prop · GE0334 · 1990-12-31 00:00:00 — Rundgången islaisfinansema minskas och skattetrycket kan sänkas. anseratt de medel som härigenom frigörs i första hand bör komma bostadssektom tilldel genom att man avskaffar, eller i vart fall kraftigt sänker,fastighetsskatten.. Förslagetmed ränielån kan enligt förbundet få oanade konsekvenser om inte framtidenskosmadsutveckling blir den förväntade. En småhusägare kan i ett pätvingat läge,stå där med skulder som han inte har någon som helst möjlighet att klara av.Hur utredningens förslag om skuldurvecklingsgaranti då fungerar kan vi . Förbundet anser därför att del måste utredas etl bättre system änränielån. BoroAB anser att utredarens förslag är fel därför alt del innebär att nästan helaskattereformen länefinansieras. Enligt förelaget är det nationalekonomisktvansinne och poUtiskt lättsinne. är den föreslagna modellen till ränlelän ogenomförbar eftersom denkraftfuUt ökar den regionala orättvisan eftersom värdetillväxten varierar såstarkt i olUca delar av landet och mellan tätort och glesbygd. föreslåratt man istället använder en anpassning av taxeringsvärdema tillmarknadsvärdema med en progressiv fastighetsskatt till att finansieraskattereformen. Det kommer snabbi och effektivt att dämpa övervärdena i storatätorter och skapa bättre Ukvärdighei över hela landei. An använda taxeringsvärdeoch fastighetsskatt som finansieringskälla fördelar finansieringen avskatteomläggningen på hela fastighetsbeståndet och inte enbart på nyproduktionav bostäder. Dei problem som indirekt uppslår för barnfamiljer och låginkomsttagare kankompenseras genom etl effektivt nyttjande av bostads- Prop. 1990/91: 34 bidragssystemet. är i huvudsak positiv till de gmndläggandeprinciperna i förslaget lill nytt bostadsfinansieringssysiem. Styrelsenspositiva inställning fömtsätter dock dels atl inkomstskaiieutredningensförslag genomförs så att hushällen fär tillräckligt ökade nettoinkomster iförhållande till de ökade boendekostnadema, dels att det nyabosiadsfinansieringssystemei inte leder till ökade kommunala kosmader.Styrelsen accepterar över huvud taget inle ökade kommunala kosmader till följdav ett nytt Ixastadsfinansieringssystem. Förbundsstyrelsenframhåller atl det föreslagna systemet pä sikt kommer atl lösa en hel del av debrister som finns i nuvarande system. Systemet medför dock problem under entämUgen lång övergångstid. De första 10-15 åren kommer kosmadsskillnademamellan nyproduktion och bosläder i del äldre beståndet att öka. medförenligt styrelsens mening risker för en minskad rörlighet på bostadsmarknaden.Vidare drabbas vissa gmpper. Ungdomar och särskilt de smderande har inte rådmed bostäder i nyproduktionen och det finns risk för att de får det ännusvårare om boendekosmadsutredningens förslag genomförs.Vidare drabbas t. ex. äldre pensionärer som måste flytta till nyproducerademodema bostäder eller gmppbostäder. Del är ocksä i den gmppen som del finnsflest personer med låg effer ingen ATP. Flertaletav de kommuner som yttrat sig är ocksä i likhet med positivaoch anser att utredningens förslag till nytt finansieringssystem pä mångapunkter innebär en klar förbättring jämfört med dagens system. kommunpåtalar att den allvarligaste invändningen mot effektema av det föreslagnasystemet rör ökningen och övervältringen av kosmader för boendel pä kommunemaoch särskfft de tned storsladsproblem. Enligt måste del slåsfast atl del är helt oacceptabelt om ett nytt regelsystem skulle innebära allboendekosmadema i storstädema ökar mer än vad som gäller för riket i övrigt Göteborgskommun framhåller att i boendekosmadsutredningens förslag inte ryms ekonomiskamöjligheter tiU den nödvändiga uppmsmingen av miljonprogrammets twstäder.Stockholms kommun menar att den överfinansiering som reformen ger börtillfalla tniljonprogramsområdena. Ett särskilt stöd till dessa områden måsteunder alla omständigheter komma till stånd. 