prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — I sitt yttrande angerlagrådet att procenttalet för uttag av skatt vid premiebetalning har beräknatsmed utgångspunkt bl. a. i en särskild löneskatt om . Lagrådethänvisar till vad lagrådet anför i sitt yttrande om löneskatt på pensioner ifråga om procentsats för den särskilda löneskatten vid tryggande avett pensionsåtagande. Enligt lagrådet har de därvid anförda synpunkterna sammagiltighet beträffande premiebetalningar vid den nu diskuterade skatten. 1fråga om löneskatt på pensioner anför lagrådet att en inbetalning för atttrygga ett åtagande som sker en väsentlig tidsrymd före pensionsutbetalningförefaller böra beläggas med särskild löneskatt efter en lägre procentsats. I denna fråga vill jagframhålla följande. Den nu föreslagna beskattningen har som grundläggande syfte att ersätta en individuell förmånsbeskattning med ett enklare system där skattskyldigheten i de flesta fall kan antas komma att åvila försäkringsföretag. Vid en individuell förmånsbeskattning är princi pen den att skattskyldighet uppkommer för arbetstagaren som för månen, dvs. Detta bör vara utgångspunkten för 176 dennu föreslagna beskattningsmetoden. Denna utgångspunkt har också le- Prop.1990/91:54 gat till grund för de förordade skattesatserna. Enligt min meningbör de skattesatser jag föreslår för skilda underlag och skattskyldiga ifillräcklig utsträckning anses uppfylla kraven på likformighet. Vadgäller de berörda synpunkterna från försäkringsgivarhåll vill jag säga attden föreslagna beskattningen givetvis kommer att innebära att kostnaderna förförsäkringen höjs vid en oförändrad förmånsnivå. Detta kan emellertid inteanses utgöra ett tillräckligt skäl att reducera skattesatsen förförsäkringsföretag. Frånförsäkringsgivarhåll har vidare framförts en del synpunkter med anknytningtill speciella rutiner för premiebestämning och betalnings- samtav-räkningstidpunkt. Synpunkterna rör bl.a. frågor med anknytning till s.k.preliminär premie och definitiv premie, bruttopremie och återbäring samt s.k.fiktiv premie som redovisas i vissa fall. Förenade Liv föreslår att skatteunderlagetdefinieras som den av arbetsgivaren faktiskt inbetalda premien underbeskattningsåret. anser att de premieförändringar som sker i samband medslutavräkning lämpligen bör påverka skatteunderlaget det år avräkningen sker Föregen del vill jag framhålla att den föreslagna beskattningen hos försäkringsföretagenav förenklingsskäl bör ske på ett relafivt schabloniserat sätt. Jag delarhärvid de synpunkter som framförts från Förenade Liv och AFA.Beskattningsunderlaget bör alltså i princip bestämmas av de premieinkomstersom inflyter dvs. som kommer försäkringsföretagen fill del under beskattningsåret.1 detta ligger att underlaget löpande kommer att påverkas av årligaslutavräkningar. De eventuella hanteringsproblem som kan uppstå torde därförfrämst uppstå vid övergången . Ivissa fall kan det emellertid inträffa att beskattningsunderlaget blir förstort exempelvis på grund av att preliminärt inbetald premie blivit för hög medanledning av att försäkringsföretagets debiteringsunderlag för en vissarbetsgivare varit felaktigt. En särskild regel som tar sikte på att reduceraförsäkringsföretagets beskattningsunderlag för nästföljande beskattningsår börinföras för liknande fall. Denna regel kommenteras närmare i specialmotiveringen. Influtnapremier avser till en del att täcka omkostnader hos försäkringsföretaget vidsidan av försäkringsutbetalningar Beskattningsunderlaget bör därför begränsasför försäkringföretag. Med ledning av inhämtade uppgifter och beräkningar böromkostnadsdelen schablonmässigt kunna bestämmas till ca 5%.Beskattningsunderlaget för försäkringsföretag bör utgöras av av influtnapremier. Förarbetsgivare som själva utan samband med tecknad försäkring betalar utdödsfallsersättningar bör underlaget för beskattningen utgöras av utbetaltbelopp. Förarbetsgivare eller näringsidkare som tecknar försäkring utomlands bör beskattningsunderlaget utgöras