prop · GE0385 · 1990-12-31 00:00:00 — Skälen för min bedömning: Den kommunala vuxenutbildningenskall medverka till att förverkliga de allmänna målen för vuxenutbildningengenom all erbjuda vuxna kompelensinriktad utbildning motsvarande den som ges igrundskolan och gymnasieskolan. Den snabbautvecklingen mot ett mera kunskapsintensivt arbetsliv skärper anspråken påvuxenutbildningen. 1 etl arbetsliv och i ett samhälle där kunskaper ochutbildning blir allt viktigare, kommer de strategiska investeringarna attbestå i del som många ännu inte vant sig vid att betrakta som investeringar -nämligen människors kunskaper och erfarenheter. Att ulveckla näringslivet bliri långa stycken liktydigt med att ulveckla den mänskliga arbetskraften. En medveten strategi för vuxenutbildningen är nödvändigför att utveckla den svenska ekonomins konkurrenskraft men också för att förhindraatt ett mera kunskapsrikt arbetsliv skapar nya utbildningsklyftor mellan och inomolika grupper. Alt överbrygga och utjämna utbildningsklyftor inom ochmellan generationerna hör till vuxenutbildningens viktigaste syften. Denulvärdering som redovisats av en särskild tillkallad utredningsman i rapportenVuxenutbildning 1970-talets reformer - en utvärdering (DsU 1985:10) visartillsammans med annan forskning att uljämningseffeklena dock varit mycketmåttliga. Av erfarenhet vet vi att arbetstagare utan yrkesutbildningoch med Prop. låg utbildning i övrigt har en svag ställning på arbetsmarknaden. Brister i grundläggande färdigheteri läsning, skrivning och räkning fårkonsekvenser för individens situation inom många olika områden.Risker för arbetslöshet, arbetsskador och social utslagning gör de korttidsutbildade, särskill bland invandrade grupper, mer utsatta än andra. Skillnaderna i utbildning har också en regional dimension som samspelar med näringslivsstrukturen i olika delar av landet.Arbetslivets för-änilring och tillväxt i storstäderna och påuniversitetsorterna medverkar Iill all attrahera välutbildad arbetskraft medan slora delar av landet,med en redan oförmånlig utbildningsstruktur, riskerar att ytterligare utarmas. För att vuxenutbildningen skall kunnabli den möjlighet som kortlidsulbildadevuxna behöver är del nödvändigl all insatserna för demprioriteras. Mina förslag i del följande skall ses i detla perspektiv. Den miniminivå i fråga om basfärdigheier - motsvarande årskurs 6 i - som lades fast genomtillkomsten av grundvux i början av1970-talel är, som SÖ också påpekat i sin fördjupadeanslagsframställning, helt otillräcklig. Med de förslag jag för fram fåralla ungdomar en 12-årig sammanhängande utbildning. Även dessa förslag medför att utbildningsklyftorna mellan unga och vuxna skärps. Den kommunala vuxenutbildningen måste därför ocksåkunna möta kraven från dem som behöverförbättra sin utbildning på gymnasienivå för att t.ex.skaffa sig behörighet för högre studier. Utvecklingen av arbetsliv och arbetsmarknad motiverar också en yrkesutbildning som stärker människorsställning på arbetsmarknaden rent generellt. Mina förslag i del följandeinnebär att den kommunalavuxenutbildningen kommer alt kunna erbjuda påbyggnadsutbildningarsom har en kompetenshöjande karaktär. Utbildningarnas mål är således all ge de vuxna en utbildning som för dem till en ny nivå i yrket eller till ell nytl yrke. Jag vill betona den kommunala vuxenutbildningens roll somett alternativ till personalutbildningen. Den sistnämnda är styrd av företagens behov och tar sikte på att öka den anställdes kompetens i anställningen och på den enskilda arbetsplatsen. Denkommunala vuxenutbildningens uppgift äratt stärka den enskildes situation i samhället och påarbetsmarknaden i enlighet med dennes egna behov och ambitioner. De ekonomiska villkoren har självklart en avgörandebetydelse för många vuxnas studiemöjligheter.Jag har därför tillsatt en särskild utredning om vuxnas möjligheter alt finansiera studier, vilken har iuppdrag att senare i vår presentera förslag till eit bätlrestudiesocialt stödsystem. 