prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Landets stora resurser fördelas ojämnt. Enligt officiella uppgifterhar antalet fattiga ökat som deras andel av befolkningen sjunkit. är en demokrati som ger utrymme för fridebatt vilket dock inte hindrar att de fattigas medborgerliga rättigheter oftakränks på det lokala planet. Det svenska biståndet till inriktas sedanflera år tillbaka på skogsbmk med markvård, hälsovård, försörjning meddricksvatten på landsbygden och energi. De fattigdoms-och miljöinriktadeinsatserna får en allt större omfattning och fungerar väl. Undervisning får enökad roll i det framtida samarbetet. Stödet till vattenkraftprojektet harmedfört att den tidigare stora reservationen inom landramen tagits i anspråk.Stödet till över landramen beräknas under de närmast följande budgetårenuppgå till ca 50 milj. kr. Den växande industrisektorn och de snabbtexpanderande städerna medför miljöhot av för nytt slag. Under år 1988inleddes diskussioner om ett långsiktigt samarbete på miljöområdet. Förutomutvidgningar av miljövårdsaktiviteter inom skogs- och dricksvatteninsatsernaplaneras ett samarbete med inriktning på luft- och vattenföroreningar. är en av de större mottagarna av svenskau-krediter. Jag anser att planeringen av det framtida landramsbiståndet tillIndien främst skall inriktas på insatser som syftar till att stärka de fattigasställning. Jag föreslåren oförändrad medelsram på 400 milj.kr. ILaos har skett en förändring av denekonomiska politiken i riktning mot marknadsekonomi. Detta har bl.a. lett realistisk växelkurs, fri prissättning, liberalisering av handeln samtavskaffande av statliga subventioner. roll minskar tillförmån för enskilt initiativtagande. Liberaliseringen på det ekonomiskaområdet får effekter också på övrigt samhällsliv. Läget beträffande demänskliga rättigheterna har förbättrats, även om den totala bilden alltjämt ärsvårtolkad och motsägelsefull. Utvecklingssamarbetet med är koncentrerat tillskogs-, transport-och elkraftssektorerna och syftar till att stärka denlaotiska reformprocessen samt till aft bryta landets isolering. Landet harbrist på personer med kunskaper om ekonomisk politik och företagsledning.Bidrag till att avhjälpa denna brist är enligt min mening ett viktigt led istödet till den laotiska förändringsprocessen. Fortsatt stor vikt bör därför läggas vidkunskapsöverföring, särskilt vad avser företagsadministration och offentlig förvaltning. Jag anser att också ,, fortsättningsvis börbiståndet koncentreras till miljöinsatser bl.a. inom Prop. 1990/91: 100 ramenför stödet till skogssektorn. Jag välkomnar att en hälsovårdsinsats Bil. 5 harinletts samt att särskilda insatser görs till förmån för de laotiska kvinnorna.Ett bredare samarbete är under uppbyggnad innefattande stöd till kultur-,massmedie- samt förvaltningsområdena. stöder genom FNs narkotikafond() en insats för bekämpning av opiumodling. Reservationerna är mycketlåga. Xeset beräknas tas i drift . Jag föreslåren ökning av medelsramen med 10 milj.kr. till 110 milj.kr. Denväpnade konflikten i Sri Länka har medfört att våld och kränkningar avmänskliga rättigheter har fortsatt och ökat i omfattning. Dessa kränkningarutförs av bägge sidor. Samhällslivet har lamslagits i stora delar av landet ochden materiella förstörelsen har negativt påverkat den ekonomiska utvecklingen,vilket också kan komma att hota de stora landvinningar som gjorts inomutbildning och hälsovård. Ett ekonomiskt strukturanpassningsprogram harinletts i samarbete med Väridsbanken och IMF. Detta drabbar dock invånarna hårtdå subventioner på sådant som transporter och baslivsmedel tas bort. Denlankesiska ekonomin har även drabbats av stora påfrestningar beroende påGulfkrisen. Tillväxten var , budgetunderskottet av BNP ochinflationen . Det svenska biståndet utgör en kombination avinsatser för att främja långsiktig utveckling inom undervisning,landsbygdsutveckling och hälsovård och för att lindra akuta kriser. Insatsernavänder sig främst till de fattigaste