prop · GE03136 · 1990-12-31 00:00:00 — De principielll vikliga delarna av stiftelsernas stadgarsom reglerar förvaltningens huvudinriktning bör nämligen återfinnas direkt isparbankslagen. Fullmäklige syftar främsl på vad som i stadgeförslaget (1 §)sägs om uppgiften all förvalla del aktieinnehav som uppkommer vid bolagiseringenav en sparbanks rörelse och effektivt bidra till konkurrensen påkreditmarknaden. Eftersom lagstiftningens bör har lill uppgift all definiera sparbankssliftelsernasspeciella roll och prägel anser fullmäklige atl en uttrycklig ändamålsparagrafmed denna innebörd bör ersätta den hänvisning lill stiftelsernas stadgar som nuålerfinns i 9 kap. I § lagförslagel. Därmed ges även möjlighet all ladireki slällning lill sparbankssliftelsernas primära inriklning och ändamål. Regeringenhar att faslslälla beslämmelserna i övrigl om stiftelsernas förvallning. Medhänsyn till stiftelsernas speciella karaktär och nära samband med de bolag somdriver bankrörelse, föreslås vidare all slifleiserna slälls underbankinspektionens tillsyn. Fullmäklige har här ingel all erinra. Däremot slällersig fullmäktige tveksamma lill de beslämmlser som avser att reglera förvallningenav stiftelsernas likvida medel, vid sidan av det huvudsakliga innehavet avaktier (8 9§§ stadgeförslaget). Stiftelsernas medel föreslås få placeras i "egendoinsom bank får förvärva". Vidare öppnas möjligheler lill belåning avstiftelsernas tillgångar i kapilalförsörj-ningssyfte. Enligtfullmäkliges mening bör regleringen av likvidilelsförvallningen närmarepreciseras och avgränsas. Del bör förfallningslexl och motiv tydligare framgåatt sparbanksstiftelserna ulöver den rena förvallningen av sliftelsekapilalel(1 § stadgeförslaget) och dispositionen av överskollen (2 §) inle skall drivaverksamhet. Möjligheler till portföljförvallning i vidare mening bör alltsåinte öppnas för sparbankssliftelsernas vidkommande. Den föreslagna lydelsenall stiftelsernas medel f~år placeras i sådan egendom som banker får förvärvaär därför enligt fullmäktiges mening olämplig. Närdel gäller frågan om belåning av stiftelsens aktier eller andra lill- 84 gångar i kaplialförsörjningssyftehar fullmäktige också invändningar. 1990/91: 136 telsernadriver inte egen bankrörelse men får som framgått ell mycket nära Bilaga 3samband med de bolag som driver sådan rörelse, vilket bör beaktas i sammanhangel.I rollen som huvudaklieägare är del vikligl atl stiftelserna reser krav på marknadsmässigavkastning på sill kapital och tillser all den .■ finansiella styrkan ibankkoncernen inte urholkas. Om det behövs för alt klara kapitalförsörjningenkan stiftelserna återinvestera hela den avkastning som sparbanksgruppengenererar. Vidare öppnar övergången lill aktiebolagsformen nya möjligheler förexterna intressenter atl vid sidan av sparbankssliflelsernas della i koncernensnyemissioner. Molbakgrund av dessa förutsättningar ifrågasätter fullmäklige behovel av del belåningsulrymmei kaplialförsörjningssyfte som sparbankerna uttryckt önskemål om. Man börheller inle bortse från all förslagel är förknippat med vissa risker ur kaplialförsörjningssynpunkt.Belåning av del slag som här avses leder enligt fullmäkliges mening till enutspädning av del kapital som ligger till grund för sparbanksgruppens samladeverksamhet. Lånemöjlighelen skulle också kunna påverka stiftelsernas långsiktigalönesamhetskrav i negaliv riktning. Fullmäktige förordar således en avgränsningoch föreslår att lydelsen i stiftelsernas stadgar ändras så att lånemöjlighelenbegränsas lill alt avse tillfälliga behov av likviditet. Avpromemorian framgår all de sparbanker som integrerar sin verksamhet iSparbanksgruppen blir stiftelser "av särskilt slag". Stiftelsernaskall utöver en slyrelse ha en organisation av förtroendemän som skallbetecknas huvudmän. Huvudmännen skall liksom styrelsen väljas enligt sammaregler som gäller för huvudmän och slyrelser i sparbank. Avsiklen ärsåledes all dessa stiftelser skall få en speciell roll och prägling och