prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Den proposition om psykiatrisktvångsvård m.m., som regeringen förelagt (prop.1990/91:58), ansluter till det jag här sagt. I propositionen läggs fram förslagtill ny lagstiftning om bl.a. rättspsykiatrisk vård och rättspsykiatriskaundersökningar. Förhandlingaraa med berörda sjukvårdshuvudmän om överföring avansvar för rättspsykiatrisk undersökningsverksamhet kan leda till atträttspsykiatriska undersökningar i övervägande antalet fall kommeratt utföras inom hälso- och sjukvården. Under föratsättning att avtal kanträffas, avser jag att återkomma till regeringen med förslag om att uppgörelsenredovisas för . Därvid avses förslag läggas fram om nya riktlinjer förorganisationen av den rättspsykiatriska verksamheten. I den månrättspsykiatriska undersökningar inte utförs inom hälso-och sjukvården, fårdessa även i fortsättningen utföras vid undersökningsenheter som drivs avstaten. har föreslagit att vissa medeltillförs anslaget för utbyte av manöverpaneler och för avveckling i samband meden omstmkturering av den rättspsykiatriska kliniken i . I avvaktan påresultatet av de pågående förhandlingama med sjukvårdshuvudmännen om övertagandeav hela eller delar av undersökningsverksamheten har jag inte ansett mig böraberäkna medel till dessa ändamål. Med hänsyn till vad anfört börmedel motsvarande produktivitetskravet om få disponeras till utbildningm.m. Jag vill i detta sammanhang peka på att den nyaregleringen av den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten enligtpropositionen (1990/91:58) om psykiatrisk tvångsvård m.m. föreslås träda ikraft . Om antar förslagen, som bl.a. syftar tillatt åstadkomma en begränsning av det totala behovet av rättspsykiatriskverksamhet, kommer således en ny lagstiftning att gälla på området under Jaghar vid min medelsberäkning tagit hänsyn till Prop. 1990/91:100 detta. Med hänvisning till sammanstallningen beräknar jaganslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Rättspsykiatriska stationer och klinikerför budgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 7 691 120 1990/91 Anslag 9 825 000 1991/92 Förslag 11 117 000 Hälso- och sjukvårdens ansvarsnänmd () har tilluppgift att pröva frågor om disciplinansvar och om behörighet för hälso- ochsjukvårdspersonal m.m. enligt lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalenm.fl. (tillsynslagen). Nämndens arbetsuppgifter och organisation framgårav lagen samt av förordningen (1988:1240) med instmktion för hälso- ochsjukvårdens ansvarsnänmd. Verksamhetensomfattning beror på antalet anmälningar till nämnden. Antalet avgjorda ärendenhar ökat från 982 under budgetaret 1986/87 till 1 471 under budgetaret 1989/90.Under sistnänmda budgetar inkom 1 292 anmälningar. Antalet inte avgjordaärenden och handläggningstidema har minskat. var den genomsnittligahandläggningstiden 19 månader, vilket var en minskning med en halv månad iförhållande . Nänmden redovisar ett huvudförslag som innebären minskning eller med . under budgetaret 1991/92. En konsekvens blir enligt nänmden längre handläggningstider och en ökad ärendebalans. Huvudförslaget star därmed i strid med strävandena att få en snabbare handläggning och en minskad ärendebalans. Med hänsyn härtill föreslås att nämnden undantas från tillämpningen av huvudförslaget. Nämnden föreslår att medel beräknas till vissaökade arvoden och löner samt till ökade lokalkostnader (. En engångsanvisning till viss utmstning m.m.fråndras (- . Nänmden föreslår också att medel beräknas ny tjänst som vaktmästare (-1- . Beräknadändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (6 803 000) -1- 1 100 000 (4- 1 039 000) -t- 290 000 + 1 292 000 1990/91:100 Bil. HSANsverksamhet utgör en tillsyn över att hälso- och sjukvårdspersonalen utför sinasysslor på ett korrekt sätt. Verksamheten har nära anknytning tillsocialstyrelsens allmänna tillsyn och övervakning över hälso- och sjukvården. Detär angeläget att patienter, som av någon anledning anser sig ha blivit illabehandlade inom hälso- och