grupperna. Reservationen är hög som följdav den interna konflikten och åtföljande svårigheter att genomföra insatsernasom planerat. Av de tillgängliga medlen bör en betydande del användas förspeciellt akuta humanitära behov och som stöd till inlernationellt samordnadeaktioner för särskilt utsatta grupper. Sådant stöd kan med fördel lämnas via FNoch enskilda organisationer. Den befintliga reservationen på medelsramenkommer att väl täcka budgeterade biståndsinsatser inom ramen för detlångsiktiga utvecklingssamarbetet under /92, varför jag inteförutser behov av ytterligare medelstilldelning för /92. IVietnam har skett en förändring i riktning mot ett meröppet ekonomiskt system. Även utvecklingen avseende mänskliga rättigheter hargått i positiv riktning. Den pågående ekonomiska liberaliseringen ger störreutrymme för enskilda initiativ. Utvecklingen i Central-och har letttill en debatt om landets politiska system. Den vietnamesiska förändringspolitiken har bidragitbl.a. till en sänk ning av inflationen, och en växelkursstabilisering. Systemet med prisregle ringar är i stort sett avvecklat. De ökade satsningarna på privat jordbmk 134 harstarkt bidragit till goda skördar . är likväl Prop. 1990/91: 100 ett av väridens fattigaste länder. Tillbakadragandet av devietnamesiska trupperna från har inte lett till den normalisering avlandets relationer med omvärlden som man hade anledning att räkna med. Detgradvisa upphörandet av östbiståndel försvårar de vietnamesiskautvecklingssträvandena. Förutsättningarna för ett avtal med IMF har uppfylltsmen detta avtal har likväl inte kommit till stånd. Vissa stora industrinationersfortsatta blockering av internationella finansiella stödgruppsinsatser bidrartill att försvåra den nödvändiga normaliseringen av ekonomiska förhållanden.Sverige verkar i olika fora tillsammans med vissa andra västländer för attblockeringen av hävs. Det svenska biståndssamarbetet med syftarfrämst till att stödja den vietnamesiska reformprocessen. Vambiståndet,industri- och energistödet samt stödet till kompetensutvecklingen avseende bl.a. företagsledning utgör därvid viktiga inslag. Avtalet om pappersbmket i BaiBång löpte ut . Ett samarbete på rättsområdet är under beredningoch beräknas komma igång . Landramen för har legat på oförändrad nivåsedan 1985/86, då den sänktes från 365 till 300 milj.kr. Med hänsyn tillbehoven inom den påbörjade reformprocessen föreslår jag en ökning avmedelsramen med 25 milj.kr. till 325 milj.kr. Sverigesstöd till omfattar främst miljövårdsinsatser. gällande avtallöper väl. När Kambodjafrågan fått sin lösning, fömtser jag ett ökat stöd tillMekongkommittén. Stödet till bör från /92 lämnasfrån reservationsanslaget C 1. Andra multilaterala bidrag. Miljöinsatser.Stödet till utveckling av hantverksfisket i Bengaliska bukten fortsätter liksomstödet till Asian Inslitute of Technology. Jag föreslår att anslagspostenRegionala insatser i beräknas till 15 milj.kr. 1980-talethar för inneburit dramatiska förändringar av både politisk och ekonomisk karaktär. På det politiska planet är demokra tiseringen det mest framträdande draget. Demokratiseringen har dock inte motsvarats av framsteg på de ekonomiska och sociala områdena. Skuldkri sen fortsätter att prägla situationen för ett stort antal länder i Latinameri ka. har inkomster, investeringar och import minskat kraftigt i de mest skuldtyngda länderna. Några länder har dock lyckats häva en tidigare negativ utveckling, bland dem , , och Umguay. Den långvariga ekonomiska krisen utsätter länderna för svåra sociala påfrestningar. Detta utgör ett reellt hot mot den pågående demokrat i seri ngsprocessen. Det svenska biståndet till har ökat snabbt -' och omfattar förutomprojekt och programsamarbete även tekniskt bi- Prop. 1990/91: 100 stånd ochforskningssamarbete. Det bistånd som förmedlas genom enskil- Bil. 5 daorganisationer är relativt sett mer omfattande i än på andrakontinenter. Det svenska biståndets mångfald har visat sig ändamålsenligt idet skede av stora