prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — Dessa be stämmelser i det nya inkomstslaget kapital skulle emellertid kunna tolkas som att ränteutgifter och reaförluster även för inskränkt skattskyldiga blir generellt avdragsgilla. Det skulle innebära att den som är bosatt utomlands och arbetar i får möjlighet att göra avdrag i kapital föralla sina ränteutgifter, dvs. även sådana räntor som inte är hänförliga till kapital Tjänsteinkomsten skulle, med en sådan fillämpning, i många fall Prop.1990/91:54 bli helt skattefri såväl i som utomlands. Detta ärsjälvfallet inte en avsedd effekt. Andra momentet ändras därför så att dengenerella avdragsrätten för ränteutgifter och reaförluster begränsas. Omränteutgiften inte är en omkostnad för intäkternas förvärvande får en inskränktskattskyldig inte dra av utgiften. En reaförlust är endast avdragsgill omskattskyldighet hade förelegat i för motsvarande reavinst. 1praxis har avdrag vägrats för kostnader för bankgaranti (RÅ 84 1:37).Bankgarantiavgiften har inte jämställts med ränta och har inte heller ansettssom förvaltningskostnad, 1 propositionen om reformerad inkomst- och företagsbeskattninguttalades att det inte fanns skäl att frångå denna praxis (prop, 1989/90:110s,404). Följande kan tilläggas. En grundläggande bestämmelse i andra momentetanger att från intäkt av kapital får avdrag göras för omkostnader förintäkternas förvärvande. Om en bankgarantiavgift utgör en kostnad för attförvärva intäkterna är avgiften således avdragsgill i kapital. Andrastycket, som innehåller regler om ränteavdragsbegränsningar, har kompletteratsmed bestämmelser som innebär att endast vissa ränteinkomster höjer utrymmetför fullt avdragsgilla ränteutgifter Dennya ränteavdragsbegränsningsregeln medger inte aU avdragstaket höjs pä grund avränteinkomster på framfidskonton o,d,, fordringar i utländsk valuta,obligationer som emitterats till underkurs, obligationer med varieranderäntesats eller ränta som inte betalas , konvertiblaskuldebrev, vinstandelsbevis och andelar i räntefonder Med obligation somemitterats till underkurs avses skuldebrev som getts ut till en kurs somunderstiger av skuldebrevets nominella belopp. Med begreppet likvärdigafordringar avses inlåningskonton hos andra kreditgivare än bank,Denkvittningsgilla räntan på banktillgodohavanden och liknande inlåningskontonskall vara tillgänglig för lyftning beskattningsåretoch avse hela den fram till årets utgång upplupna räntan, 1 fråga omobligationer krävs att den upplupna räntan skall betalas ut vid eneller flera tidpunkter Den årliga kupongen kan således vara fillgänglig förlyftning även efter årets utgång, t,ex, . Även reavinst enligt 29 §2 mom, på sådan tillgång höjer ränteavdragstaket. Det förhållandet attränteinkomster mottas i förskott hindrar självfallet inte att ränteinkomsternahöjer ränteavdragstaket. För att uppnå enhetlighet i fråga om tidpunkten för att bestämmastatslåneräntan har det gjorts en ändring i tredje stycket. Iett nytt fjärde stycke sägs att som realisafionsförlust räknas också valutakursförlustpå skulder och fordringar i utländsk valuta. Dessa förluster är liksom andrareaföriuster enligt huvudregeln avdragsgilla fill , Ändringeni femte stycket är föranledd av de nya reglerna för beskattning av reavinst påandel i räntefond (jfr 27 § 1 och 6 mom,), Ändringenär en konsekvens av den ändrade avläsningsfidpunkten för statslåneräntan ipunkt 16 av anvisningarna till 22 § KL, Ändringenar en redaktionell anpassning till förslaget till lag om värdepappersfonder(prop, 1989/90:153) som ersätter aktiefondslagen (1974:931), Enligtförsta stycket första meningen skall vad som gäller om utdelning från utländsktbolag tillämpas även på utdelning från annan utländsk juridisk person. Dettagäller dock inte sådana utbetalningar som enligt 3 § 1 mom, tredje stycketskall jämställas med utdelning. Sådana utbetalningar från en annan utländskjuridisk person än ett utländskt bolag beskattas inom reavinstsystemet, Iförsta stycket andra meningen