prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — a)kollekfivavtal mellan en arbetsgivarorganisafionoch en arbetstagarorganisation, b)avtal mellan och vederbörande försäkringsanstalt, c)avtal mellan och vederbörande försäkringsanstalt, d) avtalmellan och skogsägareföre ningars riksförbund på ena sidan och vederbörande försäkringsanstah på den andra sidan, e) avtalmellan och vederbörande försäk ringsanstalt, f) annatavtal, om försäkringen i huvudsak följer de villkor som gäller för försäkring som grundas på kollektivavtal, g) annatavtal, om försäkringen utgår för tjänsten,i den mån förmånen inte utgör skattepliktig intäkt enligt bestämmelserna i 32 § 3 a mom. skattelagen (1928:370), eller, såvitt gäller näringsidkare, i den mån avdrag för premiekostnaden medges enligt bestämmelserna i punkt 23 av anvisning arna till samma lag, 2.arbetsgivare som utan attförsäkring har tecknats för anställdas räkning betalar ut ersättning sommotsvarar försäkring enligt 1, 3.arbetsgivare ellernäringsidkare som betalar premie för försäkring som har meddelats i enutomlands bedriven försäkringsrörelse, om försäkringen motsvarar försäkring enhgt1. 3 §För skattskyldiga som avses i 2 § 1 utgörs beskattningsunderlaget av av influten premie för försäkringen. Förskattskyldiga som avses i 2 § 2 utgörs beskattningsunderlaget av utbetaltbelopp på grund av vad som motsvarar försäkringsfall. Förskattskyldiga som avses i 2 § 3 utgörs beskattningsunderlaget av avbetald premie för försäkringen. 4 §Skattskyldighet inträder för skattskyldiga som avses i 2 § 1 när premie mottas. Förskattskyldiga som avses i 2 § 2 inträder skattskyldighet vid utbetalning aversättning som där sägs. Förskattskyldiga som avses i 2 § 3 inträder skattskyldighet vid betalning avpremie. 5 §För skattskyldiga som avses i 2 § 1 uppgår skatten till av be skattningsunderlaget. Förskattskyldiga som avses i 2 § 2 och 3 uppgår skatten fill 3-7-7 25Riksdagen 1990/91. 6§ Regler om förfarandetvid beskattningen finns i lagen (1984:151) om Prop, 1990/91:54 punktskatter och prisregleringsavgifter Bilaea 2 7§ Den som är skattskyldig skallanmäla sig för registrering hos , 8§ Regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer kan medge att en skattskyldig får tillämpa enannan redovisningsperiod än vad som anges i 2 kap, 3 § första stycket lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. Dennalag träder i kraft och tillämpas för skattskyldiga som avsesi 2 § 1 på premie som inflyter och avser tid efter ikraftträdandet. Förskattskyldiga som avses i 2 § 2 tillämpas lagen på belopp som utbetalas ochavser försäkringsskydd för tid efter ikraftträdandet. Förskattskyldiga som avses i 2 § 3 tillämpas lagen på premie som betalas och avserförsäkring för tid efter ikraftträdandet. Medavvikelse från vad som sägs i 2 kap, 3 § första stycket lagen (1984:151) ompunktskatter och prisregleringsavgifter gäller vidare att den första redovisningsperiodenför skatt enligt denna lag skall, för , omfatta tiden -. Prop.1990/91:54 Bilaga 3 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet ,regeringsrådet , justitierådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 18 oktober1990 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370), m.m. Förslagen har inför lagrådet föredragits avdepartementsrådet , kammarrättsassessorerna samt departementssekreteraren . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet. Förslaget till lag om ändring i lagen (1951:763) omberäkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst För det fall att ackumulerad inkomst inte i sin helhethänför sig fill fid före taxeringsåret kan lämpligen ej ges annat än en meraallmänt hållen jämkningsregel. Till ledning för tillämpningen av regeln bördock i anvisningarna till paragrafen tas in beskrivningar motsvarande dem somlämnats i specialmotiveringen till paragrafen. Övriga lagförslag lämnas utan erinran. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: justitierådet , regeringsrådetSigvard , justi-fierådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 18 oktober1990 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändringi lagen (1990:659) om särskild löneskatt, 2.lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3.lag om ändringi lagen (1981:691) om socialavgifter, 4.lag om särskildinkomstskatt för premie för grupplivförsäkring i vissa fall, m.m., 5.lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 6.lag om ändringi skattebrottslagen (1971:69), 7.lag om ändringi lagen (1971:1072) om förmånsberätfigade skatteford- -yfQ ringar m.m.. 8.lagom ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsav- Prop.1990/91:54 gifter Bilaga 3 Förslagenhar inför lagrådet föredragits av departementsrådet samtkammarrättsassessorerna och . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet. Förslagettill lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt Detär en allmän princip skattereform att alla förvärvsinkomster skallbeläggas med socialavgifter eller med en särskild löneskatt. Motivet härför är attfinriai tanken att alla förvärvsinkomster skall i inkomstskattehänseende behandlaslikvärdigt. I de socialavgifter en arbetsgivare genom arbetsgivaravgiftenbetalar för sin personal kan anses ingå delar, som saknar samband med någonförmån. Denna s.k. skattedel har i den genomförda lagstiftningen omsärskild löneskatt upptagits till . Deti lagrådsremissen framlagda förslaget innebär att särskild löneskatt skall tasut bl.a. på en arbetsgivares kostnader för tryggande av pensionsförmåner ochför pensionsutbetalningar och på egenföretagarens kostnader för tryggande avden egna pensionen. Enligt förslaget skall denna skatt, såvitt avserarbetsgivarens pensionskostnader, tas ut med samma procentsats som redan gällerbeträffande lön eller annan ersättning till arbetstagare som uppnått 65-årsåldern,dvs. beslut om procentsatsen kan med hänsyn tillprincipen om ett likvärdigt uttag inte utan vidare tillämpas för fall närskatt skall tas ut i ett annat skede än när ersättningar betalas ut.Föredragande statsrådet har ändå stannat för samma procentsats också för depensionsförmåner där enligt förslaget skatt skall erläggas när pensionernatryggas. Det har inte förebragts någon utredning som visar vilka beräkningarsom ligger till grund för detta ställningstagande. Lagrådetkan i fråga om valet av procentsats bara anföra vissa allmänna synpunkterSyftet med den särskilda löneskatten är att i princip träffa utbetalningentill den pensionerade arbetstagaren. En inbetalning för att trygga ett åtagandesom sker en väsentlig tidsrymd före pensionsutbetalning förefaller därför börabeläggas med särskild löneskatt efter en lägre procentsats. Lagrådet ärmedvetet om att den fillväxt av pensionskapitalet som sker i ettförsäkringsbolag och i en stiftelse kan åstadkomma viss kompensation för dentidiga inbetalningen. Detta kan emellertid inte leda till någon sådan likformighetsom den antagna beskattningsprincipen kräver I remissen har endastkonstaterats att arbetsgivarens kostnad för en given pensionsutfästelse ökarmed beträffande såväl tryggade som otryggade pensioner Med hänsyn tillde olika tidpunkterna för kostnadens uppkomst är det svårt att förstå detta.Det kan tilläggas att - även med bortseende från att någon tillväxt inte skervid kontoavsättningar - de tre tryggandeformerna inbördes inte är heltjämförliga. Underlagetför beräkning av den särskilda löneskatten såvitt avser arbetsgivarespensionsanordningar utgör enligt första stycket 2 skillnaden mellan åena sidan summan av posterna a-d och å andra sidan summan av posterna Prop.1990/91:54 eg, dvs. det belopp varmed summan av posterna a-d överstiger summanBilaga 3 av posterna eg. De under a-c angivna posterna avser de olika formernaför tryggande av pensionsutfästelser och posten d pensionsutbetalningar tillföljd av såväl tryggade som otryggade löften. Arbetsgivarens betalningar avtryggade pensioner medför i princip en motsvarande gottgörelse från stiftelseneller minskning