prop · GE03164 · 1990-12-31 00:00:00 — Däraäst jämförs fondernas sammantagna faktiska förmögenhetmed förmögenheten för en hypotetisk obligationsportfölj. Slutligen redovisaslöntagarfondemas procenuiella genomsninliga årsavkastning per förvaltad krona.De redovisade årsavkastningarna avser dels enskilda är, dels hela perioden1984-1990. Dessa årsavkastningar jämförs också med den genomsnittligaårsavkastningen på de hypotetiska aktieindexpontoljerna. Hypotetiska aktieportföljer har framräknats utifrånantagandet an de medel som löntagarfondema rekvirerat har placeratsi aktier. Dessa aktier förmodas ha följt börsens genomsnittliga utveckling,vilken mäts med hjälp av en indexserie från Findata.' Denna indexserie tarhänsyn till såväl värdeförändringar som utdelningar. I beräkningaraa ärlöntagarfonderaas överföringar till l-3:e AP-fonderaa beaktade. Hänsyn harockså tagits till kostnader för counage, omsättningsskatt och förvaltoing. I tabell 7 visas löntagarfonderaas värdetillväxt, urtrycktsom skillnaden mellan det reala fondkapitalet vid utgången av 1990 och totaltrekvirerat kapital. Därefter anges förmögenheterna för de hypotetiskaindexportföljema och värdetillväxten på dessa. Slutligen redovisas skillnademamellan löntagarfondernas värdetillväxt och värdeökningen för respektive fondsindexportfölj sett över . Nordfonden (LTF V) uppvisar en värdetillväxt som är nästan100 större än indexportföljens värdeökning. Övriga fondersvärdetillväxt understiger respektive indexportföljs värdeökning. Av dessauppvisar (LTF in) den största avvikelsen. 1990/91:164 Bilaga 11 Tabell 7 Jämförelse av löntagarfondernasförmögenhet och värdeökning med hypotetiska aktieindexportföljer beräknade förfondemas totala verksamhetsperiod, 1984-1990 (). Fondemas värdetillväxt 1984-1990 (2.-1.) 2 70f,l Värdeökning för indexportfölj 1984-1990 (4.-1.) Skillnad mellan löntagarfondernas och index-portföljeraas värdeökning 1984-1990 (3.-5.) -84,5 -63,4 -209,8 -82,6 -342,6 -763,2 -175,3 -619,7 -211,0 Totalt rekvirerat belopp 1984-1990. (S Fondens marknadsvärderade tillgångar Indexportföljema har beräknats på följ; e tabell Bl i tabellbilagan.) minus skulder, dvs realt fondkapital. (Se tabell B4 i tabellbilagan.) inde sän: De medel som rekvirerats har antagits placeras i aktier. Värdeökningen på dessa harantagits följa börsens genomsnitt (Findatas avkastningsindex, som inkluderaraktieutdelningar). Hänsyn har tagits till fondernas överföringar till 1-3;eAP-fondema, samt till kostnader för courtage, omsättningsskatt och förvaltning. För att möjliggöra en jämförelse visas i tabell 7 ävenskillnaderaa mellan löntagarfondemas värdetillväxt och värdeökningen förrespektive fonds indexportfölj för . Det framgår att vidutgången av var de fem löntagarfondemas sammantagna värdetillväxtnästan mindre än den sammantagna hypotetiskaindexportföljens värdeökning. hade denna skillnad krympttill . Det har varit ett genomgående mönster under fondemasverksamhetsperiod att då den allmänna börsutvecklingen varit negativ,så har fondema utveck- 385 25 1990/91. latsmindre negativt än börsgenomsnittet. På motsvarande sätt har fondernainte Skr. 1990/91: 164 utvecklats lika positivt som den