1990/91: 34 Bilaga1 anser att det är angeläget atl det totalastödet frånstaten tffl primärkommunema inom bostadssektom och för bostadsbidragen får ensådan utformning att kommunema ges möjligheter all öka utbyggnaden av bostäderframfor allt för äldre. Samma statliga stöd bör också ges tiff landstingen förde gmppbostäder som landstingen ansvarar för. LOanser an utredningens förslag tiff bostadsfinansiering är etl klart steg i rättriktning. Men enligt LO:s t)edömning kommer vissa allvarliga problem alltjämtatt finnas kvar och frågan är om inte man bör ta ytterligare ett steg i sammarikming. För det första ligger kapital- och boendekosmaden även i etträntelänesystem pä en för hög nivå. För det andra kommer stora förmögen-helerhos fastighetsägarna även atl kunna byggas upp i elt system med ränlelän. Organisationenanser att det är angeläget att olika finansieringslösningar fmns att tiUgä.Olika former av ränlelän bör finnas som ett kompletterande altemativ tiffnuvarande hypoiekslän. Utredningens förslag till finansiering har i för Utenutsö-äckning umyttjat möjUghetema alt i detta avseende Uia tffl en fungerandekonkurrensmarknad mellan hypoteksinstimt Mäklarsamfundelavstyrker utt-edningens förslag att tiUskapa ett nytt syslem med räntelän. VidIjedömning av Iwendekosmadema måste enligt samfundet hänsyn tas till samdigaingående faktorer, vari underhållskosmader och renoveringskostnader för äldreegnahem utgör en stor del vid sidan av kapitalkosmadema. Den verkUgaboendekosmaden måste fördelas på ett riktigt sätt utan att generella metoderför boendesubventionering tillgrips. Mäklarsamfundel föreslär därför i stäUetett system med förvärvslån i Iffdiei med de som redan existerar vid förvärv aväldre villafastigheter. Förvärvslånen föresläs således kunna erhållas pä heltlikartade villkor såväl vid nyproduktion som vid förvärv av äldrevillafastigheler. Lånen föresläs behovsprövade och skall alltid lösas vidägarskifte. ansluter sig vad gäller den långsiktiga målsättningen till gmnddragen i del föreslagna bostadspolitiska stödsystemet Föreningen betonar särskilt vikten av att genom sänkta skatter göra det möjligt för de rn boendeatt själva belala en större andel av de faktiska boendekostnadema än Prop.1990/91: 34 vad som är fallet. Föreningen ansluter sig därför till förslagenom en Bilaga 1 gmndsubvention som för hyresrätt och bostadsrätt motsvararränteavdragseffekten för egnahem och att - för den framtida nyproduktionen -ersätta räntebidragen med räntelån. Del bör dock kraftigare än så skettunderstrykas an förslaget om räntelän innebär en möjffghet an fä - inte enskyldighet anta -ytterligare lån , om detta skuffe visa sig varanödvändigt för att ett tillräckligt belopp ska återstå för annan konsumtionsedan boendekosmadema betalats. PROframhåller att såvitt man har kunnat finna torde systemet medföra minskademöjligheter att göra förmögenhetsvinster bl. a. på gmnd av inflation. Dettakan i sin mr föra med sig en lugnare prisutveckling på bostadsfastigheter somär till gagn för de boende. Mot den bakgmnden kan PRO instämma i utredningensförslag. Riksorganisationenbetonar vidare att en skärpt fastighetsskatt slår hårt särskilt mot depensionärer som har egnahem. Dessa är i många faU pensionärer som dessutom haren låg pension. PRO motsätter sig bestämt den höjda boendekosmaden pä grund aven ökad fastighetsskatt. Rffcsförbundetanser det olämpligt att åter införa ett system där räntebetalningar ochamorteringar skjuls in i en oviss framtid. I stället för att införa ett systemsom innebär ökad skuldsätming för de tx)ende bör staten enligt riksförbundetsmening stimulera bostadssparandet. finner del vidare olämpligtoch ologiskt att man - som man skapar ett nytt skattesystem med syfteatt inte som dagens vara inflationsdrivande - inför en finansieringssystem förbostäder vars gmnd är antagande om fortsatt inflation. Riksförbundetpekar på att byggkosmadema och därmed hyror och viUapriser samlbostadsrättsavgifter undan.för undan har stigit. Detta har lett tffl visssegregation inom boendet anser att segregationsproblemel