sjukvärden, har möjlighet att få saken prövad. Medhänsyn såväl till anmälaren som till den som kan bli utpekad inom hälso- ochsjukvården bör avgörandet komma så snabbt som möjligt, utan att behövligutredning åsidosätts. Rättenatt klaga till är i princip obegränsad. Motbakgmnd av att ärendebalansen ökat sedan kom uppdrogs ijanuari 1988 åt statskontoret att genomföra en översyn av vissa administrativafrågor vid . Statskontoret lämnade sin utredning . Statskontoretsförslag hänsköts i vissa delar till tillsynsutredningen, som lämnade vissaförslag rörande (SOU 1989:80). Andra förslag borde enligtstatskontoret kunna genomföras på HSANs eget initiativ. Pågmndval av statskontorets och tillsynsutredningens förslag har regeringenvidtagit olika åtgärder. Medel till ett omfattande teknikstöd har beräknatsfr.o.m. Tillsynslagen har ändrats från nämnda tidpunkt så attordföranden i får ensam fatta beslut, som innebär avgörande avärende om disciplinansvar i sak, under fömtsättning att det är uppenbart attärendet inte kan leda till någon disciplinpåföljd. upphandlar själv denmedicinska expertisen fr.o.m. , vilket ger möjlighet för HSANatt sfålla krav som besfållare. Medel har beräknats fr.o.m. sistnänmda tidpunkttill ytterligare två handläggare samt för ansfållning av särskild läkarexpertis,placerad på , för att biträda handläggama vid bedömningen avärenden m.m. HSANhar ålagts att redovisa hur resursema till nämndensförfogande utnyttjas för att skall kunna bedriva arbetet effektivare,undvika alltför långa handläggningstider och minska ärende- balansen.Situationen vad gäller ärendebalansen och handläggningstider Prop.1990/91:100 skall därvid redovisas. Ordföranden har i överenssfåmmelse medstatskontorets förslag förlagt sin verksamhet till i storutsträckning. Med de åtgärder som vidtagits för att effektiviseraarbetet vid finns det anledning att anta att ärendena skall komma attbehandlas snabbare än som skett. Det är emellertid önskvärt att målsättningen förstatens tillsyn över hälso- och sjukvården görs klarare och att lagstiftningenbringas i överensstammelse med denna målsättning. Mot denna bakgmnd hartillsynsutredningen tillkallats med uppgift att bl.a. utreda hur tillsynen överhälso- och sjukvården skall utformas och organiseras och att även undersöka omförenklingar kam göras i bestammelsema om HSANs verksamhet. Tillsynsutredningenberäknas avge sitt slutbetänkande . Med hänsyn till de skäl som har anfört börnänmden undantas från produktivitets- och sparkravet om 1,. Med hänvisning till sammanstallningen beräknar jaganslaget för nästa budgetar till . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till förbudgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . WHO-enheten förrapportering av läkemedel sbiverkningar 1989/90Utgift 2 075 126 1990/91 Anslag 2 146 000 1991/92 Förslag 2 329 000 Från anslaget bekostas driften av de operativadelama av verksamheten vid enhet förläkemedelsbiverkningar () som har förtsöver till och verkar som ett . Verksamhetenbedrivs i stiftelseform. Underbudgetaret 1989/90 har ca 90 000 biverkningsrapporter bearbetats. Databaseninnehöll ca 820 000 rapporter med medicinsk informationrörande iakttagna läkemedelsbiverkningar. Styrelsen framför i sin anslagsframstallning bl.a.att de ekonomiska ramama inte är tillräckliga och att medelstilldelningen ärotillräcklig för verksamheten, som fullgörs enligt avtal med WHO. Det föreskrivna huvudförslaget bör därför inte tillämpas. 