har gjorts en redakfionell ändring. Isyfte att skapa enhetliga regler i de fall då statslåneräntan läggs till grundför olika beräkningar har i första stycket gjorts en justering som innebär attstatslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret skall varaavgörande. Andrastycket har kompletterats med en regel som klargör vem som får fillgodoräknasig sparad utdelning för det fall att aktierna bytt ägare underbeskattningsåret.Om det finansiella instrumentet ger avkastning flera gångerunder , vilket kan förekomma bl.a. för konvertibla skuldebrev, skall densom äger instrumentet vid det första betalningstillfället tillgodoräkna sigsparad utdelning. Itredje stycket har en särskild bestämmelse införts för det fall att aktie ifåmansföretag förlorat sitt värde till följd av att företaget upplösts genomlikvidation eller fusion. Enligt första stycket skall utdelning utöver vissnivå (överskjutande belopp) tas upp som intäkt av tjänst. Eftersom begreppet utdelningenligt 3 § 1 mom. tredje stycket innefattar bl.a. utskiftning kommer dessabestämmelser även att bli fillämpliga på utskiftade belopp. Det överskjutandebeloppet, beräknat enligt bestämmelserna i första stycket, skall då minskas medden reaförlust som uppkommit. Detta innebär att ett motsvarande belopp skalltas upp som inkomst av kapital (jfr emellerfid bestämmelsen i 27 § 5 mom.tredje stycket SIL enhgt vilken reaförlusten får kvittas fullt ut till den delbeloppet motsvaras av utdelning från bolaget och ). Ifjärde stycket har tagits in de nya bestämmelserna för den särskilda uppräkningsom ökar det kapitalbeskattade utrymmet i fråga om aktier och andelar som haranskaffats . Uppräkningen går som längst tillbaka ochgrundas på förändringar i konsumentprisindex. Vid nyemission skallanskaffningskostnaden hänföras till emissionsåret när uppräkning görs.Aktiernas anskaffningskostnader räknas upp med de omräkningstal som RSVfastställt för beräkning av reavinster på fastigheter under beskattningsåret1990. Uppräkningsregeln är också fillämplig på ovillkorliga kapitaltillskottsom gjorts . Detnya undantaget från tjänsteinkomstbeskattning av reavinster i form av ett beloppstak har tagits in i sjätte stycket. Bestämmelsen skall tillämpas 310 såatt man lägger ihop närståendekretsens sammanlagda reavinster utöver Prop.1990/91:54 kvarstående sparad utdelning under tio beskattningsår. När dessavinster överstiger 200 basbelopp skall överskjutande vinst i sin helhetbeskattas som inkomst av kapital. När flera närstående säljer under sammabeskattningsår skall den tjänstebeskattade delen av vinsten proportionerasmellan dem. När de däremot säljer under olika beskattningsår inomtioårsperioden kan det hända att den som säljer senare tjänar på detta.Eftersom reglerna tillämpas inom en krets av närstående måste detta godtas. Vidtillämpning av beloppstaket beaktas inte vinster som redovisats iinkomstslaget tjänst för avyttringar som ligger mer än tio beskattningsår föredet aktuella beskattningsåret. I nionde stycket anges att vid bedömningen avom ett fåtal personer äger aktierna i ett fåmansföretag skall sådana delägareanses som en person, som själva eller genom någon närstående är eller undernågon del av den senaste tioårsperioden har varit verksamma i företaget ibetydande omfattning. Syftet är att företag som drivs gemensamt av mångaobesläktade delägare, som alla arbetar i företaget, skall behandlas somfåmansföretag. Om t.ex. 20 konsulter säljer sitt företag blir beloppstaketsåledes tillämplig endast i den mån vinsten överstiger 200 basbelopp för resp.konsult. Om närstående till konsulterna också äger aktier blir reglerna omnärståendekretsen tillämpliga på resp. konsult. Isista stycket har tagits in en bestämmelse som begränsar uppräkningen avkapitalbeskattat utrymme i fråga om andra finansiella instrument i företaget änaktier och andelar. Till statslåneräntan läggs i dessa fall endast en procentenhet(jfr avsnitt 4.5.4). Här anges också att den nya uppräkningen av anskaffningskostnaderför