4.3 Detoffentliga skolväsendet för vuxna Mitt förslag: Del offentliga skolväsendet för vuxnautvidgas till alt fr.o.m. också omfatta grundläggande undervisningi svenska för invandrare (sfi). Det kommer då alt omfatta grundläggandevuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning, somtillsammans bildar den kommunala vuxenutbildningen (komvux), vuxenutbildningför psykiskt utvecklingsstörda (särvux) samt sfi. Bestämmelser om ilessa skolformeröverförs till skollagen. Skälen för mitt förslag: I den av riksdagenantagna lagen (1990:1477) om ändring i skollagen slås fast all för vuxnaanordnar del allmänna utbildning i form av grundutbildning för vuxna, kommunalvuxenutbildning samt vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda. Med enmindre ändring i skollagens 1 kap. 8 § kommer den kommunala vuxenutbildningen(komvux) att omfatta grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildningoch påbyggnadsutbildning. Till dessa utbildningar återkommer jag i det följandemed beskrivningar av mål och inriktning. Jag förordar nu att även grundläggande svenska förinvandrare (sfi) ir\ordnas i del offentliga skolväsendel för vuxna. Med anledningav propositionen om reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare (prop.1989/90:102, UbU27, rskr. 279) har beslutat att ge kommunernaansvaret för en ny sammanhållen utbildning i sfi. En kommun kan dock uppdra ålvissa andra utbildningshuvudmän alt anorilna undervisningen. När kommunerna pådetla sätt har fått huvudansvaret för hela sfi- undervisningen, finner jag detnaturligt au inordna verksamheten i del offentliga skolväsendet. Sfi kommerdärmed alt omfattas av de generella regler som gäller för den övrigaskolverksamheten och behovet av särreglering minskar. Som jag förutskickade i ansvarsproposilionen föreslår jagnu all vuxenulbildningslagen inarbetas i skollagen. Skälen för delta har jagutvecklat där. Även bestämmelserna om sfi bör på samma säll överföras tillskollagen. För fullständighelens skull vill jag slutligen också nämnaall den typ av orienteringskurser, som anordnas som cn förstaintroduktion till olika typer av studier, även i fortsättningen kan anordnas avkommunerna. För sådana kurser behövs enligi min mening ingen siallig reglering. 4.4.1 Mål och inriktning Mitt förslag: En ny utbildning på grundläggande nivå förvuxna benämnd grundläggande vuxenutbildning inrättas inom komvux /93. Den nya utbildningen ersätter grundvux och etapp 1 i nuvarandekomvux. Utbildningen skall främst tillgodose vuxnas behov av en bred allmänkompelens för arbets-och samhällslivet. Den skall också ge en grund för vidarestudier. SÖs och förslag: Överensstämmer medmitt förslag. Bakgrund och skälen för mitt förslag: är den grundläggande utbildningen för vuxna uppdeladpå två ul-bildningsformer dels grundvux, dels etapp 1 i nuvarande komvux, som ihuvudsak motsvarar högstadiet i . Både SÖ och () har pekat på en rad problem med nuvarande ordning. Enligt SÖ lalar flera skäl för en långtgående förändringav utbildningen på grundskolenivå för vuxna. I det nuvarande systemet är t.ex.den fiktiva årskurs 6-nivån, som utgör en gräns mellan grundvux ochgrundskolekurserna i komvux, otidsenlig och organisatoriskt svårhanterlig.Därtill kommer ett alltmer påtagligt behov av att strama upp verksamheten igrundvux och konkretisera målen bätlre. Härigenom blir det lättare attutvärdera verksamheten. Del är därför enligt SÖs mening rationellt alt utformaetl enklare och flexiblare syslem för studier på grundskolenivå. RRV lar i sin rapport om grundvux t.ex. upp den bristandestyrningen och framhåller all grundvux i vissa avseenden är satt påundantag i förhållande till komvux. RRVs granskning visar att del finns problemvid övergången från grundvux med dess fria ft)rm till komvux. RRV påpekar ocksåatt en stramare läroplan med tydligare målformuleringar, där anknytning tillarbetsmarknad och yrkesliv ingår som en central del, är en förutsättning förett bättre resursuinyttjande och en mer ändamålsenlig och resultatinriktadutbildning. Jag