prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Medel frånanslagsposten kan också utnyttjas för akuta katastrofinsatser i Central- ochÖsteuropa. 1förra årets budgetproposition redovisade jag utförligt biståndets viktiga roll i processer mot fred och demokrati. Erfarenheten visar att insatser av återuppbyggnadskaraktär i krigsdrabbade områden i får en allt större betydelse. I processer som syftar till fred och lösningar av politiska konflikter får sådana insatser ett särskilt värde. Jag tänker särskilt på länder och områden som , och . FN spelar en viktig roll i flera av dessa områden för att föra fredsprocessen framåt. 1 andra områden har andra aktörer en viktig motsvarande roll. Återuppbyggnadsbistånd bör i särskilda fall kunna utgå för att underiätta förhandlingslösningar. Ett generöst och flexibelt bistånd till krigs- eller konfliktdrabbade länder och regioner kan bidra till att skapa framtidstro och därigenom påskynda fredliga lösningar. De stora behoven av katastrofinsatser gör det motiverat att avdela 141 Jag föreslår all 1 060 milj.kr. avsätts för Ka- Prop.1990/91: 100 tastroftistånd m.m. samt Stöd till återuppbyggnad, varav 250milj.kr. 5 beräknas för Stöd till återuppbyggnad. Biståndgenom jblkrörelser och andra enskilda organisationer Jaghar tidigare framhållit att bistånd genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer bör spela en fortsatt viktig roll inom biståndsverksamheten.Den kunskap om bistånd och som finns hos organisationerna är enbetydelsefull bas för det svenska biståndet. Genom folkrörelserna engagerasmånga människor i aktivt i utvecklingssamarbetet. Folkrörelserna har iett långt och brett perspektiv varit bärare av demokratiska ideal. De har godamöjligheter att med sina kunskaper och erfarenheter stödja framväxten avfolkliga rörelser i och därmed främja en demokratisksamhällsutveckling. Jämsides med ett ökat internationellt samarbete mellanregeringar och inom näringsliv behövs uppbyggnaden av ett fungerandeinternationellt kontaktnät, exempelvis inom miljövårdsområdet, mellan enskildaorganisationer från olika länder. Svenska folkrörelser har i delta sammanhangen viktig pådrivande uppgift. Jag har tidigare förutskickat årliga ökningar avdenna anslagspost. Detta ger SIDA möjlighet att tillsammans med folkrörelseroch andra enskilda organisationer planera en Ökning av såväl projekt- sominformationsverksamheten. Medelsutnyttjandet är fortsatt mycket högt. Jagföreslår att anslagsposten Bistånd genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer höjs med 60 milj.kr., till 735 milj.kr. Medel avseendesamordning, information och erfarenhetsutbyte i anslutning tillorganisationernas informationsinsatser samt kostnaderna för organisationernasdel av större informationsinsatser skall bestridas från anslagsposten. Utöverdenna anslagspost kanaliseras betydande medel till enskilda organisationerfrån anslagsposterna för katastrofer och humanitära insatser. För närvarandekanaliseras sammanlagt , vilket motsvarar över 20 %av det totala biståndet via SIDA, genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer. Miljömåletspelar en kompletterande och förstärkande roll i förhållande till de övrigamålen för det svenska utvecklingssamarbetet. Detta förutsätter attmiljöaspekterna integreras i allt utvecklingssamarbete som påverkar miljön. Detinnebär också att miljöhänsyn bereds betydande utrymme inom detlandprogrammerade utvecklingssamarbetet och att miljöinsatser i ökadutsträckning görs inom ramen för landprogrammen. Medel från anslagsposten förSärskilda miljöinsatser har visat sig utgöra ett värdefullt komplement i detlångsiktiga miljöarbetet. SIDAs avsikt är att allt fler av de särskildamiljöinsatserna ska få sin fortsättning i respektive landprogram. Inom området markvård, byskogsbmk och insatser motökenspridning har en god svensk kompetens byggts upp över åren. Den största enskilda 142 insatsenutgörs av Sahel-programmet, Insatser i , Prop. 1990/91:100 och avser trädplantering, utveckling och