1990/91:100 Bil. Beräknadändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (1 075 000) + 183 000 (-1- 113 000) -1- 183 000 Medhänsyn till de skäl som WHO-enheten anfört bör ett återläggande göras sommotsvarar produktivitetskravet. Med hänvisning till sammanstallningen beräknar jaganslaget till . Jaghemsfåller att regeringen föreslår att till WHO-enhetenför rapportering avläkemedebbiverkningar för budgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift1990/91 Anslag 1991/92 Förslag ()har till uppgift att utveckla, värdera och förmedla kunskaper om psykosocialarisksituationer, riskgmpper och riskreaktioner. Verksamheten omfattarmålinriktad forskning samt utbildning, dokumentation och information. Institutetsarbetsuppgifter och organisation regleras i förordningen (1988:1242) medinstmktion för . Institutetföreslår i sin anslagsframsfållning bl.a. följande: 1.Att IPM undantas fråntillämpningen av huvudförslaget. Att IPM erhåller fiill kostnadsfåckning förnuvarande fasta tjänster, vilket innebär en förstarkning avlönekostnadsanslaget med . Attlönekostnadsanslaget dämtöver försfårks med . budgetaret 1991/92 (en j, en forskningsassistent och en sekretera- re) och att övriga kostnader därmed räknas upp med Beräknad ändring 1991/92 -(- 1 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (2 794 000) (+ 661 000) Jaganser att det är angeläget att IPM:s verksamhet kan bedrivas så effektivt sommöjligt och utvecklas i enlighet med tillkännagivanden härom (SoU1988/89:16, rskr. 214; SoU 1989/90:17, rskr. Jag föreslår därför attmyndighetens anslag förstarks med medel som motsvarar en sekreterartjänst ochsom fåcker lönekostnadema för nuvarande personal. Med hänsyn till de skäl som IPM anfört börmyndigheten undantas från produktivitets- och sparkravet om . Med hänvisning till sammanstallningen beräknar jaganslaget till . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till för budgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag pä . Statensbakteriologiska laboratorium (SBL) är i samverkan med landetscentrala organ för epidemiologiskt befolkningsskydd. Dess huvudsakliga uppgiftbestar i att förebygga infektionssjukdomar, speciellt epidemiska. Laboratorietutför diagnostik, framsfåller bakteriologiska preparat och utövarepidemiologisk övervakning. En speciell gren av verksamheten ärupprätthållandet av beredskap mot epidemier. Laboratoriets arbetsuppgifter och organisationframgår av förordningen (1988:1241) med instmktion för statens bakteriologiskalaboratorium. Bil 7 SBL tillämpar programbudgetering. Huvudprogrammet D/agnojr/fcomfattar diagnostiska undersökningar av prov från människa samt från läkemedel,livsmedel, vatten eller annat material. HuvudprogrammetVacc/n/örjörymVi innefattar tillhandahållande av bakteriologiska preparat (vacciner, immunglobuliner m.fl.) genom egenproduktion eller inköp från annan tillverkare. I progranunet ingår ävenleveranser till civila och militara beredskapslager. HuvudprogrammetCentrallaboratorieuppgifier omfattar ftinktioner för bekämpning av och beredskap mot infektionssjukdomar, specielltepidemiska. I uppgiftema ingår verifikation av epidemiologiskt viktigadiagnoser; s.k. fagtypningar för att spåra smittkällor; introduktion,standardisering och utprovning av nya metoder; framsfållning och standardisering av laboratoriereagens;konferenser för att främja enhetlighet i teknik och tolkning av diagnostiskaundersökningar och för att ge en avancerad fortbildning. Programmetomfattar även genomförandet av olika åtgärder, som är ägnade att motverkaspridningen av HIV/aids, såsom utvecklingav rapporteringssystein, speciell analys av epidemiologiska data,screening med antikroppstester, särskild diagnostik av HIV, medverkan iinformationsinsatser samt medverkan i internationellt samarbete för attbekämpa aids. Viss del av driften av ett säkerhetslaboratorium för produktionav HIV-antigen ingår i programmet, som vidare omfattar vattenundersökningar,sterilitetsundersökningar av medicinska engångsartiklar, interaationellreferensverksamhet och bekämpning av sjukhusinfektioner. Centrallaboratorieuppgifteraa utgör gmnden förSBL:s viktigaste fimktion, nämligen att från centralt håll delta ibekämpningen av infektionssjukdomar, speciellt epidemiska, och att hållaberedskap mot dessa sjukdomar. Uppgiftema berörföljandearbetsområden, nämligenmikroorganismer relaterade till sjukdomar som i smittskyddslagenkaraktariseras som samhällsfarliga sjukdomar, potentiellt samhällsfarligamikroorganismer med epidemisk utbredning, mikroorganismer i sjukhusmiljö avpotentiellt epidemiologiskt intresse, mikroorganismer av betydelse förvattenburaa infektioner med epidemisk spridning samt mikroorganismer, vars diagnostikkräver nationell samordning. HuvudprogrammetFörsvarsmedicinsk verksamhet omfattar utveckling av diagnostik och övervakningav infektionsepidemiologi av betydelseför totalförsvaret samt försvarsepidemiologisk verksamhet. HuvudprogrammetEpidemiologiskverksamhet omfattar bevakning av epidemiläget i och utomlands, informations- och rådgivningsverksamhet av olika slag (inkl. undervisning),epidemiologiskt fåltarbete vid utbmtna epidemier samt undersökningar föratt följa befolkningens immunitet mot vissa sjukdomar. 