prop · GE0388 · 1990-12-31 00:00:00 — Slatligaaktörer måste enligt verket ta ett större ansvar för utbildning och informationi el- och energihushållningsfrågor. Energiverketföreslår ett ökat ekonomiskt stöd till utbildning i frågor som rör el- ochenergihushållning samt att () och ges i uppdragatt utarbeta undervisningsmaterial för gymnasieskolan resp. för utbildning avdriftspersonal. Remissinstanserna:VattenjaU, HSB:s Riksjörbund, Landsling.sJÖrbun-del, . Svenska ElverksJÖreningen, samt delarstatens energiverks bedömning angående behovel av utbildning och informationom el- och energihushållning saml instämmer i att slaten bör ta ell större ansvarför dessa frågor. De nämnda remissinstanserna anser också all slalen bör lämnaekonomiskt stöd till utbildning inom området. SPK och Statskontoretifrågasätter förslag. ,, och tillstyrker förslaget alt SÖges uppdraget att utarbeta utbildningsmaterial om energi för gymnasieskolan.Statskontoret avstyrker förslaget. och tillstyrkerförslaget att ges uppdrag avseende information och utbildning fördriftspersonal. Statskontoret avstyrker förslaget. är berett attmedverka i det föreslagna arbetet, men hänvisar till dels resursbrist, delsrisken för dubbelarbete inom området eftersom flera myndigheter redan arbetarmed dessa frågor. Skälenfbr mitt ställningstagande: Det krävs ytterligare insatser för att samordna resultatredovisningar och information inom området effektiv energianvändning. Jag vill understryka vikten av att det arbete inom om rådet som redan har inletts vid statens energiverk fortsätter och vidareut vecklas inom den nya näringspolitiska myndigheten. Jag fömtsätter att kost naderna för verksamheten kan rymmas inom befintliga medelsramar. 4 1990/91. jagredan har nämnt (avsnitt 5.5) föreslår jag dock ett särskilt stöd för sam- Prop.1990/91:88 ordning av den industriinriktade informationen. Ansvaretför energihushållningsarbetet åvilar berörda sektormyndigheter. Detta ärnödvändigt om åtgärder för att främja en god energihushållning skall kunnasamordnas med andra typer av åtgärder inom myndigheternas ansvarsområden.Genom elanvändningsrådet, som är knutet till statens energiverk, samordnasarbetet för att främja en effektiv elanvändning vid de myndigheter som ärnärmast berörda av det pågående elhushållningsprogrammet. Genomatt elhushållningsprogrammet enligt mitt förslag förstärks och utvidgas tillett program för effektiv energianvändning ökar behovet av samordning ochutvärdering. Den verksamhet som elanvändningsrådet bedriver bör därförfortsätta. Mot bakgmnd av bl.a. programmets utvidgning bör elanvändningsrådetändras till ett energianvändningsråd. Elanvändningsrådetoch statens energiverk har lämnat förslag om ökade utbildningsinsatser inomområdena el- och energihushållning. I propositionen (1990/91:85) omreformering av gymnasieskolan och vuxenutbildningen redovisar statsrådetPersson förslag om den fortsatta utbildnings-stmkturen inom bl. a. de områdensom tagits upp av elanvändningsrådet och statens energiverk. Den föreslagna omstmktureringenbör ge goda möjligheter till förnyelse och utveckling av utbildningen i el- ochenergihushållningsfrågor. Enligtmin mening bör den näringspolitiska myndigheten fortsätta och vid behovintensifiera den informations- och undervisningsverksamhet angåendeenergihushållning som statens energiverk bedriver. Jag vill härunderstryka vikten av att myndigheten i sitt samordningsarbete särskiltbeaktar behovet av uppdatering och spridning av utbildnings- ochinformationsmaterial för drifts- och underhållspersonal. Detta arbete bör kunnautföras i samverkan med andra myndigheter, främst med och , samtmed , , branschorganisationer ochkursarrangörer. Detär angeläget att såväl kraftindustrin som övriga marknadsaktörer engagerar sigaktivt och uthålligt i arbetet med elhushållning. De har huvudansvaret för all ekonomiskirimliga effekliviseringsåtgärder vidtas. Det innebär för elmarknaden att den s.k. balansprincipen bör gälla, dvs. att investeringar i