betecknassparbankssliflelser. Tillall börja med kan del konstateras all man i befinner sigi slutfasen av elt arbele med en ny generell lagsliftning om stiftelser. Delkan alltså ifrågasättas del lämpliga i all inför en sådan ny lagsliftning göraen speciallag för stiftelser av "särskilt slag". Vissaav de bestämmelser som föreslås beträffande sparbanksstiftelserna, t.ex. de omhuvudmän, årsmöte, möjlighet till ansvarsfrihel och fusion, är främmande förstiftelseformen och innebär alt stiftelserna till sin rättsliga karaktär kommerall ligga någonslans mellan en stiftelse och en förening. Utgångspunkten ipromemorian, nämligen atl för stiftelserna skall gälla "de civilrällsligaprinciper som gäller för stiftelser i allmänhet", är mot denna bakgrundföga realistisk. Utgångspunkten kunde lika gärna vara atl de civilrällsliga ochövriga legala principerna som gäller för föreningar skulle appliceras på dessanya organ. Det kan tilläggas atl inte heller den blivande stiftelselagen kanförmodas komma alt innehålla dylik "sliflelsefräminande" inslag.Denna fråga bör bli föremål för analys i deparlemenlel. Enannan aspekt är atl del kan vara förenat med svårigheter atl ge stadga ål en viss koncernkonstruktion när man med andra medel än lagstiftning 85 kan åstadkomma en ändamålsförskjulningi koncernens verksamhel. 1990/91: 136 la lorde nämligen kunnaske genom en permutalion av stiftelsesladgarna Bilaga 3 eller genom ändrigari de blivande sparbanksakiiebolagens bolagsordningar. Renlprincipielll finns också anledning ifrågasätta det lämpliga i all tillskapa yllerligareen associationsform, dvs. sparbanksakliebolag, som inte tillvaralar mer än enbegränsad krets bankers iniressen. En lagstiftning bör ju vara generell lillsin nalur och inle lillgodose varje särskild koncerns syften. En naturligarelösning vore all behålla associationsformen sparbank repektive bankaktiebolag.De sparbanker som önskar en annan strukturform bör kunna ombildas lill vanligabankaktiebolag som inle är beroende av elt särskill koncernförhållande.Ingenting hindrar ju all man i bolagsordningen tar in en bestämmelse omändamålet för ett sådant bolags verksamhel så all sparbankskaraklären bibehållsoförändrad. Del borde i så fall kunna övervägas att medge sparbanksrörelsen en skallemässigsärbehandling vid omstrukturering. Enligtförslagel skall de sparbanker som integrerar sin verksamhet i Sparbanksgruppenbli stiftelser av "särskill slag". Stiftelserna skall ulöver en slyrelseha en organisation av förtroendemän som skall kallas huvudmän. Huvudmännen och slyrelsenskall väljas enligt samma regler som gäller för huvudmän och slyrelser isparbank. Slifleiserna, som får en speciell roll, skall betecknassparbanksstiftelser. Vissaav de föreslagna bestämmelserna rörande sparbankssliftelserna, I ex de omhuvudmän, årsmöte, möjlighet lill ansvarsfrihel och fusion förekommer inle iandra stiftelser. Till sin rättsliga karaklär kommer sparbankssliftelserna allligga någonstans mellan en stiftelse och en förening. Inomjustitiedepartementet slutförs f n arbetet med en ny generell lagstiftning omstiftelser. Lämpligheten av all hell vid sidan av della arbete la fram enspeciallag om sparbankssliflelser kan nalurliglvis diskuteras. Enviktig fråga är den tilltänkta rollfördelning mellan stiftelserna, å ena sidan,och Sparbanksgruppen, å andra sidan. EnligtSFFs mening kännetecknas inte förslag av en distinktskillnad mellan stiftelsernas ägarroll och sparbanksakiiebolagensbankverksamhet. Rollerna synes glida in i varandra, särskill accentuerat avförslaget om identiska slyrelser. Denna oklarhet kan möjligen ge sparbankernakonkurrensfördelar i vissa hänseenden. SFF tänker t ex på förslagel om stiftelsernasförutsatta bidragsverksamhet, som innebär all kombinationen stiftelser Sparbanksgruppen har slörre möjligheler all lämna bidrag för diverseforskningsändamål m. m. än andra banker, någol som möjligen kan vara positivtur marknadssynpunkt. är emellenid ingen huvudinvändning. Allvarligare ärall avsaknanden av en distinkt rollfördelning