prop · GE03136 · 1990-12-31 00:00:00 — sådant hinder är om firman i annal fall än som anges i10§ första styckel 1 2 är ägnad alt vilseleda allmänheten. I förarbetenaexemplifierades della med alt en firma innehåller felaktig uppgift om denassociationsform i vilken verksamheten bedrivs (prop. 1974:4 s. 212). förslag framgår alt avsiklen är alt holdingbolagel skallanvända firman . Del har nämnls olika altemativabeteckningar på bankaktiebolagen som innehåller ordet sparbank. har framhållit atl firmafrågan är ytterst betydelsefullför sparbanksrörelsen, eftersom avsiklen är all kvarvarande sparbanker och denybildade bankaktiebolagen skall framstå som ett samlat alternativ på densvenska kreditmarknaden. Deförslag i firmafrågan som sparbanksföreningen framfört medför, om de skallkunna regislreras, alt en specialreglering krävs för sådana bankaktiebolag somhar övertagit en sparbanks rörelse i samband med ombild- För all göraregistrering ay firmor som de föreslagna möjlig krävs Prop. 1990/91: 136således en lagändring. Förslagenmåsle bedömas mol bakgrund av de nybildade bankaktiebolagens berättigadeinlresse av all, tillsammans med de kvarvarande sparbankerna, utåt kunnaframstå som ell samlat alternativ på marknaden, oberoende av denassociationsform i vilken verksamheten bedrivs. Den stora omstrukturering avsparbankerna som görs möjlig får anses vara av speciell karaktär. Jagföreslår därför en lagändring som ger dessa bankaktiebolag rält atl användaordel sparbank i sin firma. Någon risk för alt den enskilde bankkunden skullelida ekonomisk skada av en evenluell förväxling föreligger enligt min meninginle heller. Medhänsyn till all della förslag innebär ell vissl avsteg från firmalagensbestämmelser bör dock vissa begränsningar i rätten all använda ordet sparbankgälla. Till all börja med bör bankinspektionen pröva varje enskilt fall. Delbör därvid krävas alt firman utformas på ell sådanl sätt alt risken förförväxling så långl möjligt undanröjs. Av del skälet bör det krävas atl ordetaktiebolag eller en förkortning av del ordel ingår i firman även vid bankensegen marknadsföring elt krav som annars inle gäller för bankaktiebolag (6kap.1 § bankrörelselagen). 1 marknadsföring som är gemensam för de nybildadebankaktiebolagen och kvarvarande sparbanker kan dock användas beteckningarutan dessa tillägg. Föratl ell bankaktiebolag skall få tillstånd alt använda ordel sparbank i sinfirma bör enligt min mening förutsättas att bankaktiebolaget ingår isparbankssfären. I tillståndet bör därför en koppling till ägandet göras.Skulle bankaktiebolaget lill av röstetalet komma all ägas av andraän sådana stiftelser som anges i 8 kap. sparbankslagen bör rätlen förbankaktiebolaget att använda ordet sparbank i sin firma omprövas. Detsammagäller om bankaktiebolaget ingår i en koncern och moderbolaget till mer än 50 %av röstetalet kommer att ägas av andra än sådana stiftelser eller avsparbanker. Jag har i firmafrågan samråll med chefen för . Ombildningenger också upphov till vissa skattefrågor. Utgångspunkten är en sparbank somgenomför sin ombildning saml all aktier iSparbankernas Bank vederlagsfritt har förts över till stiftelsen innanresterande delar av ombildningen genomförs. Situationen kan därefter beskrivaspå följande sätt. Sparbankenöverlåter per den sin bankrörelse till ett helägt bankaktiebolagför ett pris motsvarande tillgångarnas skattemässiga restvärden. Som betalningerhålls aktierna i bankaktiebolaget. Aktierna i bankaktiebolaget överlåtsvederlagsfritt till en av bildad stiftelse. Stiftelsen kan i sinlur överiåla aktierna i bankaktiebolaget (och aktierna i )till etl holdingbolag mot betalning i nyemitterade aktier i detta. Förelagsombildningarmedför bl.a. inkomstskattemässi- ga effekter för de inblandade företagen. En överlåtelse av tillgångar som ingår i näringsverksamhet för ett pris som understiger marknadsvärdet skall enligt huvudregeln i punkt 1 av anvisningarna lill 22 § skattelagen (1928:370) föranleda beskattning som om tillgången hade 24 avyttrats