eleffektivisering ochhushållning bör genomföras så länge kostnaderna per kWh inte överstigerkostnaderna för ny elproduktion. Jagavser att föreslå regeringen att uppdra åt statens energiverk attutföra vissa kompletterande uppgifter avseende bl.a. samordning och utvärderingav energihushållningsprogrammet. Samordningsansvaret omfattar bl.a.sammanställning av informations- och undervisningsmaterial, utveckling ochvård av databaser samt spridning av kunskap om den s. k. balansprincipen. Dettaansvar bör den överföras till den nya näringspolitiska myndigheten. Främjande av eneffektiv el- och energianvändning genom regelsystem Mittställningstagande: Den näringspolitiska myndigheten och övriga berördamyndigheter skall verka för att kravet på en effektiv el-och energianvändningbeaktas i olika regelsystem rörande exempelvis byggande ochbostadsfinansiering. Prop.1990/91:88 Bilaga 1 Elanvändningsrådet:En effektivare elanvändning inom bl.a. byggsektorn kan uppnås genom att ökadhänsyn tas till energihushållning och elanvändning i den fysiska planeringen.Rådet föreslår en ökad samhälls-slyrning av byggnadsutformningen genompreciseringar i byggregler och ekonomiskt stöd från staten. : I rapporten elanvändning framhåller attnybyggnadsreglerna gäller tillförd energi för uppvärmning, varmvatten ochventilation men inte inkluderar krav på eleffektiv drift. Sådana krav ärsvårare att utforma varför den nuvarande utformningen enligt rapporten kankomma att resultera i en avsevärt högre elanvändning än vad som är driftsekonomisktmotiverat. Verket föreslår en översyn av nybyggnadsreglerna. Remissinstanserna:Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig i denna fråga tillstyrkerförslaget om en översyn av nybyggnadsreglerna. påpekar att arbete medkompletterande föreskrifter för effektiv elanvändning pågår. VärmeverksjÖreningenanser att även lånereglerna bör ses över. Skälenfbr mitt ställningstagande: Enligt min uppfattning är det väsentligt attmöjligheterna till en effektiv el- och energianvändning tas till vara vidutformningen av regelsystem inom alla områden i samhällel. Några exempel påsådana områden har lämnats i del refererade utredningsmaterialet. Jaghar föreslagit att energianvändningsrådet skall svara för samordningen avolika seklormyndigheters verksamhet för energieffektivisering. Del är därvidviktigt alt frågor beträffande olika reglers effekter på energianvändningen tasupp. Den näringspolitiska myndigheten bör i samverkan med berörda myndigheterse över olika regelsystem i syfte att ändra regler som motverkar en effektivel- och energianvändning. Det är därvid angelägel all sådana förändringar intemedför ökat krångel. Vadjag här har anfört förutsätter jag även skall beaktas inom i detlöpande arbetet med nybyggnadsreglerna och reglerna för beräkning av låne- och bidragsunderiagför det statliga stödet till bostadssektorn. Gällandenybyggnadsregler innebär i förhållande till den gamla byggnormen (SBN 1980)skärpta krav på energihushållning i alla bostadshus. Kraven är satta i nivå meddem som föreslogs av elanvändningskommittén (ELAK) i betänkandet (Dsl 1980:22)El och olja. De beaktar dock inte elanvändningen i tillräcklig grad. Exempelvisbeaktas inte att värmeåtervinning kan kräva ökad elan vändning. Enligt vad jaghar erfarit har inlett etl arbete med översyn av reglerna för all lillgodosekraven på effektiv elanvändning. De nuvarande strängahushållningskraven i byggreglerna kan inom vissa fjärrvärmeområden motverkakonvertering från individuell eluppvärmning till fjärrvärme. avserall också inbegripa dessa frågor i sin översyn av byggreglerna. De övergripandeadministrativa styrmedlen inom bostadsfinansieringen ses över aven arbetsgrupp inom . Arbetsgruppen kommer enligt vad jaghar erfarit att behandla även hur de styrmedel som behövs inom en reformeradbostadsfinansiering skall samverka med andra regelsystem, bl. a. inom dettaområde. Idenna fråga har jag samrått med chefen för . Prop.1990/91: Bilaga 1 5.8 Forskning och utveckling