prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — Som skattefritt belopp skalldärvid enligt nuvarande bestämmelser avräknas ett belopp som motsvarar sexgånger basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring, ca 178 000kr (12 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt). Eftersompremieförmånen eller intjänad förmån inte är skattephktig beläggs den inte medsocialavgifter och är inte heller förmånsgrundande i socialförsäkringshänseende, Föratt TGL och motsvarande anordningar skulle behandlas likformigt iskattehänseende, krävdes det enligt RINK en beskattning av den förmån detinnebär att arbetsgivaren fillhandahåller försäkringsskydd genom premiebetalningeller på annat sätt, RINK föreslog därför attpremieförmånen togs upp till beskattning och att den i princip värderades till arbetsgivarens kostnad. Som allmän vägledning för värdering av förmånen borde kunna gälla den genomsnittliga kostnaden per anställd, RINK föreslog vidare att socialavgifter på ett underlag motsva rande förmånsvärdet skulle tas ut, 168 RlNK:sförslag mötte en relafivt kraffig kritik från remissinstanserna, Kri- Prop,1990/91:54 tiken riktade främst in sig på svårigheterna att i det enskildafallet få fram ett rättvisande förmånsvärde. Bl,a, framhölls svagheten isambandet mellan den schablonmässigt bestämda premiekostnaden ochförsäkringsskyddet i det enskilda fallet. Vidare uttrycktes farhågor för att enförmånsbeskattning skulle kunna hota solidariteten mellan olika försäkradegrupper, Ilagrådsremissen om reformerad inkomst- och företagsbeskattning fullföljdes iprincip RINK:s förslag. Förtjänstegrupplivförsäkringen utgick förslaget från att beskattningen borde skepå ett starkt schablonmässigt sätt. Dåvarande departementschefen anförde bl,a.följande. Fördem som omfattas av TGL bör den procentsats på lönesumman som arbetsgivaren betalar i avgift fördelas på den anställde. Av förenklingsskäl bör procentsatsen inte anknyta till den enskildes månads- eller årsinkomst, utan förmånsvärdet bör grundas på en fillämpning av denna procentsats på genomsnittlig inkomst för den kategori som berörs. Det bör ankomma på regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, att utfärda verkstäl lighetsföreskrifter härom, Lagrådetavstyrkte emellertid förslaget mot bakgrund av att den föreslagna formen förreglering inte ansågs förenlig med kravet på lagform i regeringsformen. fordrades det att förutsättningarna för skattskyldighet och deprinciper som skall iakttas vid utformningen av schablonerna anges i lagtextenmed fillräcklig precision, efterföljande propositionen om reformerad inkomst- och företagsbeskattningföreslogs inga ändringar i den skattemässiga behandlingen beträffandetjänstegruppliv. Frågan borde i stället övervägas ytterligare. Det anfördesbl,a, följande ( s, 338 f,). Starkaneutralitetsskäl talar i och för sig för att en beskattning av premie förmån beträffande TGL m,m, kommer till stånd enligt de rikthnjer kom mittén angett. Jag vill här också skjuta in att samtliga försäkringar alltefter de tillkommit givits en icke-neutral förmånsbehandling vid beskattningen. När nu beskattningen av arbetsinkomster reformeras med den övergripande målsättningen att åstadkomma neutralitet är det av vikt för framtiden att det klargörs att förmåner vid sidan av kontant lön som fillkommit genom avtal mellan arbetsmarknadens parter inte skall behandlas annorlunda än andra anställningsförmåner. Även det talar i sak för att premieförmånen avseende TGL beskattas,-- Jagansluter mig till de skäl lagrådet anför mot den föreslagna lösningen.