för marknadspris(ullagsbeskallning). Om särskilda skäl förelig- Prop. 1990/91: 136 ger fårullagsbeskallning underlåtas. Enligt förarbetena (prop. 1989/90; 110 s. 556 f)borde uttagsbeskattning även fortsättningsvis kunna underlåtas i enlighel medgällande praxis. Del innebär all man under vissa förutsättningar godtar atttillgångar vid förelagsombildningar överförs från ett företag till etl annattill skattemässiga restvärden även om marknadsvärdet är betydligl högre. Enligtmin mening lorde särskilda skäl mol ullagsbeskallning föreligga i den aktuellaombildningssilualionen. Sparbankernasvärderegleringsreserver enligt bokslut skall enligthuvudregeln liksom andra förelags lagerreserver återföras lill beskallningvid taxering enligt lagen (1990:655) om återföring av obeskattadereserver. För enskilda näringsidkare som övergår lill alt bedriva sinnäringsverksamhet indirekt genom ell aktiebolag har det ansetts motiverat alttillåta att de obeskattade reserverna i den enskilda näringsverksamheten fårupplösas i aktiebolaget (prop. 1989/90:110 s. 606). En sådan möjlighet bör för all undvika all ombildningen leder lill några mer betydandeinkomstskattekonsekvenser öppnas även för sparbanker som ombildas lillbankaktiebolag. Skattskyldighetlill gåvoskatt lorde inle föranledas av ifrågavarande transaktioner. Däremotleder ombildningen lill all vissa indirekta skaller påförs, nämligenstämpelskatt på de aktier som emitlerats i bankaktiebolaget och holdingbolagelenligt lagen (1984:405) om stämpelskall på aktier, stämpelskatt för fastighetersom förs över från till bankaktiebolaget enligt lagen (1984:404) omstämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter samt omsättningsskatt på eventuellaöverlåtelser av aktier från stiftelsen lill holdingbolagel enligt lagen (1983;1053) om skall på omsättning av vissa värdepapper. Innebördeni sparbanksföreningens förslag är atl ingen som helst beskattning skall utlösaslill följd av ombildningen. En beskattning skulle kunna försvåra ellerförhindra genomförandet. Med hänsyn bl.a. lill milt förslag om ändring avåterföringslagen bör de inkomstskalteeffekler som uppkommer inte bli merbelydande än all de kan accepteras. Någon åtgärd som innebär en lindring avskyldigheten atl belala indirekta skaller bör inle komma i fråga. Mittförslag: , lill vilken aktierna i bankaktiebolaget skallöverlämnas, skall ha lill huvudsakligt ändamål atl främja sparsamhet i Sverigei enlighet med vad som anges närmare i stiftelseförordnandet.Stiftelseförordnandet skall godkännas av regeringen. I stiftelsen får,förutom stiftelsens styrelse, finnas huvudmän till det antal som anges isliflelseförordnandet. Huvudmännen skall utses på samma sätt som gällerför huvudmän i sparbank. Huvudmännen skall ha de uppgifter som framgår avstiftelseförordnandet. Sparbanksföreningensförslag: Föreningen har lagt fram förslag lill tre kapilel i sparbankslagen somsärskilt reglerar vad som skall gälla för sparbankssliflelser och huvudmän idessa. Enligt förslagel skall del vara fråga om stiftelser av särskill slag. Deskall svara för all Sparbanksgruppens verksamhel bedrivs i enlighel med de grundläggandeprinciperna för sparbanksverksamhel. Avkastningen på sliftelsekapilalel skallanvändas för att skapa resurser för nyemissioner i Sparbanksgruppen och lillall främja näringslivels och forskningens ulveckling inom resp. stiftelses region.1 stiftelserna skall, utöver slyrelsen, finnas en organisation av huvudmän somskall utses på samma säll som gäller för huvudmän i en sparbank. Remissinstanserna:Bankinspektionen bedömer del som nödvändigl all inrätta sparbanksliflelser förall möjliggöra en omstrukturering av sparbanksrörelsen. Inspektionen betonaratt stiftelsernas ägarinflylande bör ulövas i holdingbolagel. Del måsle görasen klar åtskillnad mellan stiftelsen och den omvandlade . Det ärolämpligt om styrelserna sammanfaller. Om ledamöter i stiftelsens styrelse överhuvud tagel skall ingå i slyrelsen för bankaktiebolaget, bör dessa ulgöra enminorilel. hindrar all