6.Huvudprogrammet/4nnart M/pJrajverfcya/MÄcr omfattar uppdrags- Prop.1990/91:100 verksamhet som inte faller in under övriga huvudprogram. Forsknings- och utvecklingsarbetet inomhuvudprogrammet Diagnostik tar bl.a. sikte på att förbättra diagnostiskametoder för identifiering av infektionssjukdomar. Det syftar också till att ökakunskapen om infektionssjukdomars uppkomst och utveckling. Inom huvudprogrammet Vaccinförsörjning syftarforsknings- och utvecklingsverksamheten till kvalitetsförbättring av nuvarandevaccinsortiment samt till utveckling av nya produkter. Medelför laboratoriets verksamliet anvisas under följande anslag: E 9. Statensbakteriologiska laboratorium: Uppdragsverksamhet E 10. Statens bakteriologiskalaboratorium: Centrallaboratorieuppgifter E11. Statens bakteriologiskalaboratorium: Försvarsmedicinsk verksamhet E 12. Statens bakteriologiskalaboratorium: Utmstning E 14. Epidemiberedskap m.m. (Vissa anslagsposter) SBL:sverksamhet berörs vidare av följande anslag för statens insatser inom densjukdomsförebyggande verksamheten. Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso- och sjukvård i krig E 19.Driftkostnader för beredskapslagring m.m. Förslagsanslaget tilluppdragsverksamhet tas upp med ett formellt belopp av . Under anslagetredovisas kostnader och intäkter för programmen 1, 2 och 6 och till viss deläven program 3. Anslaget får i princip inte belastas. Regeringen har dockmedgett att anslaget får belastas med vissa merkostnader för löner tillarbetshandikappade. För att lösa tillfålliga eller säsongsmässigalikviditetsproblem för uppdragsverksamheten samt för att tills vidaretillgodose behovet av rörelsekapital disponerar SBL en rörlig kredit iriksgäldskontoret på 18 milj.kr. Statens bakteriologislcalaboratorium: Uppdragsverksamhet Uppdragsverksamheten omfattartillhandahållande av tjänster och preparat till andra statliga myndigheter,enskilda kimder, kommuner och landsting samt viss export av preparat. Förundersökningar och preparat uppbär SBL ersättning enligt en taxa, som SBLfaststaller efter visst samråd med , varvid skalleftersträvas full kostnadsfåckning. SBL Prop- 1990/91:100 7 Huvudprogram 1. Antaletdebiterade undersökningar framgår av följande tabell. Antal debiterade 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 undersökningar Utfall Utfall Budget Budget Bakteriologisk diagnostik Virologisk diagnostikImmunologisk diagnostik Parasitologisk diagnostik Summahuvudprogram 1 201 878 194 547 186 480 185 065 SBL;s bakteriologiska diagnostik har minskatkraftigt . har imdersökningaraablivit mer arbetskrävande. Programmetär framför allt inriktat på att förse den svenska förebyggande sjukvården mederforderliga vacciner och immunglobuliner. Export sker också till främst övriganordiska länder. SBL:s sortiment domineras av preparat som ingår i deofficiellt rekommenderade och av samhället finansierade vaccinationsprogrammen. En modem metodik med cellkulturer fot tillverkningav poliovaccin leder till ett kraftigt minskat behov av apor vid SBL. Det nyapoliovaccinet avses ersätta det nuvarande vaccinet . Ett nytt vaccin mot kolera har tagits fram genomett internationellt samarbete. Arbete pågår att utveckla vaccinet vidare. Stortinternationellt intresse för detta SBL-vaccin har noterats. SBL;s exportintäkter av vacciner under budgetaret1989/90 uppgick till ca 21,8 milj.kr. Bil 7 Resultatutvecklingen för program 1-7 (numerahuvudprogram 1-6) framgår av följande tabell (tkr). PreparatJSrsörjning (Vaccinförsörjning) Intäkter ->r 12 193 -1- 10 072 program som ingår i huvudprogrammet för centrallaboratorieuppgifter: Bekämpning av AIDS Intäkter Annan uppdragsverksamhet) Intäkter Inberäknat personal som varit projektanknuten. Bil 7 Jag föreslår att anslaget tas upp med ettformellt belopp om . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Statensbakteriologlskalaboratorium:Uppdragsverksamhet för budgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 1 000kr. Statens bakteriologiskalaboratorium: Centrallaboratorieuppgifter 1989/90Utgift 43 614 000 1990/91 Anslag 42 947 000 1991/92 Förslag 46 195 000 Dettaanslag fmansierar huvudprogram 3. SBLredovisar i sin anslagsframsfållning ett huvudförslag, som innebär en minskningmed av anslaget eller en besparing med . för budgetaret1991/92. Jagberäknar anslaget till sammanlagt . Produktivitetskravet genomförsdärvid med en minskning av utgifteraa om för budgetaret 1991/92 ienlighet med SBL:s förslag. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till för budgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslagpå . Statens bakteriologiskalaboratorium: Försvarsmedicinsk verksamhet 1989/90Utgift 4 507 000 1990/91 Anslag 4 604 000 1991/92 Förslag 4 943 000 Dettaanslag finansierar program 4. Bil 7 SBL föreslår för budgetaret 1991/92 ettanslag på . har en besparing på 1,5 %genomförts. Jagberäknar anslaget till . Produktivitetskravet genomförs därvid ienlighet med vad SBL förordat med en ininskning av anslaget förbudgetaret 1991/92. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till verksamhet för budgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslagpå . 1989/90 Utgift 2 710 711 Reservation 4 209 010 1990/91 Anslag 3 190 000 1991/92 Förslag 3 190 000 S6L:s anskaffiiing av utmstning finansieras delsgenom utnyttjande av detta reservationsanslag för anskaffning avutmstningsobjekt, vars värde överstiger . och har en livslängdöverstigande , dels genom anlitande av medel under resp. huvudprogram förutmstningsobjekt, vars värde inte uppgår till ifrågavarande belopp. Medelmotsvarande avskrivning och förräntning av utmstningskapitalet tas upp i SBL:sbudget och inlevereras till staten under inkomsttitel. SBLberäknar investeringsbehovet beträffande utmstning under /92till . Behovet av ersättning av försliten utmstning harökat. De nya verksamhetema - aidsbekämpningen och HIV-produktionen vidsäkerhetslaboratoriet - sfåller också krav på högspecialiserad utmstning. Jagberäknar för budgetaret 1991/92 ett medelsbehov av oförändrat . Bil 7 Jag hemsfåller att regeringen föreslårriksdagen atttill : Utrustning för budgetaret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till hälsoupplysning, m.m. 1989/90Utgift 3 620 001 1990/91 Anslag 6 764 000 1991/92 Förslag 7 035 000 Från förevarande anslag bekostasupplysningsverksamhet genom vissa organisationer, bl.a. förupplysning om tobakens skadeverkningar (NTS) och ). Anslagetfördelas till organisationer som arbetar för att förbättra folkhälsan och därvidbedriver hälsoupplysning till angelägna målgmpper. Anslaget har under inånga är fördelats på sammaorganisationer. Från och med budgetaret 1990/91 har en organisation tillkommit,nämligen Cancerfonden. NTS och har haftstora svårigheter att total finansiera sina verksamheter. harpåtalat behovet av att rationalisera arbetet bl.a. genom ökad samverkan.Organisationerna har sett över arbetsuppgifter och arbetssätt vilket bl.a.har lett till ett administrativt samgående. anser att en bådeönskvärd och ändamålsenlig rationalisering har åstadkommits. 