bört)eaktas och att särskild tanke ägnas gmppen ensamstående. Riksskatteverketanser att det måste klargöras hur det föreslagna systemet medinvesteringsbidrag skaU behandlas frän skattesynpunkt. Plan-och bostadsverkel anser an det väsentUga är atl den höjda byggmomsen inle fårgenomslag i fråga om byggandet av permanenta bostäder. Därför tillstyrkerverket förslaget om investeringsbidrag. När del gäller periodiskt underhåff ochreparationer av fastigheter med permanenta bostäder vill dock verket föreslåändringar i förhällande tffl unedningens förslag. Enligtverkels uppfatming bör investeringsbidrag lämnas i samtliga de fall dågmndsubvention lämnas i form av räntebidrag. För egnahem, där gmndsubventionenhar formen av skattereduktion för räntekostnader, bör frågan ominvesteringsbidrag för underhäU och reparationer prövas i särskild ordning. Detär olämpUgl att som boendekosmadsud-edningen föreslär införa regler somuppmuntrar fastighetsägare till att vänta med reparationer och underhåff tillstiden blir mogen för större ombyggnader. anser att den bostadspolitiska stymingen i första hand bör knytastiU investeringsbidraget som erhålles av såväl ägare tiU egnahem som andrabostadsfastigheter. bör fastställa vilken del av eninvestering i en fastighet som är den egentliga bostadsdelen, för vilkeninvesteringsbidrag skall utgå. Det investeringsbidrag som skall utgå börutformas som en viss procent av ett investeringsbidragsunderlag. DenkvalitetskontroU som utföres i samband med bygglovsgranskningen i kommunemaavser endast att säkerställa att projektet uppnår minst den standard som följerav gällande byggregler. Denna granskning ger således inga incitament för atthöja standarden utöver miniminivån. Plan- och bostadsverkel föreslär därför attvid beräkning av garantiunderlag bör tillägg för redovisade kvaliteter m.m.utöver minimikraven för bygglov kunna göras på samma sätt som i den nyavärderingsmetoden som trän i kraft . Pä sä sätt kommergarantiunderlaget och därmed stödet tffl projektet att öka i proportion tillredovisade och godkända kosmader för sådana för samhäUei och de boendeangelägna, långsiktiga kvaliteter. Enliglplan- och bostadsverkel är investeringsbidraget ur administrativ synvinkel enmyckel enkel hantering som kan införas med några månaders förberedelsetid. HSBanser atl den höjda byggmomsen bör restitueras i stäffet för att kompenserasmed investeringsbidrag. Restimtion skapar större stabilitet och minskaradministrationen. EnUgtRiksbyggen är det av boendekosmadsutredningen föreslagna investeringsbidragettiU nyproduktionen helt nödvändigt om man inte är beredd atl göra principieUaavsteg frän en cnhedig mervärdebeskattning. 1990/91: 34 Bilaga1 tillstyrker förslaget om ett schablonbestämt investeringsbidrag. SABObör det ge kompensation även för de räntekostnader som uppstår fränbetalning av mervärdeskatten till utbetalning av investeringsbidraget. Entreprenörföreningenanser att utredningens förslag all införa ett investeringsbidrag som motsvararden höjda byggmomsen är välbetänkt. Avgränsningen till permanentbostäder skapardock en ganska märklig uppdelning av marknaden och gränsdragningsproblem i s.k. blandade fastigheter. Entreprenörföreningenanser att krav pä kvalitet, energisparätgärder bör ställas i samband medansökan om bygglov. Den dubbelprövning som förekommer i låne- ochbygglovsärenden medför stor tidspfflan och onödiga kosmader. FöreningenvUl vidare bestämt avråda från en beslutsordning för investeringsbidraget sommedför att detta kommer att ingå i eller päverkas av det oberäkneligaförhandUngsspel som föregår lånebeslut (eller motsvarande) i mängalänsbostadsnämnder. Förbundetföreslär att frågan utreds om att ersätta boendekostnadsutredningens förslagom räntebidrag och investeringsbidrag med ett produktionsbidrag, som betalasut i samband med ny- och ombyggnad. Bidragsunderlaget bör beräknas pä skäUgenenkla och schabloniserade gmnder. STRtillstyrker att bostadsbyggandet undantas frän momshöjningen, men