prop · GE0399 · 1990-12-31 00:00:00 — Jordbruksnämndenhar i en särskild rapport (bilaga 4) redovisat effekter för norra av tvåprissystemetsavskaffande. Nämnden bedömer att en stor del av den noteradelönsamhetsförsämringen beror på tvåprissystemets avskaffande. 1jordbruksnämndens förslag till stöd under /92 föreslås ingaspeciella åtgärder med anledning av detta. De effekter som uppkommit genomavskaffandet av tvåprissystemet är enligt nämndens bedömning beaktade redan vidavvägningen av stödet för innevarande budgetår. Vissaåtgärder har redan vidtagits för att dämpa effekterna för norra av tvåprissystemetsavskaffande. Redan i samband med att godkände avskaffandet gjordesmed hänsyn till detta en förstärkning av det särskilda åtgärdsprogrammet med 20milj. 1samband med beslutet om en ny livsmedelspolitik behandlade ett antalmotioner med yrkanden om särskilda åtgärder för norra för att dämpaeffekterna av tvåprissystemets avskaffande. ansåg att de åtgärdersom då vidtogs lade en god grund för en förbättrad lönsamhet för norriandsjordbmketoch att syftet med dessa motioner därmed i väsentlig utsträckning kunde ansestillgodosedda. hänvisade därvid till uppräkningen av prisstödet med6% för /91, förlängningen av det särskilda åtgärdsprogrammet /92 samt till det ökade kobidraget som innebar en ökning med 115milj. Detjag nu har anfört visaratt särskilda åtgärder redan har vidtagits eller kommeratt vidtas med anledning av tvåprissystemets avskaffande. För egen del anserjag dock att en uppjustering av stödet bör göras, eftersom lönsamheten sjunkittrots den justering av stödnivån som genomförts. Jag anser det vara rimligt attnu beakta en del av den av jordbruksnämnden bedömda effekten förmjölkproduktionen. påpekaratt orsakerna till lönsamhetsförsämringen kan vara många. Faktorer som, föratom avskaffandet av tvåprissystemet, kan ha påverkat prisutvecklingen är minskad konsumtion i , ändra de exportpriser och produktivitetsutvecklingen. Det är emellertid omöjligt att exakt avgöra till vilken del lönsamhetsförsämringen beror på att två prissystemet har upphört. Nämndens egna uppskattningar tyder på att det kan röra sig om 65 av lönsamhetsförsämringen. 1 det följande föreslår jag en extra uppräkning av prisstödet för mjölk med 34 milj. kr. Detta motsvarar ca hälften av lönsamhetsförsämringen fr. o. m. , till följd av tvåprissystemets avskaffande. Jag har därvid utgått från effekterna för mjölk samt av lönsamhetsförsämringen i denna del. Dettainnebär en ökning av prisstödet till mjölkproducentema med i genomsnitt 6,,utöver den höjning som föranleds av ökade merkostnader. Iövrigt anser jag inte att lönsamhetsförsämringen bör föranleda någon uppräkningav stödet, eftersom den har inträffat innan avregleringen har påbörjats ochsåledes inte är en effekt av denna. Våren1989 träffades inom ramen för GATT-förhandlingarna en överenskommelse som bl.a.innebar att prisstödet till jordbraket inte skulle höjas under förhandlingarnasgång. beslutade med hänsyn till denna överenskommelse att behållaprisstödet oförändrat och att temporärt betala ut viss ersättning till lantbrakaraasom ett bidrag per djur (prop. 1988/89:140, JoU21, rskr. Samma hanteringbeslutades för stödet till jordbruket i norra . Enligttidsplanen för förhandlingarna skulle de ha avslutats . Det varemellertid inte möjligt att nå en uppgörelse vid det ministermöte som dåhölls, men förhandlingarna fortsätter . Det är för närvarandeinte möjligt att bedöma när förhandlingarna kan avslutas. Detnuvarande stödet till jordbraket i norra utbetalas till en delsom ett bidrag per djur. Jag avser att senare i vår återkomma i fråga om utbetalningssättför /92, i samband med att jag tar upp frågan om de djurbidragsom lämnas i hela landet. Enväsentlig fråga i GATT-förhandlingarna på jordbmksomrädet är vilket stöd somskall omfattas av de åtaganden om neddragningar som skall göras. Stöd för vissaspecifika ändamål fömtses komma atl undantas från dessa åtaganden. Det kan t.ex.röra sig om stöd som lämnas av miljöskäl