1990/91 Beräknad ändring 1991/92 Föredraganden organisationer 6 764 000 -I- 271 000 Folkrörelseroch organisationer har en viktig uppgift i arbetet med hälsoupplysning. Det ärenligt min mening viktigt att se hälsoupplysningen som en del av ettfolkbildningsarbete som syftar till att fördjupa befolkningens kunskaper omhälsorisker och bredda intresset för hälsofrämjande verksamhet. Det är därförav avgörande betydelse att samhällets insatser inom hälsoupplysningen bedrivs isamarbete med folkrörelser och organisationer. Härigenom ökar fömtsättningamaför en mer nyanserad debatt och opinionsbildning i hälsopolitiska frågor, somkan bli en viktig mot- lademänniskosyn som präglar vissa delar av t.ex. den kommersiella Prop.1990/91:100 reklamen och massmediautbudet, vars genomslagskraft är stor hosbl.a. 7 bam och ungdom. Jag beräknar anslaget för nästa budgetar till . Regeringen beslutar efter förslag av om den närmarefördelningen av tillgängliga medel under anslaget. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Bidrag till hälsoupplysning m.m. förbudgetaret 1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . 1989/90Utgift 20 146 940 1990/91 Anslag 19 462 000 1991/92 Förslag 19 072 000 Anslaget kan beskrivas som ett allmäntberedskapsanslag för hälso- och sjukvården såvitt avser smittsamma sjukdomar. Från anslaget utgår ersättning för vissa kostnaderoch förluster som uppkommit på gmnd av myndighets ingripande för att förhindraspridning av smittsam sjukdom. Besfåmmelsema i ämnet fmns bl.a. i kungörelsen(1956:296) om ersättning av statsmedel i vissa fall vid ingripanden ihälsovårdens intresse och lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare. Frånanslaget bekostas också planläggning av epidemiberedskap inom riket ochmedicinsk katastrofberedskap m.m. Från anslaget bekostas även den epidemiologiskaverksamhet, som bedrivs vid statens bakteriologiska laboratorium (SBL). ,och , Prop. 7 Beräknat medelsbehov för verksamheten under budgetaret1991/92 är Planläggning av epidemiberedskapinom riket, medicinsk katastrofbe redskap samt diverse kostnader, främst för epidemiförebyggande åtgärder med avseende på den internationella trafiken 1 045 000 Kostnader för patientförsäkring och ersättningar för vissaskador enligt beslut 1 379 000 Ersättning till smittbärare 9 500 000 Epidemiologisk verksamhet 5 572 000 Immunitetsanalyser 1 478 000 Civil beredskapslagring 272 000 Summa 19 246 000 Inom ramen för sin planläggning avepidemiberedskapen i riket avser att följa upp de förebyggande åtgärderaa mot sexuellt överförbara sjukdomar (STD), vilka ökat kraftigt , och tillsätta en arbetsgmpp för STD. Skyddet genom vaccination mot difteri hos äldre personer kommer att bevakas. Vidare avses en utvärde ring av den nya smittskyddslagen att påbörjas. medverkar även till en samordnadplanering av den medicinska katastrofberedskapen, bl.a. genom socialstyrelsenskatastrof-kommitté (SKK) och den katastrofmedicinska organisationskommittén(KAMEDO), som utvärderar större olyckor och lämnar rapporter härom.Verksamheten inom SKK och KAMEDO har huvudsakligen finansierats genom medelfrån förslagsanslaget E 19. Driftkostnader för beredskapslagring m.m. Medeltill ändamålet begärs emellertid fr.o.m. budgetaret 1991/92 under förevarandeanslag. Medel erfordras vidare enligt styrelsen tillåtgärder för att hindra införande i riket av karantänssjukdomar och andrasjukdomar m.m. Enligt lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare, som gäller fr.o.m. den Ijuli 1989, handhas alla sådanaersättningsärenden av försäkringskassoma.Riksförsäkringsverket beräknar kostnadema för budgetaret 1990/91 till9,2 milj. kr och för budgetaret 1991/92 till 9,5 milj.kr. Den epidemiologiskaverksamheten vid SBL avser epidemibekämpninggenom övervakning, fåltepidemiologisk verksamhet, rapportering, rådgivning och information. äravsedd att fåcka utgiftema för den epidemiologiska basorganisationen vidSBL. Anslaget har under budgetaret 1989/90belastats med vissa extraordinära utgifter till följd av insatser förakut epidemibekämpning. Relativt omfattande immunitetsstudier har påbörjatsoch bör fortsätta. SBL håller vissa bakteriologiska preparat i lager såsom encivil beredskap. Om de inte kommer till an- 8 1990/91. vändningkan de behöva kasseras. SBL beräknar visst behov av medel för Prop.1990/91:100 sådan kassation. En besparing på för SBL:s epidemiologiskaverksamhet kan uppnås genom minskat anlitande av extern statistisk expertis ochhöjda prenumerationsavgifter för veckorapporter.