av kontot. Sådan gottgörelse avses i posterna e och f ocheliminerar således det underlag som uppkommer genom att pensionsutbetalningenökar underlaget för skatten. Enligt förslaget saknar det härvid betydelse omtryggandet skett efter det att den nya lagen börjat tillämpas eller ej, dvs.avseende fästs inte vid om tryggandet föranlett uttag av särskild löneskatteller ej. Tryggade pensioner intjänade före lagens ikraftträdande är alltsåundantagna från löneskatt. Otryggadepensionsutfästelser är enligt uppgift den vanliga formen vid statliga ochkommunala anställningar men torde även i viss omfattning förekomma inom detprivata näringslivet. En privat företagare som lämnar en utfästelse om pensionmen inte tryggar den är skyldig att i sin bokföring redovisa kapitalvärdet avden intjänade delen av utfästelsen. Någon motsvarande redovisning synes inteföreligga inom staten och kommunerna. Enligt förslaget skall särskild löneskatttas ut på hela beloppet vid en utbetalning av en otryggad pension utan avdragför vad som tjänats in före ikraftträdandet av bestämmelserna. Iremissprotokollet motiveras detta dels av att det inte är möjligt att iframtiden avgöra hur stor del av de årliga pensionsutbetalningarna som avserintjänande före , dels av att ett skatteuttag enbart påpension som intjänats efter nämnda dag skulle innebära att endast tryggadepensionssystem skulle få en omedelbar kostnadshöjning, något som skulle varatill nackdel för dessa jämfört med de otryggade systemen. Förslageti denna del måste anses strida mot den åsyftade likformigheten. Det föreslagnasystemet är i så väsentliga avseenden i övrigt grundat på schabloniseradeantaganden att också frågan vilken del av utbetalningen av en otryggad pensionsom intjänats före lagens ikraftträdande borde kunna lösas schablonmässigt. fall pensionsåldern uppnåtts före nämnda tidpunkt kan schablonen förintjänad del givetvis bestämmas till av den fakfiskt betalda pensionen.Synpunkten i remissprotokollet, om den ojämna kostnadsbelastningen förarbetsgivare med tryggade pensionsutfästelser gentemot dem med otryggade,gäller enbart för ett övergångsskede och kan inte vara avgörande för ettbestående system. Lagrådet förordar att otryggade utfästelser intjänade föreikraftträdandet undantas från löneskatt och att beräkningen görsschablonmässigt men har inte underlag för att ange närmare hur en sådanbestämmelse bör utformas. Utformningen av punkten di förening med innehållet i det föreslagna lag rummets tredje stycke har efter orden den innebörden att arbetsgivaren skall i underlaget för skatten ta upp även utbetald pension på grund av tjänstepen sionsförsäkring. Vid erläggandet av premie för sådan försäkring skall pre mien redovisas under posten a. Det finns inte i avräkningsschemat någon post som eliminerar ökning av underlaget genom utbetalning på grund av tjänstepensionsförsäkringen. För att undvika en dubbelbeskattningseffekt 381 bör sådan utbetalninguttryckligen undantas från punkten d i avräknings- Prop. 1990/91:54 schemat. f i förslaget får en minskning av kontot Avsatt till pensioner tas uppsom en negativ post i avräkningsschemat. Lagrådet vill här peka på att dettainnebär bl.a. att s.k. disponibla pensionsmedel (jfr punkt 15 tredje och fjärdestyckena av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen) kommer att utgöra en negafivpost. 1 mindre företag kan en företagares eller annan ledande persons bortgångföranleda att disponibla pensionsmedel till betydande belopp uppkommerVisserligen torde den avlidne i de flesta fall förhållandevis snabbt ersättasav en nyanställd som tillförsäkras en pensionsutfästelse som minskar dedisponibla pensionsmedlen eller utesluter att de uppkommer Om det dröjer medanställandet kan emellerfid avräkningsschemat tillfälligt ge negativtresultat. Med hänsyn fill att restitufion av särskild löneskatt inte får skebör det enligt lagrådets mening övervägas att komplettera schemat med en post,som möjliggör att i fall av denna karaktär disponibla