eller av regionalpolitiska skäl.Förhandlingarna handlar också om hur sådant stöd skall betalas ut för alttillhöra den kategori som inte skall omfattas av åtagandena om neddragning. Enligtsvensk uppfattning bör regionalpolitiskt motiverat prisstöd, till en avgränsaddel av landet eller en begränsad produktion, kunna tillhöra denna kategori.Detta synsätt delas av framför allt övriga nordiska länder, medan det har möttmotstånd från andra håll. Frågan kommer att avgöras i ett jordbraksavtal inomGATT. Utfalletav förhandlingarna har således stor betydelse för den framtida utformningen avstödet till norra . Förhandlingarna mellan EFTA-länderna och EG om etteuropeiskt samarbetsområde (EES) har inte omfattat jordbrakspolitiken. Någonnärmare diskussion om olika stöd till jordbruket har därför inte hellerförekommit. Förmodligen kommer dock en eventuell svensk EG-anslutning att ändraföratsättningarna för regionalpolitiskt motiverade stöd av denna typ. Motbakgmnd av vad jag nu har anfört anser jag det vara olämpligt att genomföra större förändringar av prisstödet eller stödet till förädlingsindustrin i norra . Detta gäller såväl stödets konstruktion som områdesindelningen. Eventuella förändringar bör anstå till dess att den internationella situationen har klarnat, så att även dessa faktorer kan vägas in i den totala bedömningen av hur stödet fortsättningsvis skall utformas. Avkastningeni mjölkproduktionen i norra är i stort sett jämförbar med den i övrigadelar av landet. Avkastningsökningen uppgår till . Avkastningeninom växtodlingen är däremot lägre än i övriga landet. För korn och havre äravkastningen i norra av den genomsnittligaavkastningen i hela och för vallodling . Invägningenav mjölk till mejerierna har minskat med i genomsnitt i hela landet till . Invägningen tillmejerierna inom stödområdet har minskat med . Åkerarealen ochdjurantalet har minskat i hela landet. Beträfifande djurantalet harnorra följt samma utveckling som resten av landet. Antalet kor harminskat i hela landet , medan antaletnötkreatur totalt minskat något mindre. Mejeriernai stödområdet har i genomsnitt endast haft marginellt sämre betalningsförmågaän det vägda genomsnittet för hela landet , innanprisstödet har beaktats. Sammantaget kan konstateras att strakturatvecklingenoch betalningsförmågan i norra inte skiljer sig nämnvärt från den i övrigalandet. Avnuvarande antal mjölkleverantörer i hela landet har ansökt omomställningsbidrag. För norra är andelen något lägre, men dessaproducenters leveranser är i genomsnitt något större än i resten av landet. Ävenanslutningen till avvecklingsersättningen (s.k. mjölkpension) för mjölkproducentermellan 60 och är något lägre i norra än i övriga delar av landet.Genomsnittsleveranserna för de som ansluter sig är också lägre i norra . 2.3 Stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norraSverige /92 Mittförslag: Den nuvarande stödområdesindelningen för jordbruket ochlivsmedelsindustrin skall gälla även under /92. Stöd tilllivsmedelsindustrin skall dock endast lämnas inom prisstödsområdet förjordbruket. förslag: föreslår att det totala stödområdet indelas i fyra delar med ledning av de skillnader i ekonomiska förutsättningar som föreligger och att stödområdesindelning en knyts till den skördeområdesindelning som gäller (se karta 3 i bilaga 1). Denna indelning skall enligt förslaget gälla för all prisstödsberättigad produktion inom jordbraket och för stödet till livsme delsindustrin. föreslår vidare att en kompensation skall utgå till jordbrakare som får ett 33 3 1990/91. sänktstöd till följd av förändringarna. För jordbrukare vars prisstöd helt bortfallerföreslås en stegvis avtrappning av prisstödet med en tredjedel under treår. Enligt jordbraksnämnden bör den nya stödområdesindelningen gälla fr. o. m.den 1 juli 1991. Jordbruksnämndenredovisar fyra utgångspunkter som bör beaktas vid utformningen av stödområdena.Dessa innebär att indelningen bör vara grundad på statistiska uppgifter,antalet områden bör vara litet, indelningen bör vara robust, dvs. den börutformas så att den kan förbli oförändrad ochindelningen bör inte strida mot internationella åtaganden. Jordbruksnämndenhar även lämnat förslag till mindre justeringar inom nuvarandestödområdesindelning. Förslaget återges i sin helhet i bilaga 2. Skälenför mitt förslag: Jag återkommer senare (avsnitt 2.3.2) med en översikt av deolika stöd som utgår till jordbraket och livsmedelsindustrin i norra . 