förordar därför, i likhet med SÖ och RRV, att en heltny utbildning uiformas för den grundläggande nivån. Syftet med den nya grundläggandevuxenutbildningen bör vara all ge vuxna en bred allmän kompetens för arbets-och samhällslivet. Den bör också kunna utgöra en grund för vidare studier. Jag avser all senare återkomma till regeringen med förslagom den närmare utformningen av den grundläggande vuxenutbildningen. Denna böromfatta en kärna av basämnen och möjligheter att läsa ämnesinte-grerade kurser.För studerande med ingen eller myckel kort skolutbildning bör det finnas ettgrundblock, som avser att ge grundläggande färdigheter i läsning, skrivningoch räkning. Innehållet i och uppläggningen av ulbildningen bör bestämmasutifrån de kortiidsutbildades behov. För attvuxna skall kunna studera krävs ofta stor fiexibilitel i studiernasuppläggning. Inom den grundläggande vuxenutbildningen bör del därför iframtiden vara möjligt för de studerande att studera på heltid eller dellid. har behov av att läsa hela studieprogrammet, medan andra endast vill deltai något eller några ämnen. Genomgångna delar av utbildningen bör kunnadokumenteras. Ulbildningen bör också kunna kombineras med annan utbildning,i.ex. Skolhuvudmännenfår stor frihet att själva organisera sin verksamhet. Jag förutsätter all mandå i större utsträckning än nu kommer att anpassa verksamheten efter de behovsom finns. Den nya utbildningen bör införas så snart som möjligt.Utformningen av utbildningen, utarbetande av kursplaner m.m. bör göras /92. Den nya utbildningen bör därför inrättas den . 4.4.2 Kommunernas skyldigheter och elevernas rättigheter Mitt förslag: Varje kommun har ansvar för att alla dessinnevånare, som behöver och önskar della i grundläggande vuxenutbildning,också får möjlighet till detta. Vuxna som saknar sådana kunskaper ochfärdigheter som normalt uppnås i skall ha rätt all della iutbildningen. SÖs förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. RRVs förslag: Överensstämmer med mill förslag. Skälen förmitt förslag: I vårt land har vi haft en obligatorisk nioårigskolgång. går den helt övervägande delen av alla ungdomar igymnasieskolan. Inom vuxenutbildningen är endast grundvux en skyldighet förkommunerna att anordna. Delta innebär all vuxna har rätt att fåutbildning upp till en nivå som motsvarar årskurs 6 i . Motbakgrund av samhällets ökade krav på medborgarnas basfärdigheter, som jaginledningsvis har beskrivit, förordar jag att nivån för den utbildningkommunerna har skyldighet att erbjuda vuxna höjs. Jag föreslår därför altkommunernas ansvar skall utvidgas till att omfatta hela den grundläggandevuxenutbildningen. Slulnivån för denna utbildning motsvarar i princip årskurs 9i . Utbildningen leder i vikti- ga ämnen fram till de kunskaper och färdigheter som ärnödvändiga för fortsatta studier på gymnasial nivå. Dengrundläggande vuxenutbildningen är en myckel viktig uppgift för komvux.Kommunen ansvarar för att ulbildningen genomförs för de medborgare som behöverden och som önskar della. Delta kräver aktiva insatser för ati ulbildningenskall nå dem som verkligen behöver den. Jag förordar därför att kommunensansvar skall omfatta såväl en skyldighet all anordna utbildningen, som allaktivt verka för att de som har behov av den rekryteras. Kommunerna kan anordnautbildningen i egen regi eller i samverkan med andra utbildningsanordnare,organisationer och myndigheter. Depersoner, som önskar studera på den grundläggande nivån, skall ha rätt att göradetta antingen i den egna kommunens, eller om de så önskar i en annan kommuns vuxenutbildning. Mina förslag i del föregående föranleder ändringar iskollagen. 