föreslår attdetta sker genom reducerad skatt som . Utt-edningens förslag, därinvesteringsbidrag skaff handläggas av länsbostadsnämnderna och beräknas pägmndval av ett faslslälll låne- eller garantiunderlag är inle enklare, snararetvärtom. Det begränsar ocksä återbäringen tiff de bostäder som godkänns i detstadiga systemet Också fritidsbostäder kommer enffgt förslaget att belastas medfull moms, trots an del fmns goda skäl an reducera momsen även för dessa.Exempelvis kan ett hushåll välja att skaffa fritidsbostad i för an bytatUl en större permanenibosiad. Förbundetvidhåller all bostadsbyggandet helt bör momsbefrias eftersomboendekosmadsutredningen inte på nägol sätl vederlagt förbundets påståenden omatt en "rundgäng" blir följden av moms pä byggande. är dock förslaget om investeringsbidrag är ett steg i rätt Prop.1990/91: 34 rikming. Effekten av detta bidrag pä kort sikt förtas dock av attnivån för den Bilaga 1 garanterade nettoutgiften höjs. medinvesteringsbidrag motsvarar RINK:s nivä med byggmoms. Denkostnadsdämpande effekt som skulle åstadkommas i nyproduktionen försvinner ochboendekosmadsutredningen föreslår därmed samma höjning av kosmadema förnyproduktionen trots att man föreslär investeringsbidrag. Närdet gäller utformningen av investeringsbidraget pekar förbundet pä att man föratt fullt ut täcka momshöjningen måste inräkna kompensation för deränlekosmader som uppslår på gmnd av betalning av moms sker långt föreutbetalning av investeringsbidraget ViUaägareförbundetanser i första hand an byggmomsen ej skaU höjas. Det av boendekosmadsuo-edningenföreslagna investeringsbidraget neutraliserar i praktiken momshöjningen för ny-och ombyggnad av permanentbostäder. Förbundet kan acceptera förslaget i andrahand, men vill peka pä de negativa konsekvenser som konstmktionen medför i formav administrativt krångel och ökad randgång i statsfinanserna. Kommunförbundetfömtsätter all inte enbart nybyggnads- utan även ombyggnadsverksamhetenkompenseras för ökade kosmader tUI följd av en ändrad byggmoms. framhåller att det är bra att utredningen föreslår kompensation förmomshöjningen pä byggande. Det bör emellertid ytterligare övervägas om inte enrestimtion är enklare och administrativt biUigare. DärtiU måste ett bidragbcakla. räntekosmaden för moms från det att momsen betalas tiJIdess bidraget betalas ut EnUgtkommunen är det är svan att förstå motivet till den administrativa mndgång somblir följden av utredningens förslag. Det vore enklare att undantabostadsinvesteringar från momshöjningen. Kommunenanser huvudtanken riktig. Full moms pä bostadsbyggandet leder enbart tUIomotiverade prisökningar på äldre fastigheter och mäste ändå neutt-aliseras avstöd tiU nyproduktionen. Men man kan hysa betänkligheter mot enschablonutbetalning av moms tiJl fastighetsägaren. Redan nu är inslaget av"svart" arbetskraft aUtför stort i byggsektorn och det fmns ettutmärkt tilffalleatt underlätta en upprensning om investeringsbidraget endast utbetalas Prop.1990/91: 34 mol momsredovisade fakturor. Kommunenvill poängtera vikten av an investeringsbidrag införs bäde vid nybyggnad ochombyggnad, om byggnadsverksamheten skall belastas med full moms. Enliglkommunen txir utbetalningen av investeringsbidrag kopplas till all vissakvalitetskrav uppfyUs vid nyproduktion och ombyggnad. FastighetskontorettUlstyrker förslaget om ett investeringsbidrag som motsvarar höjningen avbyggmomsen. Härigenom får bostadsbyggandet konkurrensfördelar jämfört medövrigt byggande. Del motverkar ocksä det spräng i produktionskoslnadema someljest skulle bli svärhanterad i över-gängsskedet. Möjligen bordeinvesteringsbidraget också utsträckas till atl gälla följdinvesleringar tiffbostadsbyggandet, t.ex. barnstugor. LOtfflsiyrker av följande skäl förslaget om investeringsbidrag. A. Denhöjda byggmomsen fär ett betydligt högre genomslag pä nypro duktionen än i det äldre beståndet Detta ökar kosmadsskillnaden mellan yngre och äldre bostäder. B. ökadekapitalvinster pä del