genomsnittligabörsutvecklingen under de år som Bilaga 11 den allmäima börsutvecklingenvarit positiv. Detta sammanhänger bland annat med an fonderaas placeringar del utgörs av räntebärande tillgångar och onoterade aktier. En hypotetisk obligationsportfölj har framräknats utifrånantagandet an som en löntagarfond rekvirerat medel har hela beloppetinvesterats i räntebärande tillgångar. Avkastningen på de räntebärandeplaceringaraa antages ha följt den genomsnittliga avkastningen pä räntebärandeplaceringar inom l-3:e AP-fondema, då hänsyn tas till såväl periodiserad räntasom värdeförändringar.' Vid beräkning av obligationsportföljen har även hänsyntagits till tidpunkter för löntagarfondemas överföringar till I-3:eAP-fonderna. Löntagarfondemas sammanlagda reala förmögenhet uppgick vidutgången av 1990 till (se tabell 7, rad 2). Denframräknade hypotetiska obligationsportföljen visar att vid en ensidig satsningpå räntebärande placeringar skulle löntagarfondemas förmögenhet vid dennatidpunkt varit större. Vid utgången av 1989 varsituationen den motsana. Fondernas sammantagna faktiska förmögenhet översteg däobligationsportföljens värde med . Förändringenmellan de två åren förklaras till stor del av att utvecklingen på aktiebörsenunder 1990 var ogynnsam som avkastningen, inklusive värdeförändring,på räntebärande placeringar inom l-3:e AP-fondema ökade frän . I detta avsnitt belyses löntagarfondstyrelsemasförvaltning utifrån deras genomsnittliga avkastning per förvaltad krona. Dengenomsnittliga årsavkastningen för en fond återspeglar dels avkastningen påfondens placeringar, dels fondens val av rekvisitionstidpunkter ochrekvisitionsbelopp. Avkastningen uttrycks som en årsräntesats, vilket gör attlöntagarfondemas förräntning kan jämföras med t ex bank- och obligationsränta. I beräkningama inkluderas såväl realiserade somorealiserade vinster. Hänsyn har tagits till tidpunkter för rekvisitioner avgrundkapital och överföringar till l-3:e AP-fonderaa. ' Uppgifter om avkastningens storlek har hämtats frånSPP för och från l-3:e AP-fonderna . Enmotsvarande genomsnittlig årsavkastning har även beräknats för de hypo- Skr. 1990/91: 164 tetiska aktieindexportföljer som redovisas i avsnin 7.1.Dessa indexportföljer är Bilaga 11 uppbyggda enligt detrekvisitionsmönster som respektive fond har haft, vilket innebär attrekvisitionsmönstret inte påverkar en jämförelse mellan avkastningen påfondemas placeringar och den genomsnittliga avkastningen på börsen. Genomsnittlig årsavkastning under enskilda är I tablån nedan visas löntagarfondemas genomsnirtligaårsavkastning på förvaltade medel och genomsnittlig årsavkastning förrespektive fonds hypotetiska aktieindexportfölj (procent).Årsavkastningen tör en fonds indexportfölj visar den årsavkasming som fondenhade haft om förvaltade medel hade följt den genomsnittliga kursutvecklingen påbörsen . I U ni IV V Fondens årsavkastning % -21,1 -28,3 -25,7 -30,6 -25,3 Indexportföljens års avkastning -27,5 -29,6 -27,2 -27,8 -29,7 Sydfonden (LTF I) hade den minst negativa fönäntningen påförvaltade medel och Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) den mest negativa. Av tablånframgår också att med undantag för