4.5 Grundläggande svenskundervisning för tidigareinvandrare m.m. Mitt förslag: Invandrare, som saknar grundläggandekunskaper i svenska och inte har rätt till svenskundervisning enligt de bestämmelsersom gäller för nyanlända invandrare, skall fr.o.m. /92 ha rätttill grundläggande utbildning i svenska som andraspråk inom ramen för komvux. SÖs förslag: Kommunerna skall tilldelas eu särskillsialsbidrag för undervisning i svenska för tidigare invandrare, dvs. invandraresom kom till före den . Statsbidraget skall tilldelas enligtsamma regler som gäller för övriga dellagare, för vilka statsbidrag nuutbetalas från anslaget Undervisning för invandrare i svenska språket m.m., upptill etl sammanlagt antal som motsvarar av antalet utrikes födda ikommunen. Skälen för mitt förslag: beslutade förra årel omen reformering av svenskundervisningen för vuxna invandrare. Reformen träddei kraft . Härigenom försvann den tidigare uppdelningen pågrundläggande svenskundervisning (grund-sfi) och påbyggnadsutbildning(påbyggnads-sfi). Den nya ulbildningen bör enligt min mening i fortsättningenbenämnas svenska för invandrare (sfi). Sfi är avsedd för nyanlända invandrare. Den ger pnintroduktion till svenska förhållanden och allmänna kunskaper i svenska. Enligtlagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare, som enligtmitt förslag i det föregående fr.o.m. kommer alt ersättas avkapitel 13 i skollagen, är kommunen skyldig all erbjuda utbildningen inom tvåår efter det att invandraren kyrkobokfördes i landet. Om en invandrare pågrund av särskilda skäl inle har kunnat på- börja undervisningen inom den liden, gäller kommunens skyldighet för Prop. För nyanlända invandrare har alltså en reform genomförts. Milt förslagtill förändringar i detta avsnitt gällerdärför enbart de invandrare som inte omfattas av reformen. Enligt tidigare beslut av har kommunerna underen femårsperiod skyldighet alt erbjudasvenskundervisning också till s.k. tidigare invandrare,dvs. invandrare som har kommit till före . Förefemårsperiodens slut, dvs. vid utgången av budgelårel1990/91, skall det återstående undervisningsbehovet fördessa invandrare prövas på nytt. uttalade sig senast i ilessa frågor i samband med riksdagsbeslutet om sfi-reformen (1989/90;UbU27, s.9, rskr. Enligt en enkättill kommunerna, som SÖ låtit utföra, beräknas ca 6 800 tidigare invandrare ha fåll eller komma all få grundläggande undervisning i svenskaunder femårsperioden fram till den 1 juli1991. I vissa kommuner återstår det dock fortfarande mångalidigare invandrare som har slori behov av undervisning. Mitt förslag innebär att kommunen blir skyldig att inom ramen för komvux erbjuda grundläggande utbildning i svenska som andraspråk inte bara förs.k. tidigare invandrare, dvs. invandrare som kom , utanockså för övriga invandrare som av olikaanledningar hamnat utanför sfi-systemet. Förslaget innebäralt undervisningen av dessa invandrare, till skillnad från vad som gällerför nyanlända invandrare, kommer all bekosias inom ramen för del nya seklorsbidraget som efter den 1 juli 1991kommer all utgå till det offentliga skolväsendel. Att grundläggandesvenskundervisning för lidigare invandrare utformas somen kurs inom komvux innebär också att samma regler för ledighet för studier och regler för studiestödkommer att gälla som för övrigadellagare i komvux. finns en kurs i svenska som andraspråk pågrundskolenivå inom komvux. Den förutsätter attdeltagarna lidigare har gått igenom grundläggande svenskundervisning för invandrare eller har motsvarande kunskaper. Mitt förslag innebärall ulbildningen på grundskolenivå utökas, så att den kan omfatta även undervisning på en nivå som motsvarar den som ges inom sfi. Kursen bör uniler budgetåret1991/92 inordnas i nuvarande komvux och därefteri grundläggande vuxenutbildning. 