prop · GE03186 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:186 om ändringar i reglementet för allmänna pen- 1990/91:1'86 Regeringenföreslår att anta de förslag som tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att samtliga fondstyrelser får möjlighet att handla med optioner,terminer och likartade finansiella instmment i enlighet med de principer somgäller för respektive styrelses medelsförvaltning. Löntagarfondstyrelsemaföreslås få möjlighet att i begränsad omfettning förvärva aktier i utländskabolag. Fjärdeoch femte fondstyrelserna samt löntagarfondstyrelsema föreslås få möjlighet attplacera likvida medel i räntebärande värdepapper som är utställda i utländskvaluta, Tidsramamaför fondstyrelsemas redovisning av sin förvaltning, RFVs och RRVs utvärderingdärav samt regeringens fästställande av balansräkning m.m. utsträcks iförhållande till vad som gäller. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . 1 1990/91. Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmännapensionsfonden Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1983:1092) med reglemente för allmännapensionsfonden' delsatt 36 § skall upphöra att gälla, delsaft 16, 17, 25, 35, 39, 42 och 43 §§ skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall föras in en ny paragraf, 12 a §, av följande lydelse. får handla med optioner och temdtier eller andralikartade finansiella instrument för att effektivisera förvaltningen av fondenstillgångar eller för att skydda fondens tillgångar mot valutakursförlustereller andra risker. 16§' Fondstyrelsemas räkenskapsår är kalenderår. Varjefondstyrelse skall före den skall före den 1 15februari redovisa för april redovisa för sin sin förvaltning under föregående förvaltning under föregående räk- räkenskapsår genom attlämna för- enskapsår genom att lämna förvalt- valtningsberättelse med resul- ningsberättelse med resultaträkning taträkning samt balansräkning samt balansräkning avseende ställ- avseende ställningen vid årets ningen vid årets utgång, utgång. 1balansräkningen skall tillgångama tas upp till anskaffningskostnaden. En osäkerfordran skall dock tas upp till det belopp som kan beräknas komma att inflyta.En värdelös fordran får inte tas upp som tillgång. Till förvaltningsberättelsen skall också fogas resultaträkning och balansräkningsom är uppställda efter reala principer. 17f Första-tredje fondstyrelserna skall Första-tredje fondstyrelserna skallårligen gemensamt göra en sam- gemensamt göra en sammanställning avövriga fond- manställning av övriga fondstyrelsers verksamhetsberättelser,styrelsers verksamhetsberättelser. Sammanställningen skall över- Sammanställningen skall över- lämnastill regeringen före året efter räkenskapsåret. Regeringen skall överlämnasammanställningen och fondstyrelsernas verksamhetsberättelser till /öreutgången av april månad . lämnastill regeringen före året efter räkenskapsåret. Regeringen skall överlämnasammanställningen och fondstyrelsernas verksamhetsberättelser till riksdagensenast . 25 Sedanrevisionsberättelsen har kommit fondstyrelsen till hända, skall styrelsengenast överlämna förvaltningsberättelsen och revisionsberättelsen tillregeringen, som före skall avgöra frågan om fastställelse avbalansräkningen. Sedanrevisionsberättelsen har kommit fondstyrelsen till hända, skall styrelsengenast överlämna förvaltningsberättelsen och revisionsberättelsen tillregeringen, som skall avgöra frågan om fastställelseav balansräkningen. Fjärde och femtefondstyrelserna får placera de medel som styrelserna förvaltar 1. iaktier i svenska aktiebolag, /' standardiserade köp-och säljoptioner avseendeaktier i svenska aktiebolag, 3. i sådana konvertibla skuldebrev eller skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdats av svenska aktiebolag, 4. i aktier i utländskaaktiebolag eller andelar i utländska ak tiefonder samt i sådana konvertibla skuldebrev eller skuldebrev för enade med optionsrätt till nyteck ning som har utfärdats av utländ ska aktiebolag, 5. som riskkapital isvenska ekonomiska föreningar samt 6. iandelar i svenska komman ditbolag. Fondstyrelsemafår inte förvärva värdepapper enligt första stycket 4 i sådan omfattning attvärdepapperens sammanlagda värde kommer aft överstiga av värdet får placera medel som styrelsen förvaltar 2. isådana konvertibla skul debrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdats av svenska ak tiebolag, 3. i aktier i utländskaaktiebolag eller andelar i utländska värdepap persfonder samt i sädana konver tibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till ny teckning som har utfärdats av utländska aktiebolag, 4. somriskkapital i svenska ekonomiska föreningar samt 5. iandelar i svenska komman ditbolag. Fondstyrelsema får inteförvärva värdepapper enligt första stycket 3 i sådan omfettning att värdepapperenssammanlagda värde kommer att överstiga av värdet av de medel somrespektive sty- av de medel som respektivestyrelse förvaltar. Allmännapensionsfonden får inte vara komplementär i ett kommanditbolag. Om det behövs för entillfredsställande betalningsberedskap eller för att tillgodose kravet på ändamålsenligförvaltning får fondmedel placeras hos , annan bank eller postgirot.I samma syfte får fondmedel placeras i statsskuldväxlar, skattkam-marväxlar, bankcertifikat,företags-certiftkatsamt andra värdepapper med hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden. Om det behövs för entillfredsställande betalningsberedskap eller för att tillgodose kravet på enändamålsenlig förvaltning får fondmedel placeras hos , annan bankeller postgirot. I samma syfte får fondmedel placeras även i andra fondpapperän som avses i 35 §, som har en hög likviditet. Riksförsäkringsverketoch skall avge utlåtande över fjärde och femte fondstyrelsemassamt löntagarfond-styrelsemas förvaltning av medel. Utlåtandena skallöverlämnas till regeringen före året efter räkenskapsåret. Riksförsäkringsverketoch skall avge utlåtande över Qärde och femte fondstyrelsemassamt löntagar-fondstyrelsemas förvaltning av medel. Utlåtandena skall överlämnastill regeringen före året efter räkenskapsåret. Föreskrifterna i 5 § andrastycket, 7-10 §§, 14 §, 15 §, 15 a § första stycket, 16 § samt 22-25 §§ gäller ocksåi fråga om fjärde och femte fondstyrelserna samt löntagarfondstyrelsema. Föreskriftema i 5 § andrastycket, 7-10 §§. 72fl§, 14 §, 15 §, 15 a § första stycket, 16 § samt 22-25 §§gäller också i fråga om fjärde och femte fondstyrelsema samt löntagarfondstyrelsema. 'Senastelydelse av 36 § 1987:1326. Senaste lydelse 1987:1326. "senaste lydelse 1989:512. 'Senaste lydelse 1987:1326. p«p- i990/9i:i86 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , , , Proposition om ändringar i reglementet för allmänna pensionsfonden Allmännapensionsfonden (AP-fonden) bildades i samband med att lagstiftningen om enallmän tilläggspension (ATP) genomfördes (prop 1959:100, Särsk.Ul; rskr.269, SFS 1959:293). Bestämmelserom AP-fonden finns i lagen (1983:1092) medreglemente för allmänna pensionsfonden (APR). AP-fonden har till uppgift attförvalta de avgifter som erläggs för att finansiera försäkringen förtilläggspension. Syftet med fonden är dels att klara tillfälliga påfrestningari pensionssystemet dels att möjliggöra en ökad kapitalbildning i samhället.Förvaltningen av fondens medel uppdrogs från början åt tre fondstyrelser,benämnda första, andra och tredje fondstyrelsen. Dessa fondstyrelser skall iförsta hand placera medel på obligationsmarknaden. En fjärde fondstyrelseinrättades i samband med att AP-fonden fick rätt att placera medel i aktier år1974 (prop. 1973:97, NU 58, rskr. 237, SFS 1973:503). Härigenom breddades fondensplaceringsmöjligheter till att även omfatta riskkapitalmarknaden. Fr.o.m år1984 förstärktes denna inriktning ytterligare genom att första-femte löntagarfondstyrelsemainrättades inom ramen för AP-tbnden (prop. 1983/84:50, FiU 20, rskr. 122, SFS1983:1092). Löntagarfondstyrelsema skall i första hand placera