prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringenföreslår vidare att antalet nybörjarplatser inom civilingenjörsutbildningenökas med sammanlagt 80 fr.o.m. /92 med den fördelning påhögskoleenheter som framgår av sammanställningen. Förstärkningen bör i förstahand användas för att utöka antalet utbildningsplatser inom utbildningslinjermed inriktning mot näringslivets utvecklingsmöjligheter. Vad gälleruniversitetet i har regeringen beaktat önskemålet om en utbildning påcivilingenjörsnivå inom bioteknikområdet. Riksdagenbeslutade om en ny, tvåårig ingenjörsutbildning inom högskolan, medsuccessiv utbyggnad fram t.o.m. /94.Utbildningsministern redovisade i prop. 1989/90:100 bil. 10 (s. 230) denberäknade fördelningen på högskoleenheter och år av de tillkommandenybörjarplatserna i utbildningen. Sammanlagt kommer utbildningen, enligthittills fattade beslut, att omfatta ca 6400 nybörjarplatser. Ingenjörsutbildningenfyller en väsentlig funktion för näringslivets kompetensförsörjning.Regeringen beräknar nu medel för en utbyggnad av utbildningen med ytterligare180 nybörjarplatser med den fördelning på högskoleenheter som framgår avsammanställningen. Förslaget innebär bl.a. att i fårmöjlighet att fullfölja utvecklingen av den energitekniska ingenjörsutbildningsom påbörjats i Forsmark. Inomramen för anslaget för lokala och individuella linjer samt fristående kurserges högskolorna möjlighet att själva, utan detaljerade ställningstaganden frånregering och riksdag, fatta beslut om att utveckla och pröva nyautbildningsalternativ och utbildningskombinationer. 1 ett sådant utvecklingsarbetehar högskolorna att samverka med näringsliv, myndigheter och andraintressenter i ett lokalt och regionalt perspektiv. Kraven på förnyelse avhögskoleutbildningen kommer att vara fortsatt höga, inte minst i perspektivetav den snabba internationella utvecklingen och integrationsprocesserna iEuropa. Regeringen föreslår därför att anslaget för lokala och individuellalinjer samt fristående kurser under budgetåren 1991/92 1993/94 tillförs medelsvarande mot ytteriigare sammanlagt ca 1 050 helårsstuderande fördelat med entredjedel på vartdera av budgetåren. Av sammanställningen framgårmedelstillskottet för /92 exklusive kostnaderna förstudiefinansiering och lokaler. Medlen avses för utbildning genom kortareteknisk utbildning eller andra utbildningskombinationer som svarar motsyftet att främja näringslivets tillväxt. Resurstillskottet till tekniskahögskolan i och till avses också ge dessahögskolor ökade möjligheter att själva eller i samverkan med andra högskolorställa sin kompetens till förfogande även för fortbildning och vidareutbildningi andra delar av 4 1990/91. För i innebär förslaget bl.a.att resurser ges för Prop. 1990/91:87 att vidareutvecklarymdingenjörsutbildningen i . De nu redovisade förslagen innebär sammanfattningsvisföljande förändringar av antalet nybörjarplatser resp. för anslaget förlokala och individuella linjer samt fristående kurser (LIF-anslaget)anslagsbeloppen - för /92. Resurstillskotten bör enligt regeringens mening fördelasenligt följande. Tabell: Fördelning på linjer och högskolor avnybörjarplatserna. LIF-anslaget angivet i tusental kr. För de föreslagna åtgärderna beräknas kostnaderna, inklusivelokalkostnader m. m., tili sammanlagt följande belopp (milj. 1991/92 fvttt lokala och indivi- 12.5 37,5 duella linjer samt fristående kurser. Den sammanlagda kostnaden förde föreslagna åtgärdernauppgår, exklusi ve de medel som frigörs genom den föreslagna effektiviseringen av högsko- 50 lansverksamhet, alltså till 67,5 milj. kr varav 21,8 milj. kr. under budgetåret1991/92. Regeringensförslag, som läggs inom ramen för en balanserad budget, innebär att deföreslagna åtgärderna kommer till stånd genom sådana omprioriteringar somregeringen bedömer vara riktiga och rimliga. En motsvarande proportionellminskning bör således göras av de i prop. 1990/91:100 bil. 10 beräknadeanslagen D 5. Utbildning för tekniska yrken, D 7. Utbildning för vårdyrken samtD 8. Utbildning för undervisningsyrken. 1 detta sammanhang erinrasom att regeringen i årets budgetproposition behandlat tidigare riksdagsbeslutom anslagsökningar utöver de av regeringen beräknade medelsramarna. Dessaanslagsökningar finansieras i budgetförslaget genom proportionellaneddragningar av samtliga anslag till högre utbildning (prop. 1990/91:100 bil.lOs. Regeringen lägger i prop.1990/91:90 om en god livsmiljö fram förslag om högskoleutbildning inommiljöområdet som medför vissa ytterligare förändringar av anslagsbelopp somföreslagits i prop. 1990/91:100 bil. Regeringen redovisar i prop.1990/91:90 ett samlat förslag till om ändrade belopp underhögskoleanslagen med hänsyn till förslagen även i föreliggande proposition. 120 nyadoktorandtjänster inrättas vid de tekniska fakulteterna till en kostnad av 30milj. när utbyggnaden är klar. Teknikvetenskapliga forskningsrådettillförs 20 milj. kr. /92, vilket är första steget i ensuccessiv ökning till 50 milj. kr. för att finansiera minst 200doktorandtjänster inom det tekniska och delar av det naturvetenskapligaområdet. Utbyggnaden sker /92-1994/95. Avde högutbildade teknikerna inom näringslivet hade drygt2200 forskarutbildning. Av dessa var inte fullt 1500 verksamma inom industrinoch nästan 800 inom tjänstesektorn. Koncentrationen till några få branscher ärpåtaglig. Bara drygt 200 var anställda i andra branscher än verkstads-,läkemedelsindustri och annan kemirelaterad industri. Endast0,av industrins anställda hade doktorsexamen. Andelenvarierar betydligt mellan arbetsintensiv verksamhet och forskningsintensiv. 1den förra gruppen var av de anställda forskarutbildade och i densenare . Internationelltligger ganska lågt i fråga om andel forskarutbilda- deav den arbetsföra befolkningen (0,) mot t.ex. den tidigare Prop.1990/91:87 forbundsrepubliken . Vidde fem stora fakulteterna finns 11 140 aktiva forskarstuderande,varav studerar vid teknisk fakultet. är dengenomsnittliga studietiden för en teknologie doktorsexamen. Årligenexamineras 1000 nya doktorer, varav vid de tekniska fakulteterna.Antalet examinerade doktorer vid teknisk och mate-matisk-naturvetenskapligfaktultet har varit relativt . Delframlida behovet av forskarutbildade Förnärvarande går av de nyutexaminerade civilingenjörerna vidaretill forskarstudier. (), konstaterade i enrapport. Ingenjörer för framtiden, att egentligen har behov av att 20procent av de åriigen examinerade civilingenjörerna fortsätter medforskarutbildning. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har föreslagit attexaminationen i forskarutbildningen bör fördubblas. UHÄ har också framhållitatt industrin och näringslivet kommer att efterfråga forskarutbildade även inomandra områden än läkemedelsindustrin, där intresset varit störst. tidigare nämnda rapporten för strukturell förnyelsebehandlas näringslivets behov av högskoleutbildad arbetskraft. Särskiltframhålls behovet av fler personer med doktorsexamen från teknisk fakultet.Enligt rapporien behövs ytterligare minst 120 personer med dennabakgrund inom det svenska näringslivet. Antaletdoktorer i teknik och naturvetenskap är också en kritisk faktor när det gälleratt få fram högskoleutbildade ingenjörer. Härur skall högskolan rekrytera sinalärare. Högskolan står nu inför stora pensionsavgångar. Det gör attnyiekryteringsbehoven av forskarutbildade är mycket stora också inom högskolan. Grundläggandeoch långsiktig teknisk forskning är en viktig del av landets teknologibas ochbehövs för att skapa erforderlig avancerad kompetens. En stark och högtståendeteknisk grundforskning är således en nödvändig förutsättning såväl för attkunna genomföra teknisk spjutspetsforskning som för att kunna bibehålla en högkvalitet på utbildningen av tekniker och forskare i landet. Fleraolika bedömningar pekar som framgått på att behovet av forskarutbildadetekniker kommer att öka. Orsakerna till det växande behovet kan sökas i snabbtväxande kunskapsintensitet i den internationella konkurrensmiljön, snabbtökande intresse för produktivitet i FoU- och konstruktionsarbete, skärptakrav på grundutbildningen. Grundläggandei detta sammanhang är den allt högre kunskapsintensite ten eller annorlunda uttryckt det allt högre vetenskapliga innehållet i industriell verksamhet. Inom läkemedelsindustrin har denna tendens gått 52 mycketlångt vilket bl. a. visas av den jämförelsevis höga andelen forskar- Prop.1990/91:87 utbildade.Även processindustrin och delar av elektroindustrin bygger i betydande grad pågrundläggande vetenskaplig kunskap. även dessa branscher somframgick tidigare jämförelsevis höga andelar Undersenare år har informationsteknologins utveckling kommit att beröra snart sagtalla delar av samhälle och näringsliv. Även utvecklingen av nya material harhaft stor betydelse. Den nya biotekniken har ännu inte fått sitt bredagenombrott utanför forskningen, men få ifrågasätter att ett sådant kommer.Informationsteknologin, biotekniken och utvecklingen av nya materialrepresenterar samtliga vad som brukar benämnas basteknologier. Därmed menarman metoder som kan användas i en stor mängd industriella tillämpningar.Internationellt har det ökade vetenskapliga innehållet i industriellateknologierna lett till ett ökande intresse inom företagens FoU-verksamhet förforskning omkring nya basteknologier till-lämpad forskning och s. k.strategisk grundforskning. Ettminimikrav för att överleva i den nya konkurrensmiljö som är under framväxt äratt företagen förmår att följa utvecklingen och utnyttja framsteg inombasteknologierna i sin konstruktion och produktion. I många sammanhang torde enlångsiktig överlevnad kräva mer än en anpassningsstrategi en aktiv medverkani teknikutvecklingen. Detta kan detta ske genom FoU-samarbete med utvecklare avnya basteknologier vilket bl.a. ökar betydelsen av , universitet och forskningsinstitut. Denbeskrivna utvecklingen kommer att påverka även traditionella teknikområden. Detbetyder att förmågan att förutse hot och att snabbt införliva nyheter i denegna kunskapsbasen kommer att öka. Förutsättningen för att detta skall varamöjligt är att svenska företag kan delta i internationellt vetenskapligtutbyte. Ettväxande intresse för produktiviteten i intellektuellt arbete t. ex. FoU ochkonstruktion i industrin ökar ocksä behovet av Ibrskarutbildad personal. Enviktig bakgrund till detta är att den tekniska utvecklingen leder till att arbetsinsatsenförskjuts från produktionen mot de förberedande stadierna. Detta t.ex. genomatt funktioner realiseras i programvara i stället för i de fysiska produkterna,genom att material med noggrant specificerade egenskaper används och genom attproduktionsprocessen automatiseras. Entredje orsak är de höjda krav den nya konkurrensmiljön ställer pågrundutbildningen t. ex. av civilingenjörer. Detta innebär också krav på ettökat antal forskarutbildade lärare. Forskarutbildningi de tekniska ämnena bedrivs vid tekniska högskolan i , universiteten i , och , tekni ska högskola samt högskolan i . avläggs ca 160 dok torsexamina inom de tekniska fakulteterna. avläggs ungefär lika många licentiatexamina. Möjligheterna till studiefinansiering har avgörandebetydelse för rekry- Prop. 1990/91: 87 teringen till forskarutbildning. Förstudiefinansiering inom teknisk forskarutbildning inrättas doktorandtjänster.Sådana tjänster finansieras med de berörda högskoleenheternas fakultetsanslageller med externa medel från t.ex. forskningsråd, styrelsen för tekniskutveckling (STU), andra statliga sektorforskningsorgan eller uppdragsgivareinom näringslivet. Externfinansering har i detta sammanhang stor betydelse.Som exempel på detta kan nämnas de satsningar inom områdetinformationsteknologi som STU gjorde . Utöver intressantaforskningsresultat resulterade insatserna i 100 disputerade forskare. En ökning av forskarutbildningen inom det tekniska områdetär som angetts av mycket stor betydelse för den framtida tillväxten i ekonomin.Regeringen föreslår därför att ytterligare medel avsätts för studiefinansieringinom den tekniska forskarutbildningen. Detta sker dels genom att 120doktorandtjänster inrättas inom det tekniska fakulteterna, dels genom att detteknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) ges ökade resurser för att på siktfinansiera ytteriigare 200 doktorandtjänster vid främst teknisk fakultet. De nyadoktorandtjänsterna finansieras dels genom en omfördelning av resurser underanslaget E9. Tekniska fakulteterna så att andelen av anslaget som skallanvändas för doktorandtjänster ökas, dels genom att TFRs anslag ökas med 50milj. /92-1994/95. Sammanlagt kommer genom dessaåtgärder resurserna för doktorandtjänster inom det tekniska och angränsandeområden att öka med 80 milj. kr. fr. o. m. /95. För budgetåret1991/92 belöper sig ökningen tiil 27,5 milj. kr. Regeringen anger vilka belopp under fakultetsanslagen, somminst måste avsättas för studiefinansiering inom forskarutbildningen. I åretsbudgetproposition har för /92 beräknats ett reservationsanslagtill de tekniska fakulteterna på . Inom ramen för detta beloppskall . disponeras för doktorandtjänster. Till följd av dennu föreslagna ökningen bör för doktorandtjänster disponeras minst de belopp somanges i följande tabell. Tekniska högskolan i 42 805 972 De anslagstekniska frågorna med anledning av förslagenredovisas i kapitel 11. Sammantaget innebär dessa förstärkningar att antaletexaminerade doktorer bör öka med 80 , eller jämfört med den examination som varit under en lång följd av år.Därmed läggs enligt regeringens mening en god grund för fortsatt tillväxt inominte ininst kunskaps- och forskningsintensiva branscher. 4.3 Ökatsvenskt deltagande i europeiskt forskningssamarbete En successivökning av det svenska deltagandet i EG:s forskningsoch utvecklingsprogram ärnödvändig för att skall vara väl förberett för fullt deltagandei EG:s ramprogram för FoU. Därför föreslås att anslaget för detta ändamål ökasmed 40 milj. kr. Skältill regeringens förslag: Iapril 1990 tog beslut om ett tredje ramprogram för forskning ochutveckling. Det har en budget på ca ochöverlappar det andra, pågående ramprogrammet. Ett fjärde ramprogram beräknasstarta innan det tredje avslutas. Det tredje ramprogrammetför FoU som löper åren 1990 1994 omfattar områdena informations- ochkommunikationsteknologi, produktions-och materialteknologi, miljö, bioteknik,biomedicin och hälsoforskning, energi, humankapital och forskarrörlighet. Drygthälften av budgeten är fördelad på direkt industrirelaterade forskningsprogram. Målenför EG:s FoU-program är: attstärka den europeiska industrins vetenskapliga och teknologiska bas och göraden mera konkurrenskraftig på den internationella marknaden, attsärskilt ta tillvara de små- och medelstora företagens möjligheter att delta iden innovativa processen och därmed bidra till konkurrenskraften, att bidra till ekonomiskoch social samhörighet mellan EG:s regioner. Forskningsprojekten skall vara konkurrensneutrala, samt bygga på prin cipen om subsidiaritet, dvs ett mervärde ska tillföras i förhållande till den FoU som bedrivs nationellt eller på andra nivåer. Projektens betydelse istandardiseringsarbetet betonas starkt. Forskningsprojekten skall lägga denvetenskapliga och tekniska grund som krävs för att fastställa föreskrifter ochstandarder, vilka i sin tur är en förutsättning för att den gemensammamarknaden skall kunna uppnås. EG-programmen stimulerartill samarbete mellan . Samarbetet skall bidra till ökadeffektivitet i användningen av knappa FoU-resurser. Deviktigaste industriella programmen avser informationsteknologi,kommunikationsteknologi, produktions-och materialteknologi, bioteknik samtjordbruksindustrien forskning. Inomdet informationsteknologiska programmet läggs betoning på de- monstrationsprojekt föratt ta fram standarder samt på grundforskning Prop. 1990/91:87 särskilt inomsådana sektorer som kan få avsevärd betydelse för industriella innovationer.Insatserna görs inom fyra huvudsektorer; mikroelektronik, system och programför informationsbehandling, avancerade system och periferiutrustning förkontorsverksamhet, datorintegrerad produktion och användning avinformationsteknologi i industriell produktion. Syftetmed det kommunikationsteknologiska programmet är att utveckla integreradebredbandsnät för nya tjänster med betoning på flexibilitet och låg kostnad.Följande insatser planeras: utveckling av intelligenta nätverk, mobilakommunikationer, bildöverföring (inkl högupplösningstelevision),tjänsteteknologi, försök med avancerad kommunikation och informationssäkerhet. Syftetmed programmet för produktions- och materialteknologi är att bidra till enförnyelse av europeisk tillverkande industri genom teknisk grundforskning ochintegrering av ny teknologi. Områden som betonas är: avancerade material förspeciella tillämpningar, traditionella material med större användningsområde,nyskapande användning av material, metaller och industrimineral, tillverkning,bearbetning, utvinning och återvinning av material. Konstruktions- ochtillverkningsteknik samt harmonisering av metoder för provning, mätning ochanalys utgör viktiga delar av programmet. Måletför det biotekniska programmet är att förstärka den vetenskapliga grunden förtillämpningar inom lantbruk, industri, hälsovård, näringslära och miljövård.Prioriterade sektorer är; proteiners struktur och funktion, molekylmodellering,geners struktur och funktion, cellers regenerering och utveckling,mikroorganismers ämnesomsättning, kommunikationssystem i levande material m. m. 1miljöforskningsprogrammet ingår ett delområde avseende miljöteknologi.Tonvikten läggs på framtagning av pålitliga, snabba och ekonomiska metoder förmiljöövervakning och på utrustning för detta. Dessutom ingår insatser förutveckling av avancerade tekniker och systemlösningar för miljöskydd ochrehabilitering av skadad miljö. Programmetför jordbruk och jordbruksrelaterad industri täcker hela kedjan från produktionav biologiskt material till slutanvändning i livsmedelsindustri,energiproduktion m. m. Processer, karakterisering, produktsäkerhet ochkvalitet samt konsumentacceptans är områden som behandlas. Ialla dessa program betonas den standardförberedande forskningen samt vikten avatt integrera de små och medelstora företagen i samarbetet. Regeringenhar i prop. 1989/90:90 (UbU 25, rskr 328, NU 40, rskr 337) om forskning givit riktlinjer för det fortsatta forskningssamarbetet med EG (avsnitt 2.2.2, sid. 25 f). har ställt sig bakom den av regeringen angivna inriktningen. Regeringen förordar, enligt vad som an förs i propositionen, ett så långtgående deltagande som möjligt i EG:s 56 forskningsprogram,vilket innebär att i de pågående förhandlingar- Prop. 1990/91: 87na mellan EFTA och EG eftersträvar ett fullständigt deltagande på ramprogramnivå. Svenskaföretag och institutioner deltar i projekt i alla industriella program,men nivån på deltagandet varierar starkt mellan programmen. Intresset ärsärskilt stort för medverkan i projekt inom informations- ochkommunikationsteknologi. En stor del av anslaget går till projekt inomdessa områden. Huvudaktörernapå kommunikationsområdet är för svenskt vidkommande och televerket.Båda deltar mycket aktivt i RACE (telekommunikation) och har därigenom uppnåttinflytelserika positioner i programmet. Projektmedverkan i RACE stöds t.o.m.innevarande budgetår av informationsteknologiprogrammet med 20 milj. kr. Detta program avslutas . Detär viktigt att inte bromsa den positiva utvecklingen av deltagandet iprogrammen för informations- och kommunikationsteknologi. Dessa områden är avvital betydelse inte bara för de företag som direkt medverkar i programmen utanäven för konkurrenskraften och den ekonomiska utvecklingen i flera andranäringsgrenar. Iprogrammen för produktions- och materialteknik och bioteknik är samarbetetsvagare utvecklat och här finns en stor outnyttjad potential för deltagande.Små och medelstora företag är en målgrupp som EG särskilt siktar in sig på isitt tredje ramprogram för FoU. Denna grupp är nästan obefintlig bland svenskadeltagare i EG-samarbetet. Svenska medelstora företag, särskilt inom verkstadssektornborde ha mycket att vinna på att delta i EG-programmen för produktions- ochmaterialteknik. Denna typ av företag kräver extra assistans förutom finansielltstöd för att ta steget till internationellt samarbete. Pådet biotekniska området ökar den industriella aktiviteten i . Svenskaföretag har av tradition en stark ställning på detta område. Iuniversitetsmiljöerna har ett antal bioteknikföretag startats.Det borde mot den bakgrunden vara naturligt att öka deltagandet i detbiotekniska forskningsprogrammet. Svenskindustri är framstående inom flera miljötekniska områden. Detta gäller framförallt stora företag som verkar internationellt. Det finns dock stora möjlighetertill miljötekniska affärer även för små och medelstora företag med teknologiskinriktning. Detär viktigt att svenskt FoU-arbete sker i kontakt med teknikutvecklingen i deindustriella programmen och i största möjliga utsträckning drar nytta av deresultat som kommer fram. /91 är efterfrågan på statlig hälftenfinansiering av svenskt deltagande i projekt större än de för ändamålet anvisade anslagen. är det önskvärt att bredda deltagandet på områdena produk tions- och materialteknik samt bioteknik och att fortsätta det välutveckla de samarbetet inom informations- och kommunikationsteknologi. Potentialen för svensktdeltagande och därmed inflytande i EG-pro- Prop. 1990/91:87 grammen ärstörre än vad resurserna förmår utnyttja som utrymmet på svensksida att finansiera nya projekt är begränsat. Närmålet fullständigt deltagande på ramprogramnivå är uppnått, innebär det attSverige till EG:s forskningsbudget betalar en BNP-baserad andel (ca 3,5procent) av EG:s ramprogrambudget. Beräknat på tredje ramprogrammet innebärdet en totalkostnad på ca 1 500 milj. kr. eller ca 375 milj. kr. , dåbudgeten fördel tredje ramprogrammet disponeras under fyraår. För den industrirelaterade delen av det tredje ramprogrammet skulle motsvarande andel belöpasig till 927 milj. kr. eller ca 232 milj. kr. Ramprogrammenför FoU administreras på sådant sätt att det blir viss balans för varje landmellan finansiellt bidrag och summan av beviljade projektstöd. Dettaförutsätter att landet ifråga genom sina företag och forskningsinstitutioner,kvalitativt och kvantitativt kan möta uppställda krav. Ensuccessiv ökning av engagemanget till nivån för fullt deltagande motiverasekonomiskt av ambitionen att hämta tillbaka en så stor andel som möjligt av Sverigesframtida bidrag. Anslagsfrågori anslutning till detta behandlas i kapitel 11. Meddagens nivå på ca 110 milj. kr. i statligt engagemang (inklusive 20 milj. kr.från informationsteknologiprogrammet) i de industriella programmen, täcksendast av den framtida potentialen. Med den föreslagna ökningenförbättras förutsättningarna för deltagande i de industrirelateradeprogrammen. Svenska företag och institutioner bör gradvis öka sitt deltagandei EG-programmen till en nivå som motsvarar fulltdeltagande. Därmed skapas möjlighet att återvinna det fulla värdet av denavgift har att erlägga . Fulltdeltagande i ramprogrammet innebär inte automatiskt att svenska deltagarekommer in i projekten. De får tävla om plats i programmen på samma villkor somEG-parterna. Avgörande faktorer här är givetvis kvalitén på den forskning somsvenska deltagare har att erbjuda projektsamarbetet, samt inte minst attsvenska deltagare åtnjuter förtroende hos sina EG-partners, och är välförtrogna med de kontaktnät som existerar mellan företagen i de olikaprogrammen. Projektsamarbetena växer till stor del fram genom dessa kontaktnät.Bred förankring i programmen och deras kontaktnät ger inflytande ochmöjligheter till påverkan på teknikutvecklingen. Den uppnås genom deltagande iprojekt i en process som kräver både tid och engagemang. För budgetåret1991/92 föreslås 25 milj. kr. för fortsatt forskningsoch utvecklingsarbete avteknik för effektivare och miljövänligare trafik på väg.