underskott får utnyttjas fillavdrag i vart fall . Uttrycket"" i ingressen till 1 § första stycket måste avse kalenderårMed beskattningsår i punkten g) torde däremot åsyftas också brutet räkenskapsårNågon skillnad i beräkningshänseende torde inte uppstå om den avgående posteng) för konsekvensens skull får hänföra sig fill kalenderårets ingång. Enligtandra stycket i förslaget skall skatt inte utgå vid tryggande av en övertagentryggad pensionsutfästelse i samband med att en arbetsgivare helt eller delvistar över en näringsverksamhet. Skatt skall enligt förslaget heller inte utgåvid tryggande som görs för att ersätta en ekonomiskt hkvärdig utfästelse somtidigare har medfört uttag av löneskatt eller som har tryggats före den 1januari 1991. Bestämmelsen tar sikte på fallen att en arbetsgivare ändrartryggandeform för en utfästelse och att en arbetsgivare övertar en an-ställdtrånen annan. Detframgår av specialmotiveringen att det för villkoret att den nya utfästelsenskall vara ekonomiskt hkvärdig inte krävs att överensstämmelse råderbeträffande kostnadssidan och inte att förmånerna är identiska. Självfallet kandet visa sig ogörligt att åstadkomma full idenfitet mellan förmånerna omarbetsgivaren exempelvis ändrar tryggandeform från kontoavsättning fill enindividuell tjänstepensionsförsäkring. För att undvika svårbedömda situa-fioneranser lagrådet att kravet för att skatt inte skall utgå bör vara att förmånernaskall vara i huvudsak motsvarande. Ilagrådsremissen behandlas inte situationen att en arbetsgivare, som övertar enanställd, gör en pensionsutfästelse som inte är ekonomiskt likvärdig med dentidigare arbetsgivarens. Den nye arbetsgivaren skaU enligt förslaget i sådantfall ta upp en tryggandekostnad under någon av posterna a-c i avräkningsschematmen får därifrån inte avräkna något belopp fastän den föregående arbetsgivaren erlagtskatt för sin tryggandekostnad. Därmed uppstår alltså en vissdubbelbeskattning. Lagrådet anser att en avräkning i sådana fall bör få ske. Principenatt arbetsgivaren skaU svara för den särskilda löneskatten får anses innebära att den arbetsgivare hos vilken pension tjä nats in svarar för den skatt som belöper på den tidsperioden beträffande så- 382 vältryggade som otryggade pensioner Ett övertagande av en tryggad pen- Prop.1990/91:54 sionsutfästelse föranleder, som framgår av det föregående, intelöneskatt vid Bilaga 3 det förnyade tryggandet. I samband med att den tidigarearbetsgivaren befrias från motsvarande pensionsförpliktelse friställs normaltför denne medel på ett sätt som kan föranleda avdrag enligt posterna e) eller f)i punkten 2. För att neutralisera detta bör enligt lagrådet en sådan befrielsetekniskt ses som en pensionsutbetalning enligt punkten d. Det bör vidare enligtlagrådets mening övervägas om inte, när en anställd med otryggadpensionsutfästelse övergår fill ny arbetsgivare, löneskatt för den tidigarearbetsgivaren bör utlösas i samband med att han befrias från att svara för sinutfästelse. Deolika ändringsförslag lagrådet här har lagt fram är såpass ingripande att detmed hänsyn till tidpunkten för en riksdagsbehandling inte är praktiskt möjligtför lagrådet att lämna ett tillräckligt övervägt förslag till ny lagtext. Enligtdet föreslagna andra stycket skall egenföretagare betala särskild löneskattmed på de för egen försäkring som enligt punkt 21 avanvisningarna till 23 § kommunalskattelagen får dras av i inkomstslaget näringsverksamhet.Procenttalet 11,1 får givetvis justeras, om procenttalet för arbetsgivarestryggandekostnader ändras. Lagrådet vill peka på det förhållandet att det inteav det angivna lagrummet i kommunalskattelagen entydigt kan utläsas vilkaavdrag som får göras i inkomstslaget näringsverksamhet. Detta sammanhänger medatt punkt 6 av anvisningarna till 46 § kommunalskattelagen - vartill dettidigare nämnda lagrummet hänvisar- även innehåller avdragsregler som ärknutna till tjänsteinkomster Egenföretagare som uppbär såväl tjänsteinkomst sominkomst av näringsverksamhet