innebär att andra intressen änbankintressen kan tillåtas styra bankverksamheten. FörSFF hade del varil mera naturligt om sparbankerna tagit vara på 86 den möjlighet somuppkommer i samband med en ombildning, nämligen Prop. 1990/91:136 attutveckla stiftelserna lill distinkta ägare av Sparbanksgruppen med Bilaga 3uppgift att för vissa bestämda ändamål förvalla sitt aktieinnehav på bästa sätt.Såsom ägare av aktierna i skulle slifleiserna ha anledning attställa marknadsmässiga avkastningskrav på Sparbanksgrupper. Meden sådan klar åtskillnad mellan ägarrollen och slyrelserollen i sparbanksakliebolagenfinns ingen anledning all låla stiftelsernas slyrelser tillika ulgöra slyrelseri sparbanksakliebolagen. 2.8 i (LO) Sparbankernassärart ligger i all de bedrivs ulan yltre vinstsyfte i stiftelseform med ellsystem för huvudmän, som dels beslår av ledamöler i kommunfullmäktige ellerlandsting och dels utvalda insättare. En viss lokal och regional förankringskapas på detta säll. Principiellt är de dock inte begränsade lill en vissregion för sin bankmässiga uppgift. Sparbanksrörelsensvärderingar främjas genom ekonomisk rådgivning, publicitetsverksamhet och oponionsbildningi sparfrågor förutom av sparuppsamling och annan traditionell bankverksamhet. Detär en öppen fråga om sparbankerna genom frånvaron av ell yttre vinstkrav blir istånd all ge fömånligare villkor for kredittagare respeklive sparare. Svaret ärockså avhängigt av hur organisationen fungerar i stort i kreditförmedlingsfunklionenjämfört med konkurrerande kredilinstilul. Dåsparbankerna nu möter en penning- och kaplialmarknad, som mer eller mindrerevolutionerats, inle minsl genom internationaliseringen av finanssektorn och slalsmakiernasmedvetna avreglering, uppslår belydande nackdelar för mindre banker ochskalfördelar för storbanker och särskilt sådana som är inflätade i inlernationellasamarbeten och engagemang. har sparbanksrörelsen mött dennaverklighet genom fusio-nering av sparbanker och bildandel av SparbankernasBank. Bildandetav Sparbanksgruppen skulle ytterligare markera denna omvandling lill slörreaffärsbank. tunnas den lokala och regionala förankringen ut. Denskulle markeras genom sammansättningen av de stiftelser som skulle innehaandelar i holdingbolagel men däremol inte ha en direki anknyining lill detregionala dotterbolaget. Förslagelinnefattar också ell förbud mol att tillskapa en annan koncern änSparbanksgruppen byggande på nu existerande sparbanker. LO släller sig tveksam lilldenna del av förslaget, eftersom den dels skulle slrida mol idén om lokal anknyiningoch dels skulle hindra konkurrerande initiativ till lokal bankbildning. Beslutsorganisationeni sparbanksorganisalionen måsle analyseras bättre än som skett i promemorian. Där beskrivs hur det är tänkt alt samma personer skall sitta i de överordnade stiftelsernas slyrelser och samlidigt i styrelserna i de rörelsedrivande bankaktiebolagen. Lämpligheten i en alll- 87 för långl drivensamordning i delta avseende bör övervägas. Här måste Prop. 1990/91: 136sådant som det lokala inflylandel vägas mol intresset alt del skapas en på Bilaga 3 affärsmässig grund effekliv bankorganisalion som kan gagna den svenskakapitalmarknaden. Genom val av rörelseformen bankaktiebolag, låt vara med föreslagenbeleckning sparbanksaktiebolag, finns det anledning all ulgå från att denlångsiktiga affärsmässigheten valls som rörelsemål. Föreningenvill även peka på vad som sägs om all de föreslagna stiftelserna som enväsentlig uppgift har alt förvalla stiftelsekapitalet i huvudsak aktier i holdingbolageli koncernen med möjlighet för slifleiserna alt belåna stiftelsernas egendomför all säkerställa sparbanksgruppens kapitalförsörjning. Föreningen har inlenärmare kunnat analysera dessa förhållanden men noterar all del sam-lidiglsägs all sparbanksväsendet skall stå oberoende av externa ägare. Del finnsdärvid anledning all fråga om del är möjlighet all åstadkomma en effektivbelåning av tillgångar, vilka i hög grad torde vara undandragna från marknaden.Detta är i första hand dock elt sparbankernas eget problem. 