynta eller hotade. Med hänsyn till att många av de hotade växtarterna iSverige är kopplade till odlingslandskapet, och då främst till det gamlaodlingslandskapet med ogödslade och hävdade ängsmarker och hagmarker, var detnödvändigt att vidta åtgärder för att bryta denna utveckling. Med denlivsmedelspolitiska reformen förändras de gmndläggande orsakerna till dennautveckling. Reformen är av central betydelse för och faunan och för att stärkaden genetiska variationen och för ett rikt och varierat odlingslandskap. Miljö-och landskapsvårdsfrågorna har därför fått en stor tyngd i den nyalivsmedelspolitiken. För att kunna öka variationen i odlingslandskapetoch för att bevara den biologiska mångfalden finns fr. o, m, /91möjlighet att få särskild ersättning för landskapsvårdande insatser. Den arealsom vid en avreglering överförs till annan användning bidrar till atthålla landskapet öppet, I de fall sådana områden hyser kultur- ellernaturmiljövärden av nationellt intresse kan samhällel i fortsättningen ta ettökat ansvar för att den marken även skall hållas i hävd. Det är ellkommunalt ansvar att bevara odlingslandskap som är av lokall intresse, Iskötsellagen föreskrivs att jordbraksmark, innefattande betesmark, skall anmälas till innan den får tas ur produktion, I de fall sådan areal är av nationellt intresse från kultur- eller naturmiljösynpunkt kan samhället avtala med brakaren att mot viss ersättning fortsätta med jordbruksproduktion. Det finns även möjlighet att träffa avtal i frågor om omkringliggande mark, när bedömer att marken är av vikt för att kunna skapa den helhetsbild i landskapet som natur- eller kultur miljövården kräver, Gmnden för att landskapsvården skall fungera är att det finns ekonomiskt bärkraftiga jordbmksföretag. Därför måste områden för avtal om landskapsvård väljas så att de underlättar bibehållandet av ett levande jordbruk . Ersättningen bedöms därför utgå 433 28 1990/91. främsttill aktiva jordbrakare med betesdrift och djurproduktion. 1990/91:90turvårdsverket, och lantbmksstyrelsen har gjort enpreliminär bedömning av områden som är viktiga att bevara. Som exempel kannämnas jordbraksområden med stor biologisk mångfald, t, ex, naturligafodermarker, betes- och slåttermarker. Även jordbmksmarker med kulturhistoriskavärden, t, ex. äldre bebyggelse, hägnadssystem, åkerformer och dikessystem, äraktuella. Detbör framhållas att landskapsvårdsstödet inte kan komma i fråga för mycketbegränsade natur- eller kulturmiljövärden utan det krävs en helhetsbild. Genomersättningama för landskapsvård i kombination med de möjligheter somnaturvårdslagen ger och frivilliga åtgärder från bl, a, kommuneraa finns detgoda möjligheter att för framtiden bevara värdefulla områden iodlingslandskapet. Under /91 utgår stöd för landskapsvårdandeåtgärder med 100 milj.kr., /92 med 200milj. och /93 med250milj. Ettmiljöanpassat jordbrak har stora möjligheter att berika odlingslandskapetsflora och fauna. Vad som krävs är bl, a. en försiktig användning avbekämpningsmedel så att de inte sprids utanför avsett område, en ökadbetesdrift vilken de nya djurskyddsbestämmelserna bidrar till genom attföreskriva att nötkreatur för mjölkproduktion skall hållas på bete sommartid.Odlingslandskapets flora och fauna bevaras även om vissa typer av marker hållsogödslade och om markavvattningen och borttagandet av odlingshinder upphör. Denuppskattade närsaltsbelastningen på våra omgivande hav från landområden,direkta kustutsläpp samt deposition på havsytan är ca kväveoch 5400 lon fosfor. Jordbraket är en av de största källorna till dennabelastning. På är jordbmket den dominerande källan för tillförselav kväve till vattnet medan fosforn däremot härrör från många olika källor.Längs är jordbmket och kommunala reningsverk istorstadsområdena en betydande källa för närsaltstillförsel. Det är viktigtatt jordbmkets närsaltsbelastning kan minskas och det är speciellt