fondmedel påaktiemarknaden. Genom eft riksdagsbeslut (prop. 1987/88:167, NU 42, rskr.406) inrättades en femte fondstyrelse med samma inriktning och uppgifter som denfjärde fondstyrelsen. Undersenare år har en rad åtgärder vidtagits beträffande fondstyrelsernasplaceringsmöjligheter. Första-tredje fondstyrelsema fick är 1988 möjlighet attdels i placeringssyfte förvärva fest egendom, dels i viss utsträckning gedirektlån till bolag och föreningar utan borgensförbindelse från staten elleren kommun. Även beträffande övriga fondstyrelser utvidgades placeringsreglema.Den fjärde fondstyrelsen fick möjlighet att placera medel istandardiserade köp- och säljoptioner avseende aktier. 1990/91:186Vidare förbättrades styrelsemas möjligheter att på ett effektivt sättförvalta likvida medel genom att de fick rätt att placera sådana medel ivärdepapper med lång löptid och en väl fungerande andrahandsmarknad (prop.1987/88:11, NU 10, rskr. Ill, SFS 1987:1326). År1989 erhöll första-tredje fondstyrelsema möjlighet till delägande ifastighetsbolag och fjärde och femte fondstyrelsema rätt att av förvaltade medelplacera i utländska aktier och andelar i aktiefonder (prop.1988/89:150, bil.6, FIU30, rskr. 327, SFS 1989:512). Ytterligareen utvidgning gjordes då första-tredje fondstyrelserna fick möjlighetatt placera högst av det förvaltade fondkapitalet i obligationeroch andra för den allmänna rörelsen avsedda skuldförbindelser som är utställdai utländsk valuta (prop. 1989/90:27, NU 12, rskr. 92, SFS 1989:1038). Fråganom AP-fondens organisation och förvaltning har emellertid varitföremål för fortsatta diskussioner. () tog i sittutlåtande över Qärde fondstyrelsen och löntagar-fondstyrelsemasmedelsförvaltning för särskilt upp vissa frågor som berör placeringsbestämmelseraasutformning och tillämpning. RRV riktade därvid kritik mot att bestämmelsemainte tolkas på ett entydigt sätt av fondstyrelserna, att bestämmelsema kananses föråldrade i den meningen att de inte är anpassade till de förhållandensom nu råder på kapitalmarknaden samt aft fondstyrelsemas fömtsättningar attnå upp till gemensamma avkastningskrav i många fall inte är likartade. 1den skrivelse (skr. 1989/90:137) med vilken regeringen till överiämnadeen redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet , uttaladefördragande statsrådet aft det är av vikt att placeringsreglema inte läggeroönskade hinder i vägen för fondstyrelsemas verksamhet. Han pekade vidare pådet av RRV påtalade behovet av klara och entydiga regler som inte ger utrymmeför tveksamhet eller olikartad tolkning. Han uttalade sin avsikt att, iavvaktan på en samlad översyn av de regler som styr medelsförvaltningen i AP-fonden,låta göra en teknisk översyn av samtliga fondstyrelsers placeringsbestämmelser. Riksdagenunderströk starkt betydelsen av att placeringsbestämmelsema i APR ses över såatt de kommer att framstå som en adekvat reglering av den kompliceradeverksamhet som det är fråga om (1989/90:NU21, rskr. Därefterhar inom utarbetats promemorian (Ds 1990:90) En teknisköversyn av AP-fondens reglemente. En sammanfattning av promemorians innehålloch lagförslag bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1 och 2.Översynen har haft till huvudsakligt syfte att finna tekniska lösningar på deproblem avseende APRs tillämpning som sålunda uppmärksammats under senare tid.I promemorian tas hänsyn bl.a. till att utvecklingen på den svenska kapitalmarknadensker i allt snabbare takt, att internationaliseringen ökar samt att de ökadeanspråken på god riskspridning och hög avkastning när det gällerförvaltningen av AP-fondens medel alltmer kommit i förgmnden. 1990/9! Till protokollet i detta ärende bör vidare fogas enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning av deras yttrandensom bilaga 3. 