akfier som förvärvats inte medges för ifrågavarandefinansiella instrument. Momentethar också justerats så att de tidsgränser som i lika avseenden påverkartillämpningen av bestämmelserna anknyts fill beskattningsår Lagrummethar, fill följd av att skattskyldigheten till statlig inkomstskatt för inkomstav tjänst föreslås slopad för utomlands bosatt, omredigerats så att detinnefattar en uttömmande uppräkning av de inkomster för vilka skattskyldighettill statlig inkomstskatt föreligger för person som är begränsat skattskyldig. Ändringenär en redaktionell anpassning fiU förslaget fill lag om värdepappersfonder(prop. 1989/90:153) som ersätter aktiefondslagen (1974:931). Itredje stycket har förts in en komplettering som anger att anskaffningsvärdet,i förekommande fall beräknat enligt genomsnittsmetoden, övertas i samband medförvärv av fordran eller skuld i utländsk valuta genom arv,, testamente, gåva,bodelning eller annat fång som inte är jämförligt med köp eller byte. Ettnytt femte stycke har införts. Stycket har följande innebörd. avyttring resulterat i enfordran i utländsk valuta och försäljningsintäkten Prop. 1990/91:54 växlas tillsvenska kronor från avyttringen fillämpas den faktiskaväxlingskursen på växlingsdagen när intäktens värde beräknas. I gengäld skeringen särskild kursvinstberäkning enligt 30 § 2 mom. för fiden efteravyttringen (jfr 30 § 2 mom. femte stycket första meningen). Om endast en delav försäljningsintäkten växlas till inhemsk valuta skall den faktiskaväxlingskursen tillämpas för denna del. För övrig del tillämpasav-yttringsdagens kurs. Beskattning av kursvinst för denna del för tid efterav-yttringsdagen sker normalt vid senare tillfälle. Momentetinnehåller bestämmelser om vad som skall anses som en avyttring. I samband medskattereformen infördes i första stycket andra meningen en bestämmelse om attdet förhållandet att aktier eller andra finansiella instrument blir definitivtvärdelösa genom upplösning av ifrågavarande bolag genom konkurs ellerlikvidation jämställs med avyttring. Det innebär bl.a. att vid nedsättning avaktiekapitalet skall avyttring inte anses förehgga i andra fall än närnedsättningen genomförs på så sätt att ägaren definitivt av-hänts aktierna. Enindragning eller inlösen av aktierna skall således alltjämt anses innebära enavyttring.Bestämmelsen att avyttring skall anses föreligga när bolaget upplösesgenom likvidation har här kompletterats med en regel som tar sikte påfusionsfallen. Eftersom alla utbetalningar fill aktieägaren vid likvidationeller fusion skall behandlas som utdelning kan utbetalat belopp inte tillnågon del anses utgöra vederlag för själva aktien. Bolagets upplösning kommerdärför alltid att leda till en reaförlust motsvarande anskaffningspriset påaktien. När det gäller utländska bolag är det utan betydelse på vilket sättbolaget upplösts. Det avgörande är att det är fråga om en slutlig och verkligförlust. Bestämmelsernai detta moment är inte tillämpliga på omsättningsaktier Utskiftning på grund avinnehav av aktier som utgör omsättningstillgång beskattas på sedvanligt sättsom inkomst av näringsverksamhet. Den värdenedgång som uppkommer på akfiernagenom utskiftningen får betydelse för lagervärderingen vid beskattningsåretsutgång. Ifjärde stycket har benämningen aktiefond ändrats till värdepappersfond (jfrprop. 1989/90:153). Momentetsfjärde stycke förtydligas så att det framgår att stycket endast tar sikte påterminsavtal som utgör finansiella instrument. Sistnämnda begrepp behandlas iprop. 