prop · GE03163 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1990/91:163 med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år1990 Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagils upp i bifogadeutdrag ur regeringsprolokollet samt överiämnar en i utdragetangiven redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten . 1 1990/91. 1 .saml Nr 163 1990/91; 163 Utdragur prolokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , , , Skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenår 1990 Densvenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel kontrollerasav statsmaktema. Tillverkningoch tillhandahållande regleras genom lagen (1983:1034) om konlroll övertillverkningen av krigsmateriel, m. m. (tillverkningslagen, ändrad senast SFS1989:504) och förordningen (SFS 1983:1036, ändrad senast 1989:565) i sammaämne. Bådaförfattningarna trädde i kraft den . 1tillverkningslagen föreskrivs alt lillverkning av krigsmateriel inte får skeutan regeringens tillstånd. Vidare krävs tillstånd för att försälja, utbjudamot vederlag eller förmedla krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmaterieloch metod för framställning av sådan materiel. Förutövande av kontroll över tillverkning och försäljning av krigsmaterielinrättades krigsmaterielinspektionen (KMl), som finns inomutrikesdepartementets handelsavdelning. är skyldiga att till KMIavge deklarationer rörande bl.a. import och försäljning av krigsmateriel. År1988 infördes även en rapporteringsskyldighet beträffande uppdrag som lämnatsåt någon annan att tillverka krigsmateriel. Genomen lagändring som trädde i kraft den (SFS 1989:566) omfattas ävenstatliga myndigheter som är affärsverk av tillverknings-lagen. Pågrundval av redovisningen från de statliga och privala företagen upprättar KMIstatistik. En sammanställning av materialet görs årsvis, medautomatisk databehandling. 1Sverige råder etl generellt förbud mot export av krigsmateriel.Regeringen kan dock medge undantag från förbudet. Att en utförsel på della sätttillåts har sin gmnd i vår säkerhetspolitik och den därav belingadenödvändigheten att kunna upprällhålla en hög självförsörjningsgrad avseendekrigsmateriel. Reglerom krigsmaterielexport finns i lagen (1988:558) om förbud mol utförsel avkrigsmateriel, m.m. (utförsellagen) och dilhörande förordning (1988:561,ändrad senast SFS 1989:566). Båda förfaUningarna trädde i Skr. 1990/91; 163kraft den I juh 1988. Enligtutförsellagen krävs tillstånd till utförsel av varor som utgör krigsmateriel.Tillstånd krävs vidare för att till någon ulom riket upplåta eller överiåla lillverkningsrällavseende krigsmateriel saml att utveckla krigsmateriel åt någon i utlandet.Bestämmelser om vad som avses med krigsmateriel finns i den nyssnämndaförordningen. Tillståndenligt utförsellagen krävs även, med vissa undantag, för att inom riket bedrivamilitärt inriktad utbildning av utländska medborgare. Enligt ulförsellagen ochförordningen är tillverkare av krigsmateriel skyldiga att kvartalsvis redovisaden marknadsföring de bedriver utomlands. Underrättelse måsle även lämnas tillregeringen senast ett anbud lämnas till, eller ell avtalsluts med, någon i utlandet beträffande försäljning eller annattillhandahållande av krigsmateriel eller upplåtelse eller överlåtelse av lillverkningsrällavseende krigsmateriel. Besluti ärenden rörande dispens från utförselförbudel fattas av regeringen.Regeringsärendena bereds av KMI. Nära samråd sker därvid med ulrikesdepartemenletspolitiska avdelning, försvarsdepartementet och i vissa fall med industridepartementet.Ulrikeshandelsminislern har bemyndigats atl pröva utförselärenden som inteavser utförsel i större omfattning eller i övrigt inte är av större vikl. Riksdagenfastställde (prop. 1971:146, UU 21, rskr. 343) de rikllinjer som skallligga lill gmnd för tillståndsprövningen. Riktlinjerna har sedermera bekräftatsgenom