av av betald, premie. Lagrådet framhåller att en premiebetalning till en utländsk försäkringsrörelse belastas även av skatt av hela premiebeloppet enligt lagen (1990:662) om skatt på vissa premiebetalningar. Detta innebär, anför lagrådet, att hela beskattningsunderlaget för den nu diskuterade skatten blir ojämkat under- 177 12Riksdagen 1990/91. lag även för annan skattoch denna dubbelbeskattning leder till ett skatteuttag om . Med anledning av vadlagrådet anför i denna del vill jag framhålla att den påtaladedubbelbeskattningen endast är skenbar Den nu föreslagna beskattningen avpremie för grupplivförsäkring syftar till att ersätta en individuellförmånsbeskattning hos den anställde. Den beskattning som sker enligt lagen(1990:662) om skatt på vissa premiebetalningar har ett helt annat syfte,nämligen att ersätta den beskattning som eljest sker av avkastningen på kapitalförsäkring. För försäkringsföretag börskatteplikt inträda när premie tas emot. För arbetsgivare som själv betalar utersättning som motsvarar ersättning på grund av grupplivförsäkring börskatteplikt inträda vid utbetalning. För arbetsgivare och näringsidkare somtecknar försäkring utomlands bör skatteplikt inträda vid premiebetalning. Mittförslag: Administration och uppbörd av den särskilda premieskatten sker enligtde regler som finns i lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter Densom är skattskyldig skall anmäla sig för registrering hos ,som blir beskattningsmyndighet. En dispensmöjlighet föreslås vad gällerredovisningsperioder och en särskild övergångsregel föreslås som innebär attden första redovisningsperioden för förlängs till att omfatta tidenden . Promemorieförslaget:Överensstämmer i sina grunddrag med mitt. Remissinstanserna: Deflesta remissinstanserna berör inte frågan. RSV anser att samma redovisnings-och deklarationsförfarande är att föredra för samtliga skattskyldiga ochifrågasätter därmed ett förslag i promemorian att särskilda bestämmelser omförfarandet skulle gälla för statens tjänstegruppliv. Verket har vidare en deltekniska synpunkter på förslagets utformning. framhåller att det förbolagets del är lämpligt att den föreslagna skatten betalas i samma takt somdebitering sker eller Skälen för mitt förslag: 1promemorian föreslås att en premieinkomstskatt enligt förslaget administrerasav RSV och att det regelsystem som finns i lagen (1984:151) om punktskatteroch prisregleringsavgifter skall styra förfarandet. Jag instämmer ipromemorieförslaget men anser i likhet med RSV att det finns anledning att ivissa hänseenden avvika härifrån. Detta innebär bl.a, att någon särbestämmelsevad gäller förfarandet inte bör gälla för statens tjänstegrupplivförsäkring.Kalendermånad blir därmed redovisningsperiod för den särskilda inkomstskatten.En dispensmöjlighet bör dock införas för vissa speciella fall. Som lagrådetframhåller bör en sådan dispensregel bättre än vad som är fallet enligtförslaget i lagrådsremissen ange förutsättningarna för en dispens. Det börsåledes anges i bestämmelsen att undantag från vad somgäller enligt 2 kap. 3 § lagen (1984:151) om punktskatter och prisregle- Prop.1990/91:54 ringsavgifter om redovisningsperioder får medges, om det behövs medhänsyn till uppbörden av premieskatt. Jag syftar härvid exempelvis på den typav situation som redovisar i sitt yttrande. Det bör således inte oundgängligenkrävas att ett försäkringsföretag tvingas att fill följd av den nu föreslagnabeskattningen lägga om sitt redovisningssystem. RSVhar mot bakgrund av de administrativa frågor som uppkommer med anledning avskattereformen, innefattande bl.a. redan beslutade nya punktskatter ochändringar på området, framställt önskemål om att den första redovisningsperiodenför den föreslagna skatten utsträcks till att omfatta i . Ett tillgodoseende av verkets önskemål framstår som rimligt.Därigenom underlättas också övergångsfrågorna för främst försäkringsföretag. Somjag redogjort för bör den i promemorieförslaget förordade begränsningenav näringsidkares