Mellansvenska löntagarfonden (LTF rV)utvecklades löntagarfonderna bättre än sina respektiveindexportföljer. Det innebär art dä hänsyn tagits till fondemas rekvisitionerunder året hade de enskilda löntagarfonderna, med undantag för Mellansvenskalöntagarfonden, en avkastning överstigande börsgenomsninet på sina placeringarunder 1990. Även sammantaget utvecklades löntagarfonderna bättre änden sammantagna hypotetiska indexportföljen. Genomsnittligårsavkastning under hela verksamhetsperioden Skr.1990/91:164 I sammanställningen nedan visas löntagarfondemasgenomsnittliga årsavkastning (procent). I n ni IV V I-V Fondens års avkasming % 7,1 7,4 6,6 9,4 8,4 7,7 Indexport följens års avkasming % 7,7 7,8 9,2 10,5 7,7 8,5 (LTF ra) uppvisar den lägsta genomsnittligaårsavkastningen och Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) den högsta. Denna genomsnittligaårsavkastning speglar, som nänmts, säväl avkastningen pä fondens placeringarsom fondens rekvisitionsmönster . Det kan vara av intresse an behandla rekvisitionsmönstretoch avkastningen på gjorda placeringar var för sig. De hypotetiska aktieindexportföljernager en bild av rekvisitionsmönstrets betydelse. Den genomsnittligaårsavkastningen för fonderaas hypotetiskaindexportföljer visas i tablån ovan. Eftersom antagandet bakom dessahypotetiska portföljer är att de medel som en fondstyrelse rekvirerar därefterföljer den genomsnittliga börsutvecklingen, förklaras skillnadema iårsavkastning mellan fondemas hypotetiska indexportföljema helt av an fondemasrekvisitionsmönster skiljer sig åt. Mellansvenska löntagarfondens hypotetiskaaktieindexportfölj uppvisar den högsta genomsnittliga årsavkasmingen underperioden. Detta betyder att sett utifrån den allmänna börsutvecklingen har Mellansvenska löntagarfondstyrelsen valt ett, ijämförelse med övriga löntagarfondstyrelser, m'er gynnsamt rekvisitionsmönster. Årsavkastningaraa för de hypotetiska indexportföljema kansedan jämföras med respektive fonds årsavkastning. På så sän kan, utan attrekvisitionsmönstret påverkar en jämförelse, avkastningen pä fonderaasplaceringar jämtoras.med den genomsnittliga börsavkastningen. En sådan jämförelse visar att av löntagarfondema är detendast Nordfonden (LTF V) som har en årsavkastning som överstigerindexportföljens. Detta innebär att givet fondemas rekvisitionsmönster harNordfonden haft den högsta avkast- ningenav löntagarfonderna pä gjorda placeringar, sett över hela verksamhetspe- Skr. 1990/91: 164 rioden. Av ovanstående framgår att Mellansvenskalöntagarfondstyrelsen (LTF IV) harvalt en rekvisitionsmönster som varit, i jämförelse med övrigalöntagarfondstyrelsers, bättre anpassat till den allmäima börsutvecklingenunder verksamhetsperioden. visar det sig att givet detrekvisitionsmönster respektive fondstyrelse valt, så har, sett över helaverksamhetsperioden. Nordfonden (LTF V) haft den högsta avkastningen avlöntagarfondema på placerade medel. Ser man till både rekvisitionsmönstret ochavkastningen pä gjorda placeringar har Mellansvenskalöntagarfonden den högsta genomsnittliga årsavkastningen av löntagarfonderaa. Börsutvecklingen gjorde att de femlöntagarfonderaas sammantagna genomsnittliga