3.1 Hovrätten över och Rubrikentill 8 kap SpbL avser enligt sin lydelse endasl bildande av en sparbanksgemensamkoncern. Sparbank lorde emellertid kunna inträda i koncernen även vid ellsenare tillfälle än vid del ursprungliga bildandel. bör framgå avrubriken. Somredovisals i promemorian är sparbank en särskild associationsform. 8 kap 1 § SpbLbör därför omformuleras så atl däri föreskrivs all "sparbanksverksamhel"även kan bedrivas i bankaktiebolag. Ävenom samtliga de transaktioner som beskrivs i 8 kap 2§ SpbL förutsätts skesamtidigt, är det dock fråga om flera beslut, fattade av olika rättssubjekt.Vad regeringen således enligt 8 kap 5 § 2 st SpbL skall pröva är om tillståndskall lämnas till ombildningen i dess helhet. Lagrummet bör ändras i enlighelmed vad som sagls. Som stycket f n är formulerat lar det språkligt sikle endaslpå beslul enligt 2 § 1 st om överlåtelse lill moderbolaget ikoncernen, inle på moderbolagets vidare-överlåtelse lill ell eller flera sparbanksakliebolag,fastän denna från bl a insätlarnas synpunkt är av väl storl inlresse. Regleringeni de föreslagna 9 och 10 kap SpbL är enligt hovrättens mening klartöverdimensionerad och kan i stora stycken ersättas av bestämmelser istadgarna. Rubriksätlningen till kapitlen är fö haltande; även 10 kap handlarom sparbanksstiftelser. Föreslagna10 kap 16 § och 11 kap 1 § sparbankslagen har ulformals efler mönster avgällande 4 kap 17 § respeklive 7 kap I § samma lag. I 10 kap 16 § tredje styckel1. bör, i överensstämmelse med motsvarande punkt i gällandelag, ordel "ens" inskjutas så all lydelsen blir följande:"Talanfår Prop. väckassenare än vad som sägs i andra slyckel när 1. beslulel är sådanl all Bilaga3 delinle lagligen kan fallas ens med alla huvudmännens samlycke". bör11 kap 1 § första stycket sista meningen avfallas så all del klart framgår,liksom av 7 kap 1 § första styckel sisla meningen, all lillslånd enligt 7 kap 5 § avses.Lydelsen blir då följande;" 1 ell sådanl fall skall likvidationenavslutas när sådant tillstånd till fusionen som avses i 7 kap 5§ har registrerats". Bankinspektionenhar uppfattningen all lagsliflningen lill sin karaklär måsle vara generell.Såtillvida är del lillfredställande all den grundläggande paragrafen vadgäller omstruktureringen från sparbank till bankaktiebolag i en koncern medett holdingbolag som moder fåll en generell utformning, dvs öppnar möjlighetför flera koncernbildningar. Sparbanksföreningenkonslalerar för sin del i promemorian alt bakom förslagel omstruktureringstår en samlad och enig sparbanksrörelse. förutsätter motden bakgrunden atl del i princip inle skall vara möjligt all ombilda ensparbank och tillskapa en annan koncern än Sparbanksgruppen. Regeringenstillstånd till sådan ombildning lämnas inte, utgår sparbanksföreningen från,utan att såväl Sparbanksgruppen som övriga sparbanker ger sitt samtycke. Bankinspektionenhar i och för sig inle någon annan uppfaltning än atl omstruktureringen avsparbanksrörelsen bör ske på etl samlat och kraftfullt säll. Förkonkurrensförhållandena på marknaden men även för all behålla den särskilda inriklningsom sparbanksrörelsen har, är del emellertid av vikt atl den generellautformningen av lagstiftningen också i realiteten möjliggör andra koncerner änden promemorian skisserade. Vilken struktur som framslår som ändamålsenlig frånallmän synpunkl i en framlida marknad under stark omvandling torde inte varamöjligt atl nu förutsäga och lagstiftningen måste utformas med hänsyn härtill. Bankinspektionenanser atl del är angelägel all ändringar i banklagstiftningen genomförs sommöjliggör all en kraftfull omstrukturering av sparbanksrörelsen kanförverkligas. Den föreslagna lagsliflningen kräver av skäl som framgått ovanändringar på en del väsentliga punkter. Redan av promemorian framgår alloklarheter föreligger på avgörande punkter såvitt avse koncernstrukturen.Bankinspektionen har bl a pekal på behovel av förtydligande vad gällerrelationen mellan och Ulveckling och Sparbanksgruppenoch mellan de olika lill bankaktiebolag omvandlade sparbanker. Bankinspektionenulgår från alt under den departemenlala bearbetningen den föreslagnalagstiftningen ändras i de hänseenden som bankinspektionen angivit. Bankinspektionenbör därvid beredas tillfälle alt komplettera sill nu angivna yllrande. 