rörande effektiv energianvändning Förstärktforskning om effektiv energianvändning Mittställningstagande: Den samhälls- och beteendevetenskapliga forskningen om implementeringav ny energiteknik förstärks. Insatserna för forskning om effektivenergianvändning inom teknikområdet Allmänna energisystemsludier ökas /92. Skälen fbr mittställningstagande: På förslag av siatens energiverk beslutade regeringen imars 1990 att genom omprioriteringar inom ramen för energiforskningsprogrammel (prop.1989/90:90, NU40, rskr. 337) anslå 2 milj. kr. till forskning rörande effektivareenergianvändning. har ien skrivelse till industridepartementet föreslagit attforskningen rörande efl'ektiv energianvändning permanentas genom attteknikområdet Allmänna energisystemstudier (AES) tillförs ytterligare 2 milj.kr. under resterande av energiforskningsprogrammets löpandetreårsperiod (budgetåren 1991/92 1992/93). har vidare i december1990 till industridepartementet redovisat fortsalla insatser inom ramen för AES. I propositionen omforskning (prop. 1989/90:90 s. 436 437) pekade regeringen på behovet avsamhällsvetenskaplig kunskap inom energiområdet. Sådan kunskap bör bidra tillatt institutionella och andra hinder för introduktion av ny energiteknikundanröjs. Del gäller exempelvis konsumenternas beteende vid användning avenergi och attityder till hushållningskampanjer. Även forskning om kommunersoch energitjänstförelags medverkan vid omställningen av energisystemet ärhärvid av intresse. Forsknings- och utvecklingsinsatserinom detla område bedrivs av bl.a. , ochBFR. Även kommunala bolag som och Jämtkraft stöder sådanverksamhet. Internationellt bedrivs forskning om effektiv energianvändning i bl.a.programmet Energi och samhälle inom del Nordiska energiforskningsprogrammel ochEGs program SAVE. Dessa program syftar bl. a. till att kartlägga förutsättningarnaför introduktion av energieffektiv teknik i energisystemet. Detfinns enligt min mening behov av all öka insatserna inom energi- Prop.1990/91:1 forskningsprogrammet på detta område. Jag föreslår därför att yllerligare Bilaga 1 resurser härför ställs till förfogande inom ramen för AES-programmetoch att insatserna utvidgas till att omfatta även implementering av ny energiteknik.Vidare bör frågor rörande kommunernas roll, innefattande energi-tjänstföretagensverksamhet, bli föremål för insatser inom programmet. Medelur programmet bör kunna utnyttjas även för internationellt samarbeteexempelvis inom ramen för EG, FNs Ekonomiska kommission för (ECE),och lEA. Jagåterkommer till anslagsfrågan i avsnitt 11. Ipropositionen om forskning (prop. 1989/90:90 s. 436 437) aviserade regeringenöverläggningar med kommunerna och andra berörda aktörer för att närmareklarlägga förutsättningarna för kommunernas engagemang i arbetet med attintroducera ny teknik för omställningen av energisystemet. Regeringentillkallade en arbetsgrupp med detta uppdrag. Gruppen tog sig namnet kommunsamrådsgruppen. Undervåren och genomfördes överläggningar med företrädare för bl.a.Svenska kommunförbundet, statens energiverk och ett antal kommunala energiverk.Resultatet av gruppens arbele har redovisats i rapporten (Ds 1990:77)Kommunernas roll i introduktionen av ny energiteknik. Regeringenhar uppdragit åt statens energiverk alt utreda förutsättningamaföratt kunna engagera kommunerna mer aktivt i arbetet med att utveckla nyteknik för effektiv energianvändning och småskalig energiproduktion i linje medkommunsamrådsgruppens förslag. Uppdraget skall redovisas till regeringen senastden . Föregen del vill jag framhålla att det kan finnas behov av all förslärkakommunernas möjligheter all engagera sig i arbetet med att introducera ny energiteknik.I avvaktan på att redovisar resultatet av sitt uppdrag till regeringenär jag dock inle beredd att nu la ställning till kommunsamrådsgruppens förslag. stöder i samverkan med energimarknadens aktörer försöksverksamhet rörande effektiv energianvändning. Det gäller bl.a. all utveckla energitjänslförelagens