1989/90:110 s. 722 i specialmotiveringen fill 27 § 1 mom. Innebörden avförtydligandet är att särregleringen i fråga om skattskyldighetens inträdeendast tillämpas på sådana terminer som är avsedda att omsättas påkapitalmarknaden. Samma ordning gäller för optioner De särskilda reglerna föroptioner resp. terminer i tredje och fjärde styckena i momentet kan såledesinte tillämpas på avtal som fått etiketten opfions- eller terminsavtal men somrent faktiskt utgör ett vanligt försäljningsavtal. Det sagda följer för övrigtredan av den allmänna principen att beskattningen skall grundas på den verkligainnebörden av en transaktion (jfr prop. 1989/90:110 s. 395 f.). Momentetsom uteslutande gäller fysiska personer och dödsbon är nytt. Av bestämmelsenframgår att vinst vid avyttring av en näringsfastighet under vissaförutsättningar skall minskas med ett belopp motsvarande ett underskott somredovisats i en förvärvskälla i inkomstslaget näringsverksamhet. Det saknarbetydelse om vinsten - beräknad enligt bestämmelserna i 25 § 1-10 mom. - skettenligt en konvenfionell metod eller enhgt den särskilda schablonregeln i 25 § 9mom. fjärde stycket SIL. Bestämmelsen tar sikte på den situationen att ennäringsfastighet avyttras med vinst samfidigt som den förvärvskälla vartillfastigheten varit att hänföra redovisar ett underskott. I så fall skallunderskottet räknas av mot vinsten. Åtgärden är den sista som sker vidvinstberäkningen. Sådan avräkning skall ske innan motsvarande avräkning skallske mot vinst vid avyttring av bostadsrätt som inte är privatbostad och somavyttrats och som hört fill samma förvärvskälla. aktuell avräkningskall också ske innan bestämmelserna i 33§ 3 mom. KL kan tillämpas. Ett beloppsom dras av från vinst vid tillämpning av denna bestämmelse får aldrig varastörre än vinsten före avdraget. Iförsta stycket regleras frågan om vad som skall anses som förbättringskostnaderStycket har utökats med c och d, 1 c - motsvarande det borttagna femte stycket-stadgas att såsom förbättringskostnader skall räknas bostadsrättens andel iföreningens kostnader för ny-, till- och ombyggnad av fastigheten som skettunder lägenhetshavarens innehavsfid. Av d framgår att bostadsrättens andel iföreningens utgifter för reparation och underhåll av fastigheten också skallräknas som förbättringskostnader i den mån fastigheten på grund av arbetet harkommit i bättre skick än vid förvärvet av lägenheten. Avandra stycket framgår att en utgift som vid inkomsttaxeringen behandlats somen omkostnad i näringsverksamhet inte räknas som förbättringskostnad. Av etttillägg framgår att denna bestämmelse endast avser utgifter förlägenhetsinnehavarens egna åtgärder på lägenheten, dvs, sådana förbättringskostnadersom avses i första stycket a och b, Ifjärde stycket uppställs vissa ytterligare villkor för att utgifter enligtförsta stycket skall anses som förbättringskostnader Av bestämmelsen framgåratt beloppsgränsen avser lägenhetsinnehavarens egna utgifterför förbättringsarbeten på lägenheten, hans andel av föreningens kostnader förny-, till- och ombyggnad av föreningsfastigheten, lägenhetsinnehavarens egnautgifter för värdehöjande reparafioner och underhåll samt hans andel avföreningens utgifter av detta slag som lagts ned på fasfigheten. Vidareframgår - om åtgärderna avser värdehöjande inre eller yttre reparation ochunderhåll - att avdragsrätten endast gäller utgifter som har lagts ned desenaste fem åren före avyttringen, 1 fråga om sådana utgifter gäller vidare attavdragsrätt endast föreligger i den mån lägenheten resp. fastigheten vidavyttringen alltjämt befinner sig i bättre skick än vid lägenhetsförvärvet. Beträffandedetta moment - som är nytt - kan hänvisas fill vad som anförts beträffandenäringsfastigheter i specialmotiveringen till 25 § 11 mom. Härutöver kananmärkas av vinst vid avyttring av en bostadsrätt som inte är privatbostadskall minskas med underskott i förvärvskälla i inkomstslaget näringsverksamhetsedan underskottet justerats med hänsyn till vad som redan kan ha utnyttjatsenligt 25 § 11 mom. 1 momentethar angetts att vissa finansiella instrument som delvis består av fordringar skall beskattas enligt aktievinstreglerna endast om fordringen är utställd i svenska kronor Ändringen innebär att finansiella instrument som till någon del består av en fordran i ufiändsk valuta skall beskattas enligt be stämmelserna i 30 §. Det gäller konvertibla skuldebrev och konverfibla vinst andelsbevis som är utställda i utländsk valuta. Det gäller också optioner