1det följande redovisar jag endast enligt vilken områdesindelning de utbetalas. Förnärvarande skiljer sig områdesindelningen åt mellan jordbraket och livsmedelsindustrinoch även mellan olika produktionsgrenar. Detnuvarande stödområdet för prisstödet för mjölk och kött, som utgör den heltdominerande delen av stödet, är uppdelat i fem delområden som framgår av karta1 i bilaga 1 (1, 2a, 2b, 3 och 4). För kött behandlas stödområde 2a och 2b somett område. Stödområdet bygger på den skördeområdesindelning som gällde t. o. m.år 1988 och låg till grand för skörde-skadeskyddet. 1 denna var antaletskördeområden i hela landet 420. Den nya skördeområdesindelningen, som gällersedan år 1989, har 106 skördeområden. Antalet skördeområden inom det prisstödsberättigadeområdet uppgår, enligt jordbruksnämndens förslag, till ca 30. Stödettill getnäringen lämnas inom , , ,, , och . Stödet tillmatpotatisodlingen lämnas inom samma område utom till . Inteheller för livsmedelsindustrin tillämpas en gemensam områdesindelning. Stödet tillmejerier utgår till enskilda mejeriföreningar och är beräknat med utgångspunkti transportförhållandena, där merkostnader för in- och uttransporter ärbeaktade. Stödområdet för slakterier är indelat i fem områden (A, B, C, D och E,se bilaga 1, karta 2). Kostnadstillägg och extra sanitetstillägg lämnas inomområdena A, B, C och D. Ett extra packeribidrag för ägg lämnas inomNorrbottens, , , och . LedamöternaGenfors och i jordbraksnämndens styrelse föreslår i ett särskiltyttrande att den nuvarande områdesindelningen tillämpas även för budgetåret1991 /92. Konsumentdelegationen ställer sig positiv till jordbruksnämndensförslag till ny områdesindelning. I ett flertal skrivelser föreslås attnuvarande stödområdesindelning bibehålls för såväl jordbraket somförädlingsindustrin. Skördeområdenaenligt den nu gällande skördeområdesindelningen är som tidigare nämnts färre till antalet och därmed större till ytan än enligt den tidigare indelningen. Detta innebär att avkastningen nu varierar mer 34 mellanolika delar av ett område. Omfördelningseffekterna för mjölkproduktionen tillföljd av förslaget framgår av bilaga 1, karta 4. Jagdelar jordbruksnämndens uppfattning om de kriterier som bör utgörautgångspunkt för en framtida stödområdesindelning. Däremot anser jag inte atten ny områdesindelning måste införas redan nästa budgetår. Inte heller dejusteringar inom den nuvarande stödområdesindelningen, som jordbruksnämndenföreslår, bör genomföras . Som jag redan nämnt, anser jag att deninternationella utvecklingen bör avvaktas innan större eller principielltviktiga förändringar genomförs. Förutsättningarna för att behålla den nuvarandestödområdesindelningen bedömer jag åtminstone för en period framåt som relativtgoda. bör dock vidareutveckla ett förslag utifrån de angivnakriterierna. Jag föreslår följaktligen att inga förändringar avområdesindelningen nu görs. De nuvarande stödområdesindelningarna för mjölk,kött och övriga jordbraksprodukter bör således gälla även under budgetåret1991/92. Stödbör emellertid lämnas endast inom det nuvarande området för prisstödet tilljordbraket. Detta medför att sydgränsen för stödet till livsmedelsindustrinbör anpassas till sydgränsen för jordbraket. Detta innebär för slakterier attstöd inte skall utgå till område D (se bilaga I, karta 2) och att sydgränsenför område C skall följa sydgränsen för stödet till jordbruket. De delar avÄlvsborgs och län som tillhör område D kommer därmed att föras tillområde C. Jaganser vidare att kostnadstillägget till mejerier skall utbetalas på samma