äldre l)esiåndet är en annan effekt av den höjda byggmomsen vilket skapar fördelningspoUtiska problem. C. Medinvesteringsbidrag är del möjligt atl genomföra en neutral moms på byggområdet och minska effektema på byggkosmadema. TCOtUlstyrker förslaget om investeringsbidrag. Skattebetalarnasförenmg anser att en förhöjd byggmoms enUgt förslaget firän KIS skulle fåmycket affvarliga konsekvenser i bostadspolitiska hänseenden. I valet mellanatt begränsa dessa verkningar genom ett investeringsbidrag enligtutredningsförslaget och att inte höja byggmomsen är dock det senare altemativetklart fördelaktigast Samfundetanser att utredningen inte ger underlag för ett ställningstagande vilken av metodema differentierad mervärdeskatt eller investeringsavdrag som bör genomföras och om ett sådant schablonavdrag i så faU skaU beräknas schablonmässigt. Deadministrativa och kontt-ollmässiga problemen med en differentierad Prop.1990/91: 34 mervärdeskatt bör dock inte överdrivas. Enligt samfundels meningfungerar Bilaga 1 reglema ulan större problem och utgör eltviktigt steg för all uppnå konkurrensneutralitet mellan arbete i egen regi ochupphandling av byggijänsier. För att uppnå konkurrensneutralitet föreslär KISdärför regler om uttagsbeskaiming. Dessa regler innehåller komplicerande inslagoch leder till tillämpningsproblem och motsvarande kontrollproblem somreduceringsreglema. Dessutom leder de till redovisningsproblem och vidarekräver kommunemas kompensationssystem en inle ot)etydlig administration. tillstyrker förslaget att ränteavdrag för enskffdainkomsttagare och privata fastighetsägare skaff kombineras med etl räntebidragtill allmännyttan. Dä blir ulgängslägei detsamma och gör sä alt neuDuUtetsmäletkan näs pä ett enkelt sätt HSBanser att ett system med grundsubvention kräver långt gängen neutralitet medäganderättens skatteavdrag. En begränsning enligl nuvarande ränte-bidragsmelodär därför oacceptabel. Subventionsunderlagel bör, enUgt HSB:s mening, beräknaspä de verkliga produktionskosmadema ulan begränsningar. Omfattningen avbidragsberättigade åtgärder måste också bli lika som för äganderätten, vilkelbl. a. innebär att alla investeringar i ansluming till bostadsbyggandet inrymsi garantiunderlaget. EnliglHSB är del vUciigt att hälla isär subventions- och finansieringssystem. Därförbör gmndsubventionen inle göras avhängig vilken finansieringsform somtillämpas. Vidare skulle en minskning över tiden av gmndsubventionen enligtförslaget strida mot neutralitetskravet. Gmndsubventionen bör därför utgå utanfiktiva amorteringar tiff dess amorteringar sker på urspmngligt län. HSBanser att en detaljerad uppdelning av ett stort antal åtgärder efter livslängdskapar en onödigt komplex finansiering. Metoden är rimUg om antalet åtgärder ärbegränsade. Vid omfattande ombyggnadsätgärder till nybyggnadsstandard börbidrag och län jämstäUas nied nybyggnad. HSB anser vidare allvillkoret om faktiskt betalda räntor innebär en avse värd försämring mol dagens situation, där räntebidrag kan utgå även vid finansiering av s.k. ROT-ätgärder med fonderade medel. Fondema är upp byggda med beskattade medel hos de boende. Om t.ex. en bostadsrättsföre ning i StäUet av medlemmama begär ekonomiska liUskolt som finansieras med lån, skulle subvention utgå. Utt-edningens förslag kommer därmed atl motverka fonduppbyggnad för reparation och underhäll och främja skuldsättning. 