4.6 Gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning 4.6.1 Mål och inriktning för gymnasial vuxenutbildning Mitt förslag: Gymnasial vuxenutbildning skall ge vuxnakunskaper och färdigheter motsvarande dem som ungdomar kan få igymnasieskolan. Utbildningens innehåll skall nära anknyta till gymnasieskolanoch den skall leda till samma kompetens som motsvarande utbildning i gymnasieskolan. Bakgrund och skälen för mitt förslag: Avsikten är att en utbildning skall leda till sammakompetens oavsett om den genomförs inom gymnasieskolan eller inom gymnasialvuxenutbildning. Del föranleder en bestämmelse i skollagen som anger all gymnasialvuxenutbildning syftar till all ge vuxna kunskaper och färdigheter motsvarandedem som ungdomar kan få genom gymnasieskolan. Gymnasial vuxenutbildning kommer på så sätt att utgöra enspegelbild av större delen av gymnasieskolan. Detla innebär bl.a. att de förändringarav ämnen och den modernisering av yrkesutbildningen som föreslås förgymnasieskolan, skall genomföras i komvux. Estetiska ämnen skall dockfortfarande anses tillhöra folkbildningens ansvarsområde inomvuxenutbildningen. Jag räknar med att kursplanerna skall vara gemensamma förgymnasieskolan och för gymnasial vuxenutbildning. En viss anpassning kan dockkomma alt krävas för vuxenutbildningens del. Kommunerna och landstingskommunerna får i framliden storfrihet att själva inrätta lokala kurser inom gymnasieskolans ram. Sådana kurserbör också kunna ges inom ramen för komvux eller i samverkan mellanskolformerna. Jag har föreslagit att yrkesutbildningen igymnasieskolan delvis skall vara arbetsplatsförlagd. Vad som fårarbetsplatsförläggas skall framgå av kursplanerna. Med gemensamma kursplanerkommer delta att gälla även för motsvarande gymnasiala vuxenutbildning. Mångavuxenstuderande behöver bara komplettera sin tidigare utbildning eller yrkeserfarenhetmed vissa delkurser eller moment ur kursplanen. För flera kan kompletteringenenbart avse fackieoretiska delar. lör vuxenutbildningens del bör därför ingakrav på omfattning av arbelsplatsförläggningen uppställas.Vilka delar av en yrkesutbildning som skall arbetsplatsförläggas måste avnaturliga skäl beslutas lokalt. Därför bör det även beträffandevuxenutbildningen ankomma på styrelsen för ulbildningen all besluta om delta. 4.6.2 Mål och inriktning för påbyggnadsutbildning Mitt förslag: Påbyggnadsulbildning skall ge vuxna en sådanutbildning som leder iill en högre kom|)elens i yrket eller Iill etl nyttyrke. SÖs förslag: Kortare yrkesutbildningar, som har en längdpå en till tre terminer, finns huvudsakligen inomgymnasieskolans påbyggnadsutbildningar men anordnas i viss utsträckning ocksåinom komvux. I den mån utbildningar av denna an inte lämpligen kan inordnas iden reformerade gymnasieskolan skall sådana utbildningar kunna anordnas ikomvux. Utredarens förslag: Förslagen om att överföra kurser frångymnasieskolans lilla ram till komvux kan förverkligas inom ramen för mitt förslagom påbyggnadsulbildning. Bakgrund och skälen för mitt förslag: Mål och inriktning, begreppsbestämning Utöver gymnasieskolekurser, som motsvarar utbildning inomde nuvarande linjerna i gymnasieskolan, får komvux anordna dels särskildayrkesinriktade kurser, vilka saknar motsvarighet inom gymnasieskolan, delsgymnasieskolekurser motsvarande de specialkurser och påbyggnadsulbildningarsom nu finns i gymnasieskolan. Även iframtiden kommer det enligt min uppfattning alt finnas behov av utbildning somriktar sig enbarl till vuxna och därför saknar motsvarighet i gymnasieskolan.Det gäller sådan utbildning, som är en påbyggnad på en avslutad gymnasialutbildning utan att ha högskolekaraktär. Vidare gäller det utbildning somvisserligen har enbart den obligatoriska skolan - dvs. folkskola, enhetsskolaeller grundskola - som förkunskapskrav, men som dessutom har ettbehörighetskrav som avser praktik eller arbetslivserfarenhet. Jag förordar att sådan utbildning, som alltså riktar sigenbarl till vuxna, fr.o.m. skall betraktas som vuxenutbildningoch anordnas inom komvux under beteckningen påbyggnadsutbildning. Den skallsyfta till utbildning för en ny nivå i yrket eller till ett nytt yrke. Därmedfinns det utbildningsmöjligheter för de vuxna som genom etl frivilligtutbildningsåtagande vill höja sin kompetens inom del egna yrket eller på egetinitiativ utbilda sig för etl nytl yrke. En bestämmelse om syftet medpåbyggnadsutbildning bör införas i skollagen. Kommunernaoch landstingskommunerna bör ha frihet att själva inrätta lokalakurser även beträffande påbyggnadsutbildning. Utbildning av del slag som i daganordnas av lanthushållsskolor kan äga rum sompåbyggnadsutbildning. Kursplaner för särskilda yrkesinriktade kurser inom dagenskomvux fastställs av SÖ. Antalet sådana kursplaner är stort för närvarande.Både innehåll och omfattningar myckel skiftande. 