och terminer vars underliggande egendom är nyssnämnda typ av fordran. Skul debrev med optionsrätt beskattas dock som två separata instrument även om opfionsrätten inte avskiljts (jfr avsnitt 4.4). Ändringeni fråga om skuldebrev som emitterats förenade med opfionsrätt har föranlettändringar i momentet. Skuldebrev som är eller har varit förenade medoptionsrätt samt opfionsbevis ingår inte längre i uppräkningen av instrumentsom avses i bestämmelsen. Uttrycket teckningsoption har fillkommit i dennauppräkning. Ändringen medför att ett sådant skuldebrev i svenska kronor alltidreavinstbeskattas enligt 29 §. Opfionsrätten reavinstbeskattas aUtid enligt 27§ vare sig den avskiljts eller ej. Ettskuldebrev i utländsk valuta förenat med opfionsrätt beskattas således enligt30 § och optionsrätten beskattas enligt 27 §. De värdepapper som beskattasenligt valutareglerna i 30 § får inte en utökad kvittning på det sätt somgäller för aktier Momentetinnehåller bestämmelser om den s.k. restvärdemetoden. Bestämmelserna tillämpaspå såväl köp- som teckningsoption som den skattskyldige erhållit genom förvärvav skuldebrev förenat med sådan option. Med förvärv avses även annat förvärv änförvärv genom teckning av skuldebrev förenat med optionsrätt. Omett skuldebrev löses in till sitt nominella belopp leder restvärdemetoden iallmänhet till att skuldebrevet visar en vinst. Anskaffningsvärdet för optionsrättenfår dras av som en reaförlust om optionen inte utnyttjas (24 § 2 mom.första stycket SIL). Denna förlust är avdragsgill tiU om marknadsnotering inte föreligger. Om opfionsrätten i ett sådant fall är mark nadsnoterad och det inte finns några kvittningsgilla vinster enhgt 27 § 5 mom. SIL får förlusten bara dras av till mot vinsten på skuldebrevet. Ändringeni första stycket är redakfionell. Iandra stycket är benämningen aktiefond ändrad fill värdepappersfond 314 1989/90:153). Inuvarande första och andra styckena finns ett undantag från den gene- Prop.1990/91:54 rella avdragsbegränsningen till för reaförluster Tredje stycketår nytt och innehåller ytterligare ett undantag från den generellaavdragsbegränsningen. Full kvittning medges för förlust som uppkommit genomatt aktie förlorat sitt värde till följd av att bolaget upplösts genomlikvidation eller fusion till den del förlusten svarar mot utdelning somerhållits från bolaget under beskattningsåret och . I den månförlusten är större gäller de vanliga kvittningsreglerna i 3§ 2 mom. femtestycket. Avmomentet framgår att vinst eller förlust vid avyttring av marknadsnoteradandel i värdepappersfond med ett värdepappersinnehav som enbart utgörs avskuldebrev i svenska kronor skall beskattas som ränta. Utdelning på andelar ifonden anses dock inte som ränta (jfr 3§ 9 mom. sista stycket). Benämningenaktiefond ändras fill värdepappersfond (jfr prop. 1989/90:153). Nuvarandebestämmelser har flyttats fill 31 §. 130 § har införts nya regler omvalutakursvinster och valutakursförluster m.m. 30 § 1mom. Momentetutgör för utländska fordringar motsvarigheten fill 29 §. 129 § reglerasreavinstberäkning vid avyttring av fordringar utställda i svenska kronor och i30§ Imom. finns regler för beräkning av reavinst vid avyttringar av fordringari utländsk valuta. Här regleras även reavinstberäkningen för finansiellainstrument (optioner och terminer) vars underliggande egendom till någon delbestår av utländsk valuta eller en fordran i utländsk valuta eller är relateradfill ett index för utländsk valuta. Bestämmelserna gäller även innehav avsedlar och mynt i utländsk valuta. Begreppet avyttring har berörts i avsnitt4.1.4. Här kan anmärkas att även en amortering på fordran i praxis ansetts som(del)avyttring för fordringsägarens del. En återbetalning på lån innebär dockinte att gäldenären avyttrat sin skuld i skatterättslig mening. 1 momentetanges att genomsnittsmetoden enligt 27 § 2 mom. första stycket skall tillämpasvid vinstberäkningen. Metoden beskrivs i specialmotiveringen fill 27 § 2 mom.