förändringar som åttiotalet inneburit i . Utvecklingshindreni är till stor del av strukturell natur. Länder som eftersträvarekonomisk stabilitet och återhämtning, med en strävan att belastademokratin, för i många fall en kamp mot tiden. Ekonomisk tillväxt ochstabilitet är i de flesta länderna en viktig förutsättning för att kunnaförbättra fördelningspolitiken. kan bräckliga demokratier hotas omregeringarna inte förmår svara positivt på uppdämda sociala krav. Stöd tilltidsbegränsade och riktade insatser i de mest angelägna sociala sektorerna kanhär vara av betydelse. Därutöver behöver demokratiprocessen stärkas genom enbreddad bas av kunskap och ansvarstagande hos grupper som saknatinflytande på den ekonomiska och politiska processen. Hit hör till stor del deutsatta grupper som organiserade sig i demokratiska former avdiktaturer. I samarbetet mellan dessa grupper och svenska enskildaorganisationer har viktiga erfarenheter vunnits om de speciellaförutsättningarna för projektbistånd till . Principen har varitatt stödja redan utarbetade projekt, där planering och utförande åvilatmottagarna. Arbetsmetoden har baserats på den i u-Iandssammanhang relativt setthöga utbildningsnivån och tekniska kompetensen samt en ofta väl utveckladorganisationsstruktur. En särskild aspekt av krisen i är denekologiska ödeläggelsen. Ett växande medvetande om miljöproblemen uttrycks ilokala, regionala och internationella initiativ. Inom anslagsposten Projektbistånd till Latinamerikaföreslår jag i enlighet med SIDAs förslag att utvecklingsinsatser sammanförssom tidigare finansierats inom ramarna för Humanitärt bistånd till Latinamerikaoch Projektbistånd till vissa länder. Insatserna skall främst utgöra ett stöd till ländersom i sin utvecklingspolitik söker förena ekonomisk stabilitet ochåterhämtning med socialt ansvar och fördjupning av demokratin. Tidsbegränsatstöd kan ges till program för grupper som drabbas särskilt hårt vidgenomförandet av ekonomiska stabiliseringsprogram. I projektbiståndet skall prioritet ges åt defattigare länderna som exem pelvis . Inom projektbiståndet genomförs också de insatser som innebär ett stöd till att befästa demokratin i . Min avsikt är att de större iiisatserna inom sociala sektorer skall utgå medan samarbetet genom enskilda organisationer och inom särskil da program kan bli mer långsiktigt. Jag räknar vidare med att det tekniska samarbetet genom BITS får ökad vikt i . Stödet till bör också fullföljas inom anslagsposten. Även i fömtsätter jag ett fortsatt tekniskt samarbete genom BITS. Erfarenheternainom det humanitära biståndet till tydlig- Prop. 1990/91:100 görbetydelsen av enskilda organisationers insatser både som givare och Bil. 5mottagare av bistånd. I ett skede av demokratisering bör dessa arbetsmetodertas tillvara, särskilt i länder där enskilda organisationer fortsatt åläggsansvar för viktiga sociala funktioner. Goda erfarenheter finns också vad gällersamarbete med internationella och regionala organisationer, exempelvis iBolivia och . Sådan samverkan innebär stora administrativafördelar. Jag föreslår att 160 milj. kr. avsätts föranslagsposten Projektbistånd till . Sverigesbidrag till regionala insatser i syftar till att främjafredssträvanden, demokratisering, respekt för mänskliga rättigheter, ekonomiskåterhämtning och samarbetet mellan länderna i regionen. Verksamheten bör iförsta hand främja ökat utbyte och kunskapsutveckling inom viktigasamhällsområden. Sådana exempel är mänskliga rättigheter, hälsa-ochvattenförsörining, kultur, kooperation och stöd till småföretag, bostäder,miljövård, utbildning och offentlig förvaltning. En beredskap bör finnas attlämna stöd till angelägna och av de centralamerikanska länderna prioriteradeprogram. Medelsutnyttjandet är högt. De erfarenheter, och den ökade kunskap,som vunnits gör förutsättningarna för en fortsattutveckling av det svenska stödet till regionen gynnsamma. För att följa uppredan gjorda åtaganden, inklusive ett fortsatt stöd till flyktihginsatser,anser jag det