sättsom , dvs. Stödet utgår för varje mejeriföreningmed hänsyn till deras specifika transportförhållanden. Ett icke företagsspecifiktstöd har vissa fördelar genom att det stimulerar effektiviseringar. Någraförändringar bör dock inte genomföras förrän jordbruksnämnden ytterligare haranalyserat mejeriindustrins merkostnader i norra . Mittförslag: Prisstödet lill jordbraket i norra skall höjas med igenomsnitt /92. Detta innebär en beräknad kostnad förstödet till jordbmket på totalt 763 milj. kr. Stödet till livsmedelsindustrinskall uppgå till 76 milj. kr. under /92. Den totala utgiften förstödet till jordbraket och livsmedelsindustrin i norra beräknas /92 uppgå till 839 milj. kr. Ettstöd riktat direkt till äggproduktionen skall införas . Ett packeribidragskall lämnas till äggpackerier. Det extra utjämningsbidraget för mjölk skallingå i pristillägget. förslag: I jordbraksnämndens förslag baseras beräkningarna på den av jordbruksnämnden föreslagna områdesindel ningen. föreslår en höjning av prisstödet till jordbra- 35 ketmed i genomsnitt , varav 5 milj. kr. motsvarande I procentenhet är enkompensation för ändrad stödområdesindelning. Kostnaden för stödet tilllivsmedelsindustrin beräknas till 73 milj. kr. Skälenför mitt förslag: Prisstöd till jordbruket lämnas nu som pristillägg på mjölksom levereras till mejeriförening och på veterinärbesiktigat kött av nöt, kalv,svin och får. En del av stödet utbetalas /90 som ettbidrag per djur. Stöd till smågrisproduktionen ges som ett årligt bidrag per sugga.Getnäringen erhåller ett stöd och mjölkproducerande get. Stöd tillmatpotatisodlingen lämnas med ett belopp per hektar och år. Utbetalningav pristillägget på kött sker via slakterierna. Kritik har framförts motatt systemet har missbrukats på grund av detta förfaringssätt, genom att stödhar utbetalats för slaktdjur som inte producerats inom det stödområde som uppgivits.För närvarande pågår inom jordbruksnämnden ett arbete med att utvecklaalternativa former för utbetalning, eventuellt som direkta utbetalningar till producenten,samt former för skärpt kontroll. Stödettill livsmedelsindustrin i norra finansieras med medelinom ramen för prisregleringen, men skall enligt beslut (prop.1989/90: 146, JoU25, rskr. 327) samordnas med det statliga prisstödet ochfinansieras med statsbudgetmedel fr.o.m. . Stödet tillmejeriindustrin utgörs nu av det extra regionala kostnadstillägget per kg, somskall täcka merkostnader för ut- och intransporter, samt av ett bidrag tillvissa mejeriföreningar för fraktkostnader för uttransporter av mjölk och gräddetill butiker. Till mejeriföreningarna utbetalas också ett extrautjämningsbidrag, som syftar till att kompensera mjölkproducenterna.Slakteriindustrin erhåller ett kostnadstillägg per kg. Ett extra sanitetstilläggför norra lämnas också till slakterierna. Till äggpackeri-branschen inorra utbetalas ett extra packeribidrag. Ett bidrag till slakt av värphönsutgår till ett företag och finansieras med budgetmedel. 1 åretsbudgetproposition (1990/91:100 bil. 11) har jag beräknat kostnaden till 134,7milj. Jag har i detta räknat in kostnaderna för de regionala bidragen tillmejeri- och slakteriindustrin, det extra utjämningsbidraget, det extra packeribidragetsamt det extra sanitetstillägget. Med oförändrad nivå på dessa stöd kankostnaden för /92 nu beräknas till 126 milj. kr. Jordbruksnämndensförslag innebär en uppräkning av stödet motsvarande ökningen av merkostnadernai norra . Detta medför att lönsamheten i det norrländska jordbruketutvecklas på samma sätt som i jordbruket i referensområdet. Nämnden anser attdetta inte bör föranleda någon justering av prisstödet eftersom förändringenskett före avregle-ringens början. Nämnden anser inte heller att tvåprissystemetsavskaffande bör föranleda någon ytterligare uppjustering av prisstödet. I ensärskild rapport om eflfekter av tvåprissystemets avskaffande bedömer nämnden emellertidatt en stor del av lönsamhetsförsämringen beror på detta. Förslagetinnebär vidare att det extra