prop · GE03142 · 1990-12-31 00:00:00 — Någon saklig förändring innebär intejusteringen, utan bestämmelsen syftar lill att motverka möjligheterna tillotillbörlig prismanipulation och främja en tillförlitlig kurssällning påoptioner och terminer. Parlerna i en options- eller terminsaffär har i regelolika intressen; en av värdeökning, en av värdeminskning. Vad som måsle iakttasför att bestämmelsens syften skall bli tillgodosedda anges i paragrafen. Delfår ankomma på bankinspektionen att i sin tillsyn se till att dessa syftenföljs. Bankinspektionen kan med stöd av 4 kap. 2 § 2 vid vite förbjuda handeleller clearing av sådana instrument som inte uppfyller paragrafens krav. Utlryckelreglerad marknad är hämtat från lagstiftningen om värdepappersfonder.Paragrafen är tillämplig på den handel med optioner och terminer som i dagförekommer hos OM och på penningmarknaden. Även omfattasgivetvis av begreppet reglerad marknad. Föratt optioner och terminer skall få handlas på en reglerad marknad eller bliföremål för clearingverksamhet krävs enligt paragrafen att det förekommer enbetydande handel med tillförlitlig kurssättning i den eller de tillgångaroptionen eller terminen grundas på. För alt ell fondpapper skall fåinregisteras på en börs uppställs vanligen krav på omsättning ochägarspridning. För sådana fondpapper som är inregistrerade på en börs och ävenomsätts där bör bestämmelsens krav i de flesla fall vara uppfyllt (se dockavsnitt 5.5 om levéranskapacitet). Om ell fondpapper omsätts på en annanreglerad marknad, liknande den lelefonmarknad som förekommer inom penning- ochobligationshandeln, bör prövningen avse exempelvis likviditeten i fondpapperetoch kurssättningen. Samma krav på tillfredsställande handel bör uppställasbeträffande leveransbara fondpapper vid handel med s.k. syntetiska fondpapper.I della fall ulgör del underliggande värdet ell konstruerat"fondpapper" som inte exakt överensstämmer med existerandefondpapper men vars egenskaper l.ex. ulgör ell medelvärde av egenskaperna förde leveransbara fondpapperen. Ävenbeträffande optioner och terminer som baserar sig på råvaror, valutor och andra finansiella instrumenl än fondpapper samt index eller 145 10 1990/91. annat liknande värde sombaserar sig på sådana tillgångar gäller ovan Prop. 1990/91: 142 nämnda krav.Dessa skall vara så konstruerade att en tillföriitlig kursält-ning kan ske ochall möjligheter lill prismanipulation motverkas. Del skall förekomma enbelydande handel i tillgången. Exempel på sådana tillgångar är internationelltgångbara valutor, råolja, kaffe m. m. Vid denna prövning bör utländskaerfarenheter av exempelvis handeln med optioner och terminer på råvarubörserkunna vara lill vägledning. (Jfr5 § i kommilléns förslag) Paragrafen har utförligt behandlats i avsnitt 5.4.2. Härföreskrivs att en clearingorganisalion skall se lill atl säkerheten iclearingen är belryggande. I beslämmelsen anges inle vemclearingorgani-sationens säkerhetskrav skall rikla sig mol. Av naturliga skälriktas organisationens krav i första hand mot den clearingmedlem som gentemotorganisationen framträder som part i options- eller terminsavtalet om dennehandlar som kommissionär men möjligheten att vända sig direki mol slutkundenkan också finnas. Lagensregler om säkerhel bör som framhållits i den allmänna motiveringen utfyllas avde avtal som skall gälla för handeln. Det åligger således den som bedriverclearingverksamhet och andra aktörer all i avtalen närmare utformasäkerhetskraven. Avtalen bör bl.a. ange när säkerhet senast skall vara ställd,vilka säkerheter som godias, inom vilken lid ytterligare säkerhel skall varaställd om säkerhetskraven ökar liksom vilka sanklioner som kan komma i fråga omsäkerhel inte slälls eller om säkerheten inte är tillräcklig. Vadsom avses med belryggande säkerhel har närmare utvecklats i avsnitt 5.4.2. Denslällda säkerheten skall således vid vaGe lid vara så slor all del medianspråktagande av säkerheten går all avveckla det eller de konton somsäkerheten avser ulan alt yllerligare kapital behöver tillskjutas. För atldella skall vara möjligt krävs all ell vissl mått av översäkerhet finns,eftersom det dels kan ta en viss lid innan brislen upptäcks, dels inle alllidgår alt avveckla ett konto . Uttrycketavveckla täcker även andra ålgärder i syfte att neutralisera eller minska risken på ell konto och således tillse all kontot åter läcks av belryggande säkerhel. De möjligheler som slår lill buds för all avveckla eller neutralisera ell konto är all återköpa eller ålerlorsälja optioner, begära lösen saml köpa eller sälja terminer. 