årsavkastning för perioden1984-1990, blev . Motsvarande avkasming för var23,. Börskursema på sjönk med i . I Qärde fondstyrelsens årsredovisning konstateras attdetta gör 1990 till ett av de sämsta åren någonsin på den svenskaaktiemarknaden. Den negativa börsutvecklingen gör atttillväxten av löntagarfondkapitalet, sett över löntagarfondemas helaverksamhetsperiod, understiger den genomsnittliga värdeökningen påräntebärande placeringar inom l-3;e AP-fonderna. översteg dock defem löntagarfonderaas sammantagna avkastning den genomsnittliga avkasmingen päbörsnoterade aktier. 8 ANDELAR AV AKTIEKAPITAL OCHRÖSTETAL Skr. 1990/91: 164 Innehav av aktier i aktiebolag som inte är inregistreradevid , dvs förutom onoterade även bolag på OTC-listan,väntelistan samt "övriga officiella noteringar", begränsas inte iAPR. Om en fond har flera aktier i ett icke börsregistrerat bolag än det sommotsvarar begränsningen i lagen och bolaget därefter blir börsregistrerat,behöver fonden inte sälja överskjutande aktier. Enligt specialmotivering till37 § APR i prop 1983/48:50 tar regleraa "sikte på situationen vidförvärvet". Däremot begränsas fonderaas aktieinnehav i ert och sammabörsnoterade företag (dvs AI- och AH-listoma) i 37 § APR. Utformningen avbegränsningsregeln innebär att det sammanlagda röstetalet för hela allmännapensionsfonden inte får uppgå till av det sammanlagda röstetalet ibörsnoterade aktiebolag. I samband med införandet av en femte AP-fond ändrades37 § och en löntagarfondstyrelse får fr o m inte förvärva så mångavid fondbörsen inregistrerade aktier i ett aktiebolag att röstetalet uppgårtill eller mer av röstetalet för samdiga aktier i bolaget (tidigare 8procent). I det fall en löntagarfondstyrelses aktieinnehav i ett börsnoteratbolag överstiger men inte uppgär till avdet sammanlagda röstetalet i bolaget fär löntagarfondstyrelsen enligt prop1987/88:167 "även i fortsättningen inneha högst samma andel av aktiema ibolaget". skall dock, enligt propositionen, de fondstyrelsersom för regelförändringen hade ett aktieinnehav där röstetaletuppgick till eller mer eftersttäva "att deras aktieinnehavkommer att rymmas inom de gränser som föreslås". Det kan konstaterasatt (LTF Hl) och Mellansvenska löntagarfonden (LTF TV) vidutgången av 1990 har sådana äldre aktieposter som överstiger nu gällandegränser för de enskilda fondstyrelsema. För Qärde och femte fondstyrelsema är motsvarandebegränsning högst av röstetalet för samtliga aktier i ett och sammabolag. Inget överskridande av begränsningsregel i 37 § APR harkonstaterats vid bokslutsdatum. I det fall en fondstyrelse, vidutgången av 1990, hade röstandelar som översteg den i lagen angivna gränsenvar anledningen antingen att företaget vid köptillfället inte var inregistreratvid eller att förvärvet av aktiema skedde före 1/7 1988. 