motiverat med en ökning av anslagsposten med 20 milj.kr. Pådel politiska planet har flera framsteg skett . i landets historia skedde ett regeringsskifte i demokratiska former. Betydande framsteg har också gjorts beträffan de respekten för de mänskliga rättigheterna. Yttrandefriheten har stärkts, politiska fångar har frigivits och armén minskat från 93 000 lill 30 000 man. Svårigheterna att erbjuda tidigare soldater sysselsättning inom den civila sektorn bidrar till en mycket labil situation. Den ekonomiska situa tionen är fortsatt kritisk. Den nya regeringen har stora svårigheter att genomdriva ekonomiska reformprogram på grund av en bräcklig koalition och bristande stöd i parlamentet. En omfattande samförståndspakt har dock slutits mellan regeringen, de fackliga organisationerna och bondeko operationen. De privata företagen har förklarat sig beredda att delta aktivt i uppföljningsarbetet. Programmet går ut på att bekämpa inflationen, privatisera statliga företag och skära ned statsutgifterna. Med stöd av , IDB och IMF pågår ett intensivt arbete för att utforma ett socialt acceptabelt ekonomiskt anpassningsprogram med brett politiskt stöd inom landet. Regeringsskiftet i har inte föranlett några större förändringar '3' i det svenska biståndet.Den nya regeringen har uttryckt sin tillfredsställel- Prop. 1990/91: 100 seöver dess inriktning. Det svenska stödet främjar ekonomisk tillväxt, Bil. 5 bl.a. mineralutvinning, skogsbruk och energiproduktion med höga krav på ekonomiskavkastning och anpassning till reformpolitiken. Ett stort varu-bislånd förimport av angelägna insatsvaror liksom stöd till ekonomisk och tekniskrådgivning bör enligt min mening även i fortsättningen vara viktiga instrumentför att stödja ansträngningarna att lösa den ekonomiska krisen. Det ärangeläget att ökad flexibilitet skapas i landprogrammet för insatser även inomdet sociala området. Medelsutnyttjandet är högt. Jag finner det motiverat attföreslå en ökning av anslagsposten med 10 milj. kr. till 280 milj. kr. Demokrati,mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd Degenomgripande politiska förändringar som präglat världen under det senasteåret, har gjort sambanden mellan demokrati, mänskliga rättigheter ochutveckling allt mer uppenbara. Avspänningen mellan öst och väst har bidragittill att både industriländer och allt tydligare betonar demokrati somen drivkraft för utveckling, ekonomisk effektivitet och fördelning. Dennatendens syns också inom utvecklingssamarbetet och har bl.a. kommit till uttrycki kommunikén från den afrikanska samarbetsorganisationens (OAU) möte i AddisAbeba, kommunikén från högnivåmö-tet med () samt detgemensamma nordiska uttalandet vid biståndsministermötet i . I många avSveriges samarbetsländer har processer böriat, där demokratin medyttrandefrihet, medbestämmande, insyn, pluralism och fria val diskuterasalltmer öppet. Flera länder i genomför nu reformer som innebärflerpartisystem och ökad pluralism. 1 har militärdiktaturerna ersattsmed civila, demokratiskt valda regeringar. 1 är utvecklingen mer splittrad,men i många länder sker en dynamisk ekonomisk och politisk utveckling iriktning mot ökad demokrati. När processer av detta slag inletts, finns ökademöjligheter att bidra med stöd till insatser som kan få nyckeleffekt för endemokratisk utveckling. Efterfrågan på sådant stöd, där svenska erfarenheter ärvärdefulla, har ökat markant . Det traditionella humanitära biståndet till SödraAfrika och minskar. Detta till följd av självständighetoch demokratiseringen i . Behovet av traditionellt humanitärtbistånd till dessa regioner kan förutses minska ytterligare om apartheidavvecklas och demokratiseringen i får fortsätta. Behoven av stöd till verksamhet för demokrati ochmänskliga rättigheter har dock ökat i utvecklingssamarbetet som helhet, vilket bl.a. avspeglas i ett växande utnyttjande av delposten Demokrati och mänskliga rättigheter inom Särskilda program. a. varit av särskilt värde för att kunna stödja program för mänskliga