1 samband med att gymnasieskolansyrkesutbildning och därmed motsvarande vuxenutbildning moderniseras i enlighetmed mina förslag , behövs en genomgripande översyn av de nuvarandesärskilda yrkesinriktade kurserna. Kurser som inte är helt aktuella böravskaffas. Delsamma gäller vissa av de nuvarande kurserna, där utbildning iframliden enbart bör få anordnas som uppdragsutbildning. Den nuvarandebeteckningen särskilda yrkesinriktade kurser bör slopas. De kurser som skallfå anordnas i framliden bör inordnas under del nya begreppetpåbyggnadsutbildning. Det är regeringens uppgift att besluta i dessa frågor. Utbildningar från ramen och vissa andra specialkurser Jag har tidigare (avsnitt 3.6) redovisat millställningstagande beträffande specialkurser. Vissa utbildningar kommer att ingåi gymnasieskolans tredje årskurs, några kommer att överföras till högskolan. De ulbildningar som anordnas som specialkurser ochsom skall finnas kvar, bör fr.o.m. inordnas under det nyabegreppet påbyggnadsutbildning samt anordnas inom komvux. Även här bör allakurser, som inte är helt aktuella eller som enbart bör anordnas i form avuppdragsutbildning, upphävas. Mitt förslag: Försöksverksamheten med ettårigteknikerulbild-ning skall upphöra och ersättas med en reguljär utbildning inomkomvux fr.o.m. . SÖs och UHAs förslag: Förslaget kan inrymmas som en del avpåbyggnadsutbildningen enligt milt förslag. Bakgrund och skälen för mitt förslag: Eftersom kommunernai försöksverksamheten har visal alt de har goda förutsättningar därtill, börde få la hand om leknikerutbildningen. Utbildningen är en påbyggnad på enavslutad gymnasial utbildning och bör därför betraktas som vuxenutbildning.Den hör fr.o.m. definitionsmässigl in under den nyabeteckningen påbyggnailsuibildning. Teknikerutbildningen bör emellertid få anordnas avkommunerna som en reguljär utbildning redan fr.o.m. . last skegenom att utbildningen under /92 betraktas som en Prop.1990/91:85 särskild yrkesinriktad kurs inom nuvarande komvux. Arbetsgruppen för samordnad ingenjörsutbildning påmellannivå diskuterade i sin rapport ingenjörsutbildning påmellannivå (Ds 1988:20) behovet av en ny leknikerutbildning. Gruppenkonstaterade att samhällets behov av personer med tekniskt kunnande kantillgodoses med teknisk utbildning på tre nivåer, nämligen teknikerutbildning,ingenjörsutbildning och civilingenjörsutbildning. Regeringen gav ett uppdrag till SÖ och UHÄ attgemensamt - studera vilken kompetens som en ettårigleknikerutbildning skall leda till, - analysera behovet av olika inriktningar på enleknikerutbildning, -belysakonsekvenserna av ell statligt resp. kommunalt huvudmannaskap samt -föreslåomfattningen och lokaliseringen på en försöksverksamhet med enleknikerutbildning. 1 sin slutrapport föreslog verken alt enförsöksverksamhet borde bedrivas i gymnasieskola ochkomvux, eftersom verken fann att den kommunale skolhuvudmännen har de bästaförutsättningarna när det gäller såväl lokaler och utrustning som lärarkompetens.Den försöksverksamhet som redan finns i högskolan borde dock få fortsätta underdenna period. Kommunerna har visat ett mycket stort intresse för enettårig teknikerutbildning. När SÖ begärde in intresseanmälningar tillförsöksverksamhet var drygt 80 kommuner beredda att anordna utbildningen frånhösten 1989 eller i enslaka fall . Intresset från högskolornas sida var väsentligt lägre.Endast ell fåtal högskolor var intresserade av alt anordna denna uibildning. har delar av den tekniska utbildningen påmellannivå organiserats om så att utbildningar av samma längd och med sammainnehåll inle skall anordnas av olika huvudmän och ges olika namn. Del harvisat sig alt såväl studerande som avnämare haft svårigheter att bedöma ochvärdera den mångfald av tekniska utbildningar som funnits.