huvudmannakåren i stiftelsen kan lämna förslaglill holdingbolagel om vilka personer som enligt deras mening bör ingå islyrelsen för bankaktiebolaget. Kammarkollegiet framhåller allsparbanksföreningens förslag till regler för sparbanksstiftelser inle stämmerhell överens med de civilrällsliga principer som gäller för stiftelser iallmänhet. i är inte beredd atl förorda denföreslagna lösningen. Den skulle medföra all svensk rätt tillförs entvivelaktig associationsform med sliftelseliknande drag men som ändå inleöverensstämmer med vedertagna stiflelserättsliga principer. är det enda organ som är behörigt all falla beslul i en stiftelsesangelägenheter. Länslyrelsen ifrågasätter det ändamålsenliga i all inrymma enreglering av sparbankssliflel-serna i en lagstiftning som avser en annanassociationsform, nämligen "sparbank". Riksbanksfullmäktige delarsynen på behovel av särskill anpassad lagsliflning som kommit till uttryck isparbanksföreningens förslag och framhåller alt avsikten är all lillstiftelserna överföra ägarrollen, liksom det övergripande ansvaret när detgäller att verka för sparhanksrö- relsensidéer och värderingar. och För- Prop.1990/91: 136 eningsbankers Förbund konstaterar var för sig att man inomjuslitiedeparleinentet befinner sig i slutfasen av elt arbele med en nygenerell lagstiftning om stiftelser. Föreningarna har satt ifråga om del ärlämpligt alt inför en sådan ny lagstiftning göra en speciallag för stiftelser"av särskilt slag". Skälenför mitt förslag; Arbelel med en ny lag om stiftelser befinner sig i enslutfas. Del har mot den bakgrunden salts ifråga om del är lämpligt all nu isparbankslagen föra in bestämmelser om stiftelser som skall, direki ellerindirekt, vara ägare av bankakliebolagsaktier. Jaghar inte funnit behov av mer än ell par grundläggande bestämmelser om destiftelser som ingår som etl led i ombildningsprocessen. Vad som i övrigl skallgälla för dessa stiftelser kan las in i stiftelseförordnandet och i stiftelsensstadgar. De stiftelser som uppkommer vid ombildningen bör inte behandlas somnågot särskilt slag av stiftelser. Enligt sparbanksföreningens förslag skallstiftelserna inte driva annan verksamhel än all ulöva sin ägarroll och verkaför del i sliflelseförordnandet i övrigl angivna ändamålel. Jagföreslår en lagregel som anger all stiftelsens huvudsakliga ändamål skall varaall främja sparsamhel i . För all stiftelseförordnandet skall få någonrättsverkan måste ändamålel visserligen uttryckas med större bestämdhet än så.För all åstadkomma viss valfrihet för stiftaren ändamålet inte i lagtexten anges mer bestämt än vad jag nu sagt. Omdel i ändamålsbeslämningen ingående syflel är att främja sparsamhet i ,måsle av förordnadel l.ex. framgå vilken verksamhel som skall bedrivas för alluppnå syftet och vilka som skall ingå i kretsen av deslinatärer. All ändamåleluttryckts med tillräcklig grad av bestämdhet kommer att prövas i samband medatt regeringen vid beslulel att lämna tillstånd lill ombildningen även skall godkännastiftelseförordnandet. Genomstiftelsebildningen uppkommer en klarl urskiljbar ägare lill en förmögenhet sommolsvarar nettovärdet av tillgångar. Vidare skapas en juridiskfigur i vars uppgifter ingår atl verka för de ideella och allmännyttiga syftensom ingår i ändamålsbestämmelsen för en sparbank. Stiftelsen kan vara en avsparbanken i egenskap av stiftare bildad stiftelse, eller en redan existerandestiftelse som bildals i samband med all en annan sparbank ombildals. väsentlig fråga har varil huvudmännens fortsatta roll.Som lidigare nämnls finns i en sparbank huvudmän med uppgift atl vaka översparbankens förvallning. Genom all hälften av anlalel huvudmän utses avkommunfullmäktige eller landsting inom verksamhelsområde har delallmänna insyn i och inflylande över . För alt även efler ensparbanks upplösning genom ombildning kunna la i anspråk huvudmännens kunnandeoch insikter har sparbanksföreningen föreslagit all del i stiftelserna skallfinnas huvudmän med uppgifter molsvarande de som huvudmännen har