prop · GE03158 · 1990-12-31 00:00:00 — Lån för finansiering avÖresundsförbindelsen skall upptas av konsortiet. Aktiebolagen skall gemensamloch i lika omfattning äga all konsortiets egendom och alla dess rättigheter.Såväl vinster som föriuster från konsortiets verksamhel skall delas lika. Iförhållande till tredje man är bolagen solidariskt ansvariga för konsortietsförpliktelser, med inbördes ansvar i lika omfattning. Konsortietsstartkapital skal vaere 50mio. danske kröner, der skal indskydes kontant i ligeforhold af de to aktieselskaber. Lån til finansiering af Oresundsförbindelsenskal optages af konsortiet. Akiieselskaberae skal i faellesskabog i lige forhold eje al konsortiets ejendom og alle dets relligheder. Såvel gevinslsom lab fra konsortiets virksomhed skal deles lige. I forhold til tredjemander selskaberne solidarisk ansvarlige for konsortiets forpliglelser med indbyrdesansvar i lige forhold. 1990/91:158Bilaga 1 Sverigeoch garanterar solidariskt för förpliktelser avseende konsortiets lånoch andra finansiella instmment som utnyttjas i samband med finansieringen. Statemaär inbördes ansvariga i lika omfattning. Sverigeog garanlerer solidarisk for forpliglelser vedrorende konsortiets lån ogandre finansielle inslmmenler, som benylles i förbindelse med finansieringen. Slaleraeer indbyrdes ansvarlige i lige forhold. Konsortietsangelägenheter tiflvaratas av en slyrelse saml en verkställande direktör. Konsortietsslyrelse beslår av lika antal ledamöter från vartdera bolaget. Slyrelsen utserinom sig en ordförande och en vice ordförande, vilka poster skall besällas meden ledamot från vartdera aktiebolaget. Slyrelsenhar, såvitt inte annat fastställs, samma befogenheter och förpliktelser, som normalllillkommer slyrelsen i ett aktiebolag. Besluli styrelsen fallas, såvitt inle annat fastställs, med enkel majoritet. Om alla ledamölerfrån ett av bolagen är av en annan mening än alla ledamöter från del andra bolagel,skall frågan hänskjutas till de båda regeringarna för gemensaml beslut. Regering-araasbeslut är bindande för konsortiet. Närmareregler för konsortiets verksamhet, ledning samt ut- och inbetalningar lill konsortiet,räkenskaper och revision m.m. skall regleras i ett avtal mellan de båda aktiebolagen.Avtalet skall godkännas av och regeringar. Debåda regeringama skall äga full insyn i konsortiets angelägenheter. Konsortietsanliggender varelages af en bestyrelse saml en administrerende direktor. Konsortietsbestyrelse beslår af del samme antal beslyrelsesmedlemmer fra hvert af selskaberne.Beslyrelsen udpeger af sin midle en formand og en nsstformand, hvilke slillingerskal besaettes af et bestyrelsesmedlem fra hvert af de to aktieselskaber. Beslyrelsenhar, såfreml ikke andel faslsset-les, samme befojelser og pligler, som normall lilkommerbeslyrelsen i et aklieselskab. Afgorelseri beslyrelsen traeffes, såfremt ikke andel fastsaeltes, ved simpel majoritet. Såfremlalle beslyrelsesmedlemmer fra et af selskaberne har et andel ståndpunkt endalle medlemmer fra det andel selskab, skal sporgsmålel indbringes for de lo regeringertil faelles afgorelse. Regeringeraes afgorelse er bindende for konsortiet. Denaermere regler for konsortiets virksomhed, ledelse samt om udlodning fra og indbe-talingtil konsortiet, regnskab og revision m. v., skal reguleres i en aftale mellemde to aktieselskaber. Aflalen skal godkendes af og regeringer. Deto regeringer skal have fuld indsigt i