och kommunernas möjligheter all engage ra sig aktivt på energiområdet. har i en skrivelse till regering en redovisat en modell för att skapa konkurrens mellan åtgärder som syftar till en ökad eltillförsel resp. effektivare användning av el. Modellen innebär bl.a. att kraftproducenter skall kunna lösa in effek liviseringsåtgärder hos distributörer genom en s.k. elbörs. Genom model len skulle konkurrensen mellan tillförsel- och användaråtgärder öka på elmarknaden. Verket föreslår att en sådan modell prövas. Enligt min uppfattning är det viktigt att den nya näringspolitiska myn- 53 digheten ävenfortsättningsvis aktivt stöder försöksverksamhet rörande effektivenergianvändning. Jag är inte beredd alt nu ta ställning till vilka möjligheterden föreslagna elbörsen kan ge när det gäller att effektivisera energianvändningen.Några praktiska försök har enligt vad jag erfarit inle genomförts. Jagfinner del därför motiverat att den näringspolitiska myndigheten i samråd medkraftproducenterna och eldistributörerna undersöker förutsättningarna förförsöksverksamhet med köp av energieffektiviseringsåtgärder (elbörs),exempelvis i ett storstadsområde. Prop.1990/91:1 Bilaga 1 6 Åtgärder för att främja kraftvärme, m. m. Idet följande föreslår jag förändringar av beskattningen av bränsle som användsför kraftvärmeproduklion. Vidareföreslår jag att den nuvarande skattebefrielsen för elkraft som förbrukas i s.k. avkopplingsbara elpannor upphör. 6.2 Beskattning av kraftvärme Mitt förslag: Vidkraftvärmeproduktion får den allmänna energiskatten på insatt bränsle dras av.I övrigt behålls nuvarande beskattningsprinciper. Skälen fbr mitt förslag:Punktskatterna på bränslen är differentierade bl. a. i avsikt att styra bränslevalel.Tidigare var syftet främst att stimulera till en övergång från olja till andrabränslen. har bränslenas miljöeffekter alltmer blivitutgångspunkten vid bestämningen av skattesatserna. Koldioxidskattcn innebär enkraftig ekonomisk styrning från fossila bränslen med hög kolhalt till sådanabränslen med lägre kolhalt eller till biobränslen. Etl kraftvärmeverkdefinieras som en anläggning vilken är avsedd för bränslebaserad samtidigproduktion av el och värme, där båda produkterna framställs i mer än obetydligomfattning och båda nyttiggörs. Kraftvärmeteknikensenergieffektiva och därmed miljövänliga samproduktion av el och nyttiggjordvärme har inte fått någon särskild fordel i beskattningshänseende. Detfinns därför skäl att ändra energibeskattningen så att kraftvärmeteknikens konkurrenskraftgenerellt stärks gentemot såväl kondenskraftproduklion som ren värmeproduktion. Mot bakgrund härav och avde skäl som (avsnitt 1) har redovisats, anserjag att energibeskattningenbör ändras så all kraflvärmen undantas från allmän energiskatt på bränslen.Mitt förslag innebär att endast koldioxidskatt tas ut för det bränsle somåtgår för värmeproduktionen i kraftvärmeanläggningar. Härigenom uppnåskonkurrensfördelar för kraftvärmeproduktion gentemot kondenskraft- ochvärmeproduktion ulan alt beskattningenspåverkan på bränslevalet i kraftvärmen upphävs. I alla alternativ betalaseventuell svavelskatt och kväveoxidavgift. Jag bedömer attskatteintäktsbortfallet, med produktionsförhållanden, uppgår till ca130milj. Skatteförändringen innebärkostnadsminskningar i många befintliga kraftvärmeanläggningar. Jag bedömer vidare attdenna lättnad i beskattningen av kraftvärmeproduktion med fossila bränslen ärmöjlig utan nämnvärd försämring av biobränslenas relativa konkurrenskraft. Ändringenbör träda i kraft . Jaghar i denna fråga samrått med statsrådet . Jag kommer strax attredovisa förslag till dels ett investeringsstöd som är avsett att säkerställaden ekonomiska konkurrenskraften för en utbyggnad av biobränslebaseradkraftvärme (avsnitt 7.2), dels ett särskilt stöd för att säkerställa fortsattanvändning av biobränslen i befintliga anläggningar (avsnitt 7.3). Det är viktigt altmöjligheten till energieffektiv och miljövänlig elproduktion i kraftvärmeanläggningarutnyttjas. Jag avser att noga följa utvecklingen när det gäller såvälutbyggnaden av kraftvärme som utnyttjandet av de befintliga anläggningarna,inte minst inom industrin. Jag vil) i det sammanhanget erinra om att riksdagenpå regeringens förslag (prop. 1989/90:111, SkU31, rskr. 357) den I januari 1991införde möjlighet för industrier som har kraftvärmeproduktion som används i denegna industriella verksamheten att välja mellan att göra avdrag för skatten påbränsle eller skatten på elkraft. 