prop · GE03198 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:198 om vissa ändringar i aktiebolagslagen Regeringenföreslår all anta del förslag som har tagits upp bifogade utdrag ur regeringsprotokollelden . Ipropositionen föreslås skärpningar av aktiebolagslagens regler om upprättandeav konlrollbalansräkning i likvidationssituationer. Det föreslås vidare all enstyrelseledamot eller verkställande direktör som har försummat sin skyldighetall inge årsredovisningshandlingar lill i vissafall skall kunna bli personligen betalningsansvarig för förpliktelser somuppkommer för bolaget. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . 1 1990/91. 1 saml Nr 198 Propositionens lagförslag Prop. Lagom ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) attII kap. 3§ och 13 kap. 2§ aktiebolagslagen(1975:1385)' skall ha följande lydelse. 3§Minst en månad före ordinarie bolagsstämma skall årsredovisningshandlingarnaför del förflutna räkenskapsåret avlämnas till revisorerna. Senasten månad efter det resuUaträkningen och balansräkningen blivit fastställda,skall avskrift av årsredovisning och revisionsberättelse insändas tillregistreringsmyndigheten. På avskriften av årsredovisningen skall styrelseledamoteller verkställande direktör teckna bevis om all resultaträkning ochbalansräkning fastställts med uppgift om faslslällelsedagen. Beviset skall äveninnehålla uppgift om bolagstämmans beslut beträffande bolagets vinst ellerförlust. Om avskrift av årsredovisning och revisionsberättelse inte, på sättsom anges i andra stycket, har insänts efter räkenskapsåretsutgång, svarar styrelseledamöterna och verkställande direktören solidarisktför de förpliktelser som uppkommer för bolaget. En styrelseledamot eller verkställande direktör undgår dock ansvar, omhan visar att underlåtenheten att insändaårsredovlsningoch revisionsberättelseinte beror på försummelse av honom. Ansvar inträder inte för förpliktelser somuppkommer efter det att handlingarna har kommit in tillregistreringsmyndigheten. Del åligger styrelsen atl oför-dröjligen upprätta en särskild balansräkning så snart del finns skäl all anta all bolagels eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet. Visar balansräkningen att så är fallet, skall styrelsen möjligt till bolagsstämma hänskjuta fråga om bolaget skall träda i likvidation. Godkänns ej på bolagsstämma efter hänskjutandet balansräkning avseende ställningen vid tiden för stämman som utvisar atl det egna kapitalet uppgår lill del registrerade aktiekapitalet, skall styrelsen, om ej bolagsstämman beslutar att bolaget skall träda i likvidation, hos rätten ansöka alt bolaget försätts i likvidation. Sådan ansökan kan även göras av styrelseledamot, verkställande direktör, revisor eller aktieägare. Delåligger styrelsen att ofördröj-ligen upprätta och låta revisorerna granska ensärskild balansräkning så snart del finns skäl all anta all bolagets egetkapital understiger hälften av del registrerade aktiekapitalet. Sammaskyldighet inträder om bolaget vid verkställighet enligt 4 kap. utsökningsbalkenbefunnits sakna utmätningsbara tillgångar. Visar balansräkningen all bolagetseget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet, skallstyrelsen möjligt till bolagstämma hänskjuta fråga om bolaget skallträda i likvidation. Godkänns ej på bolagsstämma efter hänskjutandeten av revisorerna granskad balansräkning avseende ställningen vid tiden förstämman som utvisar alt det egna kapitalet uppgår lill del registrerade aktiekapitalet,skall styrelsen, om ej bo-lagslämman beslutar all bolaget skall träda ilikvidation, hos rätten ansöka atl bolaget försätts i likvidation. Sådanansökan kan även göras av styrelseledamot, verkställande direktör, revisoreller aktieägare. Görsansökan enligt första stycket, förordnar rätlen att bolaget skall träda ilikvidation, om del ej under ärendets handläggning i tingsrätten styrks allbalansräkning ulvisande atl bolagels eget kapital uppgår lill del registreradeaktiekapitalet blivit granskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Vidberäkning av det egna kapitalets storlek skall inom linjen tilläggas en postulvisande den ökning av tillgångarnas sammanlagda värde som skulle följa, om deredovisades till försäljningsvärdet med avdrag för försäljningskostnaderna.Beträffande sådana anläggningstillgångar som undergår fortlöpandevärdeminskning gäller dock atl de las upp till anskaffningsvärdet minskat mederforderliga avskrivningar och nedskrivningar, om därigenom erhålls ell högrevärde. Vidare skall vid beräkningen hänsyn inle las lill skuld på grund avstatligt stöd för vilket återbelalningsskyldigheten är beroende av bolagelsekonomiska ställning, om slödel - för del fall all bolaget försätts i konkurseller träder i likvidation - skall återbetalas först sedan övriga skulder tillfullo betalats. -Senaste lydelse 1987:1246. Om styrelseledamöternaunderlåter all fullgöra vad som åligger dem enligt första stycket, svarar de ochandra som med vetskap om denna underlåtenhet handlar på bolagets vägnarsolidariskt för de förpliktelser som uppkommer för bolaget. Enstyrelseledamot undgår dock ansvar, om han visar att underlåtenheten inleberor på försummelse av honom. Solidariskt ansvar för de förpliktelser som uppkommerför bolaget inträder även för aktieägare som, när likvida-lionsplikl föreliggerenligt första stycket tredje meningen, med vetskap om likvidationspliklendeltar i beslut alt fortsätta bolagets verksamhet. Ansvarighet enligt detta styckegäller dock inte för förpliktelser som uppkommer sedan likvi-dalionsfrågan harhänskjutits lill rättens prövning eller sedan en balansräkning, som ulvisaratt bolagets eget kapital uppgår lill del registrerade aktiekapitalet, blivitgranskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Om styrelseledamöterna underiå-teratt fullgöra vad som åligger dem enligt första stycket, svarar de och andra sommed vetskap om denna underlåtenhet handlar på bolagets vägnar solidariskt förde förpliktelser som uppkommer för bolaget. En styrelseledamot undgår dock ansvar,om han visar att underlåtenheten inle beror på försummelse av honom.Solidariskt ansvar för de förpliktelser som uppkommer för bolaget inträder ävenför aktieägare som, när likvidalionsplikl föreligger enligt första stycket flärdemeningen, med vetskap om likvidationspliklen deltar i beslut all fortsättabolagets verksamhet. Ansvarighet enligt detta stycke gäller dock inte förförpliktelser som uppkommer sedan likvidationsfrågan har hänskjutits lillrättens prövning eller sedan en balansräkning, som ulvisar att bolagets egetkapital uppgår lill del registrerade aktiekapitalet, blivit granskad av revisorernaoch godkänd av bolag-slämma. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , Proposition om vissa ändringar i aktiebolagslagen 1 Inledning Ioktober 1984 tillkallades Betalningsansvarskommitlén, Ju 84:09 (justitiekanslernHans Stark, advokaten , riksdagsledamöterna saml dåvarandekommunalrådet ) med uppdrag alt utreda frågor om betalningsansvarför skulder i aktiebolag och ekonomiska föreningar m.m. Kommittén avlämnade idecember 1987 betänkandet Ansvarsgenombrott m.m. (SOU 1987:59). En sammanställning av remissyttrandena har gjorts ijustitiedepartementet och fmns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr87-3788). Till protokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av belänkandetsom bilaga I, dels kommitténs lagförslag som bilaga 2 dels en förteckning överremissinstanserna som bilaga 3 . Underlagstiftningsärendets beredning har överläggningar hållils med företrädare för jusliliedeparlementeni , och . Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över de lagförslagsom utarbetats i ärendet. De lill lagrådet remitterade lagförslagen bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 4 . Lagrådet har yttrat sig över lagförslagen. Lagrådels yttrandebör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 5 . Aktiebolagoch ekonomiska föreningar utgör rättssubjekt som är fristående från sina ägarerespektive medlemmar. Utmärkande för aktiebolag och ekonomiska föreningar äratt del inle föreligger något personligt betalningsansvar för bolagets ellerföreningens skulder. 