rättigheter i , exempelvis i Sri Länka. Även katastrofanslaget har i ökande grad kommit att utnyttjas 138 förkänslig humanitär verksamhet i krisområden, exempelvis för utsatta Prop.1990/91:100 palestinier i /. Jag finner att de starkt ökade behoven ochmöjligheterna för stöd till demokrati och mänskliga rättigheter motiverarinförandet av en ny anslagspost. Demokrati, mänskliga rättigheter ochhumanitärt bistånd, Anslagstekniskt innebär det att man för samman verksamhetav samma karaktär som tidigare belastat anslagspostema för Humanitärt bistånd,delposten Demokrati och mänskliga rättigher inom Särskilda program och till enmindre del anslagsposten för Katastrofer. Beslut som är av känslig humanitäreller politisk karaktär skall också fortsättningsvis fattas efterrekommendation av beredningen för humanitärt bistånd. Sammansättning ochmandat för denna beredning kommer att ses över mot bakgmnd av den delvis nyauppläggningen av detta anslag. Beredningens sekretariat förläggs ävenfortsättningsvis till SIDA. Beslut om öppet stöd till demokratifrämjandeverksamhet och organisationer för mänskliga rättigheter bereds på sedvanligt sättav SIDA. I flera länder i pågår en intensiv debatt omdemokrati, pluralism, fria val och flerpartisystem. I länder som ,, . och har reformer vidtagits som innebärökade förutsättningar för att demokratin skall kunna ta viktiga steg framåt, Idessa och andra länder som inleder processer mot demokrati finns behov avriktat stöd till insatser för förberedelse och genomförande av demokratiskareformer, som exempelvis ny lagstiftning, förberedelser och genomförande avfria val. Svenskt stöd bor lämnas till sådana insatser som kan ha ennyckelfunktion för att föra demokrati och pluralism framåt. Utvecklingen i har under det senaste åretmedfört dramatiska förändringar i positiv riktning. Bl.a. har förbudet motbefrielserörelsen (ANC) och andra organisationerupphävts, och andra framstående ledare inom befrielserörelsernafrigetts och undantagstillståndet upphävts. I en överenskommelse i Pretoriaden förklarar ANC och regeringen att vägen nu ligger öppen förförhandlingar om en ny författning för . Förnyade våldsutbrott undersommaren och bidrar emellertid till att försvåra den fortsattaprocessen. Trots de positiva förändringarna kvarstår apartheidsystemet i sinaväsentliga delar, men regeringen har aviserat att några av dess viktigare lagarskall upphävas . Inte heller det komplex av säkerhetslagar somäven normalt ger myndigheterna vidsträckta befogenheter har ännu avvecklats. Inom anslagsposten Humanitärt bistånd till södraAfrika har rörelser som är motståndare till eller offer för apartheidsystemetfått ekonomiskt och politiskt stöd från . Det humanitära biståndet haräven syftat till att stödja uppbyggnaden av ett demokratiskt ochicke-rasistiskt . Det senare kommer att bli av växande betydelse inomden närmaste framtiden, varför verksamheten bör fortsätta inom den nyaanslagsposten. I kommer processen mot majoritetsstyre ochen demokrati fri från apartheid att innebära behov av riktat stöd i nya former. Såväl i förhandlingsprocessen, som uppföljningen i form av reformarbete och '39 stärkande av demokratiskainstitutioner bör efterfrågan på svenskt stöd Prop. 1990/91:100tillmötesgås. Inriktningen och omfattningen av det fortsatta stödet till Bil. 5 ANC kommer fortlöpande att anpassas till den pågående förändringsprocessen.Stödet till ANC i exil kommer att i viss mån fortsätta under budgetåret,exempelvis för utbildning och till insatser för ökad självförsörjning. I flera av samarbetsländer i harreformprocesser inletts som kan innebära ökad demokrati och politiskmångfald. I dessa fall bör lämna stöd till de demokratiska processerna genomriktade insatser som för utvecklingen framåt. a. hör och tillde länder där specifika demokratiinsatser ytterligare kan utvecklas. I länderna i finns behov av stöd tillorganisationer som arbetar för mänskliga rättigheter och utsatta gmppersrättssäkerhet. I Sri Länka är behoven av humanitärt bistånd och