konsortiets forhold. Kostnaderaaför projektering och andra förberedelser för samt byggande och drift av Öresundsförbindelsenskall i sin helhet täckas av konsortiet genom särskilda avgifter, trafikantavgifler. Sverigeoch är överens om att anslag över respektive stats statsbudget inte skallanvisas för konsortiets verksamhet. Omkoslningeraeved projektering og anden förberedelse samt anlaeg og drift af Oresundsförbindelsenskal i sin helhed daekkes af konsortiet gennem saerlige afgifler, trafikantafgifter. og er enigeom, at der ikke skal bevilges lilskud til konsortiets virksomhed over derespektive staters budgetter. 1990/91:158Bilaga I Trafikantavgifleraaskall fastställas av konsortiet. Trafikantafgiftemeskal fastsaeltes af konsortiet. Tillkomstenav en fast förbindelse syftar till all främja en rationefl och ändamålsenligjärnvägstrafik mellan landeraa. Avgiftema skall ulformas med beaktande av dettasyfte. och regeringar kan träffa avtal om de närmarevillkoren för järnvägstrafiken. Etableringenaf en fast förbindelse har til formål at fremme en rationel og effekliv jemba-nelrafikmeflem slalerae. Afgifterae skal ud-formes under hensyn til delle formål. Sverigesog regeringer kan traef-fe aftale om de njermere vilkår for jernbane-trafikken. Sverigeoch är överens om att det inte kan las upp särskilda avgifter för motorfordonsnyttjande av de i artikel 9 nämnda anslutningama för vägtrafik, såvitl motorfordonenpasserar Öresundsförbindelsen. Sverigeog er enige om, at der ikke kan opkraeves ssrlige afgifler for motorkore-tojersbenyttelse af de i artikel 9 naevnte til-slutningsanlaeg for vejtrafik, såfremtmolor-koretojerae passerer Oresundsförbindelsen. Regeringaraai och kan senare träffa särskilda avtal om irafikreglering, svenskoch dansk lags tillämplighet sarht svensk och dansk myndighels behörighet iandra frågor som har samband med Öresundsförbindelsen. Regeringemei og kan senere traeffe sserskilte aftaler om trafikregulering,svensk og dansk lovs anvendelighed samt dansk og svensk myndigheds udovelse iandre sporgsmål, som har förbindelse med Oresundsförbindelsen. Sverigeoch ställer utan ersättning till staterna till förfogande förkonsortiet de vattenområden och den havsbollen inom respektive territorier somde respektive staterna har rådighet över som tillfälligt eller beständigtbehövs för Öresundsförbindelsen i sträckningen mellan nuvarande kustlinjer. Sverigeog uden vederlag til slalerae de vandområder og den havbund in-denfor respektive territorier, som de respektive stater har rådighed over og midlertidigleller for beständig er nodvendige til Oresundsförbindelsen på straekningen mellemde nuvaerende kysllinjer, til rådighed for konsortiet. Sverigeoch utgår från all det träffas särskill avtal om likvärdiga villkor ide båda staterna för mervärdeskatt och om så erfordras särskilt avtalbeträffande tull- och Sverigeog går ud fra, al der traeffes sasrskilt aftale om ensartede vilkår ide to lande vedrorende mervsrdiafgift, og hvis det er nodvendigt sasrskill aftale vedrorende skattefrågori övrigl, som har samband med byggande, drift och användning av Öresundsförbindelsen. Prop.1990/91:158 Bilaga 1 told-og skattesporgsmål, som har förbindelse med bygning, drift og benyttelse af Oresundsförbindelsen. Danmarksregering förklarar sig beredd att arbeta för all en fast förbindelse över FehmamBäll kommer till stånd under fömtsättning av att hänsyn lill miljö och ekonomikan lillgodoses. Danmarksregering