viktigt i desödra delarna av landet där närsahsbelastningen är störst. Denkvävemängd som tillförs vattendrag och sjöar i inlandet från är ca45000 ton . Beroende på den fastläggning och omvandling av näringsämnensom sker i vattendragen och i sjöarna innan de når havet, s, k, retention,uppskattas i 90 jordbrakets kvävebidrag tillhavet vara ca . Föratt minska jordbrukets negativa miljöpåverkan beslöt att sommål halvera kväveutlakningen från jordbmket fram , Iinternationella överenskommelser har detta mål tidigarelagts och en halveringskall i stället nås i särskilt belastade områden , Detta innebäratt jordbmket behöver minska sitt kväveläckage till havet med ca 12 då hänsyn tagits till retentionen. Föratt uppnå denna halvering krävs det ytterligare åtgärder utöver de 434 som beslutade omår 1988 (prop, 1987/88:128, JoU 24, rskr, Prop. 1990/91:90 374).Riksdagsbeslutet innebar att det infördes bestämmelser om spridningsrestriktioneri de södra delaraa av landet, krav på viss lagringskapacitet av gödsel, kravpå höst- och vinterbevuxen mark i vissa delar av , föreskrifter omdjurtäthet, rådgivning om behovsanpassad växtodlings- och gödslingsplanering,höjda miljöavgifter på handelsgödsel samt resurser för försök och utvecklingrörande metoder för att minska jordbrakets växlnäringsläckage. De positivaeffekter som livsmedelsreformen för med sig på miljöområdet bidrar också tillhalveringen. Effekteraaav nämnda åtgärder kan inte enkelt redovisas bl.a, beroende på att detfinns en fördröjningseffekt mellan belastnings- och koncentrationsförändringari våra hav till följd av beslutade åtgärder. Dessa fördröjningar beror på attmark, floder, sjöar och hav innehåller stora mängder närsalter och det tar långtid innan nya jämvikter mellan tillförsel, koncentration och förluster uppnås.Även om utsläppen av närsalter minskas kan effekterna i formav minskat läckage dröja enligt beräkningar i Hav 90, Föratt kunna mäta om vi når en halvering är det viktigt att det finns effektivaoch billiga mätmetoder, både för mätning i åkermarkens avrinningsområden ochvid vattendragens mynningar. Det är viktigt att precisera vem som skall göramätningaraa och i vilken omfattning de skall företas, Överslagsmässigaberäkningar om effekteraa av vidtagna och föreslagna åtgärder inom jordbmketvisar att jordbmksnäringen uppnår en halvering av kväveläckaget till år 1995.Mätningar i stor skala av minskningen av läckaget bör ske inom ramen för denmiljöövervakning som regeringen har beslutat om. Minskaddjurtäthet och växtodlings- och gödslingsplanering beräknades i den förraaktionsplanen mot havsföroreningar minska kväveläckaget med ,Lantbmksstyrelsen bedömer att dessa åtgärder ger en något större effekt än vadsom först beräknades eftersom åtgärderaa genomförs i hela och inte somtidigare planerats endast i , Åtgärderaa uppskattas därför numerage ett minskat läckage med ca . Föreskrifter om förskjutning avspridningstidpunkl för stallgödsel från höst och vinter till vår och utbyggdlagringskapacitet i de södra delaraa av beräknas i aktionsplanen mothavsföroreningar minska läckaget med ca . Krav på utökad andel höst-och vinterbevuxen mark beräknas ge en effekt på ca enligtlantbmksstyrelsens rapport (1990:3), Teknisk utveckling av handelsgödsel- ochstallgödselspridare och eventuellt införande av typgodkännande bedöms av lanlbruksstyrelsenge en effekt på . Miljöavgiften på handelsgödselfördubblades och detta bidrar till den minskning avhandelsgödselanvändningen som skall nås och likaså gör denhöjning av prisregleringsavgiften på handelsgödsel som gjordes ioktober 1990, Denna avgift höjdes för att finansiera spannmålsöverskottet. EnligtHav 90 har trenden redan vänt när det gäller kväveläckaget från våra jordbraksområden, trots att flertalet av bestämmelserna inte träder i 435 fullkraft , Detta kan till stor del antas bero på en ökad Prop.1990/91:90 medvetenhet hos jordbmkarna om