3.4 Kammarkollegiet Prop. Bilaga 3 Lag omändring i bankrörelselagen; kommentarer lill laglexten. Delbör anges i lagtexten vilka delar som skall vara tillämpliga för en sparbankssliftelse. Kollegietanser all del är märkligt all det föreslås en lagsliflning om hur lillsynenöver sparbanksliflelser skall gå till men inte någon lagsliftning om all slifleisernaskall slå under bankinspektionens lillsyn. Del är inle lillräckligl med enföreskrift om detta i stadgarna för sparbankssliftelserna (s 60). Lagom ändring i sparbankslagen, kommentarer lill laglexten 8kap Bildande av sparbanksgemensam koncern Terminologini laglexten är mycket förvillande. tycks vid upprättande avförslagel inle ha tagit hänsyn lill all samtliga bolag som föreslås ingå ikoncernen formellt är egna juridiska personer utan ha betraktat dem som enenhet. Detsamma gäller även sparbankerna och de s.k. sparbankssliftelserna.Samtliga dessa juridiska personer har egen beslulanderäll. kansåledes inle beslula, om moderbolaget genom nyemission skall la emotsparbankens bankrörelse som apport-egendom. kan inte heller beslutaall moderbolaget skall lämna egendomen vidare lill doUerbolagel eller alt dollerbolagelgenom nyemission skall la emot bankrörelsen. kan därför inte hellerbilda dotterbolag till moderbolaget i koncernen eller söka oklroj fördotterbolaget. Enligtförslagel skall en sparbanks verksamhet kunna drivas i ell bankaktiebolag. Denföreslagna beslämmelsen stämmer inle överens med den beskrivning som ges ipromemorian av hur sparbankernas omorganisation skall gå lill (bl a s 7 O ellermed besläinmelserna i 8 kap 2 §. Enligt 2 § skall en sparbank upphöra om denöverlämnar sina tillgångar och skulder, dvs själva bankrörelsen, lill ellmoderbolag i en koncern. Moderbolaget skall sedan lämna tillgångarna vidaretill ell dotterbolag som skall vara ett bankaktiebolag, således inle ensparbank. Övrigt sparbanksverksamhel skall bedrivas av sparbankssliftelsen (s58). Kollegietavslyrker all bankaktiebolagen får kallas sparbanksaktiebolag. Bankaktiebolag är en annan associationsform än en sparbank. Om elt bankaktiebolag kallas sparbanksakliebolag, kan del bli svårt att särskilja de olika associationerna. Denföreslagna beslämmelsen är otydligt formulerad och beskriver inle ° hellerkorrekt den av bankföreningen beskrivna ombildningen. Enligtlaglexten skall upplösas utan likvidation, när den har överlämnatsina tillgångar och skulder till moderbolaget. När sedan moderbolagetöverlämnar aktierna, får "ställning av" en stiftelse.Enligt lagtexten existerar varken sparbank eller sparbanksstiftelse förränmoderbolagets nyemission är klar och aktier kan överlåtas lill sparbankssliftelsen.Av promemorian (s 56) framgår dock atl avsiklen varit atl inle skallupplösas förrän erhållit aktier. Vidareskall tillgångarna och skulderna lämnas över till elt "särskill bildalbolag". Det framgår inte av lagtexten vilken associationsform "bolaget"skall ha. "Bolaget" kan betyda aktiebolag, bankaktiebolag, handelsbolagm. Av promemorian framgår dock all sparbanksföreningen tänkt sig atlmoderbolaget skall heta , dvs vara etl aktiebolag. Dellabolag skall inle vara bank eller ha oklroj (s 79). Kollegiet anser att det börklart framgå av lagtexten vilken associationsform som avses. EnligtI kap 4 § bankakliebolagslagen får ell bankaktiebolag ingå som dotterbolag i enkoncern endasl om ell annat bankbolag är moderbolag. Om det finns särskildaskäl, kan regeringen medge undanlag från denna beslämmelse. Helaförslagel i 8 kap 2 § bygger således på all regeringen skall medge dispens frånregeln att moderbolaget skall vara ett bankbolag. Kollegiet finner det märkligtalt föreslå en