(prop. 1989/90:110 s. 722). Enligt den allmännaprincip som gäller vid beskattningen skall anskaff ningsvärde och försäljningsintäkt räknas om fill svenska kronor Därmed kommer även den valutakursvinst eller valutakursförlust som kan ha upp kommit vid innehavet att beskattas tillsammans med marknadsvärdeänd ringen på fordringen. Eftersom kursvinsten beskattas i samband med denna reavinstberäkning skall det inte göras någon separat kursvinstberäkning när en fordran avyttras. Om växhng skett till eller från svenska kronor vid avytt- rings- resp. förvärvstillfället fillämpas den faktiskt använda växelkursen vid reavinstberäkningen. När det inte skett en sådan växling bör det tillämpas en genomsnittskurs mellan transakfionsdagens köp- och säljkurs enligt officiell kurslista. Om endast en kurs finns noterad används denna. Om ingen kurs 315 finnsnoterad på avyttringsdagen används de senast noterade kurserna. Vid Prop,1990/91:54 reavinstberäkningen skall varje transaktion och tillgång behandlasför sig. Bestämmelseni momentets sista mening innebär att en vinst på valutakursförändring inte ärskatteplikfig för turister m,fl, som utnyttjar utländska betalningsmedel somsedvanlig resevaluta. Av kommentaren till andra momentet framgår attskattefriheten avser även annat än resevaluta för turister Imomentet finns regler om beskattning av valutakursvinster som uppkommer förborgenär resp, gäldenär vid återbetalning av skuld. Momentet rör således inteöverlåtelser av fordringsrätter på borgenärssidan. Ett gäldenärs-byte på onerösgrund jämställs med betalning av skiild. Trots att avyttring inte skett skallgäldenärens kursvinst beskattas som realisationsvinst. Detta är en nyhet iförhållande till gällande rätt. För borgenärens del medför en återbetalning påfordringen en avyttring enligt praxis. Detta gäller även sådana fordringar sominte omsätts eller är avsedda för marknadsmässig omsättning. Eftersomamortering i praxis ansetts som en avyttring täcker regleringen i förstamomentet i och för sig även borgenärens kursvinstberäkning vid amortering.Borgenärens kursvinstberäkning behandlas dock av systematiska skäl i andramomentet tillsammans med gäldenärens kursvinstberäkning. När en borgenärrealiserar såväl en valutakursförändring som annan värdeförändring genomavyttring av fordran i utländsk valuta skall avyttringen dock beskattas enligtförsta momentet i paragrafen och inte enligt andra momentet. När det gäherinlåningskonton i valutabank är insättaren borgenär och banken gäldenär Iandra stycket anges närmare hur kursvinstberäkningen skall gå till när det inteär fråga om överlåtelse av fordran. Genomsnittsmetoden skall till-lämpas vidberäkning av avdragsgillt ingångsvärde för en fordran. Metoden skall äventillämpas vid gäldenärens kursvinstberäkning. Det är därvid gäldenärensintäktsbelopp som beräknas med genomsnittsmetoden. Varje insättning på konto iutländsk valuta behandlas som ett förvärv för insättaren (borgenären) och varjeuttag utgör en avyttring för honom. Om borgenären inte lyfter den ränta som ärtillgänglig för lyftning utgör detta en insättning. Gäldenärenskursvinstberäkning är i princip en spegelbild av motsvarande beräkning förborgenären. Värdet på det amorterade beloppet vid aniorteringstillfälletjämförs med värdet på motsvarande belopp vid upplåningstillfället. Värdeterhålls genom en omräkning till svenska kronor Om ett lån på 500 000 DEM lånatsupp vid två fillfällen med dels posten 200 000 DEM till en kurs på , delsposten 300 000 DEM till en kurs på beräknas gäldenärens intäkt fill [(200000 x 4) + (300 000 x 5) =] Vinstberäkningenför en skuld utgör ett nytt inslag i svensk beskattnings rätt. Det är endast den vinst som är hänförlig till valutakursförändringen som skall reavinstbeskattas. Om någon t.ex. lånar till en kurs på . per USD och bara behöver betala tiUbaka när kursen är , räknas kursvinsten på och kursvinsten är [90 000 x (7-5) = 180 000]. Man går således tillbaka och räknar ut hur många svenska kronor gäldenären fick för det antal dollar som har amorterats.