godkännandet av proposition med förslag till lag om förbud mot utförselav krigsmateriel, m.m. (prop. 1981/82:196, UU 26, rskr. Detär inle möjligt atl utforma riktlinjer för tillståndsprövningen så att allasvårigheter i tillämpningen kan undanröjas. Del är därför naturligt att prövningenav de enskilda tillståndsärendena tillmäts särskild betydelse. Enligt 10 kap. 6§ regeringsformen skall regeringen i ulrikesärenden av större vikl överläggamed utrikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissa utförselärendenrörande krigsmateriel är av den arten att överläggning med nämnden skall ägamm. Även om sådana överläggningar inte bedöms erforderliga, har det likvälansetts önskvärt atl prövningen av vissa enskilda dispensärenden ges en bredareförankring. beslutade på gmndval av propositionen(1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport atten rådgivande nämnd i krigsmaterielexportfrågor skulle inrättas (UU 1984/85: 5,rskr. Nämnden,som består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund, inledde sinverksamhet . Den höll tio sammanträden. Nämnden har tilluppgift alt lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Nämndensammanträder på kallelse av krigsmalerielin-speklören som också ledersammanträdena. Del ankommer på inspektören atl redovisa samrådet för delföredragande statsrådet. Allaprincipielll viktiga ärenden görs till föremål för samråd inom nämnden. Dessmånatliga sammaniräden ger ledamölerna en fortlöpande insyn i regeringenshandläggning av krigsmaterielexportärendena. tl 1990/91. 1 .saml Nr 163 denersätter dock inte utrikesnämnden i sådana ärenden som regeringen /91:163 enligt regeringsformen har att överlägga med utrikesnämnden om. Föratt bistå krigsmaterielinspektören med beredning av ärenden rörandeklassificering av krigsmateriel inrättades etl särskilt tekniskl-vetenskapligtråd med företrädare för flera olika institutioner, som äger kunskap omteknologins tillämpning på civila resp. militära områden. höll rådetsex sammanträden. Inyss nämnda proposition (1984/85:82) uttalade regeringen sin avsikt att varjeår lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten.Härigenom skulle förses med en samlad information om krigsmaterielexportensamtidigt som underlag skulle ges för en bredare allmän deball. Ienlighet härmed har regeringen förelagt en årligskrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Inom KMI harnu utarbetats en redogörelse avseende . Redogörelsen bör fogas lillprotokollet i delta ärende som bilaga. Avredovisningen framgår bl. a. att utförseltillstånd för försåld krigsmaterielunder lämnats till ett värde av 2 980 milj.kr. jämfört med 7 247 milj.kr.under år 1989. Detta innebär räknal priser en minskning , År1989 skedde i motsats härtill en ökning med 6,och med 14,, aflträknat priser. Svenskatillverkares faktiska krigsmaterielexport uppgick till 3327 milj.kr.mot 6006 milj.kr. priser motsvarar della en minskningmed 46,. Värdet av krigsmaterielexporten för ligger därmed på sammanivå som under början av 1980-lalet. Eninhemsk försvarsindustri har fördelar från beredskaps- och under-hållssynpunkloch är av värde när del gäller att tillhandahålla vapensystem och avanceradmilitärteknologi som är väl anpassade till svenska villkor. Härom råder bredenighet. Det svenska försvaret har emellertid inte ansetts vara entillräcklig avnämare för atl upprätthålla kapaciteten hos svenskförsvarsindustri. Det svenska försvarets beställningar kommer med ibland långaoch oregelbundna mellanmm. En viss export har därför bedömts som nödvändig föratt svensk försvarsindustri skall kunna behålla sin utvecklingskraft ochtekniska kompetens. Regeringen tillsatte en parlamentariskutredning för att närmare belysa dessa förhållanden, ulredningen om krigsmaterielexporten(dir. 1988:41). Utredningen har haft i uppdrag atl analysera sambandet mellanden svenska försvarsindustrins