kan därför låta inkomsterna av båda inkomstslagenutgöra underlag för beräkning av avdragsgill premie för pensionsförsäkring. Detframstår emellertid som oklart om avdrag för hela detta premiebelopp kan görasi inkomstslaget näringsverksamhet. För lagrådet framstår det som osannoliktatt avsikten varit att avdrag till den del det beräknas med utgångspunkt i entjänsteinkomst skall få göras i inkomstslaget näringsverksamhet. Slutligenbör den särskilda löneskatten leda till en justering i det s.k. schablonavdragetför egenavgifter i punkt 19 av anvisningarna fill 23 § kommunalskattelagen. Närriksdagen detta år antog principbeslutet om löneskatt förelåg inte någottekniskt förslag om hur uttaget skall ske i fråga om pensionerna. Utredningsförslagetom ett uttag i samband med pensionsutbetalningarna hade avvisats redan ipropositionen och statsmakterna beslöt i stället att beskattningen så långtmöjligt skall ske vid intjänandet. Promemorieförslaget med en lösning efterdenna linje, som lades fram , har efter remissbehandlingfått ett på flera väsentliga punkter ändrat innehåll i lagrådsremissen.Lagrådet har dessutom i det föregående förordat en rad ändringsförslag, som omde beaktas måste föranleda ytterligare överväganden och kontakter med berördaintressenter Även om man bortser från dessa ändringsförslag,blir den tid som kommer att stå myndigheter och enskilda Prop. 1990/91:54 fillbuds efter en riksdagsbehandling helt otillräcklig för en anpassning, om Bilaga3 lagstiftningen - så som föreslås - skall träda i kraft redan vid årsskiftet.Riksskatteverket har också påtalat svårigheten med ett snabbt genomförande.Enligt sitt remissyttrande räknar verket med ett betydande behov av informationfill arbetsgivarna och med att det måste anordnas utbildning,främst på lokal nivå, av berörd personal inom skatteförvaltningen. Detframgår inte att reformen när det gäller löneskatt har sådant samband medskatteomläggningen i stort att ikraftträdandet måste samordnas. Lagrådetförordar av de skäl som anförts att ikraftträdandet av de nya bestämmelserna senareläggs.När det gäller löneskatt på avtalsförsäkringar får därmed göras en justering iövergångsbestämmelserna till lagen (1990:657) om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring så att behandlingen av utbetalningar från dessa försäkringarfills vidare inte förändras. Lagrådethar vid 1 § tagit upp frågan om tillämpning av bestämmelserna om löneskatt påotryggade pensionsförmåner som tjänats in före lagens ikraftträdande. förslag i den delen, torde den ändring som behövs böra vidtas i 1 §med hänsyn till att bestämmelsen blir aktuell att den intekan anses ha karaktär av en övergångsregel. Förslagettill lag om särskild inkomstskatt för premie för grupplivförsäkring i vissafall, m.m. Inledningsvisvill lagrådet framhålla att beteckningen särskild inkomstskatt inte framstårsom adekvat med hänsyn till att skatten vid direktutbetalning av ersättningeller vid premieutbetalning till utländsk försäkringsrörelse avser att träffaden utbetalande. Lagrådet förordar att lagens rubrik får följande utformning: "Lagom särskild premieskatt för grupphvförsäkring, m.m." Somframgår av remissprotokollet har lagrådet tidigare avstyrkt ett förslag somavsåg att beskatta förmånen av fri grupplivförsäkring och belägga förmånen medsocialavgifter Förmånsvärdet skulle härvid enligt den föreslagna lagtexten tasupp till belopp som motsvarade "avgiften eller intjänad förmån peranställd enligt schablon". Lagrådet fann den då föreslagna formen förreglering inte vara förenlig med kravet på lagform i 8 kap. 3 och 5 §§regeringsformen (prop. 1989/90:110 del 2 s. 113). Enligtdet nu framlagda förslaget skall beskattningen träffa viss del av förfri grupplivförsäkring. Har försäkring inte tagits skall beskattningen träffabelopp som betalas ut i ersättning i de fall ersättning eljest skulle utgå pågrund av fri grupplivförsäkring. Lagrådet finner en lagstiftning utformadenligt denna princip godtagbar Procenttaletför