1 rättspraxis har det emeller- lid förekommit atl dennaprincip har åsidosatts ansvarsgenombrotl i Prop. 1990/91: 198 speciellafall då del har ansetts all den skulle leda lill resultat som inle kan godtas.Rättsfallen är fåtaliga och rättsläget på området är oklart. Betalningsansvarskommitlénhar föreslagit all del skall införas nya bestämmelser i aktiebolagslagen(1975:1385) och lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar som klargör undervilka närmare förutsättningar ansvarsgenombrotl kan äga rum. Kommitténsförslag har fått ett blandat mottagande av remissinstanserna. Åtskilligaremissinstanser har ansett all det saknas behov av särskilda lagregler omansvarsgenombrott saml all man med sådana lagregler riskerar atl luckra uppprincipen om frihet från personligt betalningsansvar i aktiebolag ochekonomiska föreningar. Andra remissinstanser har dock ansett atl del finnsbehov av klargörande regler om ansvarsgenombrotl. Derättsfall som finns om ansvarsgenombrotl är fåtaliga och rättsläget i fråga omvilka förhållanden som kan grunda ansvarsgenombrott är oklart. Mot bakgrund avatt oklarheten avser en av aktiebolagslagens grundprinciper är det enligt minmening av vikt all genom en precisering av förutsättningarna för ansvarsgenombrotlunderlätta en enhetlig rättstillämpning och öka graden av förulsebarhet. Elllagfästande av ansvarsgenombrott är vidare ägnat all motverka missbruk avaktiebolagsformen. Det finns således starka skäl som talar för att delföreligger ett behov av att lagfästa och precisera förutsättningarna för ansvarsgenombrotl.Vid en sådan lagreglering bör utgångspunkten vara all skapa kännedom om alt principenom ansvarsfrihet under vissa förutsättningar kan åsidosättas saml att preciserade omständigheter som kan leda till denna rältsföljd. Ilagrådsremissen föreslog jag lagregler om ansvarsgenombrotl vilka så gott somhelt överensstämde med betalningsansvarskommilténs förslag. Förslaget innebar ikorthet följande. Ansvarsgenombrott skall komma i fråga om en delägare ellerannan med ett bestämmande inflytande över ett bolag har begagnat sillinflytande över bolaget på ett gentemot borgenärerna otillbörligt sätt somorsakat atl bolaget inle kan betala sina skulder. För att ett otillbörligtförfarande skall anses föreligga skall det alllid fordras att bolagelsekonomiska underlag har varit uppenbart otillräckligt i förhållande lillverksamhetens art och omfattning saml lill förutsebara risker. Underkapiialiseringenskall således vara en nödvändig men inle tillräcklig grund för ansvarsgenombrotl.Vidare skall ansvarsgenombrotl inle kunna inträda för förpliktelse på grund avavtal med en borgenär om den som ansvarsgenombrott annars skulle kunna görasgällande mot har gjort vad som skäligen ankommil för alt upplysa borgenären ombolagels ekonomiska ställning eller borgenären ändå känt lill dessaförhållanden. För alt en talan om ansvarsgenombrott skall kunna väckasförutsätts dessutom alt bolaget är försalt i konkurs. Lagrådethar i sill yttrande över förslaget lill bestämmelser om ansvarsgenombrott iaktiebolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar ansett att förslaget inlebör genomföras. Lagrådet anser att en lagreglering bör föregås av en fördjupadutredning om vilka företeelser som bör träffas av en lagreglering och hur rekvisitenför ansvarsgenombrott bör utformas. Lagrådethar anfört att mitt förslag till regler om ansvarsgenombrotl 6 avser ett betydligt vidarefäll än det som omfattas av rättspraxis. 