1990/91:88 Bilaga 1 6.3 Beskattning av el i avkopplingsbara elpannor Mitt ibrslag:Skattebefrielsen för elkraft som används i avkopplingsbara elpannor upphör. Skälen för mitt fiirslag:Befrielse från energiskatt på el som under vissa förutsättningar förbrukats i s.k. avkopplingsbara elpannor har förekommit . Den I januari 1984ändrades reglerna för denna återbetalning av energiskalt (prop. 1983/84:28, SkU9,rskr. Som följd av ändringen ökade antalet elpannor mycket kraftigt.Särskilt stor var ökningen . Det finns numera drygt 300avkopplingsbara elpannor med en sammanlagd effekt på ca 3000 MW. Ungefär tvåtredjedelar av den installerade effekten finns i fjärrvärmenälen och resteninom industrin. Den 1 juli 1988förenklades reglerna (prop. 1987/88:163, SkU36, rskr. Genom förändringeninfördes skattebefrielse i stället för den tidigare återbetalningen av inbelaladenergiskatt. Förutsättningarna för skattebefrielse för el använd iavkopplingsbara elpannor anges i lagen (1957:262) om allmän energiskatt. Det viktigaste motivet förskattebefrielsen av avkopplingsbara elpannor Prop. 1990/91:88 har varit altdet har ansetts önskvärt att med en god Bilaga 1tillgång på billig el från vatten- och kärnkraft denna el utnyttjas till attersätta olja i värmepannor. På så sätl har användningen av eldningsoljor kunnatminskas avsevärt. Underperioder då efterfrågan på el har varit så hög att även oljebaserad elproduktionvarit nödvändig för att klara kraftbalansen har skattebefrielse intemedgivits. För att undvika framtida låsningar till dessa elpannor har vidarekrävts att de när som helst skall kunna stängas av och att motsvarandevärmeproduktion då har kunnat ske med annan uppvärmningsanordning. Användningenav avkopplingsbara elpannor varierar avsevärt mellan åren och beror främst påtillgångenpå vattenkraft. har de avkopplingsbara elpannorna kunnatanvändas praktiskt taget utan inskränkningar, eftersom det har rått en starkkraftbalans med ovanligt god tillgång på vattenkraft. Den oljebaseradeelproduktionen behövde därför endast utnyttjas marginellt. användes ca9,el i avkopplingsbara elpannor. Oljansandel av energiinsatsen i fjärrvärmenäten har minskat kraftigt, från år1980 till . Oljan har ersatts av fasta bränslen, spillvärme,värmepumpar m.m. De tidigare skälen för att stimulera till användning avavkopplingsbara elpannor för att ersätta olja har således efter hand försvagats.Systemet med skattebefrielse har även mött viss kritik för att det i flera fallanses ha medfört att investeringar i pannor för fasta bränslen skjutits upp. Enligtmin mening bör skattebefrielsen för el som förbmkas i avkopplingsbara elpannornu upphöra. De därigenom ökade skatteintäkterna motsvarar ungefärligen de statsfinansiellakostnaderna för mitt (avsnitt 6.2) redovisade förslag om att införa enskattelättnad för kraftvärme. Enförutsättning för den nu gällande skattebefrielsen är att elleveranser-na tillpannorna sker enligt särskilda kontrakt i vilka ingår att elleveransen kanavbrytas av elleverantören, när så erfordras av kraftsystemskäl. Det bör liggai kraftföretagens intresse att dessa slora elpannor även fortsättningsvis kanstyras så att de inte belastar elförsörjningen då knapphet på elråder. Det finns således starka skäl för kraftföretagen att ävenfortsättningsvis tillämpa särskilda kontrakt för elleveranser till avkopplingsbaraelpannor. Enligt min bedömning kommer därför dessa pannor i huvudsak attutnyttjas som i det svenska kraftsystemet. Skattebefrielsenför el som förbrukas i avkopplingsbara elpannor bör upphöraden Ijuli 1991. Jaghar i denna fråga samrått med statsrådet . 