erklaerer sig rede til at arbejde for, at en fasl förbindelse over FemerBaelt bliver gennemfort under fomdsaetning af al hensyn til miljo og okonomikan tilgo-deses. Uppstårtvist om tolkning eller tiflämpning av detta avtal skall frågan avgöras av en skiljenämndom endera staten begär det. Närmarebestämmelser om skiljenämnd framgår av bilaga 2. Hvisder opstår uoverensstemmelse om fortolkning eller anvendelse af denne aftale,skal sporgsmålel afgores af et voldgiflsnaevn, hvis en af slalerae begaererdel. Naermerebestemmelser om voldgiflsnaev-nel fremgår af bilag 2. Dettaavtal skall ratificeras. Avtalet träder i krafl vid ratifikationsinstrumentens utväxling,som skall äga rum i . Tillbekräftelse härav har de vederbörligen befullmäktigade ombuden för regeringarnai och undertecknat detta avtal. Som skedde i den23 i två exemplar på svenska och danska språken, vilka båda texterhar samma giltighet. Denneaftale skal ralificeres. Aflalen iraeder i kraft ved ratifikalionsinslmmenternesud-veksling, som skal finde sted i . Tilbekraeflelse heraf har underskrevne behörigt befuldmaegtigede for regeringemei og underskrevet denne aftale. Udfaerdigeti , den 23 marts 1991 i lo eksemplarer, på det svenske og danske sprog,hvilke to tekster har samme gyldig-hed. Prop.1990/91:158 Bilaga 1 Öresundsförbindelsens sträckning och tekniska utformning Öresundsförbindelsenskall ha i huvudsak den sträckning som anges på bilagda karta. Järnvägsdelenskalfutföras med elektrifierade dubbla normalspår under beaktande av sedvanligstandard och utformningsregler i respektive stat för person- och godstrafik.Förbindelsen skall dimensioneras för en låghastighet på /timför person-låg saml för och 750 meters tåglängd för konventionellagodståg. Förbindelsen skall vidare ulföras med en lutning på maximalt l5,6%o.Spåravståndet skall vara och det fria tvärsnittet skall uppfyllaUIC lastprofil och kraven för låg typ svenska X2. Detta innebär att det friatvärsnittet i en enkelspårig järnvägstunnel skall vara fri höjdöver rälsöverkant samt fri bredd. Vägdelenskall ulföras som motorväg med två vägbanor på vardera mellan vägräckena,bestående av två körfält , två vägrenar samt två 0,5meter breda belagda sidoområden. Det skall på hela bredden vara en fri höjd påminst . Pådelen mellan den konstgjorda halvön vid Kastmp och den konstgjorda ön vid Saltholmskall förbindelsen utföras som sänktunnel under Drogden och förläggas påsådant djup, att möjlighet finns att åstadkomma minsl 10 meters djupi seglationsle-den. Mellanden konstgjorda ön och utförs förbindelsen som bro med en segelfri höjdöver medelhögvallenytan (MHW) på minsl i farleden Flintrännan ochminst i farleden Trindelrännan. Den mot nämnda höjder svarandesegelfria bredden skall i de båda farledema vara i Flintrännanoch i Trindelrännan. 0resundsforbindelsens linieforing og tekniske udformning Oresundsförbindelsenskal i hovedsagen fol-ge den linje, som angives på vedhaeftede kort. Jernbanedelenskal udfores med elektrificere-de dobbelte normalspor under hensynlagen til sffidvanligestandarder og ud formningsregler i respektive stat for person- og godstrafik. Förbindelsenskal dimensioneres for en log-hastighed på op til /t for persontog samtfor /t og 750meters toglaengde for konventionelle godstog. Förbindelsen skalvidere udfores med en stigning på maksi-malt 15,6%o. Sporafslanden skal vsre mindst4,, og det frie tvaersnit skal opfylde UIC lastprofilC2 og