uttag av skatt vid premiebetalning har beräknats med utgångspunkt bl.a. ien särskild löneskatt om . Lagrådet vill hänvisa till vad som i detföregående anförts i fråga om procentsats för den särskilda löneskatten vidtryggande av ett pensionsåtagande. Där anförda synpunkter har sammagiltighet beträffande premiebetalningar vid den nu diskuterade skatten. Beskattningsunderlagetutgör såvitt avser premiebetalningar av pre- miebeloppet.En premiebetalning till en utländsk försäkringsrörelse belastas Prop,1990/91:54 även av skatt av hela premiebeloppet enligt lagen(1990:662) om Bilaga 3 skatt på vissa premiebetalningar Detta innebär atthela beskattningsunderlaget för den nu diskuterade skatten blir ojämkatunderlag även för annan skatt. Denna dubbelbeskattning leder till ettskatteuttag om . Grupplivförsäkringenutgör en kapitalförsäkring. Belopp som till följd bl.a. av försäkringsfallutgår på grund av sådan försäkring räknas enligt 19 § första stycket fjärdeledet kommunalskattelagen inte som skattepliktig inkomst. Vid beräkning avprocenttalet för arbetsgivares beskattning vid en direktutbetalning aversättning motsvarande det som utgår på grund av fri grupplivförsäkring synesberäkningen ha skett under förutsättningen att utgivet belopp inte skallbeskattas hos mottagaren. Ersättningar från staten synes i praxis varaundantagna från beskattning. Det framhålls emellertid i remissprotokollet atten premieinkomstskatt kan leda till att andra arbetsgivare än staten övergårtill att själva utan försäkring betala ut dödsfallsersättning som motsvarargrupplivförsäkringen. Lagrådet har inte kunnat finna något stöd i lag för attutbetalningar, som inte har samband med någon tecknad försäkring, utgör ickeskattepliktig intäkt. En ändring i kommunalskattelagen synes för konsekvensensskull erforderlig. Försäkringsgivareär enligt förslaget skattskyldig för mottagen premie. Av remissprotokolletframgår att försäkringsgivaren gör en årlig slutavräkning beträffandearbetsgivarens premieinbetalningar Denna slutavräkning synes kunna leda till enåterbetalning av Med hänsyn till att en preliminärt inbetald premieskall ingå i underlaget för skatten är det nödvändigt att reglera att enåterbetald premie minskar underlaget. En kompletterande bestämmelse härom in i lagen. Lagrådet har inte tillräckligt underlag för att avgöra hur ensådan bestämmelse närmare bör utformas. Detremitterade lagförslaget har fått en enligt lagrådets mening onödigt inveckladutformning. Det innehåller också vissa bestämmelser som sakligt sett blivitmissvisande. 1 det omarbetade lagförslag lagrådet här lägger fram har denavslutande paragrafen kompletterats med den grund för dispens som är skäl tillatt en särskild dispensregel behövs vid sidan av den i lagen (1984:151) ompunktskatter och prisregleringsavgifter "Lagom särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m. Tillstaten betalas skatt på premie för grupplivförsäkring och för utgivet beloppsom motsvarar ersättning på grund av sådan försäkring enligt bestämmelserna idenna lag Skattskyldigaär svenska försäkringsföretag, utländska försäkringsföretag i fråga omverksamhet som drivs här i landet, arbetsgivare och näringsidkare. 3 § Prop. Förförsäkringsföretag föreligger skatteplikt för premie för grupplivförsäk- Bilaga5 ring i den mån enligt punkt 12 av anvisningarna till 22 § eller enligt 32 § 3a mom. kommunalskattelagen (1928:370) förmånen av försäkringen inte utgörskattepliktig intäkt eller i den mån enligt punkt 23 andra stycket avanvisningarna till 23 § samma lag försäkringstagaren medges avdrag för premien. Förstaten föreligger skatteplikt för belopp som utan att försäkring tecknatsbetalas ut i ersättning enligt avtal som motsvarar försäkringsavtal som avses iförsta stycket. Förannan arbetsgivare föreligger skatteplikt för belopp som utan att försäkringtecknats betalas ut i ersättning, i den mån ersättningen utgår enligt villkoroch med belopp som i huvudsak motsvarar utbetalning av staten enligt andrastycket.