Ändringsförslagen i lagrådsremissen bör alltså inte genomföras. Detanförda innebär emellertid ett avsteg från grundregeln att förmåner på grund avtjänsten, innefattande förmåner vid sidan av kontant lön utgör skattepliktigintäkt. Avsteget mofiveras av de svårigheter som på grund av den speciellauppbyggnaden av tjänstegrupplivförsäkringen är förenade med att uppnå enlikformig och neutral förmånsbeskattning hos den enskilde. Mitt ställningstagandeinnebär alltså att en förmånsbeskattning inkl. uttag av socialavgifter enligt de riktlinjer som föreslogs i lagrådsremissen inte bör komma till stånd. Det finns emellertid anledning att söka finna ett alternativt system för beskattning som tillgodoser den typ av krav på avgränsningar och 169 preciseringar som lagrådetnämner i sitt yttrande. Jag avser att åter- Prop. 1990/91:54 kommamed förslag i denna fråga. Inomfinansdepartementet har som nämnts inledningsvis upprättats en promemoria medförslag till ändrad skatte- och avgiftsmässig behandling avtjänstegrupplivförsäkring (Dnr 3515/1990). Förslaget omfattar tjänstegrupplivför arbetstagare i enskild och offentlig verksamhet och vissa andra kategorieryrkesverksamma som t.ex. lantbrukare. Förslagetinnebär att de försäkringsföretag som handhar försäkringen skall betala ensärskild premieinkomstskatt avseende tjänstegruppliv till staten. För dem somomfattas av statligt tjänstegruppliv - vilket gäller utan samband med tecknadförsäkring - föreslås att den myndighet som betalar ut ersättning (SPV) skallbetala en motsvarande skatt. Den föreslagna skatten uppgår till avunderlaget. Vissaändringar föreslås dessutom i de regler som gäller för egenföretaga-resavdragsrätt för premie för grupplivförsäkring. De föreslagna ändringarnaföreslås träda i kraft . Förslagethar fått ett blandat mottagande. RFV, SPV och Kommunernas försäkringsaktiebolag;KFA, har ingen erinran mot förslaget. anser bl.a. attsåväl konkurrenspolitiska som praktiska och sociala aspekter talar för atttjänstegrupplivförsäkringen liksom undantas från skatteplikt.Hovrätten för Nedre ifrågasätter om inte samma beskattningsmetod äratt föredra för alla former av tjänstegruppliv. Kammarrätten i anseratt förslaget är svårförståeligt mot bakgrund av att lagrådets kritik mot detursprungliga förslaget om förmånsbeskattning främst var av formellt slag. Företrädareför försäkringsbranschen framhåller bl.a. att förslaget kommer att ökakostnaderna och drabba redan tidigare hårt ekonomiskt belastade grupper.Utöver ett antal tekniska synpunkter på förslaget anförs också att TGL måsteses som en viktig del av det sociala trygghetsnätet. SPP och Förenade Liv t.ex.anser att skattens storlek av denna anledning bör reduceras väsentligt. AFAframhåller, utöver tekniska synpunkter, bl.a. att förslaget inte ärkostnadsneutralt och att skattesatsen bör sänkas fill . Bolaget åberopardärvid vad som gäller för tjänstepensionsförsäkring jämfört med annanpensionsförsäkring enligt lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel. LO tillstyrker förslagetmen har synpunkter på bl.a. avgränsningsfrågor LRF kritiserar förslaget både från materiella och tekniska utgångspunkter SAF anser att det skydd mot ekonomiska påfrestningar som TGL ger vid dödsfall är särskilt angeläget med hänsyn till att direkt motsvarighet saknas inom socialförsäkringen. Genom att premierna ingår i förhandlingarna om löneutrymmet på den privata arbetsmarknaden men normalt inte på det stat liga området blir skatten inte kostnadsneutral mellan sektorerna. Enbart premieinkomstskatten innebär att de utfallande beloppen måste nära nog halveras vid bibehållen premienivå. styrker förslaget ochanför bl.a. att det utgör ett hot mot systemet med trygghetsförsäkring. TCOanser att förändringarna i den allmänna försäkringen av efterlevandeskyddetnärmast förstärkt behovet av en kollektiv tjänstegrupplivförsäkring. 