isparbankerna. Någotkrav bör emellertid inle slällas all stiftelserna skall ha huvudmän. Del får ankomma på sparbankslämman i den sparbank som skall ombildas alt la slällning lill om den stiftelse som skall bildas skall ha huvudmän. En klarfunktionsfördelning mellan stiftelsens styrelse och dess huvud- Prop.1990/91:136 män måsle göras. Del får inte råda någon tvekan om all det ärstiftelsens styrelse som har den beslutande funktionen och ansvaret för attstiftelsens ändamål uppfylls. Atlen klar åtskillnad mellan styrelsens och huvudmännens uppgifter i stiftelsenupprätthålls tryggas genom atl regeringen i samband med beslutet att tillåtaombildningen också skall stadfästa stiftelseförordnandet. Blandde uppgifter huvudmännen skulle kunna ha kan nämnas alt ulse stiftelsensslyrelse, ordförande, revisorer och valberedning, avge yttranden överstiftelsens och/eller bankaktiebolagets årsredovisning och revisionsberättelsesamt föreslå eller avge yttranden över ändringar i stiftelsens stadgar ellerrörande ombildning av stiftelsen. Ilagrådsremissen nämndes som ytterligare exempel på tänkbara uppgifter förhuvudmännen all de skulle kunna nominera styrelseledamöter i holdingbolageleller bankaktiebolaget under förutsättning all sådan räll lämnades huvudmännenav resp. bolag. För klarhels vinnande kan här framhållas alt stiftelsensägarinflylande i holdingbolagel eller bankaktiebolaget utövas av stiftelsensstyrelses representant vid bolagsstämman. Inget hindrar emellertid atthuvudmännen lämnar förslag på kandidater till styrelsen i holdingbolagel ellerbankaktiebolaget. Det blir bolagsstämman i resp. bolag som avgör om förslagenskall beakias. Detär ell starkt önskemål från sparbanksföreningen att huvudmännen i stiftelsernaskall utses på samma sätt som gäller för huvudmän i sparbank. En sådanordning kräver stöd av lag. Jag ser inget hinder mot att tillmötesgåsparbanksföreningens förslag på denna punkt. Därigenom tillförsäkras detallmänna också elt visst inflytande över stiftelsernas verksamhet. Omhuvudmän skall finnas i stiftelsen bör del anges i stiftelseförordnandet.Finner sparbanksstämman del lämpligt kan ett högsta resp. lägsia antal huvudmänsom skall ha uppdrag i stiftelsen i förordnandet. Stiftaren bör hamöjlighet atl erbjuda de huvudmän som verkat i den sparbank som skall ombildasplals i stiftelsen. Uppdragets längd kan då t.ex. beslämmas lill den lid resp.huvudman hade kvar på sin mandatperiod i . Någon omfattandevalprocedur behövs då inte i samband med ombildningen. När någon slår i turatl avgå inlräder skyldigheten för kommuner och landsling alt förätta val avnya huvudmän. Bankinspektionenhar framhållit att det vore olämpligt om styrelserna i stiftelserna ochbankaktiebolagen sammanfaller. Jag kan dela den uppfattningen. Stiftelsensägarinflylande får utövas på sedvanligt sätt vid bolagsstämman iholdingbolagel. Mitt förslag:Tillsynen över bankaktiebolagen skall utövas av bankinspektionen. Tillsyn överstiftelserna utövas av . Stiftelserna bör inle kunna genomföreskrift från stiftaren vara undantagna från tillsyn. Sparbanksföreningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag med undanlag för all föreningenföreslagil all tillsyn över stiftelserna skall tillkomma bankinspektionen. Remissinstanserna:Flertalet remissinslanser synes godta eller förutsätta all stiftelserna såsomföreningen föreslagit ~ skall stå under bankinspektionens tillsyn.Länsstyrelsen i Slockholms län finner inle något avgörande skäl för attsparbankssliftelserna skulle slällas under bankinspektionens lillsyn. Skälen för mitt förslag:Tillsyn över stiftelser utövas enligt gällande räll av , som haren uppbyggd organisation för och erfarenhet av sådan tillsyn. Som länsstyrelseni Slockholms län anförl framgår av 7 kap. 17§ bankrörelselagen alt bankernaspensions- och personalstiftelser står under bankinspektionens tillsyn.Stiftelserna står genom reglerna i lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m. m. också under länsslyrelsens lillsyn. Beträffandepensions- och