1990/91: 34 Bilaga1 delar i allt väsendigt utredningens överväganden och förslag i frägaom den s. k. gmndsubventionen. Utformningen är robust och enkel och böreffektivt bidra liU att skapa en godtagbar neutralitet meffan upplätelseformema.Riksbyggen kan också godta att man inte inom twstadsfinansie-ringssyslemets ramkan förhindra den skenbara neud:a.litetsbrist som består i atl ägare tillegnahem genom rebeläning kan tillgodogöra sig en fömyad gmndsubvention i formav ränteavdrag. SBCaccepterar inte utredningens tankar om en gemensam gmndsubvention. I remissvaröver inkomstskatteun-ednmgen föresläs att bosiadsränlor skall ges en meraförmånlig behandling än övriga skuldräntor, samt att inte föreslagnaavdragsbegränsningar genomförs. Del medför i sin lur att den statliga subventionentiff bostadsinvesteringar inte kan utformas som boendekostnadsutredningenföreslär. SABOanser atl hyresrätten, av neutralitetsskäl, skall ges en gmndsubvention sommotsvarar egnahemmens rätt alt göra underskottsavdrag för läneräntor.Fullständig likformighet erhålls inte för hyresrättens gmndsubvention jämförtmed egnahem. Gmndsubventionen för egnahemmen är en generell skattereduktionsom gäller oavsett syftet med länet. Enligt kan därför skillnaden mellandet 30-procentiga räntebidraget och underskottsavdraget meffanupplätelseformema endast accepteras under fömisätming att allmännyttigabostadsförelag fortsätmingsvis schablonbeskattas och att bl. a. fonderingar förunderhäll därigenom kan hällas skattefria. Om detta inte är möjligt anser SABOatt kompensation måste utgå i nägon annan form. SABOanser vidare att gmndsubventionen (och räntelänegarantier) alltid bör kunnalämnas ot)eroende av finansieringsalternativ och extern beläning. Förbundetföreslår att frågan utreds om att ersätta utredningens förslag om räntebidragoch investeringsbidrag med ett produktionstridrag, som betalas ut i samband medny- och ombyggnad. Bidragsunderlagei bör beräknas pä skäUgen enkla ochschabloniserade gmnder. tillstyrker i princip förslaget om gmndsubvention men anser attvissa justeringar mäste göras. Problemet an ägare av småhus kan använda sitthus som säkerhet för belåning för nyinvesteringar men ocksä till konsumtion ocherhålla ränteavdrag för detta måste avhjälpas. Vidare mäste alla de faktiskaräntekostnader som finns i fastighetsförvalt- ningenläggas till gmnd för räntebidrag för hyre.s- och bostadsräiishus. 1990/91: 34 lomö-ätisavgäld måste fä räknas in i underlaget eftersom denär en ränta pä Bilaga 1 tomtens t)eräknade kapitalvärde. Villaägareförbundetgodtar utredningens förslag endast under den fömtsättningen attränieavdragstaket höjs och realvärdesäkras. kan enklast ske genomanknytning till basbeloppet för allmän försäkring. Förbundets förslag är angränsen sätts till sex basbelopp för vuxna och ett basbelopp för bam. Förbundetmotsätter sig vidare atl det föreslagna systemet ersätter det nuvarande stödetför dem som har räntebidrag. framhåller att det är bra att utredningen eftersträvar likhetmellan olika upplätelseformer. Den föreslagna grundsubventionen tycksemellertid missgynna hyresrätten. Det är därför nödvändigt att räntebidragetger stöd för alla delar i investeringarna och även beaktar evenmellatomträtisavgälder. Det bör dessutom övervägas om räntebidragen skall begränsastill en t)estämd antagen produktionskostnad. Om sä ändå sker måsteortskoefficienien för höjas väsentligt pä det sätt fastighetskontoretanfört. Detbör vidare sakna betydelse hur en investering finansieras. Del finns ingenanledning att tvinga bostadsföretagen till upplåning om det i övrigt ärförmånligare att bekosta investeringen med egna medel. TCOkonstaterar all utredningens förslag är en följd av avdragsränen för ränteutgifteroch av kravet på lika behandling av olika upplätelseformer. TCO accepterardärför utredningens förslag när del gäUer hyresrätter men avstyrker förslagetatt räntebidrag skall lämnas även för bostadsrätter med hänvisning tfflinkomstskaiieutredningens förslag om skattereduktion. EnligtSACO/SR tillfredsställer förslaget kravet pä neuQ-alitet mellan upplätelseformema.Gmndsubventionen är vidare neutral mellan ny- resp. reinvesleringar. Det äroerhört viktigt att en sädan neutralitet kan upprätthållas och göras trovärdig. Föreningenansluter sig tiU förslagen om en gmndsubvention som för hyresrätt ochbostadsrän i storlek motsvarar ränteavdragseffekien för egnahem. 4 Räntelån Prop. 1990/91: 34 Bilaga1 4.1 Räntelån -allmänt Fuffmäktigeavstyrkte enhälligt vid remisstillfällei an en ränlelånesysiem skulleinföras pä Ixjstadsfinansieringens område.