9 RÖSTRÄTTSÖVERLÅT )E Skr. 1990/91: 164 ska enligt 38 § APR "påbegäran av en lokal facklig organisation vid ett aktiebolag i vilketfondstyrelsen har förvärvat aktier eller, om bolaget ingår som moderbolag i en koncem,dess svenska dotterbolag överlåta åt organisationen art för högst isänder utöva rösträtt för hälften av aktiernas röstetal". Tabellen nedan visar löntagarfondstyrelseraasrösträttsöverlåtelser vid ordinarie bolagsstämmor . I tabellen visasockså antalet bolag med facklig representation, dvs rösträttsöverlåtelse harvarit möjlig, där ordinarie bolagsstämma har avhållits . Tabell 8 Rösträttsöverlåtelserunder 1990 vid bolag där överlåtelse varit I n III IV V Antal bolag där rösträttsöverlå telse har skett vid ordinarie bolagsstämma 27 49 39 41 30 Antal bolag med lokal facklig or ganisation där ordinarie bolags stämma avhållits 29 50 40 57 31 Av tabellen framgår att, med undantag för Mellansvenskalöntagarfondstyrelsen (LTF TV), är det ert fåtal bolag där lokal fackligorganisation inte har begärt rösträttsöverlåtelse hos respektive fondstyrelseunder 1990. Andelen bolag med lokal facklig organisation därrösträttsöverlåtelse har skett framgår av följandeuppställning. Skr.1990/91:164 Bilaga 11 Det kan konstateras att andelen rösträttsöverlätelserunder 1990 översteg för löntagarfondstyrelsema, med undantag förMellansvenska löntagarfondstyrelsen (LTF IV). Mellansvenska löntagarfondslyrelsen har under de tväsenaste åren haft en lägre andel än övriga löntagarfondstyrelser. Skr.1990/91:164 Bilaga 11 26 1990/91. Öco r- o> 1- ' Skr.1990/91: Bilaga 11 ° C), o S d ö ' d d o o in o fl CM « in r~ o to m o o, cl r-' 0> r-" V r« (O cnr* ifl CN r«- 00 CM Tt r~ ..- *-CM 00_ o 0> CO o o_ o_ r>"cn ■-" -' oo" i-" O * 'f o> ■ ! co CN in (O m in in O q q o q q q oo' cn cn" r"-" d o" d O t t o O O O cn CMin T- CM CN v 00 q o_ q q q cm r-"cm" "-"to" in Tfos «- in OT cN CN m (O in in in >-_q oo t-- q q q «o" cn r-"»-" (O oo" Tf" o Tf o>*- in G> cn CM in (O in in in 00 o O) B'"«fiO!Drooino 2:.qJSO)9)0)0)OOT Skr.1990/91:164 Bilaga 11 on ,- CM ■* O to cn eo O) o00 CM t- CO O *- * ' CO in I»." O) (O (o" i«-" 01 ra_ ra' 01 r r-." in eo">-" lO cn ■- r Ol o ' CO >- O in Ol CO in .-Ol ' in CM .- ,- ra 01 rv o ra f r- *- CN cd" ö d a> 00 o eo 00 (D f>. en d !-■"ö oo" CM O) ' o CN d in"(O Tt .- ra in m o Ol" r~" d en O) Ol O cn q in"O cM_ oo_ q q co" en in oo" cn en »- ' ra 01 en f « i" > (/) .z c w ■- ea t ~ ,9 .2 c I- (TJ *- ♦- _J CO m 'O 0) v Q) T3 (O C *.. t;.9 -I i; ,2 S "■ .2 c « :0J :0 > _I D eo LU 1/3 Skr.1990/91 Bilaga 11 en >- r«. Ol r» CD O en in" r-" CN Tf o cn p in CN O P» T- O CM ID .- .- ■ (N ' ' CM CM_ cn O (0 ' q" in q", oo o cn ■- Ul ra_ Ul ' cn" en" Tt" ra" ra" :« C e» ? " -ni c o S 5 2 f I -c: t c 2 « -!5 ''2,.5 ■<» -o > < CCO X u. K « 2 ra ■ q: c «i ■= UJ o c: c (fl ;: o ,> ■ _i ra .- 5 LU !3 i5 "3) . 5E "5 "rä "a O 0) v v X X X Z ' LL X Ul > ■o c _o OJ > -O Skr.1990/91:164 Bilaga 11 ■ö" CO r cn CN p" r CN r**CM o Ol n* (D 1- <-"* ' cn ID Tt cn cn ra cn Ol ■ O CM o CN cn o o r cm" r-." Ul CM (N Ul to (D Ol ' o CN «f ' >-_ o_ Ul q q V m n - r- (O o ra" T-" Tf" cn" o CN CD CN .- .- r*. d r" ra" O ra tN O ra >- q o T- ra_ ra .- .- ■ Tf q Tf _ ra" co" rv" Tf o" Ol en d cm" r-" cm" t/) . J ra e; "Z 2 "O U- LL O < w ro c « c *- »- w 0 2"',;; i: o -a cn 3 "=■ ■= 3 -ii ji a > . (fl 3 O (fl X ra ,9" ra "D ■d= 2 "'53 2 « o i-° .2"o en = o !l H << Q Z O IL Skr.1990/91:164 Bilaga 11 q q Tf 00 <-_ q q ui cn ra Ul o (O o lo" pv" Ol rv" cn" >-" d Tf" cn" Ul to en o CM o cn >- tN CN Tf en en CM CM rv ra"d rv" o in cn >- Ocn CN . (N rv cn ra CM o cn CM to q cn" too O cm" to O cn Tf(O q ' q CM (o"Ol" pv" cm" Tf" *" CM Ul ■- Tf pv CM CM to cn I- Ul ento ra o T-"01 ö Ul d q Tf rv .