personalstiftelser instiftade av bank förekommer således vissdubbel lillsyn. De stiftelser somuppkommer vid en sparbanks ombildning skall ulöva en ägares funktion gentemotden direki eller indirekt ägda bankverksamheten. Bankinspektionen utövar inlei dag lillsyn över ägare lill banker annat än i det fall då banken ingår i enkoncern. I det fallet utövas emellertid inle lillsyn över ägarna tillmoderbolaget. Enligtmin mening finns del inle någol skäl alt särbehandla stiftelserna i förhållandetill andra ägare av bankaktiebolag. Bankinspektionen kommerändå alt i samband med prövningen av ombildningsbeslutet få möjlighet atlframföra synpunkler på utformningen av stiftelseförordnandet. Elt väsentligtinslag i regeringens prövning av ansökan om tillstånd att genomföra enombildning kommer att vara godkännande av stiftelseförordnandet. Skulle deltainnehålla inslag som bedöms vara mindre lämpliga får del ändras eller, om såinle sker, ansökan avslås. Eftersom ansökan kominer atl inges lillbankinspektionen och med inspektionens yllrande överlämnas lill regeringen,finns goda möjligheler för inspektionen att i det sammanhanget avge synpunklerpå handlingarnas innehåll. Någon befogad farhåga för all stiftelserna skullekunna ägna sig åt mindre lämplig verksamhet bör därför inte finnas. Tillvad jag nu sagl kommer elTeklerna av pågående anpassning till europeiskaförhållanden. 1 EGs andra banksamordningsdirektiv anges all en förulsällningför auklorisalion av kredilinstilul är alt konlroll av slörre ägare skall kunnaske. Inom övervägs vilka ändringar i svensklagsliftning som erfordras för anpassning till regeln om konlroll av ägare avkredilinstilul. föregripa resultatet avdet arbetet kan man ulgå från all sådan kontroll, när den genomförs, i förstahand kommer alt utövas av bankinspektionen. Kontrollen skall omfatta allaägarkaiegorier, dvs. även stiftelser, som äger kredilinstilul. Tillsyn överstiftelserna kominer då all ulövas av både länsslyrelsen och bankinspektionen. 3.5.1Lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m. Mitt förslag: Destiftelser som uppstår vid en sparbanks ombildning skall inle varakonlrollsubjekt enligt lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska förelagin. Sparbanksföreningensförslag: Frågan har inle berörts i sparbanksföreningens förslag. Remissinstanserna:Inle heller remissinslanserna berör frågan. Skälen för mitt förslag:Svenska stiftelser är konlrollsubjekt enligt lagen (1982:617) om utländskaförvärv av svenska förelag m.m. (föreiagsför-värvslagen), om inle stiftelsen ärell allmännylligl bostadsföretag. Av förarbetena lillförelagsförvärvslagen framgår atl ell av skälen lill att svenska stiftelserskulle göras lill kontrollsubjekt var att de annars kunde bli ell medel förutländska intressen all på ell okonlrolleral sätt ulöva inflytande över svensklnäringsliv och förvärva fasl egendom i (prop. 1981/82; 135 s. 32).Della hänger samman med all en svensk stiftelse kan bildas av ell utländskträtlsubjekl. Utländska iniressen kan därigenom få inflylande i stiftelsensslyrelse och fortlöpande ulöva inflytande över stiftelsen och dess tillgångar.Innehållel i en stiftelses stadgar kan emellertid ulgöra en tillräcklig garantiför all stiftelsen inle kommer under utländskt inflylande. Därför infördesmöjligheten all i särskilt beslut medge all en svensk stiftelse inle skallvara konlrollsubjekt. Den pågående anpassningenav den svenska lagstiftningen lill europeiska förhållanden medför all enöversyn av förelagsförvärvslagen måsle göras. Del finns trols della skäl atl nupröva om de stiftelser som bildas som ell led i ombildningsförfarandet bör varakonlrollsubjekt enligt förelagsförvärvslagen. När de allmännyttigabostadsföretagen undantogs från all vara kontroll-subjekt angavs bl. a. atl delvar uppenbart all de kommunala stiftelser som är allmännyttiga bostadsföretaginte kan användas som ett medel för utländska iniressen alt på ellokonlrolleral sätt utöva sådanl inflylande som befarats belräffande andrastiftelser. Genom den konlroll