1en skrivelse, som kom in till , hemställdeförsta-tredje fondstyrelsema om vissa ändringar i APR. Skrivelsen bör fogastill protokollet som bilaga 4. Fondstyrelsema föreslår där att tidpunkten förnär styrelserna skall avlämna sin förvaltningsberättelse med resultaträkningsamt balansräkning skall flyttas framåt. Detta gäller också den sammanställningav övriga fondstyrelsers verksamhetsberättelser som första-tredje fondstyrelsemaskall upprätta och överlämna till regeringen. Även denna skrivelse har remissbehandlats.En sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 5. inom utarbetade promemorian (Ds 1991:14) - En översyn, vilken är föremål förremissbehandling, föreslås en helt ny lagstiftning för förvaltningen av allmäimapensionsfonden. Förslaget innebär en reformering av AP-fondens organisation, placeringsbestämmelsemasamt revisionen och granskningen av förvaltningen. I den promemorian harbehandlats vissa frågor som några remissinstanser aktualiserat i sina remissvari detta ärende; bl.a. föreslås att möjligheten att erhålla återlån avskaffas.Mot den bakgmnden firmer jag inte skäl att nu särskilt behandla dessa frågor. Jagavser att efter en redogörelse för gällande regler m.m. (avsnitt 2) lämnaförslag beträffande handel med s.k. derivata instmment (avsnitt 3.2), förvärvav utländska aktier m.m. (avsnitt 3.3), placeringar i räntebärande värdepapperutställda i utländsk valuta (avsnitt 3.4) och tidpunkten för förvaltningsberättelsem.m. (avsnitt 3.5). Jagär i detta sammanhang inte beredd att vidta några åtgärder beträffande övriga ipromemorian föreslagna ändringar vad gäller förvärv av fest egendom m.m., deaktieförval tände fondstyrelsemas möjligheter aft lämna krediter m.m. ochslopandet av kravet på långsiktighet i förvaltningen. Dessa frågor kan istället komma att behandlas i samband med beredningen av den promemoria som nuär föremål for remissbehandling. AP-fondensmedel förvaltas av tio styrelser benämnda första-femte fondstyrelsema samt första-femtelöntagarfondstyrelsema. Fondstyrelsernas verksamhet regleras i APR sominnehåller bestämmelser om medelstilldelning, organisation och förvaltning m.m.Bestämmelsema är inte gemensamma för de olika styrelsema utan skiljer sig iväsentliga avseenden åt beroende på vilken styrelse det är fråga om. bl.a. vad avser placeringsbestämmelsema.För första-tredje fondstyrelser- Prop. 1990/91:186 na återfirms placeringsbestämmelsema i 11-15 b §§ APR medan motsvarande bestämmelser för fjärde och femte fondstyrelsemarespektive för löntagarfondstyrelsema finns intagna i 34-37 §§ och 39 § APR. Avden inledande rambestämmelsen framgår att första-tredje fondstyrelsema skall,inom ramen för vad som är förenligt med den allmänna ekonomiska politiken ochmed beaktande av kreditmarknadens funktionssätt, förvalta AP-fonden på ettsådant sätt aft den blir till största möjliga gagn för ATP-försäkringen. Vidareskall fondmedlen placeras så att kraven på god avkastning, tillfredsställandebetalningsberedskap och betryggande säkerhet tillgodoses. Första-tredjefondstyrelsema skall placera sina tillgångar i obligationer eller motsvarandefordringsbevis. Placeringar i skuldförbindelser utställda i utländsk valuta fårske endast i begränsad omfettning. Det sammanlagda värdet av varjefondstyrelses innehav av sådana tillgångar får uppgå till ett belopp sommotsvarar högst av det totala anskaffningsvärdet av de tillgångarsom styrelsen förvaltar. Första-tredjefondstyrelsema har också vissa möjligheter att placera medel i andra tillgångarän de som kan hänföras till penning- och obligationsmarknaden. Placeringsbestämmelsemamedger att fondmedel får placeras hos bank eller postgirot om det behövs föratt upprätthålla en tillfredsställande betalningsberedskap eller för atttillgodose kravet på ändamålsenlig förvaltning. får vidare isamma syfte själv eller genom bolag som i sin helhet irmehas av fondstyrelseneller flera fondstyrelser gemensamt dels förvärva och till nyttjande upplåtafast egendom eller tomträtt, dels förvärva aktier i ett bolag som har till ändamålatt äga eller förvalta sådan egendom (fastighetsbolag). Sammanlagda värdet avsådan fast egendom m.m. som nämnts som en fondstyrelse innehar får uppgå tillett belopp som motsvarar högst av det totala anskaffningsvärdet avde tillgångar styrelsen förvaltar. 