stöd tillmänskliga rättigheter särskilt framträdande till följd av inre konflikter ochpolitiskt våld. bör inom anslagsposten ytterligare kunna utvecklastödet för mänskliga rättigheter och offer för politiska konflikter i . Stöd som till sin karaktär är humanitärt biståndhar i ökande omfattning lämnats till /som katastroföistånd. Stödlämnas till svenska och internationella enskilda organisationer för humanitärainsatser bland utsatta palestinier. Detta stöd bör föras över till den nyaanslagsposten från katastrofanslaget. När det humanitära biståndet i Latinamerikainleddes präglades i stort sett hela kontinenten av diktatur.Denna bild har förändrats . De flesta diktaturer har ersattsav civila och demokratiskt valda regeringar. Detta innebär att utvecklingenmot demokrati inletts, snarare än avslutats. På många håll kvarstår bilden aven kontinent med politiskt våld och kränkningar av de mänskliga rättigheterna.Trots betydande framsteg ställer särskilt utvecklingen iCentralamerika krav på fortsatta humanitära insatser för ett stort antalflyktingar och återvändande. Även i finns behov av fortsatt stöd föratt främja demokratisträvanden och respekten för mänskliga rättigheter. Sammanfattningsvis anser jag att anslagspostenskall användas för stöd till offer för konflikter och politiskt förtryck samttill organisationer vilka arbetar för mänskliga rättigheter och till riktadedemokratiinsatser, som bedöms ha särskild betydelse för framväxten av demokratioch pluralism. Hit hör de typer av insatser som tidigare inrymts i delpostenDemokrati och mänskliga rättigheter inom Särskilda program. Bistånd till offerför konflikter och politiskt förtryck samt till verksamhet för mänskliga rättigheterskall huvudsakligen lämnas som bidrag till enskilda organisationer och FNsSärskilda program för rådgivning på området mänskliga rättigheter. Riktadedemokratiinsatser kan även utföras i samarbete med nationella och lokalamyndigheter. Jag förordar införandet av en ny anslagspostDemokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd och anser att 550milj.kr. bör avsättas för verksamheten. Katastrofer m. m. Prop. 1990/91: 100 Ril 5 Katastroföistånd lämnas i första hand somstöd åt människor i somdrabbats av naturkatastrofer eller väpnade konflikter. Katastrofmedel kan ävenanvändas som extra bistånd till länder som erhåller svenskt utvecklingsbiståndoch vilkas försörjning och utveckling hotas av ofömtsedda händelser. Åtgärderför att förbättra katastroföeredskapen och förebygga katastrofer är ett annatanvändningsområde. har vidare nära samband med anslagsposten Stödtill återuppbyggnad varför det är angeläget med flexibilitet i utnyttjandet avanslagen. En ökad andel av katastrofanslaget används förbistånd till flyktingar och konfliktdrabbade i krigshärjade länder. Nära tvåtredjedelar av anslagna medel går till . 1 samverkan med svenskaenskilda organisationer och berörda FN-organ eftersträvas en mera varaktigeffekt av de satsningar som görs. Större samordning planeras också med detlandprogrammerade biståndet i katastrofdrabbade länder. Försörjningsituationen är fortsatt ansträngd imånga länder främst i . Den svåra situationen i bl. a. , ,och har tvingat flera miljoner människor på flykt undanövergrepp och terror. Med flykten följer ofta svårigheter att försörja sig.Fattiga länder tar emot stora flyktingströmmar, vilket skapar en extrabelastning på deras redan hårt ansträngda resurser. De ökade spänningarna iMellanöstern har likaledes drivit många människor på flykt, bl. a. gästarbetarefrån fattiga . Avspänningen mellan öst och väst har inteundanröjt konflikter av regionalt och/eller etniskt urspmng, vilka fortsätteratt åsamka svåra lidanden för miljontals människor i olika delar av världen. Det är angeläget att ha en hög beredskap för att påett snabbt och flexibelt sätt möta behov av betydande katastrofhjälpsinsatser.Sådana behov kan förutses i bl. a. ovan nämnda länder och regioner och även iandra länder, exempelvis till följd av omfattande naturkatastrofer.