som kommer all utövas bl. a. vid regeringensgodkännande av sliflelseförordnandet är del likaså uteslutet atl stiftelser somuppkommer vid ombildning enligt 8 kap. sparbankslagen skulle komma att spela ensådan roll all de bör vara konlrollsubjekt. Konlrollen bör i della sammanhangomfatta vilka krav som enligt förordnandet slälls på styrelseledamöter ocheventuella huvud- män.Stiftelserna kan således undantas från företagsförvärvslagens til- Prop.1990/91:136 lämpningsoniråde. Minbedömning: Jag föreslår inte någon ändring i reglerna om sparbankernassäkerhetskassa. Sparbanksföreningensförslag: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:För bankinspektionen framstår det som mest praktiskl alt i avvaktan på enulredning om inlåningsförsäkring inle ändra i den lagsliftning som reglerarsäkerhetskassan. Skälenför min bedömning: Enligt lagen (1934:300) om sparbankernas säkerhetskassaskall för sparbankerna finnas en särskild fond, sparbankernas säkerhetskassa,med uppgift all trygga sparbankernas verksamhel och insätlarnas räll. Kassansbehållning uppgår lill drygt 55 milj. kr. Någon yllerligareavsättning lill kassan sker inle och behöver inle heller ske enligt lagen. Iprakliken är säkerhetskassan inle den enda hjälp som slår lill buds om ensparbank skulle hamna i ekonomiska svårigheter. Man kan räkna med all andrasparbanker skulle försöka hjälpa lill alt reda upp situationen, exempelvisgenom alt erbjuda sig att genom fusion eller på annal säll överta den akluellasparbankens rörelse. Man kan därför fråga sig om säkerheten för kvarvarandesparbanker kommer i fara, om de elva största sparbankerna som tillsammanssvarar för av sparbankernas totala balansomslutning lämnarsparbankskretsen. Jag har emellertid fåll vela all avsiklen är all upprättasamarbelsavlal mellan de sparbanker som fortsätter atl driva bankverksamhet isparbankens form och del holdingbolag som skall äga bankaktiebolagen. 1samarbelsavialen skall tas in bestämmelser som på ell tillfredsställande sättreglerar situationen om någon av de kvarvarande sparbankerna skulle råka iallvarliga ekonomiska problem. Skäl saknas därför all nu vidla nägra ändringari beslämmelserna om sparbankernas säkerhetskassa. Dennya lagstiftningen bör träda i krafl den . Jag har inle funnit behovav några övergångsbestämmelser. 1enlighet med vad jag nu har anförl har inom finansdepartemeniel upprällalsförslag lill 1. lagom ändring i sparbankslagen (1987:619) 2. lagomändring i bankrörelselagen (1987:617) 3.lag om ändring ibankakliebolagslagen (1987; 618) Prop. 4.lagom ändring i lagen(1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. 5.lag om ändring i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m. 6. lagom ändring i lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver Samrådhar skell med chefen för jusliliedepartementet beträffande lagförslag 4 samtmed chefen för industrideparlemenlel beträffande lagförslag 5. 5.1 Förslaget till lag om ändring i sparbankslagen(1987:619) 4 kap. 9 § Paragrafeninnehåller bestämmelser om kallelse lill sparbanksslämma. Förstaoch andra slyckena är oförändrade. EnligtIredje stycket skall de ärenden som skall behandlas på stämman anges ikallelsen. 1 fråga om vissa ärenden som rör bankens fortsatta existens ochverksamhetsformer skall kallelsen också innehålla styrelsens förslag lillbeslul saml grunderna för förslagel. gäller ärenden om överlåtelse avbankens rörelse och ärenden om fusion eller likvidation. Ellärende om ombildning lill bankaktiebolag är av sådan arl och belydelse atthuvudmännen redan i kallelsen bör få del av styrelsens förslag m.m. Del kanifrågasättas om inle ombildningsfallel omfallas av den nuvarande formuleringen"ärende om överlåtelse av rörelse". För lydlighels skullhar dock ombildningsfallel angetts särskill i den nya lydelsen av slyckel. Yllerligarebestämmelser om den informalion huvudmännen skall ha inför sparbanksstämmanfinns i nya 8 kap. 2§. Fjärdestycket är oförändrat. Paragrafeninnehåller bestämmelser om sparbanksslämmans beslulförhet.