1990/91: 198 har inlenärmare preciserat vad lagrådet avser med det. Möjligen menar lagrådet allrättspraxis i huvudsak avser ansvarsgenombrotl i koncernförhållanden och ivart fall endast omfattar fall då ansvarsgenombrollel träffat delägare. Enligtmin mening är en sådan ståndpunkt inle riklig. Ansvarsgenombrotl har nämligen irättspraxis träffat också andra än delägare och har även förekommit isituationer där del inte har förelegat något koncernförhållande. Lagrådethar i sitt yttrande vidare anfört alt två av de rekvisit som har ställts upp imitt förslag för ansvarsgenombrotl är vaga och leder lill rättsosäkerhet. Dettagäller rekvisiten om att en delägare eller annan har begagnat sitt inflytandepå ett "otillbörligt" sätt saml om all bolagels ekonomiska underlaghar varit "uppenbart" otillräckligt i förhållande lill verksamhetensart och omfattning saml förutsebara risker. Jag anser emellertid alt enbedömning av dessa rekvisit inle kan ske isolerat ulan måste ske sammantagetmed de övriga rekvisit som fordras för atl konstituera ell ansvarsgenombrott.Det är enligt förslaget inle tillräckligt all del har förekommit ettotillbörligt beteende eller atl ett bolag har varit uppenbart underkapilaliseralför all ell ansvarsgenombrotl skall kunna ske. Som jag har betonat ilagrådsremissen fordras all båda dessa rekvisit är uppfyllda samt all delotillbörliga förfarandet har förorsakat bolagels betalningsoförmåga. Jag villi detta sammanhang även erinra om alt rekvisitet "otillbörligt"förekommer i annan civilrätlslig lagstiftning saml i konkurslagens återvinningsregler.Förslaget om ansvarsgenombrotl uppvisar likheter med ålervinningsförfarandeläven på så sätt alt konkurs är en förutsättning för all reglerna skall kunnatillämpas. Motbakgrund av det nu anförda har jag svårt att instämma i lagrådels slutsals attdet finns en risk atl den föreslagna, lagstiftningen innebär ell nyttosäkerhetsmoment i all näringsverksamhet som sker i aktiebolagsform. Medhänsyn lill lagrådels inställning är jag emellertid inte beredd att nu föreslåregler om ansvarsgenombrotl. Dessa frågor bör i stället utredas vidare i sylteall om möjligt precisera rekvisiten ytterligare. Den rättspraxis som jag haromnämnt tidigare innebär att del knappast är någon allvariig nackdel all deldröjer ytterligare någon lid innan lagreglering om ansvarsgenombrott kaninföras. Enligt min mening bör uppgiften atl utreda frågan vidare anförtros åt akliebolagskommillén(Ju 1990:08). Jag avser atl la upp frågan om tilläggsdirektiv omdetta lill den kommittén. Betalningsansvarskommitlénhar i sill belänkande föreslagit också vissa andra ändringar iaktiebolagslagen. Dessa förslag rör frågor om revisorsgranskning av s.k. konlrollbalansräkning,om konsekvenserna av att ett aktiebolag har befunnits sakna utmätningsbaregendom och om underlåtenhet all sända in årsredovisning lill Patent- ochregistreringsverket. Förslagen har i allmänhet tillstyrkts av remissinstansernaoch har inle föranlett någon erinran från lagrådets sida. Förslagen bör enligtmin mening läggas lill grund för lagstiftning. behandlat frågor om juridiska personer som delägare i handelsbolag samt om åtgärder mot bulvanskap. ställningstaganden i dessafrågor, som inle innefattar förslag till ändrad Prop. 1990/91: 198 lagstiftning,har allmänt godtagits av remissinstanserna och även jag ansluter mig lill dem. Idet följande avser jag all närmare behandla frågorna om revisorsgranskningav konlrollbalansräkning i avsnitt 2.2, skyldighetatl upprätta konlrollbalansräkning efter resultallöst ulmäl-ningsförsök iavsnitt 2.3, skärptaregler beträffande underiåtenhet atl inge årsredovisning i avsnitt 2.4, juridiskapersoner som delägare i handelsbolag i avsnitt 2.5, åtgärdermot bulvanskap i avsnitt 2.6, samt i avsnitt 2.7. Minakommentarer till de enskilda lagbestämmelserna återfinns i specialmotiveringen(avsnitt 4). 