5/lFframför liknande synpunkter 3.3.5Allmänna utgångspunkter för ett alternativt system Detär mot bakgrund av de strävanden som kännetecknar skattereformen i stort ochsom omfattar även de s.k. avtalsförsäkringarna angeläget att åstadkomma enneutral skatte- och avgiftsmässig behandling även vad gällertjänstegrupplivförsäkringen. Jag anser inte att de skäl som anförs mot en beskattningav just denna försäkringsform är av sådan tyngd att den nuvarandesärbehandlingen bör gälla även . Frånprincipiell synpunkt borde förmånen av fri grupplivförsäkring tas upp tillbeskattning med ett förmånsvärde hos den anställde eller yrkesverksamme. Jagdelar alltså den grundsyn som kommer till uttryck i kammarrättens i Stockholmremissyttrande. Mot bakgrund av de betydande tekniska svårigheter som ärförenade med att åstadkomma en i prakfiken fungerande och rättvisförmånsbeskattning hos den enskilde finner jag dock inte skäl att frångå mitttidigare ställningstagande i den frågan. Enannan lösning bör alltså eftersträvas. Jag anser därvid att denremissbe-handlade promemorian tillsammans med synpunkterna frän remissinstansernabör kunna tjäna som underlag för de åtgärder jag kommer att föreslå i detföljande. Ävengrunduppbyggnaden av förslaget i promemorian är sådan att förslaget bör kunnaligga till grund för lagstiftning. Däremot finns det skäl att i vissa delaravvika från och komplettera förslaget. Till dessa frågor och fillremissinstansernas synpunkter återkommer jag mer i detalj i det följande. 3.3.6Särskild premieskatt för försäkringsföretag Mittförslag: Försäkringsföretag som handhar grupplivförsäkring blir skyldiga attbetala en särskild premieskatt till staten. Skattskyldighetenomfattar alla typer av grupplivförsäkring som utgår på grund av tjänsten elleryrket, oavsett om förmånen har sin grund i kollektivavtal eller annat avtal. Promemorieförslaget:Överensstämmer i huvudsak med mitt, dock att promemorieförslaget inte omfattades.k. individuell men av arbetsgivaren betald grupplivförsäkring. Remissinstanserna: Deflesta remissinstanserna avstyrker förslaget. befararatt försäkring kan komma att av kostnadsskäl tecknas i utlandet. Fleraremissinstanser, däribland kammarrätten i och RRV anser attförslaget saknar underlag för bedömning av om de alternativabeskattningsmetoderna för försäkringsgivare resp. staten är likvärdiga.Hovrätten för Nedre ifrågasätter om inte samma beskattningsmetod börgälla för alla former av tjänstegrupplivförsäkring. dåreför försäkringsbranschen anser att förslaget inte är neutralt mellan pri- Prop.1990/91:54 vat och statlig sektor och har tekniska synpunkter på förslaget.Vidare framhålls risken för att försäkring tecknas i utlandet och för attvissa arbetsgivare själva övergår till att betala ut ersättning utan attförsäkring tecknats. framhåller att förslagets förhåUande till EG-aspekteninte har utretts i promemorian. LO tillstyrker i huvudsak. Övrigaorganisationer på arbetsmarknaden, däribland SAF, LRF och TCO avstyrkerförslaget. Skälenför mitt förslag: Som fidigare framhållits anser jag att grunduppbyggnaden avpromemorieförslaget är sådan att förslaget med vissa justeringar kan liggatill grund för lagstiftning. senare framställningen kommer jag att behandla några av de synpunkter somremissinstanserna lämnat angående konsekvenserna av ett förslag med deninriktning som ges i promemorian. Jag syftar bl. a. på möjligheten att vissaarbetsgivare kan komma att övergå till att själva betala ut ersättning istället för att teckna försäkring samt på att försäkring kan komma att tecknasi utlandet. Ettgrundläggande syfte med en alternativ beskattningsmetod är att den bör ersättaen individueU förmånsbeskattning avseende grupplivförsäkring med ett merlätthanterligt beskattningssystem som ger i stort sett samma skattebelastningsom en individuell förmånsbeskattning. Ett system med premieinkomstskatt hosförsäkringsgivaren har den fördelen att antalet skattskyldiga blir litet.Skatteuttaget kan också avvägas så att en neutral beskattning avpremieförmånen kan uppnås. Engodtagbar lösning åstadkoms därför om en särskild premieskatt förförsäkringföretag baserad på influtna införs. Frågorna om skattesatsoch underlaget för den särskilda premieskatten kommer att behandlas i ettsenare avsnitt. I sammanhanget vill jag nämna att de förslag jag lämnar i detavsnittet om skattesatser och beskattningsunderlag vid olika typer av försäkringslösningarbör vara ägnade att åstadkomma likformighet mellan olika sektorer. Jag villvidare framhålla, att tjänstegrupplivförsäkringen måste anses påverkalöneutrymmet i stort även inom den