avdragsrätt för premie för grupplivförsäkring till att avseendast kollektivavtalsgrundad försäkring inte genomföras. Däremotbör det övervägas att anpassa lydelsen av punkt 23 av anvisningarna till 23 §KL så att avdragsbestämmelsen harmonierar med skattefrihetsregeln föranställda i 32§ 3a mom. Bakgrundenhärtill är ett önskemål från , som påtalat att formuleringen av begreppet"efter förmånligare grunder" i punkt 23 av anvisningarna till 23 §inte ger något utrymme för smärre förändringar av försäkringen. Föregen del vill jag framhålla det angelägna i att skattereglerna är så neutraltutformade som möjligt för anställda och näringsidkare. På arbetsmarknaden istort dvs. för anställda i allmänhet gäller således att variationer i försäkringsskyddetsom inte väsentligt skiljer sig från vad som gäller för statligt anställda ärtillåtna från skattesynpunkt. Mot denna bakgrund gör jag den bedömningen attden nuvarande bestämmelsen i punkt 23 av anvisningarna till 23 § KL är onödigtrestriktivt formulerad. Jag föreslår därför att anvisningspunkten anpassas såatt samma regler får gälla för näringsidkare som för anställda. Iövrigt föranleder den föreslagna regleringen att vissa följdändringar görs ilagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, skattebrottslagen(1971:69) och i lagen (1971:1072) om förmånsberätfigade skattefordringar. I denämnda lagarna görs vidare vissa följdändringar med anledning av lagen(1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel samt lagen (1990:662) om skattpå vissa premiebetalningar De sistnämnda följdändringarna har samband medriksdagsbeslutet beträffande det andra steget i skattereformen. Dennya lagstiftningen bör träda i kraft och för försäk ringsföretagens del tillämpas på premieinkomster som avser tiden därefter Som RSV framhållit bör det dock klart anges att inkomsterna skall avse för- 179 säkring för fid efterikraftträdandet för att beskattning skall bh aktuell. 1990/91:54tidigare redovisade förslaget att utsträcka den första redovisningsperiodenfill att avse bör vara ägnat att underlätta för försäkringsföretagenatt skilja ut de premieinkomster som avser Förarbetsgivare som själva betalar ut ersättning motsvarande grupplivförsäkringutan att sådan försäkring tecknats bör de nya reglerna tillämpas påutbetalningar som sker efter om utbetalningen avser åtagandeför tid häreftCL Detta bör innebära att utbetalning med anledning av dödsfallsom inträffat före skall undantas från beskattning. Förarbetsgivare och näringsidkare som tecknar försäkring utomlands bör de nyareglerna tillämpas på premiebetalningar som sker och avser tid efterikraftträdandet. Vadbeträffar ändringen i punkt 23 av anvisningarna till 23 § KL bör gälla att denträder i kraft men att äldre föreskrifter om avdrag alltjämtbör tillämpas för beskattningsår som påbörjats före ikraftträdandet. Ändringarnai de specialförfattningar som tidigare berörts bör träda i kraft den 1 januari1991. 3,4 Beskattning av stipendier Enligt19 § KL är stipendier skattefria under förutsättning att de utgått förmottagarens utbildning och inte utgjort ersättning för arbete som utförts ellerskall utföras för utgivarens räkning. RINK behandlade frågan om skattefrihetför stipendier. Utredningen fann att såväl fackliga stipendier som bidrag tillutbildning m.m. borde bli föremål för beskattning av främst neutralitetsskäl.Frågan om beskattning av stipendier ansågs emellerfid så komplex att denhänsköts till stiftelse- och föreningsskattekommittén (Fi 1988:03) för vidareutredning. har redovisat sitt betänkande, Beskattning avstipendier (SOU 1990:47). Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstansernaframgår av bilaga 1. En sammanställning av remissyttrandena har upprättats ifinansdepartementet och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 3338/90). Medstipendium avses ett bidrag till en fysisk person som utges för mottagarensutbildning eller för att stödja en verksamhet som mottagaren bedriver ellerplanerar att starta. Det kan vara fråga om en litterär, konstnärlig eller därmedjämförlig verksamhet, en idrottslig verksamhet eller en verksamhet som forskareeller uppfinnare. Till bidrag som likställs med stipendier, s.k. liknandebidrag, hänförs bidrag till fysiska personer för att stödja en verksamhet avannat slag än de nu nämnda samt dessutom priser och belöningar som ges för attpremiera redan utförda prestationer Begreppet "stipendier och liknandebidrag" omfattar inte vad som skatterättsligt är gåva och inte heller ersättning förarbete för utgivarens räkning eller s.k. näringsbidrag. Stipendier och liknandebidrag härrör nästan uteslutande från staten, kommuner, stiftelser, föreningaroch andra juridiska personer Beträffande bidrag från sådana utgivare anses gåvanormalt sett inte föreligga. När bidrag lämnas av staten eller av en kommunsker det för att fullfölja eller tillgodose allmänna intressen. När t.ex, enstiftelse delar ut ett stipendium sker det i normalfallet för att främja detändamål som enligt stadgarna styr stiftelsens verksamhet. För att ett förmögenhetstillskottskall kunna inkomstbeskattas krävs att det kan inordnas under något av desärskilda inkomstslagen som efter skattereformens genomförande är tre,nämligen näringsverksamhet, tjänst och kapital. Brister denna förutsättning ärfillskottet inte skattepliktigt. Är den uppfylld, måste undersökas omtillskottet ändå på grund av någon undantagsregel är skattefritt. Flertaletsådana undantagsregler finns i 19 § KL, Bestämmelsen i 19 § KL omskattefrihet för sfipendier i sin nuvarande lydelse tillämpades första gångenvid taxering (prop, 1986/87:45, SkU 15, SFS 1986:1245), Bestämmelseninnebar en permanentning av en tidsbegränsad lagstiftning som gällde vid 1984- taxeringar Regeln tog sikte på stipendier som utgick för deltagandei fackliga kurser men omfattade även andra utbildningsstipendier. Stipendier och liknandebidrag som utgår periodiskt, dvs, , är skattepliktiga förmottagaren om utgivaren har avdragsrätt. Enligt punkt 5 av anvisningarna till46 § KL har utgivaren inte avdragsrätt om understödet utgått till mottagare iutgivarens hushåll eller, om understödet inte utgör skadestånd, till mottagareunder eller till mottagare vars utbildning inte är avslutad. Enligt 19 §KL är periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt, som inteutgör vederlag vid avyttring av egendom, skattefritt i den mån utgivaren inteär berättigad till avdrag för det utgivna beloppet. Är utgivaren en sfiftelseeller ideell förening med sådant kvahficerat allmännyttigt ändamål som avses i7 § 6 mom, SIL anses inte bidraget som ett periodiskt understöd omutbetalningen sker fill fullföljande av ändamålet i fråga. Prop,1990/91:54 Mittförslag: Sfipendier och liknande bidrag skall även i fortsättningen varaskattefria i den utsträckning som de varit tidigare. Kommitténs förslag ombeskattning av stipendier genomförs inte. Kommitténs förslag:Kommittéförslaget innebär att i princip alla stipendier blir skatteplikfigamed undantag för dem som utgår till mottagarens grundutbildning. Somgrundutbildning räknas sådan utbildning som kan berättiga till studiestödenligt 3 eller 4 kap, studiestödslagen (1973:349), Begreppet omfattar dockinte utbildning utöver akademisk grundexamen eller därmed jämförligutbildningsnivå. Fulla socialavgifter skulle enligt förslaget tas ut i form avarbetsgivaravgifter på ersättningar som uppgår till . Ettskattefritt grundbelopp om per utgivare och år föreslås också. Enutvidgad avdragsrätt föreslås för kostnader som är hänförhga fill bidrag somutgått för ett bestämt ändamål. Remissinstanserna:En stor majoritet av remissinstanserna har avstyrkt Prop, 1990/91:54 kommitténsförslag. Däribland kan nämnas: LO, TCO, , ,och , , iStockholm, , och . RSV, , samt kammarrätteni har tillstyrkt förslaget. har tillstyrktatt utbildningsstipendier blir skattepliktiga. Ett flertal remissinstanseranser att forskningen och den högre utbildningen kommer att skadas allvarligtom kommitténs förslag genomförs. Företrädare för kulturlivet har också