2.2 Revisorsgranskning av kontrollbalansräkning Mittförslag: En kontrollbalansräkning skall vara granskad av revisor. Kommitténsförslag: Överenstämmer med mitt förslag (se betänkandet s. 142 fi). Remissinstanserna:Förslaget har tillstyrkts eller lämnats utan erinran. Skälenför mitt förslag: Enligt 13 kap. 2 § aktiebolagslagen har ett aktiebolagsstyrelse skyldighet att ofördröjligen upprätta en särskild balansräkning en s.k.kontrollbalansräkning så snart det finns skäl all anta alt mer än halvaaktiekapitalet har förbrukats. Om denna skyldighet försummas, blirstyrelseledamöterna personligen ansvariga för bolagels därefter uppkommandeförbindelser. Personligt betalningsansvar kan i vissa fall också inträda, omstyrelsen beslutar att fortsätta verksamheten trots all konlrollbalansräkningenvisar atl mer än halva aktiekapitalet har gått förlorat. Omkontrollbalansräkningen däremot skulle utvisa att minst halva aktiekapitaletfinns i behåll, får verksamheten drivas vidare utan all styrelseledamöternariskerar atl bli personligen ansvariga. Delfinns ingen regel i aktiebolagslagen som föreskriver atl en konlrollbalansräkningi dessa fall skall granskas av revisor. Detta är enligt min mening en brist iregelsystemet med hänsyn till alt en kontrollbalansräkning, som ulvisar allminst halva aktiekapitalet finns i behåll, är en förutsättning för att intelikvidationsskyldighet och personligt betalningsansvar skall inträda. Enmindre nogräknad bolagsstyrelse ges därmed möjlighet att på olika sätt fuskamed konlrollbalansräkningen, exempelvis genom att tillämpa oriktigavärderingsregler eller rent av genom all upprätta den först i efterhand ochförse den med en tidigare dalumangivelse. Pågrund av vad jag nu har anfört anser jag att det bör införas en skyldighet attlåta revisor granska konlrollbalansräkningen. Denna skyldighet bör ingå blanddem som styrelseledamöterna måste iaktta för att de skall kunna undgå likvidationsskyldigheloch personligt betalningsansvar. 2.3Skyldighet att upprätta kontrollbalansräkning efter resultatlöstutmätningsförsök Mittförslag: resultallöst ulmätningsförsök skall medföra skyldighet förbolagels styrelse atl genast upprätta konlrollbalansräkning enligt 13 kap. 2 §aktiebolagslagen. Kommitténsforslag: Överensstämmer med milt (se betänkandet s. 146 fi). Remissinstanserna:Remissinstanserna har tillstyrkt kommitténs förslag eller lämnat del ulanerinran. Skälenför mitt förslag: Som jag har redovisat i föregående avsnitt innehåller 13 kap.2 § aktiebolagslagen regler som lar sikte på situationen då del kan antas alt ellaktiebolag har förbrukat mer än hälften av del registrerade aktiekapitalet.Regleringen innebär atl styrelseledamöterna kan bli skyldiga att avvecklabolaget saml att de annars kan bli personligen belalningsansvariga för bolagetsdärefter uppkommande förbindelser. Regleringens effektivitet begränsasemellertid bl.a. av all del ofta är svårt all i efterhand fastställa vid vilkenlidpunkt det fanns skäl att anta atl aktiekapitalet var förbrukat lill mer änhälften. Antalet fall där styrelseledamot blivit personligen betalningsansvarigför bolagels förbindelser på grund av alt regeln om upprättande avkontrollbalansräkning inle följts är också anmärkningsvärt litet. Ettförhållande som tyder på att ell bolag har förbrukat en stor del av sill aktiekapitalär atl bolaget saknar utmätningsbara tillgångar. I praktiken föreligger med dennuvarande regleringen goda möjligheter att efter ett misslyckat ulmätningsförsökpåföljdsfritl kunna fortsätta verksamheten och underlåta all upprätta kontrollbalansräkning.Skälet lill del är all del är svårt all motbevisa ell påslående om all del intefanns skäl all anta att förbrukats. För atl motverkadenna olägenhet med den nuvarande regleringen förordar jag all ett resultallöstulmätningsförsök skall utlösa en skyldighet för styrelseledamöterna att genastupprätta en kontrollbalansräkning. Om styrelseledamöterna underlåter all göradel, bör regelsystemet i 13 kap. 2§ aktiebolagslagen bli tillämpligt. Genom ensådan ordning åstadkommes all bolagsstyrelsen genast efter det all deldokumenterats all bolaget saknar utmätningsbara tillgångar ställs inför valetatt antingen upprätta en konlrollbalansräkning som enligt vad jag tidigareföreslagit skall revisorsgranskas som ett första led i ell eventuellt likvidalionsförfarandeeller fortsätta verksamheten under personligt ansvar för styrelseledamöterna. 