problemen och att olikaskötselåtgärder vidtagits. Utvecklingen understryker informationens storabetydelse som styrmedel i dessa sammanhang. Minskningav närsaltsläckagel och ammoniakavgången, dvs. den form av kväve som avgår tillluften, uppskattas bli betydande till följd av den livsmedelspolitiskareformen, men en noggrann bedömning kan göras först då livsmedelsreformen ärfullt genomförd . Följande preliminära bedömningar om den nyalivsmedelspolitikens miljöeffekter har gjorts av lantbruksstyrelsen i samrådmed . Livsmedelsreformen beräknas innebära att ca 500000 haåkermark ställs om till annan produktion, t. ex. skogsplantering, energigrödoroch extensivt bete. Denna omställning beräknas minska kväveläckaget med ca4000 ton. Reformen för med sig en utslaktning av minsl 50000 kor och dettaberäknas ge en effekt på kväveläckaget till havet med ca . Reformenkommer också att föra med sig en generell intensitetsminskning i växtodlingendär den optimala kvävegivan minskar. Denna minskning förstärks av de höjdaprisregleringsavgifterna. Lägre handelsgödselgivor beräknas minskakväveläckaget med ca . typ av djurfoder med syntetiska aminosyror har tagits fram som innebär attfodrets liksom gödselns kväveinnehåll blir lägre. Detta beräknas minskakväveläckaget med minsl . Slaktsvinsfoder av detta slag finns redan påmarknaden. I flera europeiska länder anges förändringar i fodretssammansättning som en viktig åtgärd för att minska kväveavgången.Lantbmksstyrelsen utarbetar ett åtgärdsprogram för att minskaammoniakavgången från jordbraket, program innebär också en positiveffekt på närsaltsläckagel liksom en utökning av våtmarksarealen. Sammantagetinnebär ovan angivna åtgärder att jordbmket kraftigt sänker sitt kväveläckagetill våra hav, Åtgärderaa beräknas kunna minska kväveläckaget med ca 25000 tontill , Omfattningenav ammoniakavgången till luft från jordbmket har relativt kartlagts.Tidigare beslutade miljöförbättrande åtgärder inom jordbmket har inte direktsyftat till att minska ammoniakavgången, I Luft 90 uppskattas de totalautsläppen av ammoniak i till 50000 70000ton , varav ca 80%kommer från stallgödseln. Utsläppen är särskilt stora i de södra delaraa avlandet där djurhållningen är mer iniensiv. Sammanlagt avger jordbraket ca40000-56 000ton ammoniak . För att stoppa övergödningen av beräknas kvävenedfallet enligt Luft 90 behöva minskas med mer än50%, En så stor reduktion kräver omfattande åtgärder och som ett första stegskall ammoniakavgången reduceras , Vi återkommer till dettai det följande. 17.6Särskilda förslag till miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Regeringensställningstagande: Nuvarande program för en utbyggd lagringskapacitet förstallgödsel bör fullföljas med oförändrad omfattning. 1 lantbmksstyrelsensutredning Lagring och spridning av stallgödsel föreslås att de krav på visslagringskapacitet som gäller inom , , ,och , inom kustområdena från t. o. m. Stockholmsskärgård samt på också skall gälla inom , ,, , , och . Dekrav det är fråga om är en lagringskapacitet för nötkreatur,hästar, får ellev getter samt för övrig djurhållning, I övrigadelar av föreslås lagringskapaciteten vara sex resp, åtta månader.Styrelsen föreslår vidare att de spridningsrestriktioner som gäller försödra skall omfatta även , , ochSkaraborgs län. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser anser att en utbyggnad av lagringskapaciteten intekan tillstyrkas med hänvisning till den omstmkturering som för närvarandepågår inom jordbruket. Några hänvisar också till att en utbyggdlagringskapacitet inte är en kostnadseffektiv åtgärd för att minskaväxtnäringsläckaget. anser att en minstalagringskapacitet är ett rimligt och gmndläggande krav. Regeringensöverväganden: I vissa känsliga kustområden, framför allt i västra ,skall en halvering av närsaUsläckaget ha uppnåtts mätt iförhållande , I övriga skall en halvering uppnås till år2000, Av del