- O ra 01 ra o tN ra "- Ul i cn CN cn CD r- CN u 5 0) ra E E > c "S u. U.O < :<: .2 ca £ % .i % 'c " c o 'I 2 '2 (5 2 o t» (5 T- o -o > 2 35(n = ra i - > 4 ro -X h_ .3 O) ll (fl 3 O(fl X (fl ra _ ,9* ra "S ■f 2 c S 3 J2 J S i= CJ S: I- << Skr.1990/91 Bilaga 11 to CO 03 r- CO O (D CO rf 00 <-' o" CO oj" cn (N r r*. CN r CN - rs (D r- »- CO Ol to Tf cn CN CN o CN CN cn M_ cn O) q q '" en" d d rv" cn" Tt" ra Ul to tD tn Tf en cn T- o (O o CM to CN »- Tf rv .- r- CN .- r- q ui_ q q ra" -" Tt" cm" d en ra" Ul q q *"- q q _ _ ■ ra" d pv" *" T-" 01 >-" Tf q Tt .-_ d Ol cn"o" .- t- en ra CM (O ra CN T- CNO CN rv CM ra" cm" .-" ui 00 »- ra" »-" O ra *- CN Ul T- .- Ul CM 1- uicnOTft-oicMUid cm" d Ul Ul rv" Ul"ö IV Ul r- .- ra .- to <-_q ra_ cm" d cn" Ol" en (N ra X < (J "Z 2 '2 45 c .£ .o ra > c "2 2 ■= J 01 o o > _J X LL LL o J3 .9 '2 "O - ♦- ■= iö2 .2 :: ji! Skr.1990/91:164 Bilaga 11 q q Tf o_.- .- Ul Ul cn ra" d Ol rv" cn" cn"ra" Tt" cm" CM .- cnT- CN ra o o rv t- ,- IV Ul r- Tf cn en ra_ Ul q ra o Ul" T-" ra" cn" d en cnCM CM pv ra in in 01 ra" r~" 01 Ol CMra ra Ul Tf "i- £ <01 c ra_ cn ' I- Tf" cm" Tf" Ul ra o d (N " cn ra ra ra" cn" Tf" O ■ rv cn Tf ra 01 Ul cn ra_ ra_ q ra Ol rv CM ■-" 01 d Ul" d 01 ro E E 2 « S, 2o .E .a ra o :0 > U. U.O ♦ii "O c 2 O Z O u. ._ c Crt 03 .S §■ " " 03 .2 OJ w 3 a C 3 J (fl 30 (fl X O" 2 « ra > - rao ra (fl (fl Skr.1990/91:164 Bilaga 11 De 20 största placeringarna i Sydfonden (LTF i) 31/12 1990,marknadsvärden. De tjugostörsta placeringarnas andel avfondens totala tillgångar (värderade till marknadspris! 4 062 987) = . (3 029187/ Skr.1990/91:164 Bilaga 11 De 20 största placeringarna i Fond Väst (LTF II) 31/12 1990, marknadsvärden. 1 hette tidigare . De tjugo störstaplaceringarnas andel av fondens totala tillgångar(värderade tili marknadspris) = (2 576113/ 4 106 223) = . Skr.1990/91:164 Bilaga 11 De 20 största placeringarna i (LTF 111) 31/121990, marknadsvärden. De tjugo störstaplaceringarnas andel av fondens totala tillgångar(värderade till marknadspris) = (2 643457/ 4 017 690) = . Skr.1990/91:164 Bilaga 11 De 20 största placeringarna i Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) 31/12 1990, marknadsvärden 1 Frontlinehette tidigare . De tjugostörsta placeringarnas andel avfondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) 2 741 100) = , (1 565256/ Skr.1990/91:164 Bilaga 11 De 20 största placeringarna i Nordfonden (LTF V) 31/12 1990,marknadsvärden. 1 hette tidigare . De tjugo störstaplaceringarnas andel av fondens totala tillgångar(värderade till marknadspris) = (2 664921/ 4 223 463) = . Skr.1990/91:164 Bilaga 11 De 20 största placeringarna i 31/12 1990,marknadsvärden. De tjugo störstaplaceringarnas andel av fondens totala tillgångar(värderade tillmarknadspris) 19 487535) = . (15 017233/ Skr.1990/91:164 Bilaga 11 De 20 största placeringarna i 31/12 1990, marknadsvärden. Ordningsnr -90 -89 De tjugostörsta placeringarnas andel avfondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) 1 674 013) = . (1 157455/