prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — Enligt gällande praxis har - när föreningshuset intehar ombyggts - endast fall av felräkning eller miss-bedömning ansetts fåmedföra ändring av gmndavgiften vid oenighet i föreningen (se RBD 1988:5).Oavsett om samma begränsning skaU gälla eller ej i fortsättningen bör det avbestämmiilsen framgå under vilka fömtsättningar hyresnämnden skall godkännastämrnobeslutet (jfr 23 §). Slutiigenkommenterar bostadsdomstolen 22 § sista stycket. Bestämmelsen synes mindre välansluta sig till paragrafens första stycke. Bostadsrättshavare som berörs avförsta stycket I, 2 cx;h 4 men som inte varit närvarande vid stämman gesmöjlighet att i efterhand skriftiigen godkänna beslutet sådant det nedtecknatsi stämmoprotokollet. Bestämmelsen går formellt väl ihop med punkt I, där allaberörda bostadsrättshavare har rösträtt. Detsamma gäller punkt 4. 1 punkt 2däremot fordras en kvalificerad majoritet av de röstande, om intebostadsrättshavaren gått med på förändringen. Med de röstande kan inte gämaavses andra än dem som röstat pä stämman. Andra än de närvarande har såledesinte getts något inflytande över beslutet. Sista stycket fär mot den bakgmndeningen mening i detta fall. Att den berörda bostadsrättshavaren själv kan gesitt saratycke - före, under eller efter stämman - är en sak för sig. Ettsädant medgivande medför att omröstningsresultatet saknar betydelse. Vadgäller sakfrågan har bostadsdomstolen vidare den uppfatmingen att föreskrivenmajoritet skaU uppnås vid omrösming pä stämman for att räknas. Gmnden tilldetta är att man inte har tillräcklig konttoll över hur ett senare medgivandelämnas. Det kan t. ex. vara följden av ensidiga och felaktiga uppgifter isamband med en övert;ilningskampanj från den ena inttesse-riktningen iföreningen. Kammarrätteni anser an det föreslagna systemet, med dels en prövning av åtgärden av hyresnämnden och dels en prövning av ersätt ningsfrågan av allmän domstol, inte är lämplig. Kammarrätten förordar att -ii bådafrägoma avgörs av allmän domstol, som är väl förttogen med proble- Prop.1990/91: 92 matiken kring expropriations- och tvångsförsäljningsfrägor samtdärmed Btiaga 2 sammanhängande ersätmingsfrågor. Kammarrättentar även upp skattefrågan i samband med frågan om vetorätten cx;h anfördärvid. Vissaav uttedningens förslag kan medföra ofördelaktiga skattekonsekvenser förbostadsränshavares s.k.vetorätt vid sådana om- och tUlbyggnader vilka medförförsämring av icke ringa betydelse av lägenheten. Svårigheter kan t.ex. uppståvid realisationsvinstberäkningen efter försäljning av en lägenhet vidfaststäUande av ingångsvärde och innehavstid. Dessa konsekvenser är intebelysta av utredningen. Kammarrätten instämmer i uttedningens uppfatming attdet är angeläget att dessa frågor fär sin lösning i samband med reformeringenav skattesystemet Hyresnämndeni tillstyrker uttedningens förslag att avskaffa en bostadsrättshavares säkallade vetorätt mot om- cx;h tillbyggnader som medför försämring av mer änringa betydelse. Om en bostadsrättshavare som berörs av ett beslut om ombyggnadeUer ändring av gmndavgift inte har varit närvarande vid föreningsstämman dåbeslutet fattades, föreslår uttedningen att han skall kunna godkänna beslutet iefterhand. i har i några ärenden ansett så kunna ske redanmed nuvarande lagstiftning cx;h tUlstyrker aUtså förslaget att denna möjlighetuttiyckUgen införs. Plan-och bostadsverket framhåller vikten av att rättssäkerheten tryggas men det ärcx;kså ytterst angeläget att ifrågavarande åtgärder inte försenas genomlångdragna processer. Det bör därför övervägas om inte dessa ärenden börbehancUas med förtur i hyresnämnden. Konsumentverketavstyrker förslaget och anser att föreningen alltjämt bör vara hänvisad tillförhandlingar när det gäller åtgärder som för den enskilde medlemmens delinnebär försämringar av icke ringa betydelse. Defä dokumenterade fall då bostadsrättshavare fullt ut använt sin vetorätt föratt motsätta sig bostadsrättsföreningens ombyggnadsplaner, eUer med framgångvägrat föreningen tUlttäde till en lägenhet for att genomföra beslutadeåtgärder, utgör enligt verkets bedömning inte tillräckliga skäl för att enligtuttedningens förslag ersätta bostadsrättslagens 60 § med den nya kap. 8 22 § 2cx;h därmed minska brukarens inflytande. Hovrättensöver och dom nr DT 5189 visar för övrigt viUcenlångtgående rätt föreningen redan har att bereda sig tUlttäde, detta även föråtgärder som medlemmen uppfattar som omotiverade och/eller försämrande. Envräkning av ett äldre par från en hus tillhörande en kooperativbostadsrättsförening i äskäcUiggör ett utnyttjande av en föreningsmaktmedel gentemot en medlem vid ekonomisk tvist som enligt konsumentverketsmening inte kan godtas. Den enskildebostadsrättshavarens rän cx;h möjligheter an hävda sina in ttessen han eller hon såsom mecUem bebor sin lägenhet bör så- o ledes enUgt verketsuppfattning inte ytterUgare beskäras genom lagstifming. 1990/91: 92Detta gäUer oavsett om de som char fördel av bostadsrättshavarens minskade Bilaga 2 rättigheter är bostadsrättsföreningens övriga mecUemmar ellerutomstående juridiska personer, säsom en organisiation i viUcenbostadsrättsföreningen ingår. vid avstyrker förslaget i denna delcx;h anser att de rättssäkerhetsgarantier som föreslås i anslutning tiUförslaget inte är helt tiUfredsstäUande, Med tanke pä att det är fråga om ettexpropriation slUcnande förfarande bör frågor om tillständ till åtgärdenhanteras av tingsrätt. Regeln om 2/3 majoritet av de röstande är inte hellerändamålsenlig. Kjavet bör sättas tiU 2/3 av de röstberättigade medlemmama.Enligt fakultetsnämndens mening bör ytteriigare villkor ställas för att enlägenhet i dess heUiet skall kunna tas i anspråk. Detta är i sig en möjUghet somstår i strid med den gmncUäggande tanken pä en "ständig"besitmingsrän för bostadsränshavaren. 1 första hand bör föreningen vara skylcUgatt bereda en ersätmingslägenhet i det egna huset. Nägot sädant förutsätteremellertid att föreningen fåi- en möjUghet att lösa in lägenheter som blirIccUga genom att bostadsrättshavama flyttar. En lösenrätt till marknadsmässigavillkor kan vara en möjlighc;t, men erbjuder svårigheter i förhällande till deöverväganden som ticUgare gjorts beträffande hembudsregler i fråga ombostadsrätt. SBCär beredd att acceptera de föreslagna ändringama i lagen men att det börklargöras att lagen skall användas synnerligen undantagsvis. Enligt SBC bör detankomma pä hyresnämnden att pröva om aUa altemativa möjligheter att genomforaombyggnaden är uttömda. Skatteförvaltningenhar i fråga om skatterättsliga effekter på förslaget anfört följande. Ibetänkandet föreslås att en bostidsrättshavares vetorätt vid om- cx;h tillbyggnadersom medför försämring av icke ringa betydelse avskaffas. Riktpunkten förförslaget är att föreningen skaU kunna bygga om huset på ett rationellt sättmed tiUgodoseende a.v de krav som bygglagstiftning och de statligaläneförfattningama stäUer upp. För att uppfylla kraven i bl.a. 7 §ombyggnadslåneförordningen torde i vissa fall lägenhetssammanslagningar krävas.En bostadsrättshavares lägenhet kan således helt komma att ianspräk-tagas utanatt han har nägon möjUghet att förhindra detta. Även om den enskildebostadsrättshavaren ersätts av föreningen fÖr bostadsrättens marknadsvärde kanhan likväl drabbas ekonomiskt dä en skattepliktig realisationsvinstregelmässigt torde uppkomma. För en enskild bostadsrättshavare som mot sinvilja fär sin bostadsrätt inlöst P-g-a- vissa länebestämmelser måste detonekUgen kännas bittert att dessutom åsamkas en ekonomisk skada. blir jusärskilt tydligt om en likvärdig bostadsrätt till motsvarande pris härefterförvärvas. SkattefÖrvalttungen finnerdet otiUfredsstäUande att förslaget regehnässigt Prop. 1990/91: 92 kan antaskomma att medföra ekonomisk skada för den bostadsrättshavare 2 somfär sin lägenhet tvångsinlöst Länsstyrelseni anser att resultatet av skatteutted-ningens arbete böravvaktas innan någon ändring sker i reglema beträffande slopande av vetorättenvid om- cx;h tiUbyggnader. Fastighetsägareförbundetanser när