3 § Prop. (Jfr7 § i kommitténs förslag) Somnärmare utvecklats i avsnitt 5.4.3 skall i princip alla aktörer ställa säkerhetenligt 2 §. Endast om det är uppenbart all säkerhel inte erfordras kansäkerhetskravet efterges. sådant beslul av en clearingorganisalion får inlelillämpas innan del har godkänts av bankinspektionen. Utrymmet för enclearingorganisalion all efterge kravel på säkerhel är således myckelbegränsat. Somframhållits i den allmänna motiveringen bör del i första hand åligga aktörernaatl närmare utforma regler för handeln med optioner och terminer. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen bör dock ha möjlighetatt meddela föreskrifter om säkerhetskravels utformning. Förfogande över fmansiella instrument .som tillhör någon annan 3 kap. 1 § (Jfr13 § i kommilléns förslag och 2 § förfogandelagen) Paragrafenssyfte och omfattning har utföriigt behandlats i avsnirt 5.5. Till skillnad motförfogandelagen är bestämmelsen endast tillämplig på avtal som förelag som stårunder bankinspektionens eller försäkringsin-speklionens tillsyn sluter ellermedverkar till. Innehav av finansiella instrumenl som tillhör annan förekommeri belydande omfattning på värdepappersmarknaden. Det kan vara fråga ominstrument för försäljning i kommission eller på grund av inköp i kommission.Vidare lämnas ofta finansiella instrument för förvaring och förvaltning. Delkan också vara fråga om pantsatta finansiella instrument. För all ett företag somstår under tillsyn och som innehar annans finansiella instrumenl skall få förfogaöver instrumentet för egen räkning krävs ett skriftligt avtal i särskild torändamålel uppräUad handling. Samma krav uppställs om företaget lånar in ertfinansiellt instrument för all förfoga över del för egen räkning, exempelvisell aktielån för aU bota en leveransbrist eller för blankning. Termenaktielån kan diskuteras eftersom lån lar sikte på att man lämnar tillbaka jusl del lånande föremålet medan begreppet förslräckning karakte riseras av att inte del lånade föremålet ulan blott ell liknande föremål överlämnas. Man försträcker sådana ling, där den ena enheten är lika god som den andra, l.ex. pengar (fungibla ling). 1 allmänl språkbruk brukas numera begreppel lån även vid sådana avtal som enligt nämnda terminologi borde benämnas förslräckning. Även i skattelagstiftningen har begreppet lån använts för att beskriva ifrågavarande transaktion Gfr 24 § 2 och 5 lagen om statlig inkomstskatt). Därtill kommer att begrepp såsom aklielån, värdepapperslån, låneavtal, långivare och låntagare är allmänt accepterade för aktuell avtalstyp. Mol bakgrund härav bör termen aklielån kunna UtnytGas. Kravet på all avtaletskall slutas skriftligen i särskild för ändamålet Prop. 1990/91:142 upprättadhandling överensstämmer med såväl kommitténs förslag belräffande blankning somförfogandelagens regel. Det förfogande som avses skall anges noggrant iavtalet. Hinder föreligger inte mol alt parterna i ell ramavtal anger villkorenför exempelvis ell framtida lån av fondpapper och atl efterföljande muntligaavtal, l.ex. per telefon, bekräftas med en avräkningsnota eller annan skriftligdokumentation. Bankinspektionenkan med slöd av 4 kap. 2 § 3 ingripa mot företag som inte följer föreskrifternai förevarande paragraf Till skillnad från motsvarande bestämmelse iförfogandelagen är den nya regleringen av närings-rättslig karaktär. (Jfr3 § förfogandelagen) Iproposilionen om ell kontobaserat penningmarknadssyslem föreslås alt skuldförbindelser,i vilka panträtt har stiftats enligt den föreslagna lagen om registrering avrält lill vissa skuldförbindelser, får säljas ulan tillämpning av bl.a.förfogandelagens bestämmelser. Som skäl för del generella undantaget frånförfogandelagen anges i propositionen följande (s. 77). "Med hänsyn lillrisken för prisfall kan, inte minsl i ägarnas intressen, skuldförbindelser ivilka panträtt stiftats enligt förevarande lag behöva realiseras omedelbart.Del förfarande som föreskrivs i lagen (1979:750) om rätl all förfoga över annantillhöriga fondpapper kan då inle alllid iakttas." Skälenför undanlaget vid panlrealisation i penningmarknadssyslemet har bärkraft ävenvid övriga försäljningar av pantsatta finansiella instrument. För attunderlätta en panlrealisation, som i många fall kan vara önskvärd för bådaparterna och även kan medföra att en högre köpeskilling erhålls, börformkravet inte gälla i delta fall. En ändring bör möjliggöra en försäljningav pant under hand eftersom en sådan försäljning, av exempelvis en s.k.kontrollpost, kan leda till högre pris. Bestämmelse om rätl all sälja en pantbör därför kunna las in i ett förfogandeavtal ulan krav på angivande av varpanten får försäljas. Några väsenlliga nackdelar för en panlsällare synes dennaförenkling av förfogandelagens regler inle medföra. För del första måsle äveni fortsättningen ett avtal träffas om rält för panlhavaren all sälja depantsatta instrumenten för det fall panten inte löses . För det andra ärpanlhavaren enligt allmänna rättsprinciper skyldig att vid en panlrealisationta hänsyn lill panlsällarens iniressen, dvs. aU få ul bästa möjliga pris. (Jfr4 § förfogandelagen) Paragrafenmotsvarar 4 § förfogandelagen med i första hand den ändringen all den endast riktarsig lill företag som slår under bankinspektionens ellerförsäkringsinspektionens lillsyn. Reglernai denna lag är som lidigare nämnls näringsrällliga. sättning av finansiellainstrumenl regleras även av 10 kap. 6 § handelsbal- Prop. 1990/91:142 ken.Lagrummet är till skillnad från förfogandelagen disposilivl. Här uppställs tvåkrav. Del ena är all panten inte får återpantsällas för högre belopp eller påandra för pantsättaren sämre villkor än för vilka den häftar hos panlhavaren. Delandra kravel är all panlhavaren skall underrätta ägaren, innan åtgärden vidtas.Påföljden för otillåten pantsältning i strid mol lagrummet är i första handskadestånd. Om en olovlig ålerpanlsätlning leder lill att pantsättarenfrånhändes sin räll är den straffbar enligt 10 kap. Gfr ,Panthavares skyldigheter, s. 172 f). Strafföeslämmelsensom finns i 5 § förfogandelagen har lagils bort. Beslämmelsen var avsedd atttillämpas då fondkommissionärer förfogal över fondpapper i slrid med förfogandelagenGfr bl.a. prop. 1978/79:9 s. 203). Om den som har tillstånd all bedrivavärdepappersrörelse överträder bestämmelsen i den förevarande lagen kan dettautgöra grund för ålerkallelse av lillslåndel. StralTrällsligt ansvar kandärlill alhjämt komma i fråga enligt bestämmelse i 10 kap. 4§ omolovligt förfogande. Vidare finns möjligheten atl kräva skadestånd. Skäl saknasdärför för att hålla fasl vid straffbestämmelsen. Paragrafen,som är ny, ger regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,bankinspektionen rätt all meddela föreskrifter om villkor för sådana avtal somavses i 1 och 3 §§. Somframhållits i avsnitt 5.5 bör del i första hand åligga nu akluella förelag attreglera hur avtal om förfogande över annans finansiella instrument skallutformas. Bankorganisationerna och har i sillremissyttrande föreslagil all del bör anförtros åt branschen att utarbetaregler för hur lån av fondpapper för blankning skall ske i organiserad och säkerform. En sådan s. k. självreglering kan lämpligen ske genom allbranschorganisationerna utarbetar förslag till avlalsinnehåll vid lån och andraförfoganden över annans finansiella instrument och även rekommendationer förhur denna verksamhel bör bedrivas. Belräffande reglerna i förfogandelagen finnsi dag sådana mallavlal utarbetade av bankföreningen. Bankinspektionenskall i sin tillsyn bevaka atl verksamhelen bedrivs på ett säll som inle skadar allmänhetens förtroende för värdepappersmarkna den eller äventyrar enskildas kapitalinsatser. Erfarenhelerna från framför allt blankning är emellertid små i på grund av blankningsförbudet för fondkommissionärer. Med hänsyn härlill bör regeringen ges en rält alt meddela föreskrifter om villkoren för förfogande över annans finansiella instrument. Rällen lill ålerpanlsätlning i 3 § är omdiskuterad och kan som bl.a. kredilmarknadskommitlén framhållit i sitt betänkande medföra ri sker för exempelvis en kund som pantsatt sina fondpapper hos en fond kommissionär (se SOU 1988:29 s. 65-71). Med hänsyn härlill bör rege ringen även ges räll att meddela föreskrifter om villkor för sådan pantsätt ning. 4 kap. TiUsyn m. m. Prop. 1990/91: 142 (Jfr15 § i kommitténs förslag) Bankinspektionenskall övervaka att lagens betämmelser följs. Inspektionen skall alltså se lillall de som agerar på värdepappersmarknaden följer den norm som anges i 1 kap. 2§, atl de optioner eller terminer som är föremål för handel uppfyller de kravsom sägs i 2 kap. I §, alt säkerheter ställs i den ulslräckning som anges i 2kap. 2 och 3 §§ samt all lån och andra förfogande över annan tillhörigafinansiella instrumenl sker på säll som sägs i 3 kap. Inspektionensövervakning skall i första hand inriktas på de institut som erhållit tillståndatl bedriva verksamhel enligt den nya lagen om värdepappersrörelse. är lillsammans med olika marknadsplatser och clearingorganisalioner enförutsättning för en fungerande värdepappersmarknad. Höga krav måste därförslällas på den verksamhel som dessa institut bedriver så all inle förtroendelför dem och värdepappermarknaden rubbas. Nämndaföretag och de företag som står under försäkringsinspektionens lillsyn är ävenföremål för lillsyn enligt andra lagar och i dessa finns möjligheter atlingripa med olika slag av påföljder, såsom vite och ålerkallelse av tillstånd.Skulle ell sådanl förelag inle följa bestämmelserna i denna lag kan ävenpåföljd komma i fråga enligt de andra lagar som reglerar deras verksamhel. Molandra aktörer som inle är föremål för offentlig tillsyn och som bryler molbestämmelser i förevarande lag, kan bankinspektionen endasl ingripa med stöd avdetta kapilel. Hos dessa aktörer kan naturligtvis inspektion inte ulföras utaningripande torde därför komma i fråga endast om inspektionen blir särskiltuppmärksammad på saken av allmänheten eller genom pressen eller på annat säll. (Jfr16 och 17 §§ i kommitténs förslag) Paragrafensom i huvudsak överensstämmer med kommitténs förslag anger alt vitesföreläggandeär del sankiionsmedel bankinspektionen kan tillgripa enligt denna lag. I punkt1 är del fråga om en handel med finansiella instrument som strider mot dengrundläggande regeln i 1 kap. 2 §. Punkt 2 avser del fall en handel skulleuppkomma med optioner eller terminer som inle uppfyller kraven i 2 kap. I §,dvs. om del inle förekommer tillfredsställande handel i den eller detillgångar som optionen eller terminen grundas på. Enligt punkt 3 kanvilessanktionen tillgripas om elt förelag inle iakttar reglerna avseendeförfogande över finansiella instrument som tillhör annan i 3 kap. 1 eller 3§§. 4 kap. 3 § (Jfr18 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer med motsvarande bestämmelser i bl.a. in- 150 Som tidigareframhållits vid 1 § kommer bankinspektionens Prop. 1990/91: 142 övervakningav atl denna lag följs atl främst vara riktad mol marknadsplatser och institutmed tillstånd att bedriva värdepappersrörelse. Föreskrifter om avgiftermeddelas av regeringen. Överklagande 5 kap. 1 § (Jfr19 § i kommilléns förslag) Valetav överinstans motiveras i specialmoliveringen till 7 kap. 1 § lagen omvärdepappersrörelse. Enligt 29 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) kandomslol förordna att det överklagade beslutet tills vidare inle skall gälla(inhibition). Bankinspektionenfår inte någon rätt att döma ut vite. Detta innebär att beslämmelserna i lagen(1985:206) om viten kommer all gälla. Frågorom uldömande av vite skall ienlighel med den lagen prövas av länsrätten på ansökan av den myndighet somutfärdat vitesföreläggandet. Avpunkterna 1 och 2 framgår att lagen träder i krafl saml attlagen om räll all förfoga över annan tillhöriga fondpapper då upphör all gälla. Ipunkl 3 föreskrivs all förfogandelagens regler skall gälla i fråga om avtal somhar ingåtts före ikraftträdandet. Beslämmelsen lar främst sikle påförfogandelagens ogillighelsregel. Enligt förfogandelagen är nämligen avtal sominle uppfyller de i lagen angivna formföreskrifterna ogiltiga. Strafföeslämmelseni 5 § förfogandelagen har inte tagils in handelslagen. Efler delförfogandelagen har upphört kan, enligt straffrättsliga principer, straff inteutdömas för brotl mol 5 § förfogandelagen. Däremot kan StralTrällsligt ansvarkomma i fråga enligt beslämmelse i 10 kap. 4 § om olovligtförfogande. 9.2 Förslaget till lag om värdepappersrörelse I kap. (Jfr1 § i kommitténs förslag) Iparagrafen anges atl lagen gäller värdepappersrörelse. som inte förekommer i dennuvarande lagstiftningen, definieras i 2 §. Andra styckel Prop. Sverigesriksbank är undantagen från lagens tillämpningsområde. Även sådan förvaltningav finansiella instrument som är reglerad i annan lag undantas frånlillämpningen. Fondbolagens förvallning av finansiella instrumenl berörssåledes inte av lagen, eftersom deras verksamhet regleras i lagen (1990:1114)om värdepappersfonder. Av övrig förvaltning av finansiella instrument som ärreglerad i annan lag kan nämnas boutredningsmans förvaltning av fondpappertillhörande dödsbo eller förvallning som kommit till stånd på grund av sådanlgodmansförordnande som avses i 18 kap. . Ett annal exempel ärkonkursförvaltares förvallning av fondpapper som ingår i konkursbo. På sammasätt bör också en förvaltare enligt 8 kap. aktiekontolagen (1989:827) bedömas. Definitioner1 kap. 2 § (Jfr2 § i kommitténs förslag) Paragrafeninnehåller definitioner av värdepappersrörelse, värdepappersbolag,bankinstitui, utländskt värdepappersförelag och värdepappersinstitut. Värdepappersrörelseär en samlingsbeteckning på de olika yrkesmässigt bedrivna verksamheteravseende finansiella instrument som lagens bestämmelser är tillämpliga på ochsom för all få utövas fordrar lillslånd av bankinspektionen. Vilka de avseddaverksamheterna är framgår av 3 §. Föratt en verksamhet skall betraktas som värdepappersrörelse skall den enligtdefinilionen beslå i ell yrkesmässigt tillhandahållande av Gänsler. I kravet päyrkesmässighet ligger att det skall vara fräga om mer än enstaka uppdrag. Omexempelvis en advokat vid enstaka tillfällen förmedlar eller medverkar vidvärdepappersaffärer, l.ex. i samband med en bodelning eller en affärsuppgörelse,så skall delta inte omfallas av lagen. För bedömningen har det också belydelsehur verksamhelen marknadsförs. Om elt förelag t.ex. i annonsering erbjuder sinavärdepappersGänster bör lagen anses tillämplig även om del sedan skulle ledalill endast etl fåtal uppdrag. Tillståndall bedriva värdepappersrörelse kan enligt 5 § meddelas bl.a. svensktaktiebolag. Etl sådanl bolag betecknas i lagen värdepappersbolag. Den närmastemotsvarigheten härtill enligt gällande räll är fondkommissionsbolag. Allelt aktiebolag skall vara svenskt innebär inle att bolaget måste vara ägt avsvenska fysiska eller juridiska personer. Med svenskl menas här att bolagetbildals enligt svensk lag. svensk aktiebolag kan alltså helt eller delvisägas av ulländska personer. Definilionenav bankinstitui överensstämmer, med en mindre språklig justering, med den somfinns i bl.a. 2§ lagen om kreditpoliliska medel (1974:922) och 1 §fondkommissionslagen. avses annal utländskt förelag än bank som fåll tillstånd att driva värdepappersrörelse från filial här i landel. täcker alla företag, både svenska och Prop. 1990/91:142 utländska, som fått tillstånd alt driva värdepappersrörelse. De företag somkan ges sådant lillslånd anges i 5 §. Av den paragrafen framgår all det ärsvenska aktiebolag, bankinstitui och ulländska företag. Tillståndsplikt1 kap. 3 § (Jfr2 och 3 §§ i kommitténs förslag) Bestämmelsenmotsvarar 1 § 2 och 3 § första slyckel fondkommissionslagen (1979:748). Endastföretag som fått bankinspektionens tillstånd får driva värdepappersrörelse.Vilka olika slags verksamheter som utgör värdepappersrörelse framgår avpunkterna 1 5 i paragrafen. De olika verksamheter som anges där har beskrivitsi allmänmotiveringen (avsnitt 6.1). Här kommenteras endasl två avverksamhetsformerna ytterligare. Medtillslåndspliktig förvaltning enligt punkten 4 avses bl. a. då en kunduppdragit åt en förvaltare atl göra omplaceringar i en portfölj med finansiellainstrument. Uppdraget kan gå ul på all förvaltaren själv får avgöra vilkaomplaceringar som skall göras eller att en omplacering får göras endast eflerhörande av kunden. Att elt företag ger upplysningar till en kund som pä egetinitiativ frågar om råd i enskilda affärer utgör inte förvallning enlig punkten4. Rådgivning i finansiella frågor ryms inom vad ell värdepappersbolag och ettutiändski värdepappersförelag får göra enligt 3 kap. 4 § första stycket 1. Somframgått av allmänmotiveringen förekommer all finansbolaguppträder som förvaltare av finansiella instrument åt andra. Emellertid kaninle finansbolag få tillstånd all driva rörelse enligt denna lag. följerav reglerna om vilken sidoverksamhel etl värdepappersbolag får ägna sig ål.Enligt dessa regler får ell värdepappersbolag lämna kredit endasl för atlunderlätta värdepappersrörelsen, och finansbolagens huvudsakliga verksamhet ärjusl kredilgivning. Avförarbetena till bankrörelselagen framgår alt bl. a. nolariatrörelse och moliagande av värdehandlingar för förvaring och förvallning enligt praxis har ulgöra bankverksamhet (prop. 1986/87:12 Band 1 s. 214). Nolariatrörelse karaktäriseras som en typ av förvallning som kan röra bevakning av emissioner, kupongtagning i de fall fondpapperen inte är VPC-registrerade, anmälan om registrering av innehav m. m. Sådan rörel se som har karaktären av förvaring får en bank även i fortsällningen bedriva inom ramen för bankoktrojen; ett värdepappersbolag, liksom ell utiändski värdepapperföretag, får inom ramen för sitt tillstånd bedriva motsvarande verksamhel enligt 3 kap. 4 § första stycket 2. Däremol kom mer sådan förvaltning av kundens finansiella instrument som går ulöver vad som ryms i nolariatrörelse fortsättningsvis att kräva lillslånd enligt 153 Sådanverksamhel skall alltså inte längre anses ingå i Prop. 1990/91: 142bankoktrojen. Jag avser atl i ell annal lagstiftningsärende föreläggaregeringen förslag lill nya regler om vad som skall anses vara bankverksamhet. Punklen5 innebär all lillslånd krävs for den som lämnar garanti eller på annal sällmedverkar vid emission av fondpapper till en öppen krets. En garanti kan beslåav ell löfte från inslilutel om alt emissionen av fondpapperen kommer alltecknas fulll ut eller all institutet själv tecknar hela emissionen för vidarespridning. Medverkar gör den som är en emittent behjälplig t. ex. medutformande av villkor m. m. vid en emission eller som lar hand om den praktiskahanteringen vid emissionen. Fondpapper är definierade i lagen om handel medfinansiella instrumenl. Vidareföreligger krav på tillstånd för den som medverkar vid erbjudanden om köpeller försäljning av finansiella instrument som riklar sig lill en öppen krets.Del kan t. ex. vara fråga om när någon offentligt erbjuder sig all köpaaktierna i etl marknadsnolerat bolag eller när en aktieägare som vill spridaaktieägandet i ett bolag bjuder ut sina aktier lill försäljning. Medemissioner eller erbjudanden som är riktade lill en öppen krets avses allemissionen eller erbjudandet offentliggörs på etl eller annat sätt, t.ex. genomannonser i dagspress, eller att emissionen eller erbjudandet riklar sig lilll.ex. kunderna hos ell eller flera värdepappersinstitut.