utjämningsbidraget upphör och att motsvarande höjning görs av pristillägget för mjölk samt att stödområde 4 liksom tidigare skall utgöra ett avtrappningsområde och pristilläggen där 36 reducerasmed en tredjedel. Jag har inga erinringar mot nämndens förslag i dessa delar. norrlandsgrupp har kommit in med en skrivelse i vilken förbundetföreslår att utöver den kompensation som föranleds av ökade merkostnader skallersättning lämnas även för att bibehålla den lönsamhet som uppmättes budgetåret1988/89. Enligt förbundet bör denna utgångspunkt användas för beräkningarnaeftersom det var den senaste beräkning som förelåg vid riksdagsbeslutet år 1990samt att förändringarna däremellan till stor del beror på tvåprissystemets av-skaflTande,vars elfekter bör kompenseras. Enligt jordbruksnämnden beror en stor del avlönsamhetsförsämringen på att tvåprissystemet upphörde. En del av skillnaden iberäknad täckningsgrad beror dock enligt nämnden på en teknisk förändring imodellen och är inte ett uttryck för försämrad lönsamhet. Föregendel anser jag, vilket jag i det föregående (avsnitt 2.1) redogjort för, att,utöver uppräkningen på grund av ökade merkostnader, en uppräkning bör ske fören del av den lönsamhetsförsämring som skett till följd av tvåprissystemetsavskaffande. Enligt min bedömning är en ersättning på totalt 34 milj. kr. enrimlig kompensation för denna effekt. Av den höjning av stödnivån förjordbruksprodukter med i genomsnitt som jag föreslår, utgör 5procentenheter kompensation för avskaffandet av tvåprissystemet. Den höjningsom föranleds av tvåprissystemets avskaffande bör i sin helhet tillfallamjölkproducenterna och således höja pristillägget på mjölk, vilket innebär enhöjning med 6,utöver höjningen för ökade merkostnader. Den totala utgiftenför stödet till jordbruket beräknas därmed uppgå till 763 milj. kr. Beräkningen av utgiften bygger på jordbruksnämndens prognosom en minskning av mjölkproduktionen . Inträffar ingen minskning blirkostnaden 30 milj. kr. högre än den jag har beräknat. Jaganser att stödet till livsmedelsindustrin för /92 bör uppgå till76 milj. kr., vilket innebär en oförändrad stödnivå jämfört med innevarande år.Förslaget avviker med 3 milj. kr. från jordbraksnämndens förslag. Delta berorpå att nämnden föreslår att det extra sanitetstillägget avskaffas. Enligt minbedömning bör det extra sanitetstillägget utbetalas även under budgetåret1991/92, eftersom det i likhet med övriga stöd till livsmedelsindustrin är tillför att täcka merkostnader för transporter. Enligt mitt förslag uppgår kostnadstilläggelför mejerier till 46 milj. kr., kostnadstillägget och sanitetstillägget förslakterier till 28 milj. kr. och packeribidraget till 2 milj. kr. Jordbraksnämndenbör bemyndigas att utifrån dessa belopp avgöra bidragets storlek per enhet förresp. bransch, eftersom kartläggningen av merkostnaderna inomlivsmedelsindustrin ännu inte är fullständig. Den totala kostnaden nästabudgetår för stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra med mitt förslag till 839 milj. kr., vilket motsvarar en total höjningav stödnivån för jordbruket och livsmedelsindustrin med och enutgiftsökning på 53 milj. kr. Anslagetberäknas därmed höjas från 660 milj. kr. till 839 milj. kr. Av höjningen med 179 milj. kr. är 126 milj. kr. föranledda av att stöd som 37 tidigarebetalats av regleringsmedel fr.o.m. /92 betalas överstatsbudgeten. Av detta utgör i sin tur 76 milj. kr. stöd till industrin och 50milj. stöd till jordbruket. Resterande del av höjningen på 179 milj. kr.,dvs. kr., är beräknad kostnadsökning för det prisstöd som förnärvarande finansieras över anslaget. Uppskattningenav merkostnaderna för slakterier tyder inte på att merkostnaderna för nöt,svin och får skiljer sig så mycket att de kan motivera en diflferentiering pådjurslag vid utbetalningen av kostnadstillägget. Jag delar därförjordbruksnämndens bedömning att kostnadstillägget bör vara detsamma församtliga djurslag. Jordbruksnämndenföreslår vidare att bidraget till slakt av värphöns