2.4Skärpta regler beträffande underlåtenhet att inge årsredovisning Mitt förslag: Omverkställande direktören och styrelseledamöterna underlåter att inom femtonmånader från räkenskapsårets utgång inge årsredovisning och revisionsberättelsetill , skall de drabbas av ett personligt ansvarför bolagets därefter uppkommande förpliktelser. Något betalningsansvardrabbar dock inle den som visar att underlåtenheten inle beror på försummelseav honom. Kommitténsförslag: Överenstämmer i huvudsak med mitt (se betänkandet s. 148 ft). Remissinstanserna:Det stora flertalet av remissinstanserna har tillstyrkt kommitténs förslageller lämnat del utan erinran. Tre remissinstanser avstyrker förslaget medmotiveringen att del är alltför ingripande. Några remissinstanser, däribland deinom exekutionsväsendet, har ansett att lidsfristen bör vara kortare. Ett parremissinstanser har framfört all regeln bör kompletteras med en möjlighet förstyrelseledamot all befria sig från ansvar genom alt visa all underlåtenheteninte beror på försummelse av honom. Skälen för mitt förslag: 1aktiebolagslagen finns regler om upprättande och offentliggörande avårsredovisning och revisionshandlingar. Syftet med dessa regler är i förstahand atl bolagets intressenter skall kunna få upplysningar som är av betydelseför bedömningen av bolagets ekonomiska förhållanden ochutvecklingsmöjligheter. Denna skyldighet atl öppet redovisa sina ekonomiskaförhållanden utgör ett elementärt villkor för förmånen all få bedrivaverksamhet i aktiebolagsform ulan något personligt betalningsansvar. En genomgång som kommitténhar gjort visar att det är alltför vanligt all aktiebolag försummar sinaskyldigheter alt inge årsredovisning och revi-sionberältelse till Patent- ochregistreringsverket. Av detta måste man dra slutsatsen all del nuvaranderegelsystemet inle är effektivt när det gäller syftet atl förmå bolagen att irätt tid upprätta och offentliggöra sin årsredovisning Gfr bet. I989/90:LU33). Med hänsyn till denbetydelse som en öppen redovisning av ett bolags ekonomiska förhållanden harför aktieägare, affärskonlrahenter, arbetstagare, borgenärer och det allmännaär del viktigt all bolagen efterkommer sina skyldigheter i detta avseende.Skärpta regler mot underlåtenhet alt i rätt tid inge årsredovisning måsteemellertid vara enkla atl tillämpa som de inle får leda lill ökadbyråkrati. Del är också väsentligt alt reglerna får effekt särskilt i de falldär underiålelsen har sin grund i all bolaget inle vill avslöja sin ekonomiskaställning därför att denna är sådan att bolagets förmåga att betala uppkommandeskulder kan ifrågasättas. För att uppnå dessa syften bör reglerna om skyldighetatl inge årsredovisning lill kompletteras meden bestämmelse som innebär atl de personer som har lill uppgift all se lill allredovisningsre- glerna iakttas, dvs.verkställande direktör och styrelseledamöter, får vidkännas ett personligtansvar för de förpliktelser som bolaget ådrar sig efter del atl försummelsenhar varat under en viss lid. Bestämmelsen bör dock, efter förebild i 13 kap. 2§ aktiebolagslagen i dess lydelse efter , utformas så attstyrelseledamot eller verkställande direktör undgår ell sådant personligtbetalningsansvar, om han kan visa atl underlåtenhet atl insändaredovisningshandlingarna inte beror på försummelse från hans sida. Skyldighet all ingeårsredovisning uppkommer allra senast från räkenskapsårets utgång.Kommitténs förslag innebär atl ell ytterligare dröjsmål bör ledatill ell personligt betalningsansvar för de förpliktelser som uppkommerdärefter. Några remissinstanser har menat att det personligabetalningsansvaret bör kunna inträda efter ell kortare dröjsmål än somföreslagils av kommittén. Jag har för egen del en viss förståelse för denuppfattningen. Den lidsrymd som kommittén har föreslagit ger onekligen ell generöstutrymme för tillfälliga förseningar som t.ex. beror på tillfällig arbetsanhopningeller sjukdom. Delta gäller inte minst med tanke på all betalningsansvaret inleskall drabba den som kan visa all han inte har varit försumlig.