krav for togaf typen svenske . Delte indebaerer, at det frie tvaersnit i en enkeltsporet jernbanetunnelskal vaere mindst fri höjde over skinneoverkanl og mindst ifri bredde. Vejdelenskal udfores som motorvej med to korebaner på hver mellem au-tovasrnene,bestående af to korespor , to kanlbaner samt to 0,5meter brede nodfortove. Der skal overall vaere en frihojde på mindst . Påstraekningen mellem den kunstige halvö ved Kastmp og den kunstige o vedSaltholm skal förbindelsen udfores som sjenketunnel under Drogden i en sådan dybde,al mulighe-den for at tilvejebringe mindst IOmeter vanddybde i sejlrenden fremdelesbestår. Mellemden kunstige o og udfores en broförbindelse med en fri gennemsej-lingshojdeover middelhojvandstand (MHW) på mindst i Flinterendens sejllob og mindst32 meter i Trindelrendens sejllob. Den tilsvarende fri gennemsejlingsbredde i deto sejllob skal vaere mindst i Flinterenden og mindst 200meter i Trindelrenden. 3 1990/91. 1 saml Nr 158 1990/91:158Bilaga 1 1.Skiljenämnden skall bestå avtre ledamöter. Vartdera staten utser en ledamot. En ledamot, som är ordförandei nämnden och som inle får vara svensk eller dansk medborgare eller bosatt iSverige eller , utses gemensamt av staterna. Om ordföranden eller annanledamot inte utsetts från del att den ena staten framförtbegäran därom hos den andra staten, skall han utses av ordföranden iInternationella domstolen i på begäran av ena staten. 2.Skiljenämnden fastställer självsin arbetsordning och de processuella reglerna. 3.Uppkommer olika meningar inom skiljenämnden,gäller den mening som två ledamöter förenar sig om. Har alla ledamöterna olikameningar, gäller ordförandens mening. 4.Skiljenämndens beslut ärbindande. 5.Vartdera staten svarar förhälften av kostnaderna för skiljenämnden. I övrigt står varje stat för sinakostnader för skiljeförfa-randel. Voldgiftsnaevnetskal bestå af trc med lemmer. Hver stat udpeger ét medlem. Et medlem, som er naevnets formand, og som ikke må vaere svensk eller dansk stalsborger eller bosat i eller , udpeges af slalerae i förening. Såfremt formand eller andel medlem ikke er udpeget inden to må neder efter, at den ene stat har fremsat begas- ring derom over for den anden stat, skal han udpeges af praesidenten for Den inleraaliona le Domstol i på den ene stats begaering. 2.Voldgiftsnaevnet fastsjetter selvsin for-retningsorden og de processuelle regler. 3.I tilfaelde af meningsforskel ivoldgiftsnaevnet gaelder den mening, som to medlemmer forener sig om. Haralle medlemmerne forskellige opfattelser, gaelder formandens mening. 4.Voldgiftsnaevnets afgorelse er bindende. 5.Hver stat udreder halvdelen af omkost-ningernetil voldgiftsnaevnet. I övrigt udreder hver stal sine omkostninger ved voldgifts-sagen. Prop.1990/91:158 Bilaga 1 1990/91:158Bilaga 1 Tilläggsprotokolltill avtal mellan och om en fastförbindelse över Tillaegsprotokoltil aftale mellem og om en fastförbindelse over 0resund och Danmarksregeringar, som denna dag har undertecknat elt avtal om en fast förbindelseöver , antecknar i detta prolokoll följande tiflägg till avtalet. Sverigeoch är överens om att det inte uttas garantiavgift eller liknande av de båda statema för de båda staleraas garan tiåtaganden för konsortiets lån och andra fi nansiella instmment som utnyttjas i sam band med finansieringen. 2.Sverige och är överensom att de i deras egenskap av garantigivare skall eftersträva en snabbhantering av alla ärenden som rör konsortiets lån och andra finansiella instmmentsom utnyttjas i samband med finansieringen av förbindelsen. 3.Sveriges och regeringarär överens om all nivån för färjetaxoma vid ärutgångspunkt vid fastställande av taxorna för vägtrafiken. 4.Sveriges och Danmarksregeringar är överens om atl järnvägsföretagen i skall betalasammanlagt 150 milj. danska kronor (prisnivå I/I 1991) för användningenav järavägen på Öresundsförbindelsen. De danske betalar ett motsvarandebelopp. Beloppen regleras i takt med den allmänna prisutvecklingen. Del åviler konsortiet ochberörda järnvägsföretag i respektive stal all Iräffa avtal om de närmarevillkoren för järavägstrafiken på gmndval av ovannämnda riktlinje. och Danmarkär överens om att byggandet av förbindelsen inte belastas med mervärdeskatt. Del noteras atl frågan om mervärdeskatt på användningen av förbin delsen skall lösas innan förbindelsen läges i drift och med beaktande av då gällan de lagstiftningar i de båda statema, varvid staterna är uppmärksamma på de särskilda förpliktelser som åvilar medlemmar av de Europeiska gemenskaperna. Sverigesog regeringer, som ne-dennaevnte dato har underskrevet en aftale om enfast förbindelse over , nedfael-der i denne prolokol folgende tillaegtil aflalen. 1.Sverige og er enige om,at der ikke opkraeves gebyr eller lignende af de to stater for de to staters garanliforpligtelserfor konsortiets lån og andre finansiefle inslmmenler, som benyltes iförbindelse med finansieringen. og er enige om, at de i deres egenskabaf garanter skal beslraebe sig på en behandling af alle henvendelser somvedrorer konsortiets lån og andre finansielle inslmmenler, som udnyltes iforbindel-se med finansiering af förbindelsen. og regeringer er enige om, at niveaulfor faergelaksterne ved er udgangspunkl ved fast-saettelsenaf taksterae for vejtrafikken. 4.Sveriges og regeringerer enige om, at jembaneselskaberne i sam-menlagt skal belale 150 mio.danske kröner pr. år (prisniveau 1/1 1991) for benyttelsen af jembanen på Oresundsförbindelsen.De danske betaler et tilsvarende belöp. Belobene reguleres i taktmed den almindeli-ge prisulvikling. Del påhvilerkonsortiet og berorte jernba-neselskaber i respektive stat at Iraeffe aftale omde naermere vilkår for jernbanetrafikken på gmndlag af ovennaevnte relningslinie. og erenige om, at anlaeg af förbindelsen ikke belaegges med mervaerdiafgift. Del noteres, at sporgsmålel om mervaerdiafgift på benyttelsen af förbin delsen skal löses inden förbindelsen läges i bmg og under hensyn til de til den lid gaeldende lovgivninger i de to stater, idet sta- leme er opmaerksomme på de ssrlige forplig lelser, som påhviler medlemmer af De euro- paeiske Faellesskaber. Prop.1990/91:158 Bilaga 1 6.Detta tilläggsprotokoll träder i kraft då 6. Denne tillaegsprotokol Iraeder i krafl, avtalet om en fastförbindelse över når aftalen om en fast förbindelse over 0re- Iräder i kraft. sund Iraeder i kraft. Somskedde i Udfaerdiget i , den 23 marts 1991 i två exemplar på svenskaoch danska språ- i to eksemplarer, på det svenske og danske ken, vilka båda texter harsamma giltighet. sprog, hvilke lo tekster har samme gyldighed. FörSveriges regering For regering Sammanfattning av betänkandet (SOU 1987:41) Fasta Öresundsförbindelser Behovetav all vidmakthålla och utveckla säkra, effektiva och kapacitets-starkatrafikförbindelser över har haft lill följd att gemensamma danska ochsvenska utredningar om fasla förbindelser över sundet gjorts vid åtskilligatillfällen. beslutadeden danske trafikministem och den svenske kommunikationsministern att Öresundsdelegalionemai och i skulle åtemppta sitt arbete. Delegalioneraa fick iuppgift atl uppdatera de huvudförslag till Öresundsförbindelser som hade lagtsfram 1985, Öresundsförbindelser - Rapport av danska ochsvenska Öresundsdelegalioner (DsK 1985:7). Dessa förslag var följande. Enjärnvägstunnel med enkelspår mellan och , HHO.I, ikombination med enmolorvägsförbindelse med fyra körfält mellan och , KM 4.0. Delegationerna skulledessutom utvärdera elt förslag lill en kombinerad motorvägs- och jämvägsförbindelsemed fyra körfält och dubbelspår mellan och , KM 4.2. Vidare fick delegationernatill uppgift att översiktligt värdera lämpligheten av atl förlägga enenkelspårig järavägsförbindelse och en vägförbindelse med fyra körfält söderom och , HHO.I syd och HH 4.0 syd. För olika lägen skulle delegalioneraaockså överväga möjligheterna alt utföra förbindelserna som bortade tunnlarunder . Slulligen fick delegationerna till uppgift att göra en nygenomgång av förbindel-sealteraativens konsekvenser för miljön, i synnerhethavsmiljön. Deolika alternativen till fasta förbindelser skulle värderas ekonomiskt ochkvalitativt i förhållande till etl s. k. basaltemaliv som innebar fortsall färjedrift,FF. 1990/91:158 Bilaga 2 Flermotiv kan anges för att anlägga fasta förbindelser över . Ett är önskemåletatt skapa en mer sammanhållen genom bra och pålitligatrafikförbindelser över sundet. Den dominerande delen av Öresundstrafiken bådei dag och med fasla förbindelser är av regional karaktär. En sådan ulvecklingstärker den nordiska sammanhållningen och ger fömtsättningar för ulveckling aven gemensam arbets- och bostadsmarknad och av den kulturella samhörigheten. Fördet andra finns önskemål om att få till slånd säkra och kapacitets-starkaförbindelser för fjärrtrafiken mellan den skandinaviska halvön samt ochkontinenten i övrigt. För det tredje finns detpå båda sidor av sundet önskemål om goda trafikförbindelser med Lufthamn. Detta gäller naturligtvis 38 generellt bådekollektivtrafiken och den individuella trafiken. En fast förbindelse överÖresund får inte innebära att miljön i havet och Prop. 1990/91:158 till landsförsämras. Delegationerna har därför haft som en utgångspunkt Bilaga 2 att vattenföringengenom skall vara oförändrad och ej får påverkas av en fastförbindelse. Miljökonsekvenserna och kostnaderna för eventuella motåtgärderhar betydelse vid valet mellan olika alternativ. Avgörandeär också ekonomin i de berörda statliga verksamheteraa, dvs. ett tänktbroföretag som avses stå för byggande och drift av en fast förbindelse i KM-läget,järnvägsföretagen saml samhällsekonomin i vidare bemärkelse. Detär uppenbart att alternativet KM 4.2 i högre grad än andra kombinationeruppfyller de trafikala målen. Detta beror på att två störstastäder, och , i detta alternativ förbinds med varandra med eneffektiv kollekliv jämvägsförbindelse samt att Lufthamn samtidiglfår järnvägsförbindelse från såväl den svenska som den danska sidan. Frågan ärdå huruvida miljöintressen, planintressen eller ekonomiska förhållanden börleda lill valet av en annan Irafikalt sämre lösning. Enöversiktlig värdering av lösningarna i HH syd har gett vid handen att dessa fårbetraklas som orealistiska på gmnd av en väsentlig merkostnad i förhållande lillde övriga alternativen. Dessutom kommer en