avskaffas. Jag delar härjordbruksnämndens bedömning. Jordbruksnämndenhar, i enlighet med uppdraget från regeringen, utrett stödet till getnäringensamt stödet till får- och lammproduktionen. föreslog iutredningen att stödet till getnäringen borde höjas till . per get.Jordbruksnämnden föreslog ingen ytterligare justering i pristillägget för får-och lammkött. Regeringen har beslutat att, i enlighet med jordbruksnämndensförslag, stödet till getnäringen fr.o.m. skall uppgå till700 kr. per mjölkande gel i alla de stödberättigade länen. motsvarar det ungefär livdjurspriset på getter. Stödettill getnäringen infördes /79 med ett bidrag per mjölkproducerandeget. Stöd lämnas till företag med minst fem mjölkproducerande getter. Antaletgetter som berättigade till bidrag uppgick /90 till 2 100.Stödet per get har höjts kraftigt. Höjningen mellan budgetåren1988/89 och 1989/90 uppgick lill och mellan budgetåren 1989/90 och1990/91 till . Stödet har följaktligen mer än fördubblats . Somframgått av vad jag tidigare anfört (avsnitt 2.3.1) innebär mitt förslag attstödet till getnäringen lämnas inom det länsbaserade stödområdet även /92. Stödnivån för /92 bör vara oförändrad medtanke på de stora höjningarna . Enligt min bedömning börinte heller någon differentiering för norra och södra delen av stödområdetgöras . Jag delar jordbraksnämndens bedömning att stödet till får- och lammköttsproduktioneninte behöver höjas utöver den generella höjningen. Jagföreslår i enlighet med jordbraksnämndens förslag att ett stöd riktat direkt till äggproducenterna i norra införs och att stödet till äggpackerierna reduceras i motsvarande grad. 1 norra finns enligt lantbruksregistret totalt 1 625 företag med höns och de utgör av det totala antalet företag med höns. Ett företag med ca 10000 höns kan beräknas ge heltidssysselsättning åt en person. Eftersom stödet bör rikta sig till de producenter som inte satsar endast en marginell del av sin tid i äggproduktionen, bör en gräns på 1 000 höns användas. För att motverka tröskeleffekter bör stöd utbetalas endast för antalet höns utöver . Stödet bör uppgå till . per insatt höna i stödområde I, 2a och 2b och till . per insatt höna i stödområde 3 och 4. Minsta belopp för utbetalning bör vara . bör bemyndigas att utforma de närmare villkoren för utbetalning av stödet till äggproducen- 38 Stödettill matpotatisodlingen bör i enlighet med jordbruksnämndens förslag räknas uppmed 7,enligt PM-index, reducerat dels för en produktivitetsökning på ,dels för inkomststödet på . Nettohöjningen blir då . per hai hela stödområdet. Anledningen till att en reducering för inkomststödet bör görasär att uppräkningen på avser en uppräkning av hela kostnaden förproduktionen och inte endast merkostnaden gentemot . Denmodell som används för att beräkna stödnivån går ut på att uppskatta merkostnadernaför jordbmket i norra jämfört med . Utgångspunkten ärett nät av typföretag inom stödområdet och i ett referensområde iMellansverige. Modellkalkylerna utgår från effektiva företag. Det mjölk- och köttproducerandetypföretaget har 21 mjölkkor och det antas att en tredjedel av fodersädsbehovetproduceras inom det egna företaget. Arbetsbehovet beräknas enligt normtal för vegetabilie-och animalieproduktion. För slaktsvin grandar sig beräkningarna på typföretagmed omgångsvis uppfödning av 400 slaktsvin och för smågrisar på typföretag medca 60 suggor, vilka producerar ca 1000 smågrisar . 1beräkningarna används täckningsgraden som lönsamhetsmått. Täckningsgradenanger hur hög den reella ersättningen till arbete och kapital är i förhållande kalkylerad kostnad för arbete och kapital. Täckningsgraden visar med andraord i hur stor utsträckning den faktiska ersättningen till arbete och kapitaltäcker den kalkylmässiga kostnaden för arbete och kapital. Den kalkyleradekostnaden för arbete och kapital beräknas som lantarbetarlön för arbete resp. realränta för kapitalbehovet. Slutligen beräknas merkostnaden för sam- och särkostnadersamt för ersättningen till arbete och kapital.