totalakväveläckaget från på ca kväve kommer merparten frånstallgödselhanteringen. De faktorer som främst påverkar läckagel är väderlek,jordart, grödans förmåga att ta upp näringsämnen, gödslingstidpunkt,spridningsteknik och gödslingsintensitet. För att minska växtnäringsläckaget ärdet väsentligt med en stor lagringskapacitet för stallgödsel, så att gödselnkan spridas som ger minst växlnäringsläckage. Problemmed stallgödselhantering uppkommer framför allt om den sprids ochvintern eller på tjälad mark. Enligt förordningen (1979:426) om skötsel avjordbmksmark får inte stallgödsel och andra organiska gödselmedel spridas undertiden den 1 december-den 28 febmari annat än om nedbmkning sker , I desödra delaraa av landet och i kustnära områden får spridning mellan den 1augusti endast ske i växande gröda eller före höstsådd. Förde nyssnämnda delarna av landet finns i förordningen krav på att jordbmksföretagmed fler än tio djurenheter skall ha en lagringskapacitet Prop. 1990/91:90 förstallgödsel som motsvarar en gödselproduktion under åtta eller tio månaderberoende på djurslag. För företag med mer än 100 djurenheter gäller kraven ihela landet. I allmänna råd till miljöskyddslagen anges attlagringskapaciteten generellt bör vara minst sex månader.Lagringsbestämmelserna och de särskilda spridningsbestämmel-serna för de södradelarna och i de kustnära områdena träder i kraft för dejordbmksföretag som var i drift . Enligt aktionsplanen mothavsföroreningar beräknas ovan angivna åtgärder minska närsaltsläckagel med . Totalinvesteringen för dessa åtgärder har beräknats till 1,4miljarder kronor nivå. Föratt påskynda utbyggnaden av lagringskapaciteten har det varit möjligt förlantbmkare i att erhålla ett statsbidrag om avinvesteringskostnaden för utbyggnad över sex månaders lagringskapacitet. Bidragutgår dock med högst . /89 -1990/91. Detta bidraghar främst utnyttjats av lantbmkare som inte klarar spridningsrestriktionerna. Lantbmksstyrelsensförslag om utökad lagringskapacitet och spridning av stallgödsel innebär entotal investeringskostnad för jordbmket på om befintliglagringskapacitet antas vara och på ombefintlig lagringskapacitet antas vara . Lantbmksstyrelsens förslaginnebär att statsbidrag till utbyggnad av lagringskapaciteten skall lämnasäven i de delar av landet där lantbmksstyrelsen föreslår att nya bestämmelserskall införas. Detta beräknas kosta ca 213 milj. kr. Ikalkylen utgår lantbmksstyrelsen från att bidragstaket på , tas bort.Kostnaden per kilo kväve beräknas till . Denna kostnad kan jämföras medden beräknade kostnaden för utökad höst- och vinterbevuxen mark på ,per kg kväve och utökad kväverening vid de kommunala reningsverken på 60120kr, per kg kväve. har i sitt remissvar pekat påatt kostnaden för utbyggd lagringskapacitet är upp mot . per kg kväve, omberäkningama utgår från en befintlig lagringskapacitet , Iförhållande till andra åtgärder för att minska kväveläckaget är således enytterligare utbyggd lagringskapacitet inte en kostnadseffektiv åtgärd. Attinföra skärpta föreskrifter enligt lantbmksstyrelsens förslag anser regeringendärför inte kan motiveras med hänsyn till den höga kostnad förslaget innebärför jordbmket och mot bakgmnd av att. jordbmket med andra föreslagna åtgärderberäknas uppnå ett halverat närsaltsläckage. En god gödselvård är emellertidbetydelsefull även utifrån andra aspekter än själva kväveläckaget. Bristandelagerhållning kan t. ex. ge upphov tiU punktutsläpp med förorening av bmnnaroch vattendrag som följd. Stallgödselhanteringen är också förknippad medluktproblem. Att fullfölja det påbörjade programmet för en utbyggdlagringskapacitet är därför angeläget. 1naturvårdsverkets första aktionsplan mot havsföroreningar beräknades en minskad djurtäthet i kombination med planerad gödsling ge ett minskat kväveläckage med ca för . Det är mycket viktigt att det råder balans mellan hur många djur som finns på 438