statliga sektorn. Den föreslagnabeskattningen kan därför inte anses innebära någon diskriminerandesärbehandling av tjänstégrupplivförsäkringen inom den privata sektorn. Vadgäller EG-aspekten synes någon enhetlig lösning av beskattningsfrågorbeträffande försäkringar som kan sägas komplettera allmänna försäkringssystemi vart fall inte föreligga . Mot denna bakgrund kan det inteanses föreligga något hinder för ett förslag med den inriktning jag nu läggerfram. Skulle en enhetlig lösning av hithörande frågor komma fill stånd inom EGfinns möjlighet att överväga härav eventuellt föranledda frågor. Promemorieförslagetomfattar till följd av sin utformning endast vissa hu vudfall av kollektivavtalsgrundad grupplivförsäkring samt den grupplivför säkring som finns för lantbrukare, yrkesfiskare, skogsbrukare samt renskö tare och som finansieras i särskild ordning. Vissa tekniska brister vidlåder därför förslaget. En annan följd av promemorieförslaget är att individuell av arbetsgivare betald grupplivförsäkring inte omfattas av den särskilda pre mieinkomstskatten. Även om det torde finnas något större förutsättningar att för sådana fall kunna individualisera premieförmånen talar övervägande 172 skäl för att även dessabör omfattas. En sådan lösning innebär att den nuvarande regeln i 32 § 3 amom. KL om principiell skattefrihet för den enskildes förmån av frigrupplivförsäkring bör kvarstå oförändrad. En annan följd avpromemorieförslagets utformning torde vara att egenföretagare som för egen delansluter sig fill tjänstegrupplivförsäkring knappast omfattas av särskildpremieinkomstskatt. Så bör emellerfid vara fallet och promemorieförslaget bördärför kompletteras så att detta framgår. För egenföretagares del innehållervidare promemorieförslaget en ändring av punkt 23 av anvisningarna fill 23 § KLsom innebär att avdragsrätten uttryckligen begränsas till att avse premie förkollektivavtalsgrundad grupplivförsäkring. En sådan åtgärd är emellertid intemotiverad med hänsyn till förslagets räckvidd för anställda i allmänhet ochden föreslagna ändringen bör därför inte vidtas. Däremot bör bestämmelsenjusteras något för att åstadkomma en neutral skattemässig behandling avanställda och egenföretagare. Ändringen behandlas i samband med övriga frågor iett senare avsnitt. De fill lagrådetremitterade lagförslagen innefattade en reglering som syftade till attundanröja de påtalade bristerna i promemorieförslaget. Som lagrådetframhållit i sitt yttrande är emellertid förslaget fill lag om särskildinkomstskatt för premie för grupplivförsäkring i vissa faU, m.m. onödigtinvecklat och har dessutom fått en mindre adekvat benämning med hänsyn bl a.till att skatteplikten enligt den föreslagna lagen för vissa skattskyldiga tarsikte på utbetalade belopp. Även i övrigt innehåller det fiU lagrådetremitterade förslaget vissa brister Lagrådet har fill sitt yttrande fogat ettförslag till lag om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m., sominnefattar betydande förenklingar och bättre överskådlighet. Lagrådets förslagbör därför godtas och läggas till grund för lagsfiftning. Förslaget kommenterasnärmare i specialmotiveringen. De synpunkter lagrådet iövrigt tar upp i sitt yttrande kommer att beröras i det följande. 3.3.7Skattskyldighet för arbetsgivare som själva betalar ut ersättning som motsvararersättning på grund av grupplivförsäkring Mittförslag: En skyldighet att betala skatt som motsvarar särskild premieskattinförs för vissa arbetsgivare. Skattskyldighetföreligger om en arbetsgivare utan att försäkring tecknats för anställdasräkning betalar ut ersättning som motsvarar ersättning på grund av frigrupplivförsäkring. Promemorieförslaget:Skattskyldighet föreslås för staten som arbetsgivare och utbetalare. Remissinstanserna: Någraremissinstanser bl.a. pekar på att en följd av ett system medpremieinkomstskatt kan bli att vissa arbetsgivare kommer att välja att självabetala ut ersättning som motsvarar försäkring. SUalen fö»- mitt förslag:Den i promemorian förordade alternativa beskattningsmetoden för staten innebäratt staten - eftersom staten inte tecknar försäkring utan själv betalar utersättning motsvarande grupplivförsäkring -görs skattskyldig. Som framhållits vidremissbehandlingen kan emellerfid en premieinkomstskatt av det förordadeslaget leda till att andra arbetsgivare än staten övergår till att själva utansamband med någon tecknad försäkring betala ut dödsfallsersättningar sommotsvarar grupplivförsäkring. Av likformighetsskäl krävsatt det för sådana arbetsgivare införs en skyldighet att, i likhet med vad sombör gälla för staten, betala en skatt som motsvarar särskild premieskatt. Mitt förslag innebärföljande. För staten föreligger skatteplikt för belopp som utan att försäkringtecknats betalas ut i ersättning enligt avtal som motsvarar avtal omgrupplivförsäkring. Skatteplikt föreligger i den mån förmånen av försäkringeninte utgör skattepliktig intäkt enligt bestämmelserna i 32§ 3a mom. KL. Iövrigt hänvisas till specialmotiveringen till 3§ andra stycket i förslaget tilllag om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m. För annan arbetsgivare änstaten föreligger skatteplikt för belopp som utan att försäkring tecknatsbetalas ut i ersättning, i den mån ersättningen utgår enligt villkor och medbelopp som i huvudsak motsvarar utbetalning av staten. Som lagrådet framhålleri sitt yttrande saknas det stöd i lag för att utbetalningar, som inte harsamband med någon tecknad försäkring, inte utgör skattepliktig intäkt. Jagdelar härvid lagrådets bedömning att en ändring i KL behövs för att klargöraatt utbetalningar i de nu avsedda fallen inte skall medföra skatteplikt enligtKL för mottgaren. Skattefrihet bör dock endast föreligga bara i den månutfallande belopp inte väsenfiigt överstiger vad som kan utgå förbefattningshavare i statens tjänst. Överskjutande belopp bör alltså medföraskatteplikt. En ändring bör vidtas i 19 § KL med denna innebörd. I övrigthänvisas till specialmotiveringen. Frågan om skattesats och underlagetför skatten i de nu berörda fallen behandlas . 3.3.8Skattskyldighet för arbetsgivare och näringsidkare som tecknar försäkring sommotsvarar grupplivförsäkring utomlands Mitt förslag: Förarbetsgivare och näringsidkare som tecknar försäkring som motsvarargrupplivförsäkring utomlands införs en skyldighet att betala en skatt sommotsvarar särskild premieskatt. Remissinstanserna: Någraremissinstanser åår\b\and försäkringsinspektionen och anser att en följdav förslaget om premieinkomstskatt kan bli att försäkring i stället tecknasutomlands. Skälen för mitt förslag:Som berörts i föregående avsnitt kan en premieinkomstskatt hosförsäkringsföretag innebära incitament till lösningar som syftar till attundvika en skattebelastning på grupplivförsäkring i tjänsten. Utövermöjligheten att vissa arbetsgivare kan komma att själva betala ut ersättningmotsvarande försäkring är det således inte otänkbart att vissa arbetsgivare ochnäringsidkare väljer att teckna försäkring utomlands som motsvarargrupplivförsäkring. Eftersom utländskaförsäkringsföretag inte kan omfattas av en svensk premieskatt bör åtgärdervidtas som säkerställer en skattemässigt neutral behandling förutlandstecknade försäkringar Den naturligaste lösningenär att arbetsgivare och näringsidkare som tecknar försäkring utomlandsmotsvarande grupplivförsäkring för anställda eller för egen del blir skyldigaatt betala en skatt som motsvarar särskild premieskatt. I sammanhanget kan nämnasatt premie som betalas till utländska försäkringsföretag i de nu berördafallen även kan komma att träffas av skatteplikt enligt lagen (1990:662) omskatt på vissa premiebetalningar 1 denna del har lagrådet vissa synpunkter. Jagåterkommer till detta i nästa avsnitt. Där behandlas även frågor om skattesatsoch beskattningsunderlaget i dessa fall. 3.3.9Skattesats och beskattningsunderlag m.m. Mittförslag: För försäkringsföretag skall skattesatsen vara avbeskattningsunderlaget. Underlaget utgörs av av de premieinkomster sominkommer och avser grupplivförsäkring i tjänsten eller yrket. Skattepliktinträder när premie mottas. Förarbetsgivare som utan att försäkring har tecknats för anställdas räkningbetalar ut ersättning som motsvarar ersättning på grund av grupplivförsäkringskall skattesatsen vara av beskattningsunderlaget. Underlaget utgörs avutbetalt belopp. Skatteplikt inträder vid utbetalning. För arbetsgivareeller näringsidkare som tecknar försäkring utomlands som motsvarargrupplivförsäkring i tjänsten eller yrket skall skattesatsen vara 74,avbeskattningsunderlaget. Underlaget utgörs av av betald premie.Skatteplikt inträder vid premiebetalning. Promemorieförslaget:Överensstämmer endast delvis med mitt. Remissinstanserna:Företrädare för försäkringsbranschen anser att förslagets tekniska utformningleder till bristande neutralitet mellan enskild och statlig sektor omskattesatsen skall gälla för båda sektorerna. Flera remissinstanser,exempelvis , Förenade Liv och L7?F anser att skattesatsen bör sättas lägreän vad som motsvarar . Från branschen framförs vidare tekniska synpunktervad gäller beskattningsunderlaget. Skälen för mitt förslag:Som tidigare anförts syftar den föreslagna regleringen i princip till attersätta individuell förmånsbeskattning avseende premieförmån förgrupplivförsäkring med ett system där beskattningen i stället bör träffaförsäkringsföretaget eller arbetsgivaren. En individuell förmånsbeskattningskulle i princip innebära ett betydligt högre genomsnittligt skatteuttag inkl.socialavgifter än det som förs fram i promemorian. Enligtmin mening bör skattesatsen bestämmas på följande sätt. för skatteuttagetbör vara den sammanlagda skatten för kontant-lön som beläggs med särskildlöneskatt. En kontantlön på . ger därvid en särskild löneskatt på 22,2 %samt för flertalet endast inkomst- skatt om ,Arbetsgivarens bruttokostnad för en kontantlön på Prop, 1990/91:54uppgår till , medan lönen efter skatt uppgår till . Skillnadsbeloppet,(122,2 - 70) , utgör den antagna skatt som kan ligga fill grund förberäkningen av skattesats för de skilda fall som omfattas av förslaget. Oberoendeav hur försäkringsskyddet har anordnats bör en antagen ersättning om bliföremål för en sammanlagd skatt på , 1de fall försäkringsskydd föreligger genom att försäkring tecknas i Sverigeskall skattskyldighet åvila försäkringsföretaget. Arbetsgivarens premie, ellerdennes bruttokostnad, uppgår i dessa fall fill Den avsedda skatten om52,erhålls då genom att beskattningsunderlaget, som består i den premiesom försäkringföretaget tar emot, beläggs med en skatt på , Omen arbetsgivare själv, utan något samband med tecknad försäkring, betalar ut enför mottagaren skattefri ersättning som motsvarar ersättning som utgår på grundav försäkring, skall skattskyldigheten åvila arbetsgivaren och därvid baseraspå utbetalt belopp. Detta belopp uppgår i det redovisade exemplet fill 70 kr.och den avsedda skatten om . erhålls genom att det utbetalda beloppetbeläggs med en skatt på . Omen arbetsgivare eller en näringsidkare betalar premie för försäkring i utlandetbör skattesatsen bestämmas utifrån det antagandet att inkomstbeskattning skervarken i utlandet eller hos den som mottar utfallande ersättning. I dessa fallskall skattskyldigheten åvila arbetsgivaren eller näringsidkaren.Premiekostnaden, liksom beskattningsunderlaget, uppgår till i exempletoch den avsedda skatten om . erhålls genom att premien beläggs med enskatt på . Isammanhanget vill jag framhålla att det för den händelse den särskildalöneskatten justeras med hänsyn till förändringar av socialavgifterna - kanfinnas anledning att justera även de nu angivna skattesatserna. Fränförsäkringsgivarhåll har framförts att skatteunderlaget blir för stort för demjämfört med statlig sektor vid samma skattesats. Det har därvid åberopats attpremierna vid en oförändrad förmånsnivå måste höjas så att de även inkluderarden föreslagna skatten. Enligt försäkringsgivarna måste därför skattesatsensänkas eller alternafivt underlaget begränsas för dem. har vissa synpunkter på frågan om skattesats.