pekatpå de negafiva konsekvenser som ett genomförande av förslaget skulle ha förutövare av konstnärlig och htte-rär verksamhet. Andra remissinstanser anser attförslaget strider mot kraven på enkelhet och likformighet i beskattningen, attett genomförande av förslaget skulle medföra administrafivt merarbete samt attde ekonomiska konsekvenserna inte belysts tillräckligt. Skälenför mitt förslag: Stiftelse- och föreningsskattekommittén har föreslagit attalla stipendier som inte utgår till mottagarens grundutbildning skallbeskattas. Förslaget ligger i linje med en av grundtankarna bakom skattereformen,nämligen strävan efter en hkformig beskattning. Förslaget har dock mötts av enmycket kraftig kritik från remissinstanserna. Oro har uttalats för att bådeforskningen och kulturlivet skulle påverkas negafivt om förslaget genomfördes.Jag har tagit intryck av denna kritik. Kommitténs förslag bör inte genomföras.Dagens praxis för beskattning av stipendier och liknande bidrag bör i alltväsentligt behållas, Ioch med skattereformen reduceras antalet inkomstslag från sex fill tre.Samtidigt utvidgas inkomstslaget tjänst något, så att det i framfiden omfattaralla ersättningar som kan anses hänförliga till eget arbete eller egen prestation.Överskott av hobbyverksamhet t,ex,, som fidigare varit skattefritt eftersomdet inte kunnat hänföras fill något inkomstslag, kommer attbeskattas i inkomstslaget tjänst. Medhänsyn till utformningen av den bestämmelse i 31 § KL som reglerar omfattningenav inkomstslaget tjänst skulle vissa sfipendier, som har samband med egenprestation, efter skattereformens genomförande kunna komma att hänföras tillinkomst av tjänst och därmed vara skattephktiga. bestämmelse bör därför införas i 19 § KL så att en gränsdragning sker mellanskattepliktiga inkomster som är hänförliga fill inkomstslaget tjänst ochskattefria stipendier Den praxis som vuxit fram angående beskattningen avstipendier och liknande bidrag bör stå fast. De bestämmelser som reglerarbeskattningen av stipendier som utgår periodiskt (19 och 20 §§ KL, punkt 2 avanvisningarna till 31 § KL, punkt 5 av anvisningarna till 46 § KL) kvarståroförändrade. Det är dock vikfigt att understryka att inkomster som utgörersättning för prestation som har kommit utgivaren av ersättningen eller någonmed utgivaren närstående fysisk eller juridisk person fill nytta bör utgöraskattepliktig inkomst för mottagaren även om ersättningen skulle ha betecknatssom sfipendium. 3.5 Vissskattefrihet för barnpension Mitt förslag:Barnpension till den del den inte överstiger av basbeloppet(garantinivån) skall vara skattefri. Bakgrunden till mittförslag: Som en del i folkpensioneringen och tilläggspensioneringen ingårefterlevandepensionen. Folkpension i form av efterlevandepension utgörs bl.a.av barnpension till ett barn, vars far eller mor eller båda föräldrar haravlidit. Rätt till barnpension har barn som inte har fyllt . Under studierkan dock i vissa fall rätt till sådan pension föreligga längst till och medjuni månad det år då barnet fyller . Denna typ av barnpension uppgår till25% av basbeloppet () efter varje avliden förälder (grundnivån).Pensionen skall emellertid allfid utges med sådant belopp att den, tillsammansmed barnets tilläggspension i form av barnpension, utgör av basbeloppetefter varje avliden förälder (garan-finivån). Som framgått ingår ävenefterlevandepension i form av barnpension i försäkringen för tilläggspension.Samma åldersgräns som vid folkpensioneringen gäller i detta fall. Barnpensionutges här av hel förfidspen-sion enligt tilläggspensioneringen, somden avlidne var berätfigad fill eller skulle ha erhållit om rätt till sådanpension hade inträtt vid fidpunkten för dödsfallet. Var den avlidne berättigadtill ålderspension utgör barnpension i stället av sådan förmån. Är flerabarn berättigade fill barnpension efter den avlidne, ökas det nämndaprocenttalet med 20 för varje barn utöver det första. Det sammanlagdabarnpensionsbeloppet fördelas därvid lika mellan barnen. Barnpensioneringensprinciper bygger på den familjerättsliga underhållsskyldigheten. Denna innebäratt föräldrarna skall svara för underhåll åt barnet efter vad som är skäligtmed hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga.Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller . Denna skyldighet kanutsträckas i fiden till dess barnet avslutat sina studier, dock längst fill dessbarnet fyllt . Om en förälder inte har vårdnaden om barnet kanunderhållsskyldigheten fullgöras genom att föräldern betalar underhållsbidragtill barnet. Om föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet eller om detfastställda underhållsbidraget understiger en viss nivå erhåller barnetbidragsförskott. Detta utgör högst av basbeloppet i förhållande fill enförälder. Mottagetunderhållsbidrag för barn eller bidragsförskott är inte skatte-plikfigt. Denunderhållsskyldige har enligt de regler som tillämpas årstaxering inte heller någon avdragsrätt vid inkomsttaxeringen för utgivetunderhållsbidrag. För mottagen barnpension,liksom för övriga pensionsförmåner, föreligger emellertid skatteplikt. Detsärskilda grundavdrag som vissa folkpensionärer är berättigade fill från ochmed taxering gäller ej för den som uppbär barnpension. Med hänsyn tilldet allmänna grundavdraget uppkommer skatt endast om barnpensionen ensam ellerfillsammans med annan inkomst överstiger nivån för grundavdraget. Detförhållandet att erhållen barnpension utöver grundavdraget är skatte- Prop.1990/91:54 pliktig inkomst har vid återkommande tillfällen varit föremål fördebatt. Bl.a. har det hävdats att det är orättvist och svårförklarligt att barnsom uppbär barnpension skall behandlas hårdare i beskattningshänseende änandra barn. Förslag har därför framförts i syfte att undanröja de påtaladeolikheterna. Förslagen har präglats av synsättet att barnpensionen är enersättning från samhället för det underhåll som barnet skulle ha fått avföräldrarna om dessa hade levat. Fråganom barnpensionens beskattning har behandlats i utredningssammanhang sedan1970-talet. Senast frågan gavs en utförlig belysning var i pensionsberedningensdelbetänkande (SOU 1987:55) Efterlevandepension, reformering av den allmännaförsäkringens efterlevandeförmåner. Enligt betänkandet anses de tidigareställningstaganden som ligger fill grund för att barnpensionen skall varaskattepliktig inkomst fortfarande äga giltighet. Iriksdagen har motionsyrkanden angående skattefrihet förbarnpensioner avslagits bl.a. med hänvisning till ovan anförda utredningsöverväganden.Även efter det att efterlevandepensioneringen reformerats genom lagsfiftningår 1988 (SFS 1988:881) har frågan aktualiserats. Vid den senasteriksdagsbehandlingen anförde skatteutskottet med anledning av motioner om atthelt eller delvis undanta barnpension från beskattning att utskottet i sinbehandling av denna fråga tidigare haft stora betänkligheter mot att inom ramenför nuvarande system ändra på reglerna på det sätt som föreslagits imotionerna. Samfidigt har utskottet pekat på att skattereformen kan leda tillatt frågan kommer i ett nytt läge. Enligt utskottets uppfattning borde det varamöjligt att åstadkomma en rimlig lösning genom att helt eller delvis undantabarnpension från beskattning (1989/90:SkU30). Skälenför mitt förslag: De i olika sammanhang framställda kraven om likartadebeskattningsregler för barnpension resp. underhållsbidrag har som framgått avden redogörelsen mött viss förståelse. Frågan är emellertid inte såodiskutabel som den kan förefalla att vara vid en första anblick. Rentprincipiellt är det nämligen så att underhållsbidrag till barn, frånsett ettavdrag på högst . , inte har varit avdragsgillt för den underhållsskyldigeoch följaktligen i huvudsak betalas av beskattad inkomst. Barnpension - liksomövriga pensionsförmåner från den allmänna pensioneringen - finansieras däremotfrämst genom arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Samstämmighet i dettaavseende skulle således inte uppkomma om barnpension helt undantogs frånbeskattning.