förmåga att tillgodose kravet på en ur neulraliletspolitisksynvinkel acceptabel självförsörjning av krigsmateriel och denna industrisberoende av exportmöjligheter. Den skulle även utreda konsekvensema av och villkorenför försvarsinduslriellt samarbete med ullandel saml pröva behovel avändringar i nu gällande rikllinjer för krigsmaterielexporten och i förekommandefall formulera förslag lill sådana ändringar. Utredningen avgav i febmari 1990sill belänkande "Utlandssamverkan på krigsmate-rielområdel" (SOU1990:102). Betänkandet har remissbehandlats. Ijuni 1988 fick även en särskild utredare i uppdrag alt se över krigsma- lerielbegreppet, utredningen om krigsmalerielbegreppet (dir. 1988:42). översynenavsåg dels nuvarande krigsmaterielförteckning, dels principer- Skr.1990/91:163 na för klassificeringen. Utredaren avgav i oklober 1989 sillbelänkande "Begreppet krigsmateriel" (SOU 1989:66). Även dettabetänkande har remissbehandlats. Jagavser att senare under innevarande år återkomma i frågan om ny lagstiftning på krigsmalerielområdelpå gmndval av bl. a. dessa utredningar. Islutet av hölls i Slockholm en konferens till vilken samtliga krigsmalerieltillverkareinbjöds. Under denna gavs en orientering till försvarsindustrin om krigsmaterielpolitikensamt om de nämnda utredningarna. Ensärskild handbok utgavs av KMI lill ledning för dem inomförsvarsindustrin och hos statliga myndigheter som har befattning med ärendenrörande tillverkning och utförsel av krigsmateriel. redovisar nugällande regelverk och handläggningsordning för tillslåndsärenden. En andraupplaga av handboken har utkommit. delsbereder tillfälle atl la del av vad jag har anfört i del föregående, delslill överlämnar redogörelsen för den svenska krigsmaterielexportenår 1990. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och beslular i enlighet medhennes hemställan. Svensk krigsmaterielexport Skr. 1990/91; 163 Krigsmaterielinspektionen(KMI) följer utvecklingen av marknadsföringen, försäljningen och exporten avkrigsmateriel från . De företag som har lillslånd alt bedriva verksamhelpå krigsmalerielområdel omkring 150 stycken, varav ettsjuttiotal är aktiva är skyldiga att lämna redovisning i olika hänseenden tillKMI. material jämte uppgifter som inspektionen tar fram på annat sällanalyseras och bearbetas inom KMI. 1 propositionen (1984/85:82) om ökad insynoch samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsiklall lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten.Föreliggande redogörelse avser den svenska krigsmaterielexporten . Antaletinkomna ulförselärenden har varierat mellan 1 500 och 2 300.Den övervägande delen av dessa har gälll utförsel av ensiaka vapen och annankrigsmateriel av ringa omfattning. Beslulom ulförsellillstånd fallas av regeringen. I ärenden som inle avser utförsel i slörreomfattning eller i övrigt inte är av större vikl får det statsråd som har tilluppgift all föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel pröva frågor omsådant tillstånd. Som framgår av tabell 1990 regeringsbeslut iutförselärenden som sammantaget utgjorde av del totala värdet av givnatillstånd för försäljning. Uppgifteraa om anlalel regeringsbeslut innefattarbeslut som avser utförsel för försäljning liksom vissa andra ändamål(reparation, demonstration m.m.). Utförselbevis for försåld krigsmateriel 1990 Av tabell 2 nedan framgåratt det sammantagna värdel av beviljade utförseltillstånd beräknat i fastapriser minskal . 