spridning av energisnåla Bil. 5 spisar och kombinerat jord- och skogsbruk. Stödet till SADCCs samordningsenhetför mark och vattenvård fortsätter liksom till det regionala markvårdsprogrammeti . Nya komponenter i Östafrika-programmet är bl. a. markvård ihalvtorra områden och utvidgat skolprogram. I förra årets budgetproposition betonade jag viktenav fortsatta insatser inom markvårds- och byskogsområdet med en klarfattigdomsinriktning. Ökad uppmärksamhet borde ges åt det för alltviktigare utnyttjandet och hushållningen med vattenresurserna liksom denmoderna sektorns miljöproblem. Insatser inom den miljövården ochskyddet av den biologiska mångfalden angavs som andra angelägna områden. Inomde närmaste åren skall dessa områden ha hög prioritet. Nya satsningar påmiljöinriktade skogsprogram, utvecklande av byskogsmetodik och alternativ tillsvedjebruk ingår i SIDAs program. Insatserna inom den moderna sektornsmiljöproblem har ökat. Sådana exempel är industriell avloppsrening, kontrollav användning av freoner i , spilloljehantering i . Andra områdensom erhåller ökade anslag inom programmet är marin- och vattenvård,information och utbildning. Exempel på insatser för bevarande av biologiskmångfald är bl.a. uppbyggande av genbank för södra och utbyggnad avnaturvårdsområde i . Jag anser att insatserna i första hand börkoncentreras till områden där det finns ett svenskt kunnande, sominternationella organisationers och andra länders kompetens och möjligheterbeaktas. Det är givetvis angeläget att också ta tillvara den kunskap ocherfarenhet som samarbetsländerna har. Att initiera och genomföra många småinsatser är arbetskrävande. Jag vill i detta sammhang betona vikten av att detsärskilda miljöbiståndet används strategiskt och koncentreras. En tydligfokusering behövs på lämpliga problemområden. Biståndet skall utformas så attdet kan hanteras inom ramen för begränsade administrativa resurser. I förstahand skall insatser prioriteras där stödet kan kanaliseras genom välkända organisationeroch som komplement till de miljöinsatser som pågår inom landprogrammen. Allsuccessivt bygga upp ett svenskt kunnande inom nya angelägna områden ärväsentligt för att kunna anpassa miljöbiståndet till förändrade situationer. Möjligheterna lill framgång är starkt beroende avmottagariändernas förmåga att planera och genomföra insatserna. I de flestau-länder krävs förstärkning av kapacitet, effektivare utnyttjande av knapparesurser och institutionsbyggande på miljöområdet. För att stärkamiljömedvetande och miljökunnande krävs såväl stöd till forskning ochutbildning som förbättrad information. Ett antal nya insatser har påböriatsinom dessa områden. a. utbildning i miljöfrågor vid universitet i ,miljö- och arbetarskydd i , miljöundervisning i skolor. Jag vill idetta sammanhang betona vikten av nära samarbete mellan regeringen, SIDA, BITSoch SAREC, inte minst när det gäller insatser genom internationella organisationer. Människors möjligheter till deltagande ochinflytande i den politiska beslutsprocessen är en annan viktig faktor för framgång. I detta arbete kan '43 enskildaorganisationer spela en viktig roll inte minst för att stärka miljö- Prop.1990/91:100 Svenska enskilda organisationer har i ökad ut- Bil. sträckningengagerat sig i miljöarbetet. Inom anslagsposten för folkrörelser och enskilda organisationerkan stöd utgå även för miljöinsatser. utgårockså till internationella organisationer och i några fall även direkt tillvissa organisationer i våra huvudmottagarländer. Jag föreslår att anslaget till Särskildamiljöinsatser höjs med 10 milj. kr. AnslagspostenSärskilda program är avsedd att vara ett komplement till i första hand detövriga biståndet genom SIDA. Syftet är dels att skapa förutsättningar för attsärskilt uppmärksamma ämnesområden där initiativ och utökade insatser ärspeciellt angelägna, dels att främja metodutveckling för biståndsverksamheten.Från anslagsposten finansieras även insatsförberedelser och resultatvärdering.Medlen bör kunna användas för