2.1.2 Fjärdeoch femte fondstyrelserna Avden rambestämmelse som reglerar fjärde och femte fondstyrelsemas förvaltandeverksamhet framgåratt fondstyrelsema skall, inom ramen för vad som gagnar ATP-försäkringenoch är förenligt med den allmänna ekonomiska politiken samt med beaktande avkreditmarknadens funktionssätt, förvalta anförtrodda medel genom placeringarpå riskkapitalmarknaden. Placeringama skall syfta till aft förbättrariskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning. Fondmedlenskall placeras så att kraven att få god avkastning, långsiktighet ochriskspridning tillgodoses. Fjärde och femte fondstyrelsema får placera medel bl.a.i aktier i svenska aktiebolag, istandardiserade köp- och säljoptioner avseende Prop. 1990/91:186 aktier isvenska aktiebolag samt i aktier i utländska aktiebolag. För aktier iutländska aktiebolag gäller dock att det sammanlagda värdet av förvärvadetillgångar av sådant slag inte får överstiga av värdet av de medelsom resp. styrelse förvaltar. Beträffende aktiebolag vars aktier ärinregistrerade vid finns bestämmelser som syftar till attbegränsa de aktieförval tände fondstyrelsemas ägar-intresse i dessa bolag.Fjärde och femte fondstyrelsema får inte förvärva så många aktier av ovaimämndaslag i ett visst aktiebolag att dessa uppgår till avsamtliga aktier i bolaget. Om aktiema har olika röstvärde gäller att röstetaletför de förvärvade aktiema inte får överstiga av röstetalet församtliga aktier i bolaget. Dessafondstyrelser får vidare placera fondmedel hos bank eller postgirot om detbehövs för en tillfredsställande betalningsberedskap eller för att tillgodosekravet på en ändamålsenlig förvaltning. 1 samma syfte får medel placeras ivärdepapper med hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden. avsnitt 2.1.2 återgivna rambestämmelsen för fjärde och femte fondstyrelsemagäller även för löntagarfondstyrelsemas förvaltande verksamhet. Löntagarfondstyrelsemaskall i första hand placera medel på aktiemarknaden. Styrelsemas möjligheteratt placera medel överensstämmer med vad som gäller för fjärde och femte fondstyrelsemavad avser utlandsplaceringar och placeringar i optioner. Löntagarfondstyrelsemasaknar möjlighet aft placera medel i aktier i utländska aktiebolag. De saknarockså den klart uttryckta rätten att placera medel i vissa slag av optioner somtillkommer Qärde och femte fondstyrelsema. AP-fondenbildades i samband med att lagstiftningen om ATP genomfördes . AP-fondenhar till uppgift att förvalta de avgifter som erläggs för att finansieraförsäkringen för tilläggspension. ATP-systemet har huvudsakligen karaktären avett fördelningssystem. I princip skall avgiftsuttaget vara så anpassat attavgifterna finansierar pensionsutbetal-ningama . Det fanns två syftenför att inom ramen för detta fördelningssystem skapa en pensionsfond. Det enasyftet var att skapa en buffert i systemet för att undvika kraftiga höjningarav avgiftema. Det andra syftet var att en fondering skulle bidra till sparandeti samhällsekonomin och tjäna som ersättning för det bortfall av privatsparande som antogs följa av ATP-systemets införande. Till sin rättsligakaraktär är AP-fonden en särskild institution vars organisafion ochverksamhet är exklusivt reglerad i APR. I konstitution- Prop. ellt hänseende utgör AP-fondenstillgångar statliga medel som i lag avsatts till särskildförvaltning (jfr 9 kap. 8 § regeringsformen). sammanhänger med att ATP-avgiftematrots beteckningen avgifter får anses ha karaktär av skattoch att förvaltningen av medlen är of- Såsom tidigare framhållits (se bl.a. prop. 1983/84:50s. 71) får fondens tillgångar användas endast på det sätt som anges i APR, dvs. förpensionsutbetalningar, förvaltningskostnader och andra utgifter avseendeförsäkringen för tilläggspension (3 §). således inte tas i anspråkför staten för något aimat ändamål än