eventuell vägförbindelse i HH sydinte all på ett tillfredsställande säll kunna anslutas till del överordnadevägnätet på den danska sidan. Trafikaltsett uppfyller HH-sydlösningarna inte heller målet att skapa en bällresammanhållen . Inle heller får Lufthamn bättre förbindelsermed dessa lösningar. Undersökningenav möjligheten att uföra förbindelserna som borrade tunnlar har visat att dettaav fysiska och ekonomiska skäl endast kan vara av inlresse i fråga om enjärnvägsförbindelse i KM-läget. Kostnadernaför de undersökta förbindelsealternativen inkl. anslutningar på svensk ochdansk sida har i prisnivå beräknats till -KM 4.0 + HHO.I 7,5miljarder kronor -KM 4.0 -1- KM 0.2 (tunnel) Kostnadernaför att utföra järnvägsförbindelsen i KM-läget som en borrad tunnel (KM 0.2) ärdock . högre än merkostnaden för all lägga järnvägsspåren på KM4.0-förbindelsen. Härav kan konstateras att en borrad tunnel för järnväg i KM-lägetinle är intressant eftersom det förutsätts att en väg- och järnvägsförbindelseskall komma till stånd samlidigt. Det bör i detta sammanhang nämnas attkonsekvenserna för havsmiljön av alternativen KM 4.0 och KM 4.2 är praktiskttaget desamma. Tidigareutförda Irafikprognoser har juslerats med hänsyn till den senaste '"8 trafikutvecklingenoch de nu gällande förväntningama på den ekonomiska utvecklingen m.m.Resultatet av prognosema för sammanfattas i följande tabell. Milj. resor/ Milj. ton Personer i bil tåg buss övrigt Närdel gäller biltrafiken över en fast KM-förbindelse har man i samtliga alternativförutsatt en taxa som svarar mot den nuvarande farjelaxan. Den kollektivatågtrafiken i KM 4.2 har beräknals under fömtsättning av dels avfärjetaxan, dels av farjelaxan på sträckan kust till kust. Somframgår medför KM 4.2 fler kollektivresor än KM4.0 -h HHO.I. Detta gällersärskilt vid taxenivå. Trafikökningenvarierar i de olika alteraativen från 2,3 lill 5,4 miljoner resor. EnKM 4.2-förbindelse kommer på sträckan HuvudbangårdKöpenhamnsLufthamn även att användas för lokaltågstrafik /Kastmp.Trafikunderlaget för denna har beräknats till 5 miljoner passagerare per år.Denna resandevolym som inte ingår i prognostalen ovan har medräknats i detrafikekonomiska kalkylema för att de ekonomiska fördelarna av denna trafikskall bli beaktade. Ianslutning till det ekonomiska basaltemalivet, fortsatt farjetrafik (FF), somde fasta förbindelserna skall relateras lill har utarbetats drift- och investeringsplanerför färjelinjerna HelsingörHelsingborg, Helsingborg-Köpenhamns frihamn, ,(flygbåtar) och Malmö-Köpenhamns Lufthamn (svävare). Förall inle övervärdera räntabiliteten i de fasta förbindelserna har för beräkningsmässiglfömtsätts att trafiken drivs som ett enda företag med endast en terminal på varsida av sundet och med större färjor än de som trafikerar leden. Vidarehar gjorts vissa antaganden angående färjelrafiken vid fasta förbindelser. Sålunda fömtsätts att alla lidigare nämnda linjer med undan tag för HH-linjen kommer att upphöra i och med tillkomsten av KM 4.2 eller KM 4.0 + HHO.I. HH-linjen fömtsätts emellertid beslå under afla 40 omständighetersom en företagsekonomiskt konkurrenskraftig förbindel- Prop. 1990/91; 158 se.Detta gäller även om en del av trafikunderiagel antas överfört till en Bilaga2 fast förbindelse. Färjelinjernaöver kommer också efter tillkomsten av de fasta förbindelserna alt varakonkurrensutsatta från linjer som går direkt mellan , Öst- ochVästtyskland samt .