lagstiftning som bygger på all regeringen skall medge dispensfrån regler i en annan lagsliftning. Detframgår inle av lagtexten vad moderbolaget skall ha för verksamhel. Dellaomnämns emellertid på s 90 f Omell annal bolag än ell bankbolag skall lillålas få vara moderbolag för ellbankaktiebolag, bör enligt kollegiets mening della bolags verksamhetsområdeframgå av lagtexten. Tidsaspektenhar inle närmare diskulerals i promemorian ulom på s 56 där del anges all delär fråga om en enda och samtidig process. Del förefaller emellertid omöjligtall hela processen skulle kunna ulföra . Aktiekapitaleti moderbolaget respeklive dotterbolagen kan i de här fallen endasl öka genomnyemission. Nyemissionen måste först äga rum hos moderbolaget och registrerasinnan moderbolaget kan överlämna bankrörelsen som apportegendom idotterbolagets nyemission. Enligtförslagel skall överlämna samtliga tillgångar och skulder tillmoderbolaget. Moderbolaget skall sedan överlämna bankrörelsen lill ell s.k. sparbanksakliebolag.Som lidigare nämnls skall moderbolaget inte bedriva bankrörelse och inle ha oklroj(s 79). Kollegietfinner del tveksamt om ett aktiebolag som inle har oklroj kan la emot en bankrörelse somapportegendom vid nyemission. kan bankrörelsen inlebedrivas så länge ell sådanl bolag innehar rörelsen. Ilagförslagel sägs dels alt skall upplösas ulan likvidation, dels atl får slällningav eller går upp i en eller flera stiftelser. 1990/91:136 Vad menas med "få slällning av"? Omen sparbank som associationsform skall betraktas som en stiftelse, behöversparbanken inle upplösas för att ändra ändamål och namn till sparbankssliflelse.Del borde räcka med all regeringen gav lillslånd atl ändra sinverksamhet och byta namn lill sparbankssliflelse. Deföreslagna bestämmelserna i 6 kap 15 § stämmer inle överens med beslämmelsernai 8 kap 2 §. Av 8 kap 2 § framgår dels all inle skall gå ilikvidation, dels all del är sparbankssliftelsen som slutligen skall erhållasparbankens egendom. Enligt 15 § uppges dels att är i likvidation,dels alt överskottet skall gå lill moderbolaget. Äveni 8 kap 7 § andra slyckel finns en motsägelse jämfört med 2 §. Av andra styckelframgår dels atl skall vara upplöst vid ell senare lillfälle än somsägs i 2 §, dels all tillgångar och skulder skall övergå lilldotterbolaget. Enligt5 § skall ansöka om regeringens tillstånd all verkställa beslutetoch då även underställa regeringen bolagsordning för stadsfästelse och oklrojenligt 2 kap 3 § bankakliebolagslagen. Avsikten tycks vara att skallstifta del sparbanksakliebolag och dotterbolag som skall driva sparbankensrörelse och ansöka om oklroj för bolaget. Enligt beslämmelserna i 2 kap 1 § bankakliebolagslagenskall stiftarna lill ett bankaktiebolag vara fysiska personer. Äveni denna lagtext tycks bankföreningen bortse från att och dotterbolagetär olika juridiska personer. Bankaktiebolaget måste självt ge inbolagsordningen och ansöka om oklroj. Förslagellill lagtext är otydligt formulerat. Delframgår inte av 7 § vilket beslut om tillstånd som avses. Avser besluten om lillslåndbankaktiebolagets eller moderbolagets verksamhet, är det dessa som skall anmälaom beslulel verkställts. Förkoncernen föreslås bankaktiebolagslagen gälla. Förmoderbolaget i koncernen, som inle skall bedriva rörelse, gäller enligt 1 kap 5 § bankakliebolagslagen bestämmelserna i bankrörelselagen om banks rörelse och om tillsyn av bank samt beslämmelserna i bankaklie bolagslagen om banks ledning i tillämpliga delar. I övrigl bör aktiebolags lagens bestämmelser vara tillämpliga på sådanl aktiebolag. Kollegietanser inte all del finns någon anledning alt dela upp beslämmel- bilaga Jserna för sparbankssliflelser i tre kapitel eftersom beslämmelserna har närasamband med varandra. Kollegietavstyrker all en verkställande direktör som inle är invald i slyrelsen avstämman automatiskt skall ingå som ledamol i slyrelsen. Tredjestyckel är otydligt formulerat. Vem skall ulse firmalecknare? Vilkaandra författningar avses? 3.5 Fullmäktige i riksbank