särskilda initiativ såväl i enskilda länder som iregioner och i internationella sammanhang. Följande områden bör ingå som delposter underSärskilda program: energi, hälsovård och handikapp, AlDS-bekämpning,befolkningsfrågor, kvinnofrågor, kultur och massmedia, försöksverksamhet ochmetodutveckling, samt insatsförberedelser och resultatvärdering. Delpostenfrämjande av demokrati och mänskliga rättigheter inlemmas i den nyaanslagsposten Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd som jagföreslår bli inrättad under anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. Verksamheten inom de ämnesinriktade delposterna böromfatta insatser med anknytning till det långsiktiga utvecklingssamarbetet,såväl bilateralt som multilateralt. Befolkningsfrågornas nära samband med utveckling,miljö och hälsa uppmärksammas allt mera. Förutom de insatser som SIDA gör inomramen för det bilaterala utvecklingssamarbetet går medel under denna delpostsom stöd till ett antal u-landsorganisationer som arbetar med dessa frågor itredje världen. Jag vill understryka behovet av ökade insatser på dettaområde. Insatser under hälsovård och handikapp syftar tillmetodutveckling för inom primärhälsovårdens olika områden.Handikappaspekter beaktas dels bilateralt och i samarbete med enskildaorganisationer, dels globalt genom WHO. Syftet är att integrerahandikappaspekten i den löpande utvecklingsprocessen för att möjliggörafunktionshindrade människorjämlikhet och full delaktighet i samhällslivet. Fattigdomens bördor fördelas mycket ojämnt i tredjevärlden. Detta gäller inte bara mellan länder, regioner och samhällsklasser, utan i hög grad också mellan könen. Kvinnans situation är i många fattiga länder väsentligt mer utsatt än mannens. 1 första hand främjas utveckling för och genom kvinnor i utformningen och inriktningen av de olika delarna av SIDAs verksamhet. Under delposten Kvinnofrågor initieras insatser som '44 kompletterarSIDAs övriga bilaterala utvecklingssamarbete. AIDS-bekämpning avsätts medel för kampen mot Prop. 1990/91: 100 AIDSdels globalt genom WHO, dels genom bilateralt samarbete och Bil. Ett särskilt forskningsprogram om AIDS och tropiska sjukdomarhar under budgetåren 1988/89 - 1990/91 handlagts av SAREC med finansiering fråndenna anslagspost. Programmet bör förlängas . Medel omsammanlagt 30 milj.kr. bör anvisas inom SARECs budget. För /92föreslår jag att 15 milj. kr. anvisas över anslaget C 3. Andra biståndsprogram,anslagsposten U-landsforskning. Försöksverksamhet och metodutvecklingmöjliggör projekt av mer experimentell karaktär. Målsättningen är attidentifiera, utveckla och sprida kunskap om lämpliga metoder och tekniker inomolika sektorer som prioriteras inom det svenska biståndet. Stöd bör i första handges för insatser i SIDAs programländer. Jag noterar att SIDA finner attförstärkningen av den svenska resursbasen är en viktig komponent i arbetet. Jag välkomnar den rationalisering av verksamhetensom SIDA eftersträvar bl. a. genom att verksamheten koncentreras till störresammanhållna program. 1 verksamheten krävs ett nära samarbete med SAREC ochBITS eftersom insatserna ibland gränsar mot forskning och utbildning. Ettbetydande antal av pågående projekt sker i samarbete med olika FN-organ. Mot bakgrundav aktiva engagemang för förbättringar av de internationellaorganisationernas verksamhet inom och utom FN-systemet finner jag detmotiverat att insatser genom olika FN-organ bedöms även i detta perspektiv.Denna aspekt bör bevakas i samråd med . Jag beräknar medelsbehovet under Särskilda programtill 350 milj.kr. under /92. Medel som tidigare anvisats underdelposten försöksverksamhet och metodutveckling för industriteknik /92 in under anslaget C 3. Andra biståndsprogram för den nyaorganisationen för näringslivsutveckling. Rekryteringoch utbildning av faltpersonal har tidigare redovisats såväl de multilaterala som de bilateralabiträdande expert-programmen. Det multilaterala programmet redovisas nu underanslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. utnyttjas främst för rekrytering,utbildning och finansiering av bilaterala biträdande experter, förvidareutbildning av svenska biståndsarbetare, för s.k. mindre fältstudier samtför rekrytering och utbildning av faltpersonal. Det är angeläget att erfarenheterna från denväxande kategorin av personal som är anställd av konsultföretag och somkontrakteras av SIDA mer aktivt förs in i utvecklingssamarbetet. Det är ocksåviktigt att den svenska resursbasen vidgas och att yngre personer erbjudsmöjligheten att arbeta i inom utvecklingssamarbetet. Jag förordar att 39 milj. kr. avsätts föranslagsposten Rekrytering och utbildning av faltpersonal. 10 1990/91. Ril S Denna anslagspost omfattar skatter och sociala avgifter för fältpersonal - somerläggs i samt kostnader för försäkringsavgifter vid vamsänd-ningar.Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget i mottagarländerna, framför allti södra , får även vissa personalkostnader redovisade i SIDAsanslagsframställning avseende handläggning av säkerhetsfrågor finansieras frånanslagsposten. Kostnader vid biståndskontoren för viss service åt fältpersonalfår också bestridas från denna post. Vidare får kostnader försäkerhetsarrangemang m.m. bestridas från anslagsposten intill ett belopp om 0,5milj. samt för resor i samband med programgenomgångar med högst 4,5milj.kr. Det totala medelsbehovet för /92 beräknas därmed till60 milj.kr. U-lands-och biståndsinformation bidrar till att skapa förståelse och engagemang föru-ländernas situation och det svenska biståndsarbetet. Stor kontinuitetkännetecknar denna informationsverksamhet som skall ge en bred bild av detsamlade svenska biståndet. SIDA spelar huvudrollen i den statligainformationsverksamheten men också SAREC, BITS och lägger ökad viktvid arbetet med att förbättra informationen om sina insatser. Även folkrörelseroch enskilda organisationer har centrala roller i informationsarbetet påu-lands- och biståndsområdet. SIDAs informationsverksamhet bör främst avseinformation om SIDAs utvecklingssamarbete men informationen bör också ges omförhållandena i . Jag vill understryka vikten av att SIDA,folkrörelser, enskilda organisationer och andra biståndsmyndigheter påinformationsområdet fortlöpande samråder och utbyter erfarenheter ominformationsverksamheten. Mina överväganden om medel för organisationernasinformationsverksamhet har jag redovisat under anslagsposten för stöd tillfolkrörelser och andra enskilda organisationer under detta anslag. För att ge en samlad bild av det totala biståndethar särskilda informa-tions-och debattdagar anordnats i samarbete mellanutrikesdepartementet, biståndsmyndigheterna och folkrörelserna. Dessaarrangemang "Biståndet behövs" har hållits och en nysatsning planeras . Medel för SIDAs medverkan tas från dettaanslag medan vissa kostnader för organisationernas deltagande bör bestridasfrån anslagsposten för stöd via folkrörelser och andra enskildaorganisationer. Jag förordnar att 16 milj.kr. avsätts för anslagspostenInformation genom SIDA. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de riktlinjer och bidrag för utvecklingssamarbete genom SIDAsomjag förordat i det föregående. 2. bemyndiga regeringen att göra de utfästelser och åtaganden somjag föreslagit i det föregående, 146 3. till Ulvecklingssamarbete genom SIDA /92 anvisa ett reservationsanslag på 7 . Andra biståndsprogram POP- '90/91:100 1989/90 Utgift 1 340 603 035 Reservation 1 566 452912 1990/91 Anslag 2 117 000 000 1991/92 Förslag 1 968 000 000 Underanslaget anvisas medel för u-landsforskning genom styrelsen föru-landsforskning (SAREC), tekniskt samarbete och u-krediter genom beredningenför internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), gäststipendieprogramgenom , främjande av import till genomimportkontoret för u-landsprodukter (IMPOD), industriellt samarbete genomfonden för industriellt samarbete med (), projektbistånd tillvissa länder, särskilda insatser i skuldtyngda samt utredningar m. m.Hämtöver har medel avsatts för stöd för näringslivsutveckling genom enföreslagen ny myndighet. Andra biståndsprogram budgetåren 1990/91 1991/92 (milj. Anvisat Förslag Förändring 1990/91 1991/92 1991/92 U-landsforskning 360,0 390,0 + 30,0 BITS verksamhet, därav (700,0) (715,0) (15,0) 14,0(1) 24,5(3) 200,0(4) 25,0(5) (l)Därutöver anvisades 8,6 milj.kr. överanslaget E 5. (2)Medel förutbildningsinsatser i SWEDFUNDs verksamhet anvisas under BITS tekniska samarbete /92. Medlen föreslås senare överföras till den nya myndigheten. (3)Medel för IMPODs förvaltning har förtsöver från anslaget Hela delposten avses senare bli överförd till dennya (4)Medel för pågåendeinsatser som initieras under denna anslagspost har överförts till berörd myndighet. (5)Medel som tidigare anvisats under anslaget Utvecklingssamarbete genom SIDA, anslagsposten Särskilda program förmetodutveckling avseende industriell teknik har överförts till denna anslagspost. SARECsverksamhet innefattar stöd till forskning i och forskarsamarbete med länder iAfrika, och , bidrag till internationella forskningsprogramsamt stöd till svensk u-landsforskning. SAREC föreslår att 480 milj.kr. anvisasför verksamheten /92. SAREC ger fortsatt hög prioritet åt det bilateralaforskningsstödet. Denna samarbetsform har ökat snabbtoch är nu större än stödet till internationella forskningsprogram.Internationella forskningsprogram kommer dock även i fortsättningen att spelaen viktig roll i forskningen om utvecklingsproblem och SAREC anser nu att engod balans uppnåtts mellan de olika stödformerna. En målsättning vid utformningen av det bilateralaforskningssamarbetet är utveckling av nationell forskningskapacitet imottagarländerna. I detta arbete har i ökande utsträckning svenskainstitutioner vid universitet och högskolor engagerats. SARECs erfarenheterfrån denna typ av samarbete är i huvudsak goda, och antalet samarbetsavtalmellan svenska forskningsinstitutioner och u-landsinstitutioner uppgår nu tilldrygt 140. Forskarutbildning är ett viktigt inslag inom detbilaterala samarbetet. 1 allmänhet är utbildningen en integrerad del i ettinstitutionssamarbete, men direkt stöd ges också till nationellaforskarutbildningsprogram i , och . Nya insatserfömtses inom detta område. Biståndsinsatser inom miljöområdet kan intesepareras från andra utvecklingsinsatser. 1 det strategidokument förlandsbygdsutveckling och miljö som SAREC utarbetat utgör denna kopplingockså ett grundtema. Som komplement till det ordinarie internationellaoch bilaterala stödet har SAREC tillförts sammanlagt 100 milj.kr.för ett skog-och miljöprogram. Denna verksamhet föreslås fr. o. m. budgetåret1991/92 fortsätta inom ramen för SARECs ordinarie program. /89startade ett särskilt tre-årigt program om HlV/AlDS, där SAREC tillförts 20milj. från reservationsanslaget C 2. Utvecklingssamarbete genomSIDA, anslagsposten Särskilda program. SAREC har hemställt till regeringen attprogrammet föriängs i ytteriigare . SAREC finner det angeläget att stimuleraforskningspluralism för att ge utrymme för skilda vetenskapliga synsätt och föratt understödja en vetenskaplig och samhällelig debatt. Därför har man utanförde ordinarie bilaterala samarbetsprogrammen utformat särskilda stödformer församhällsvetenskaplig forskning i och . Tonvikten liggerfrämst på nationalekonomiska och statsvetenskapliga frågor, med anknytning tillstrukturanpassning och skuldkris respektive demokratiseringsprocesser. Under /90 har SAREC antagitriktlinjer för stöd till forskning kring demokrati och mänskliga rättigheter.Beslut har fattats om stöd till sju projekt och beredning av ytterligareinsatser kommer att påbörjas under innevarande budgetår. SARECser det som en viktig uppgift att samordna och skapa en lämplig 148 balans mellan de olikastödformerna till svensk u-landsforskning. 