1990/91:163 Bilaga Utförselbevis för försåld krigsmateriel priser och i1968 års prisnivå 1' jämte den procentuella värdeförändringen -60,3 ' Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex förverkstadsprodukter använts. KMLsutförselstalistik gmndar sig på de uppgifter som redovisas av exportföretagenrörande värdet av levererad materiel. I enstaka fall har, som framgår ianslutning till tabellerna, mindre korrigeringar införts avseende tidigare årsredovisningar. Tabell3 visar värdet i av svensk krigsmaterielexport såväl i löpande priser som prisnivå. Av tabellenframgår även krigsmaterielens andel av totala vamexport. Värdena fr.o.mår 1988 avser export från samtliga krigsmalerieltillverkare. Utförsel av jakt-och sportskyltemateriel från vapenhandlare till enskilda personer liksom lillvapenhandlare, som tidigare ingick i totalbeloppet, redovisas sedan år 1988separat. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren19801990 i löpande priser och pisnivä m.m. -25,5 -16,6 -46,5 ' Vid prisomräkningen har SCB;s exportindex forverkstadsprodukter använts. Värdet fr. o. m. avser svenskatillverkares krigsmaterielexport. ' Uppgiften om totala varuexport för1989 har i årets sammanställning korrigerats sedan den slutgiltiga statistikenfrån SCB publicerats. Korrigeringen innebär ingen ändring av uppgiften om krigsmaterielexportensandel härav. Krigsmaterielens andel avSveriges totala varuexport för uppgår Skr. 1990/91:163 till 0,,mot 1,för . GenomsniUsiff"ran för den senasle Bilagatioårsperioden är 1,. Somalltid gäller all förändringar från lill ett annal inle ger underiag förnågra mer långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. Det kan dock noterasatt av den samlade utförseln avsåg export rifl ell land,nämligen (). Denna export dominerades i sin lur av AB Boforsleveranser av fälthaubilssyslem. I takt med att dessa leveranser fullföljskommer andel av tolalexporten fortsall att minska. I övrigl kan noterasett relativt stort mått av stabilitet beträffande regional fördelning avexporten. Den avsevärda minskningen av exporten, såväl i absoluta lal som i faslapriser, innebär all värdel återgått till den nivå som förelåg under den förstadelen av 1980-lalel. Enjämförelse av tabellerna 1,2 och 3 ovan visar, att det sammantagna värdet avbeviljade ulförsellillstånd under elt år kan skilja sig avsevärt från värdet avfaktiska leveranser under . beror på alt givna ulförsellillståndofta avser utförsel som sträcker sig över flera kalenderår, liksom på atttillstånd i vissa fall ej utnyttjas helt. Itabell 4 nedan redovisas krigsmaterielexporten fördelad på de 16 olika materielkategorieraai krigsmaterielförteckningen. Även uppgiftema för har i åretsredovisning fördelals på dessa kategorier, medan uppgifter avpraktiska skäl redovisas i de huvudkategorier som lidigare år. Värdet av svensk krigsmaterielexport i milj. kr.under åren 1988-1990 fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområden Artilleripjäser m. m. Robotar, torpeder, minor m. m. Materiel for stridsledning m. m. ABC-stridsmateriel m. m. Sprängämnen m. m. Luftfartyg m. m. Materiel för strålning m. m. Maskiner, verktyg m. m. x)(l.-4.) xx) (5., 15., I6.,övrig materiel) 520 SUMMA 6155 6005 3327 ' Avvikelser från tidigare redovisade siffror beror delspä att materielen i tidigare redovisningar indelats pä annat sätt, dels pä attföretag i efterhand, i enstaka fall, redovisat ändrade försäljningsbelopp påexporterade produkter till följd av kursförändringar, annulleringar,reklamationer m. m. Geografisk fördelning Skr. 1990/91; 163 BilagaDen i föregående tabeller redovisade totala omfallningen av krigsmaterielexportenoch dess uppdelning på olika huvudområden komplelleras i följande sammanställningarav en redovisning av exportens fördelning, dels på skilda regioner under år1990 jämfört med den senasle femårsperioden (tabell 5), dels på enskildaländer (tabell 6). Sammanställningen visar, attden svenska krigsmaterielexporten i genomsnitt under den redovisade periodentill av sitt värde gåll till och till knappi lill . Krigsmaterielexportens fordelning på regioner iprocent av värdet Exporten av krigsmateriel i tusental kronor år1990 fördelad på länder (som Skr. 1990/91:163 jämförelse anges även exporten ' Bilaea Tyska Demokratiska Rep." " Endast utförsel av finkaliberammunition. ' Avvikelser från tidigare redovisade uppgifter beror påatt företag i efterhand, i enstaka fall, redovisat ändrade försäljningsbelopp påexporterade produkter till följd av kursförändringar, annulleringar, reklamationer etc. 