som Kapitalmarknadenhar imder senare år genomgått en snabb och betydande utveckling. Utvecklingenhar itmeburit en alltmer tilltagande intemationalisering. Världensvärdepappersmarknader har knutits samman i former som delvis varit okändatidigare. Valutaregleringen har successivt avvecklats såväl i som imånga andra länder. Kreditmarknaden har avreglerats. Dessa förhållanden är av gmndläggan-debetydelse när regler för verksainheten på kapitalmarknaden skall utformas.Förhållandena utgör således också utgångspunkter för de förslag som jag nulägger fram. Denmest betydelsefulla förändringen vad gäller den svenska kapitalmarknaden äruppkomsten av den s.k. penningmarknaden där ett stort antal nya instmmentintroducerats. Uppkomsten av nya delmarknader och instrument skall ses motbakgrand av den expansiva utvecklingen på kapitalmarknaden. Deima utvecklinghar också itmeburit att en ny marknad med riskavledande finansiella instrament uppkominit.På den marknaden sker handel med optioner och terminer, s.k. derivatainstrument. Hur sådana instrament är konstraerade och deras användningsområdeär beskrivet i regeringens proposition om handel och tjänster påvärdepappersmarknaden, m.m. (prop. 1990/91:142 s.88). Skillnademai placeringsmöjligheter mellan AP-fonden och jämförbara institutionellaplacerare har ökat i takt med kapitalmarknadens utveckling. APRsplaceringsbestämmelser är i huvudsak tillkomna då kapitalmarknadenvar reglerad. Avvecklingen av olika typer av regleringar, tillkomsten av nyafinansiella instrament och den alltmer ökade internationaliseringen har medförtatt andra kapi tal förvaltares placeringsmöjligheter har utvidgats kraftigt.Även om de placeringsregler som gäller för AP-fonden kontinuerligt varit föremålför ändringar, har man för AP-fonden inte på samma sätt som för jämförbaraförvaltare helt kunnat tillvarata de nya möjligheter som utvecklingen påkapitalmarknaden erbjudit. Detta beror delvis på att placeringsreglementetskrav på god avkastning ibland har fått stå tillbaka för andra hänsynstaganden. AP-fondensverksamhet bör bedrivas i samklang med utvecklingen på kapitalmarknaden. Dettaär en föratsättning för en effektiv förvaltning och bidrar dessutom till attskapa en effektivare kapitalmarknad. De ändringar som jag nu föreslår skallinföras i APR syftar till att göra de bestämmelser som reglerarfondstyrelsemas medelsförvaltning bättre anpassade till nyaförhållanden på de finansiella marknadema. De föreslagna bestämmelsema skallvidare skapa bättre möjligheter till en högre avkastning på förvaltade medeloch mer likartade föratsättningar för flertalet institutionella placerare påmarknaden. Förslagen skall också ses mot bakgrand av den av RRV uttaladekritiken mot att bestämmelsema inte tolkas på ett entydigt sätt av fondstyrelsemaoch utlåtande med anledning av den kritiken. Bestämmelsema bör såledesutformas så att det tydligt framgår i vilka finansiella instmment som fondstyrelsemafår placera. Vidare bör placeringsreglema så långt det är möjligt, med hänsyntagen till den nuvarande uppdelningen mellan räntebärande och riskrelateradekapitalplaceringar, utformas så att man undviker omotiverade skillnader mellanfondstyrelsemas placeringsmöjligheter. 3.2 Handel med derivata instrument Mittförslag: Samtliga fondstyrelser får möjlighet att handla med optioner, terminereller andra likartade finansiella instrament enligt de principer som gäller förderas övriga placeringar. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslaget avstyrks i princip av , , , , och . anser bl.a. att förslaget i denna del liksom i övrigafrågor är långtifrån tekniskt betingat, såsom anförs i promemorian, utan innebärprincipiellt betydande steg i riktning mot aft göra nuvarande tiofondstyrelsers placeringsregler allt mer likartade och generella. och Stiftelsen anser i denna fråga liksombeträffande övriga promemorieförslag att man bör avvakta en fullständigutredning och översyn av AP-fondens verksamhet och organisation.