1990/91: 100 fortsätteratt ge projektstöd och stöd till forskningsmiljöer. SAREC har Bil. 5 ävenarbetat vidare med tillsättningen av de högre forskartjänsterna vid de svenskauniversiteten. Tre professurer och en forskarassistenttjänst har tillsatts inommiljöområdet och inom utvecklingsekonomi. SAREC kommer fr. o. m. budgetåret1990/91 att fördela doktorandbidrag med högst tio nya . SAREC fortsätter att prioritera det svenskaforskningsstödet till söder om . Detta motiveras av fortsatt storabehov. Den ekonomiska krisen drabbar länderna hårt och lämnar litet utrymmeför nationell finansiering av forskning. Stöd till institutionsuppbyggnad utgörett viktigt mål i stödet till . har SAREC ett regionkontorför södra i . Under /90 gjordes på SARECs uppdragen konsultgenomgång av regionkontorets verksamhet. Behovet av en starklalt-representation underströks därvid. Stödet till har en något annoriundainriktning. Flera av samarbetsländerna är s. k. medelinkomstländer. Prioritetges till projekt av mer allmänt intresse för andra och till områdendär kan erbjuda särskild kompetens. SAREC bedriver ävenforskningssamarbete med flera , främst inom områdena hälsa ochnäring samt landsbygsutveckling och miljö. SAREC har under det senaste budgetåret inlett ellerförberett samarbete med några nya länder. Ett samarbete inom flera sektorer harinletts med . Samarbete med den nyblivna självständiga staten tersig naturligt för SAREC. Ett brett samarbete är etablerat med deövriga länderna i regionen, de s.k. frontstaterna. SAREC har även gett stödtill "post apartheid-forskning" till sydafrikanska forskare i exil.Under det senaste året har vissa av dessa forskare kunnat återvända tillSydafrika för att fortsätta sin verksamhet. Forskningoch uppbyggnad av forskningskapacitet är av stor betydelse för u-ländernasmöjligheter att lösa grundläggande utvecklingsproblem. En central uppgift förSAREC är att bidra till att bygga upp och stärka forskningskapaciteten i enskildau-länder, vilket sker bl. a. genom samarbete mellan forskningsinstitutioner iSverige och institutioner i . Genom att bidra till att stärkaforskningsmiljöer och högre utbildning i kan forskarflykt motverkas. SARECs verksamhet är desto viktigare då denekonomiska krisen har drabbat forskningen hårt i många . Akuta problemhar i många fall tvingat länder att koncentrera sina begränsade resurser påmera omedelbara behov, vilket fört med sig att forskningens bas har försvagats.Forskningens kapacitetskris är särskilt framträdande i . Det är därförnaturligt att SAREC, liksom övriga biståndsmyndigheter, ger fortsatthög prioritet i sin verksamhet. Defattigaste utgör SARECs främsta verksamhetsområde. Detkan dock även i fortsättningen vara motiverat att bedriva visst forsk- Prop.1990/91: 100 ningssamarbete med som har starkare bas för forskning. Jag ser positivt på SARECs prioritering avkunskapsöverföring och uppbyggnad av nationell forskningskapacitet. Det är idetta sammanhang intressant att notera den ökade uppmärksamhet detta synsättrönt internationellt, t.ex. i den konsultativa gruppen för internationelljordbruksforskning (CGIAR). Frågor rörande miljöförstöring, ayskogning ochökenspridning är komplicerade. Biståndsinsatser inom miljöområdet kan intesepareras från andra utvecklingsinsatser. Därför är det av största vikt attdenna aspekt beaktas i de sektorstrategier som SAREC håller på att utarbeta. Den särskilda medelsanvisningen för forskning omskog- och miljö upphör vid utgången av /91. Programmet harpågått och de resultat som föreligger kommer att läggas fram vid ettsymposium . Många aktiviteter är dock av långsiktig natur, ochunder arbetets gång har nya forskningsuppgifter identifierats. Jag tillstyrkerdärför att SAREC fortsätter att arbeta vidare med dessa frågor inom sittordinarie anslag. Det särskilda programmet för stöd till forskning omHIV/AIDS har pågått . Stödet har möjliggjort flera stora insatser, ochlovande resuhat har nåtts inom utveckling av vaccin mot HIV-2. Jag föreslår enförlängning av programmet med och att medel härför beräknas under dennaanslagspost. För /92 har jag beräknat 15 milj.kr. Personutbyte med inom högre utbildning ochforskning är ett viktigt inslag i strävandena att stärka forskningskapacitet iu-länder.