'Uppgiften rörande har redovisats i efterhand. Under år1990 omfattade svenska tillverkares krigsmaterielexport leveranser till 33länder. Till 7 av de 33 landeraa understeg exportvärdet I milj.kr. Avseende tremottagare har exporten utgjorts endast av finkaliberammunition. Till detta skall läggas utförsel av reservdelar, underhållsmaterielm.m. från till etl sammanlagt värde av 34,4 milj.kr.Denna utförsel skedde i alll väsentligt lill och . Hämtöver beviljades underår 1990 tillstånd för utförsel av handeldva- Skr. 1990/91:163 pen för jakt-och sportskytte till ett sammanlagt värde av drygt 7 milj.kr. Upplåtelse av tillverkningsrättigheter m.m. Underär 1990 har nio tillstånd lämnats till upplåtelse av tillverkningsrät-tighelerutom riket. De har avsell lillverkning i , , ,, , , resp. . Prövningenav ärenden rörande licenser sker på samma sätt som när det gäller export avmaterielen som sådan. Fömtom den prövning som föregår varje tillstånd tillexport av krigsmateriel görs en genomgång av relevanta delar av licensavtalet.Därvid lasts särskild vikt vid frågor rörande licensens omfattning, dess utsträckningi liden, reexportklausuler m. m. Regeringenhar med slöd av 12 § utförsellagen föreskrivit en skyldighet för företag somöverlåtit en lillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet attårligen redovisa humvida överlåtelsen är i krafl samt, otn möjligt, humvida lillverkningskett på basis av denna överlåtelse. Tolvföretag har för lämnat sådan redovisning avseende 84 licensöverlåtelseri 19 länder. Militärtinriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt utförsellagen (7 §) intebedrivas inom landet utan regeringens tillstånd, med vissa undanlag. Under år1990 har inget sådant lillslånd lämnats. Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt Enligt10 § ulförsellagen skall förelag som har tillstånd alt tillverka eller tillhandahållakrigsmateriel redovisa uppgifter om ägande i ulländska rättssubjektsom bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller försäljning avkrigsmateriel. Åttaföretag har, avseende läget , redovisat ägande i 19utländska rättsubjekt i 13 länder. Detfinns ca 60 exportörer av krigsmateriel i . Av dessa ärknappt hälften mindre förelag som har tillstånd all handla med jakt- och sportskytlevapen.Trettiotre företag som har tillstånd att tillverka krigsmateriel exporteradesådan materiel , varav 22 för mer än 1 milj.kr. Defrämsta exportörerna var AB och Ordnan- ce som gått samman i företagel Swedish Ordnance (se vidare nedan). Tillsammans svarade de för av krigsmaterielexporten . Hämtöver exporterade två förelag för mer än 100 milj. kr., nämligen och . , , , , 1 ] exporterade vardera för mellan 50 och 100 Skr.1990/91:163 milj. kr. exporterade för mellan 10 och 50 milj. kr.,nämligen , , , , och med en export överstigande I milj.kr är , , , , och Väner PlastAB. Tillsammanssvarade dessa 22 förelag för 99,av den totala svenska krigsmaterielexportenunder . har denstmklurering av försvarsindustrin, som redan tidigare inletts, fortsatt. Någradagar meddelades all AB och Ordnance bildat ettgemensamt bolag, Swedish Ordnance /, som övertar huvuddelen avdessa företags försvarsma-lerieltillverkning. Del tidigare statliga afiarsverketFFV har /91 ombildals till aktiebolag, och ingår fr. o. m.denna tidpunkt i det statliga förvaltningsakliebolaget . FFV Aerotechdivision för motorunderhåll har likaså sammanslagils med VolvoFlygmotors motsvarande verksamhet. har under del gångna året ombildalstill dolierbolag tifl . Etl par förelag, nämligen FFV och , har under årel övergått i utländsk ägo, sedan de köpts upp av en tysk resp.en norsk koncera.