7 Stöd till kraft värmeproduktion med biobränslen Prop.1990/91:. Undersenare år har en ökad användning av biobränslen främjats genom bl. a. en aktivenergiskattepolitik, statliga oljeersältningsprogram och stöd till forskningoch ulveckling. Den koldioxidskatt på fossila bränslen, som infördes den 1januari 1991, innebär att konkurrenskraften för biobränslen har förbättratsytterligare. Regionalpolitiskt stöd kan lämnas bl.a. till anläggningar därenergiråvara i form av flis framställs eller förädlas. Koldioxidskattcnfåren mindre styrverkan för bränslevalet vid kraftvärmeproduktion än vidvärmeproduktion, eftersom denna skatt får dras av vid produktion av beskattadel. föreslog i sitt betänkande (SOU 1989:83) Ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken alt elproduktion med miljöfördelar skulle främjasgenom ett system med bidrag för varje producerad kWh. a. föreslogs att densom producerar el med bränslen som inte ger ett nettotillskott av koldioxid tillatmosfären skulle få bidrag med per producerad kWh el. Biobränslenabedömdes med detta bidragssystem få en rimlig konkurrenskraft vid elproduktion.Vidare föreslogs ett stöd till elproduktion i vindkraftverk. Jag återkommerstrax till frågan om stöd till vindkraft (avsnitt 8.4.3). Miljöavgiftsutredningensförslag har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna harredovisats i en bilaga till proposition 1989/90:141 om vissa ekonomiskastyrmedel inom miljöpolitiken, m.m. En sammanställning av remissyttrandena harupprättats och finns tillgänglig i , dnr 6 3177/89. Vidremissbehandlingen framkom att ell rent driftsstöd har betydande nackdelar. Bl.a.framhöll många remissinstanser att ett driftsbidrag knappast skulle få någonbetydande styrverkan vid valet av anläggning, eftersom det upplevs som mycketosäkert. Ett investeringsbidrag är enligt många remissinstanser att föredra,eftersom ett sådant kan betraktas som en säker post i investeringskalkylen. Äveninvesteringsbidrag kan dock, om del uiformas felaktigt, ha vissa nackdelar.Exempelvis finns risk att ett sådant bidrag höjer prisnivån på den utrustningsom avses. Del finns också risk alt bidragsköer uppstår, t.ex. näranslagstilldelningen är begränsad. kan försena investeringarna. Jagkommer senare (avsnitt 8.2) att föreslå särskilda insatser för alt utvecklabiobränsletekniken och förstärka biobränslenas konkurrenskraft på lång sikt. Ombiobränslena skall kunna spela någon avgörande roll för omställningen avenergisystemet krävs dock att en stabil marknad för biobränslen byggs upp redanunder . Delpågående omställningsprogrammet för jordbruket kan innebära alt utbudet ökar avenergiskogsflis, ettåriga energigrödor och andra biobränslen. Enligt livsmedelspoliliskabeslut (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr. 327) kan anläggningsstöd erhållas bl.a. för plantering av energiskog. Detär angeläget att användningen av biobränslen vid kraftproduktion ökar, i förstahand i kraftvärmeverk. Jag anser därför alt de ekonomiska fömtsättningarna för attuppföra anläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen bör förbättrasgenom ett stöd som lämnas under en övergångstid. De synpunkter som framkomvid remissbehandlingen av miljöavgiftsutredningens förslag talar för attstödet bör utformas som ett investeringsstöd. I det följande föreslårjag vissa åtgärder för att främja investeringar i anläggningar förkraftvärmeproduktion med biobränslen samt särskilda åtgärder för att förbättrakonkurrenskraften för befintlig biobränslebaserad kraftvärme. Som jag tidigare (avsnitt5.2) har anfört bör stödreglerna tillämpas på ett sådant sätt att snedvridningav handel eller konkurrensförhållanden o. d. inte uppstår i strid med Sverigesinternationella åtaganden. 1990/91: Bilaga 1 Mittförslag: Ett bidrag på . per kW installerad eleffekt lämnas förinvesteringar i anläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen.