prop · GE03141 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:141 om rehabilitering och rehabiliteringsersättning m. m. Regeringenförelägger vad som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprolokollel för de åtgärder och de ändamål somföredraganden har hemställl om. Ipropositionen lämnas förslag lill lagsliftning inom ramen för den allmännaförsäkringen om ansvar för arbetslivsinriklad rehabilitering och om ekonomiskersätlning vid sådan rehabilitering. Förstahandsansvaretför atl den enskildes behov av rehabilitering klarläggs föreslås åvilaarbelsgivaren. Denne skall svara för alt behovet av rehabiliteringsåtgärderutreds när den anställde på grund av sjukdom har varit borta från arbetet , när den anställde haft upprepade korta sjukfall eller närden anställde själv begär det. En sådan rehabiliteringsutredning skall ske isamråd med den anställde. Den bör vara genomförd inom viss bestämd tid ochskall tillställas . Arbelsgivaren skall vidare svara för altsådana arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder vidtas som kan genomförasinom eller i anslutning till den egna verksamheten. Inriktningen skall därmedvara att den anställde skall beredas fortsall arbele hos arbetsgivaren och attandra alternativ prövas försl när dennes möjligheler är uttömda. Enrätt till rehabiliteringsersättning införs för den som deltar i arbetslivsinrikladrehabilitering. Ersättningen omfattar dels rehabilileringspen-ning molsvarande100% av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst, dels särskilt bidrag förvissa merkostnader vid rehabilitering. Rehabiliteringspenning skall kunnautges som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Förrehabiliteringsersättning förulsälls alt rehabiliteringen ingår i en av försäkringskassanupprättad rehabiliteringsplan, som anger bl.a. vilka åt- Prop. 1990/91:141gärder som aktualiseras, vem som ansvarar för dem och när de skall genomföras.Försäkringskassan skall fortlöpande se lill all planen följs och vid behovanpassas efler ändrade förhållanden. Som underlag för bedömning och fortsattrehabiliteringsarbete skall den försäkrade på begäran varaskyldig all lämna etl mer ingående läkarutlåtande när en sjukperiod har varat . Medden föreslagna ordningen ändras arbele med rehabilitering.Försäkringskassan ges ell övergripande samordningsansvar förrehabilileringsverksamheten, innefattande ansvar för regionalt och lokaltsamarbete mellan olika myndigheter och organ med uppgifter pårehabiliteringsområdel. skall samordna och ha tillsyn över deutredande och andra insatser som enligt lagen om allmän försäkring krävs förrehabilitering av enskilda försäkrade. Den skall också när det behövs lainitiativ till sådana insatser. I ansvaret ingår all ge slöd ål den enskilde ikontakter med andra rehabiliteringsansvariga. Gentemot den försäkradesarbetsgivare får ell tillsynsansvar för all denne fullgörsina rehabiliteringsuppgifter. I speciella fall skall övertaansvaret för att rehabiliteringsutredning kommer lill stånd. Genomsitt samarbete med olika arbetsgivare om rehabilitering av deras anställda fårförsäkringskassan kunskaper om arbetsmiljön i företagen och dess belydelse förrehabilileringsbehoven. Härigenom stärks det behövliga sambandet mellanrehabiliteringsinsatserna och strävandena mot arbets-miljöförbällringar. Iproposilionen läggs fram vissa ytterligare förslag på sjukförsäkringens område.En kompletterande reglering föreslås för bedömning av arbetsförmågansnedsättning vid längre sjukfall. Vidare begränsas rällen till en fjärdedelssjukpenning till all avse för en sjukperiod. Ersätlning i formav bidrag till arbetshjälpmedel skall kunna utges av . Påpensionsområdet föreslås en bestämd nedre åldersgräns vid förförtidspension enligt de s.k. äldrereglerna. Möjlighet införs atl samlidigtuppbära halv förtidspension och halv ålderspension från folk- och tilläggspensioneringen. Reformenföreslås bli genomförd . Förslagel om bidrag frånsjukförsäkringen lill arbelshjälpmedel avser dock liden fr. o. m. den Ijuli1991. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring' delsall 2 kap. 11 § skall upphöra all gälla, delsatt 1 kap. 1 §, 3 kap. 7, 8, 9, 13 och 15 §§, 7 kap. 3 §, 11 kap. 2 och 3 §§,16 kap. 1 § saml 20 kap. 3 och 10 §§ skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 2 kap. 14 §, 3 kap. 7 b§ och7 kap. 3a§, en ny avdelning, åttonde avdelningen, och ell nytt kapitel, 22kap., saml närmasl före 22 kap. nya rubriker av följande lydelse. Denallmänna försäkringen be- Den allmänna försäkringen be står av sjukförsäkring, folkpensio- slår av sjukförsäkring, folkpensio nering och försäkring för tilläggs- nering och försäkring för tilläggs pension, pension. Tillden allmänna försäkringen TiU sjukförsäkringen hör frågor äroanslutna frivillig sjukpenning- om rehabilitering. försäkring och frivillig pensionsför- Till den allmänna försäkringen säkring. är anslutna frivillig sjukpenningför- säkring och frivillig pensionsförsäkring. Bidrag till sådana arbetshjälpmedel som en förvärvsarbetande försäkradbehöver som ett led i sin rehabilitering utges enligt föreskrifter somregeringen meddelar. Sjukpenningutges vid sjukdom som sätter ned den försäkrades arbetsförmåga med minsl enfjärdedel. Med sjukdom jämställs elt lillslånd av nedsatt arbetsförmåga, somorsakats av sjukdom för vilken sjukpenning utgetts och som fortfarande kvarstårefter del atl sjukdomen upphört. Saknarden försäkrade arbetsför- Saknar den försäkrade arbetsför måga utges hel sjukpenning. Om ar- måga utges hel sjukpenning. Om ar betsförmågan inte saknas hell men belsförmågan inle saknas helt men är nedsatt med minsl tre fjärde- är nedsatt med minsl tre fjärde- 'Lagen omtryckt 1982:120. Senastelydelse av 2 kap. 11 § 1990:1407. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1990/91: 141 delarutges tre fjärdedels sjukpen- delar utges tre fjärdedels sjukpenning. Ärarbetsförmågan nedsatt i ning. Är arbetsförmågan nedsatt i mindre grad men medminsl hälf- mindre grad men med minst hälften utges halv sjukpenning. I annatten utges halv sjukpenning. I annal fall utges en Ijärdedels sjukpenning. fall utges en fjärdedels sjukpenning. En färdedels sjukpenning får dock under samma sjukperiod utges förhögsl . Försäkringskassanfår när det finns skäi lill del kräva att läkarintyg ges in för att styrkanedsättning av arbetsförmågan. När en sjukperiod har pågått skall den försäkrade ge inett läkarutlåtande till , om kassan begär det: sådanlläkarutlåtande skall innehålla uppgift om behovet av rehabilitering, pågåendeoch planerad behandling eller rehabiliteringsålgärd saml, om möjligt, beräknadåterstående sjukdomstid med nedsatt arbetsförmåga. För utgifter för läkarundersökning och utlåtande som föranleds av enutredning enligt fjärde stycket lämnas ersätlning i enlighet med vad regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, föreskri ver. Sjukpenning enligt 7§ utges även när den försäkrade går miste omförvärvsinkomst i samband med att han genomgår en behandling som syftar tid attförebygga sjukdom och nedsättning av arbetsförmågan. Som villkor gäller allbehandlingen har ordinerats av läkare och ingår i en av försäkringskassangodkänd behandlingsplan. Vidare förutsätts an den försäkrade för behandlingenbehöver avstå från förvärvsarbete minst och därvid gårmiste om minst en fjärdedel av sin dagsinkomst. Vidbedömande huruvida full- Vid bedömningen av om arbets-sländig nedsättning avarbetsförmä- förmågan är fullständigt nedsatt gan föreligger skall, omsjukdomen skall, om sjukdomen kan antas vara 'Senaste lydelse 1988:881. kan antas vara kortvarig, särskilt beakias huruvida den försäkrade på grund av sjukdomen är ur stånd att utföra sitt vanliga eller därmed jämförligt arbete. Om den försäkrade på grund av sjukdomen behöver avstå från förvärvsarbete under minsl hälften av sin normala arbetstid en viss dag, skall hans arbetsförmåga anses nedsatt i minsl motsvarande mån . År den försäkrade föremål för åtgärd av beskaffenhet, som angives i 2 kap. 11 § skall arbetsförmågan anses nedsatt i den mån den försäkrade på grund av åtgärden är hindrad atl utföra förvärvsarbete. kortvarig,särskilt beakias om den försäkrade på grund av sjukdomen är ur stånd all utförasitt vanliga eller därmed jämförligt arbele. Om den försäkrade på grund avsjukdomen behöver avslå från förvärvsarbete under minst en fjärdedel av sinnormala arbetstid eri viss dag, skall hans arbetsförmåga anses nedsatt i minstmolsvarande mån . Om sjukdomen kan antas bli långvarig eller den försäkrade bedöms intekunna återgå lill sitt arbete, skall undersöka om denförsäkrade efter sådan rehabiliteringsålgärd, som avses i 22 kap. 7 §, kanförsörja sig själv genom förvärvsarbete om arbetsförhållandena ändras ellerom annal lämpligt arbete erhålls. Därvid skaU beakias vad som rimligen kan begärasav honom med hänsyn tdl sjukdomen, hans utbildning och tidigare verksamhetsamt ålder, bosättningsförhållanden och andra sådana omständigheter. Omden försäkrade uppbär förtidspension eller särskild efterlevandepension enligtdenna lag, skall vid prövning av den försäkrades rält till sjukpenningbedömningen av hans arbetsförmåga ske med bortseende från den nedsättning avförmågan eller möjligheten atl bereda sig inkomst genom arbete som ligger lillgrund för utgående pension. Somsjukperiod anses tid, under vilken en försäkrad i oavbruten följd lider avsjukdom som avses i 7 §. En försäkrad kvinna har rälttill havandeskapspenning, om havandeskap har salt ned hennes förmåga atlulföra uppgifterna i sill förvärvsarbete med minsl en fjärdedel och hon inlekan omplaceras lill annat mindre ansträngande arbete enligt bestämmelserna i 12§ lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m. m. En kvinna har även rätttill havandeskapspenning om hon inte får sysselsättas i sitt förvärvsarbete pågrund av en föreskrift om förbud mot arbete under havandeskap, som har meddelatsmed stöd av Jkap. 76 § arbetsmiljölagen (1977:1160), och hon inte kan omplacerastill annat arbele enligt be- En kvinna har även rälllill havandeskapspenning om hon inte får sysselsättas i sitt förvärvsarbete pågrund av en föreskrift om förbud mot arbete under havandeskap, som harmeddelats med stöd av 4kap. 6§ arbetsmiljölagen (1977:1160), och hon inle kanomplaceras lill annat arbete enligt be- "Senaste lydelse 1990:157. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1990/91: 141 slämmelsernai 12§ lagen om rätl stämmelserna i 12§ lagen om rätt till ledighet för vårdav barn, m. m. till ledighet för vård av barn, m. m. Havandeskapspenningutges i fall som avses i första stycket för som nedsällningen beslår,dock tidigast från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunklenför barnels födelse, och i fall som avses i andra styckel för somförbudet gäller. Havandeskapspenning utges längst till och med den elfte dagenföre den beräknade lidpunkten för barnels födelse. Havandeskapspenningutges med belopp som motsvarar kvinnans sjukpenning enligt 4 §. 13f Frågor om förmåner enligt detta kapitel prövas av den allmänna försäkringskassahos vilken den försäkrade är inskriven eller skulle ha varit inskriven, om hanuppfyllt åldersvillkoret i 1 kap. 4 §. Denna försäkringskassa får dock uppdraåt en annan försäkringskassa att pröva sådana frågor med undanlag av frågor somavses i 5 §. Bestämmelsernai 2 kap. 11 och Beslämmelserna i 2 kap. 13lill- 13 §§ tillämpas även i fråga om lämpas även i fråga om sjukpen- sjukpenning. Vid lillämpning av 2 ning. Vid lillämpning av 2 kap. kap. 13 § andra styckel skall hänsyn 13 § andra stycket skall hänsyn inte inte tas till särskild sjukpenningen- tas till särskild sjukpenning enligt ligt lagen (1977:265) om statligt lagen (1977:265) om statligt per- personskadeskydd, sonskadeskydd. Beslämmelsernai 3, 5 och 8 §§ i fråga om förtidspension tillämpas även där den försäkradeskulle ha erhållit sådan pension, om han varit svensk medborgare. Haren försäkrad, utan alt be- Har en försäkrad, utan atl be stämmelserna i 3 kap. 3 § förslå stämmelserna i 3 kap. 3 § är stycket är tillämpliga, efter ingång- tillämpliga, efter ingången av dén en av den månad då han uppnådde månad då han uppnådde sextiofem ålder, erhållit sjuk- års ålder, erhållit sjukpenning un- penning under etlhundraållio da- der , får den gar, får den allmänna försäkrings- allmänna besluta kassan besluta att sjukpenning inte atl sjukpenning inte längre skall längre skall utgå. Sjukpenningutgår ej för lid då den försäkrade a) fullgörvärnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst eller genomgår mili tär grundutbildning för kvinnor; b) ärintagen i sådant hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga med stöd av 3 § sagda lag; c) ärhäktad eller intagen i kriminalvårdsansialt; d) iannal fall än under b) eller c) sagts av annan orsak än sjukdom tagits om hand på det allmännas bekostnad; e) vistasutomlands i annat fall än e) vistas utomlands i annat fall än då den försäkrade insjuknar medan då den försäkrade insjuknar medan han utför arbete som ell led i en här han utför arbele som ett led i en här =Senaste lydelse 1983:1064. ' Senaste lydelse 1990:56. i riket bedrivenverksamhet eller som anställd på svenskt handelsfartyg eller undersjukdom eller i fall som avses i 8§ andra stycket reser lill ullandel med försäkringskassansmedgivande. i riket bedrivenverksamhel eller som anställd på svenskt handelsfartyg eller undersjukdom eller i fall som avses i 7b§reser till utiandei med försäkringskassansmedgivande. Förvarje dag då en försäkrad bereds vård i ell sådant hem för vård eller boendeeller familjehem enligt socialtjänstlagen (1980:620) som ger vård ochbehandling ål missbrukare av alkohol eller narkotika, skall sjukpenningen påbegäran av den som svarar för vårdkostnaderna minskas på del sätt som framgårav 4 § andra styckel. Det belopp som sjukpenningen minskas med skall betalas ullill den på vars begäran minskningen har gjorts. Ulanhinder av första slyckel ulgår sjukpenning till försäkrad som avses under c)vid sjukdom som inträffar under tid då han får vistas utom anstalt och därvidbereds tillfälle atl förvärvsarbeta. Vid bedömande i vad mån arbetsförmåganär nedsatt skall beaktas den försäkrades förmåga all vid den nedsättning avprestationsförmågan, varom är fråga, bereda sig inkomst genom sådanl arbele,som motsvarar hans krafter och färdigheter och som rimligen kan begäras avhonom med hänsyn till hans utbildning och lidigare verksamhet samt ålder,bosättningsförhållanden och därmed jämförliga omständigheter. Bedömningen skallgöras efter samma grunder oavsett arten av den föreliggande nedsällningen avprestationsförmågan. I fråga om äldre försäkrad skall bedömningen främst avsehans förmåga och möjlighet att bereda sig fortsall inkomst genom sådantarbele som han tidigare utfört eller genom annat för honom tillgängligtlämpligt arbele. Med inkomst av arbete lik-ställes i skälig omfattning värdetav hushållsarbete i hemmet. Är den försäkrade föremålför ål-gärd av beskaffenhet, som angives i 2 kap. 11 §, skall arbetsförmåganunder tiden för åtgärden anses nedsatt i den mån den försäkrade på grund avåtgärden är hindrad att utföra förvärvsarbete. Vid bedömande i vad mån arbetsförmåganär nedsatt skall beaktas den försäkrades förmåga att vid den nedsättning avprestationsförmågan, varom är fråga, bereda sig inkomst genom sådanl arbete,som motsvarar hans krafter och färdigheter och som rimligen kan begäras avhonom med hänsyn till hans utbildning och tidigare verksamhet saml ålder,bosällningsförhållan-den och därmed jämförliga omständigheter. Bedömningenskall göras efter samma grunder oavsett arten av den föreliggande nedsällningenav prestationsförmågan. I fråga om försäkrad som fyllt skallbedömningen främst avse hans förmåga och möjlighet att bereda sig fortsattinkomst genom sådant arbete som han lidigare utfört eller genom annat förhonom tillgängligt lämpligt arbele. Med inkomst av arbele likställs i skäligomfattning värdet av hushållsarbete i hemmet. Är den försäkrade föremålför ål-gärd av beskaffenhet, som anges i 22 kap. 7 §, skall arbetsförmåganunder liden för åtgärden anses nedsatt i den mån den försäkrade på grund avåtgärden är hindrad all utföra förvärvsarbete. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. En försäkrad som uppbär hel ålderspension enligt denna lag har interätt till förtidspension. En försäkrad som uppbär halv ålderspension enligtdenna lag har inte räll tiU hel förtidspension eller två tredjedelar av helförtidspension. 2§' Med inkomst av anslällning avses lön eller annan ersältning i pengareller andra skattepliktiga förmåner, som en försäkrad har fått såsomarbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Med lön likställs kostnadsersättningsom inte enligt 10§ uppbördslagen (1953:272) undantas vid beräkning avpreliminär A-skatt. Till sådan inkomst räknas dock inle från en och sammearbelsgivare utgiven lön som ej uppgått till . Tillsådan inkomst räknas inte heller intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycketh och i kommunalskallelagen (1928:370) eller sådan ersättning som enligt 1 §första stycket 2 6 lagen (1990:659) om särskild löneskatt utgör underlag förnämnda skatt. I fråga om arbete som har utförts utomlands bortses vidberäkningen av pensionsgrundande inkomst från sådana lönetillägg som betingasav ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden isysselsättningslandet. Såsom inkomst av anslällning anses även a) sjukpenningenligt denna lag a) sjukpenning och rehabilile- eller lagen (1976:380) om arbets- ringspenning enligt denna lag samt skadeförsäkring eller molsvarande sjukpenning enligt lagen (1976:380) ersättning som utgår enligt annan om arbetsskadeförsäkring eller förfallning eller på grund av rege- molsvarande ersättning som utgår ringens förordnande, i den mån er- enligt annan förfallning eller på sättningen träder i stället för för- grund av regeringens förordnande, säkrads inkomst såsom arbetstaga- i den mån ersättningen träder i släl- re i allmän eller enskild tjänst, let för försäkrads inkomst såsom arbelslagarei allmän eller enskild tjänst, b)föräldrapenningförmåner, c)vårdbidrag enligt 9 kap. 4 §, iden mån bidraget inte är ersättning för merkostnader, d) dagpenningfrån erkänd arbetslöshetskassa, e) kontanlarbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontant ar betsmarknadsstöd, f) utbildningsbidragunder arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering i form av dagpenning, g) kortlidsstudiestöd,vuxenstudiebidrag och ulbildningsarvode enligt sludiesiödslagen (1973:349), h)delpension enligt lagarna (1975:380) och (1979:84) om delpensionsförsäkring,i) dagpenning till värnpliktiga och vapenfria ijänstepliktiga under repeti- 'Senaste lydelse 1991:120. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1990/91:141 tionsutbildning,frivilliga som genomgår utbildning under krigsförbands-övning eller särskildövning inom värnpliktsulbildningen, läkare under försvarsmedicinsk tjänstgöringsamt civilförsvarspliktiga, j)utbildningsbidrag för doktorander, k)timersättning vid grundutbildning för vuxna (grundvux), vid vuxenutbildningför psykiskt utvecklingsstörda (särvux) och vid grundläggandesvenskundervisning för invandrare, 1)livränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring ellermotsvarande livränta som bestäms med lillämpning av sagda lag, m)från och konstnärsnämnden utgående bidrag som ej är allhänföra lill inkomst av annat förvärvsarbete enligt 3 §, i den mån regeringenså förordnar, n)statsbidrag till arbetslösa som tillskoll till deras försörjning när de startaregen rörelse, o)värdet av vad den försäkrade lillgodoförs som följd av atl en arbetsgivarelämnar sådanl bidrag som likställs med lön enligt 2 kap. 3 § andra styckellagen (1981:691) om socialavgifter, p)ersätlning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet förnärslåendevård, q)tillfälliga förvärvsinkomster av verksamhet som inte bedrivs självständigt. 1fråga om ersättning i pengar eller andra skattepliktiga förmåner för utförtarbele i annan form än pension saml i fråga om ersätlning till idrotlsutövarefrån vissl slag av ideell förening gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i3 kap. 2 § andra stycket. Vidberäkning av inkomst av anställning skall hänsyn tas till lön eller annanersättning, som den försäkrade har fåll från en arbelsgivare, som är bosattutom riket eller är utländsk juridisk person, endasl i fall då den försäkradesysselsatls här i riket och överenskommelse inte träffats enligt 3 kap. 2 a §eller då han tjänstgjort som ombord på svenskl handelsfartyg. Vad somsägs här skall inle gälla beträffande lön till svenska medborgare, om svenskastaten eller, där lönen härrör från utländsk juridisk person, en svenskjuridisk person, som äger etl bestämmande inflytande över den utländskajuridiska personen, enligt av godtagen förbindelse haratt svara för tilläggspensionsavgiflen. HänsynskaU ej heller las till lön eller annan ersätlning från främmande maktsbeskickning eller lönade konsulat här i riket eller från arbetsgivare, somtillhör sådan beskickning eller sådant konsulat och som inte är svenskmedborgare. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön till svenskmedborgare eller till den som utan att vara svensk medborgare är bosatt iriket, om en utländsk beskickning här i riket enligt av riksförsäkringsverketgodtagen förbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften. Densom åtagit sig förbindelse enligt tredje eller fjärde slyckel skall anses såsomarbetsgivare. Medinkomst av annat förvärvsarbete avses a)inkomst av aktivnäringsverksamhet här i riket; b)tillfälliga förvärvsinkomsterav självständigt bedriven verksamhet; c)ersättning för arbete för någonannans räkning i pengar eller andra skattepliktiga förmåner; d) sjukpenningenligt denna lag d) sjukpenning och rehabilite- 'Senaste lydelse 1990:1428. eller lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring eller motsvarande ersätlning som utgår enligt annan förfallning eller på grund av regeringens förordnande, i den mån ersättningen Iräder i stället för inkomst som ovan nämnls saml ringspenningenligt denna lag samt sjukpenning etdigt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersältning som ulgår enligt annanförfattning eller på grund av regeringens förordnande, i den mån ersättningenträder i slällel för inkomst som ovan nämnls samt e)ersättning som ulgör skattepliktig inkomst av tjänst enligt kommunalskallelagen(1928:370) och som, utan atl anslällningsförhållande förelegal, utbetalats avfysisk person bosall utomlands eller utländsk juridisk person; allli den mån inkomsien inte enligt 2 § är att hänföra till inkomst av anslällning. Har inkomst som avses iförsta styckel a) eller b) inte uppgått till för år, tas den inlei beräkning. Ej heller tas sådan ersättning som avses i första stycket c) iberäkning, om ersättningen från den, för vilken arbetet utförts, under årelinte uppgått till . Intäkt som avses i 32 § I mom. första stycket hoch i kommunalskallelagen (1928:370) eller sådan ersättning enligtgruppsjukförsäkring eller trygghelsförsäkring vid arbetsskada som enligt 2§första stycket lagen (1990:659) om särskild löneskatt utgör underlag för nämndaskatt räknas inte som inkomst av annat förvärvsarbete. 16 kap. 1§« Den somönskar pension skall göra ansökan hos allmän försäkringskassa i enlighet medvad regeringen förordnar. skall dock ulan ansökan besluta omhel ålderspension lill en hos kassan inskriven pensionsberättigad från ochmed.den månad han fyller 65år, om han inte skriftligen begärt annat. Åtnjuter försäkradsjukpenning eller ersättning för sjukhusvård enligt denna lag, må allmänförsäkringskassa tillerkänna honom förtidspension utan hinder av all han ickegjort ansökan därom. Delsamma skall gälla då försäkrad åtnjuter sjukpenning,ersältning för sjukhusvård eller livränta enligt lagen (1976:380) otnarbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgår enligt annanförfallning eller på grund av regeringens förordnande.