det gäller ombyggnadsfrägor att det är högst rimligt attbostadsrättsinnehavama, trots sin starka nyttjanderätt ej bör tiUerkännasvetorätt Förslaget i denna del är väl underbyggt. Det är emellertid möjligt atten rationell fastighetsförvaltning fömtsätter ytterligare inskränkningar ibostadsrättshavamas befogenheter StadshypoteksKassanhar tagit upp panthavarens stäUning vid vetorättens avskaffande cx;h anför. Ärbostadsrätten pantsan föreslår uttedningen skyldighet förbostadsrättsföreningen att undertätta panthavaren så att denna kan "vidtade åtgärder som fordras för att panten inte skall försämras" (s. 145).Stadshypotek vill peka pä jämförelsen hur motsvarande ersättningar regleras ifråga om pantsatta fastigheter, t.ex. vid expropriation eller vid reglering avbrandskadeersättning enUgt lag. Eftersombostadsrättslån numera kan uppgå tiU betydande belopp, särskilt i atttaktivarestorstadsområden, anser det viktigt att frågan om intrångsersättningfär en utttycklig reglering i bostadsrättslagen med förebild av vad som iliknande fall gäller i fräga om fastigheter. Särskilt viktigt är att detuttryckligen regleras att bostadsrättsföreningen är skylcUg att betala vidpantsatt bostadsrätt tiU panthavaren och inte tUl bostadsrättshavaren. StadshypotekvUl slutiigen framhåUa nödvändigheten av att bostadsrättens kreditvärde stärksbl.a. pä sätt som föreslagits ovan. Tiden är enligt mening mogenför att ta upp frågan om ett offentiigt lägenhetsregister, vari pantsättningarregistteras pä sätt som gäller for fastigheter och tomträtter. En sådan ordningkommer att bli nödvändig när krechtinstitu-ten undergår internationell ratingmed hänsyn tiU det synsätt som gäller pä de intemationeUa kapitalmarknaderna. noterar att uttedningen föreslagit attbostadsrättsföreningen i hithörande fall skall vara skyldig att genastunderrätta kända panthavare om inttånget i lägenheten. En sådan regel -somskuUe underlätta for kreditgivare art vidta erforderliga åtgärder - tUlstyrksav SFF. 9 Småhussom upplåts med bostadsrätt Prop.1990/91: 92 BUaga2 De flesta remissinstanser har inte upf)ehälUt sig vid denna fräga nägot nämnvärt. Stockholmstingsrätt anser att om det är meningen att huvudändamålet med upplåtelsen avbostadsrätt i dessa fall fortfarande skaU vara huset eller delen av ett husborde detta komma till tydligare uttryck i lagtexten. den bestämmelse i 12kap. 1 § andra stycket jordabalken, som anger vad hyresavtal kan omfatta utanatt arrende skall anses fÖreUgga, Hyresnämndeni stäUe:r sig tveksam tUl förslaget att sådana föreningar som upplåtersmåhus med bostadsrätt skaU ta pä sig det yttte underhällsansvaret av sitt husom detta tas med i föreningens stadgar. Anledningen tUl tveksamheten är attförslaget fjäimar sig från den kooperativa boendefonnen när det gäller ansvaretfÖr husen. är tveksamt eftersom underhållsansvaretförsäkringstekniskt kan mc;dföra vissa problem. Föreningens försäkring kanpåverkas av att medlemmama själva utför underhällsarbete. Medlemmamasförsäkringsskydd när de utför underhällsarbete, t.ex. takarbete, bör vidarebeaktas. vid har inga invändningar mot attbostadsrättslag(;n anpassas så att bostadsrätten kan omfatta mark som användsi anslutning dll lägenheten. Vidare är man positiv till att ansvaret för yttteunderhållet kan åläggas bostadsrättshavaren. anför dock attdet är angeläget an konsumentskyddet för bostadsrättshavare i småhus blir likastarkt som för småhusägare. Nämnden har tidigare pekat på behovet av sädantskydd i allmänhet för bostadssökande som efterfrågar bostadsrättslägenheter. Deresonemang som uttedningen for i dessa frågor (s. 152 f) kan inte ansestiUfredsstäUande. Förslaget innebär att det i en småhusgmpp kan komraa attfinnas hus där underhällsgraden varierar väsentiigt. Medtanke på att föreningens fastigheter utgör säkeihet for föreningens lån och attlångivaren kan rikta anmärkning mot att föreningens pant minskar i värde genombristande underhåll, måste det ges möjlighet för en föreningsstyrelse att päbostadsrättshavarens laekosmad utföra nöcUgt underhåll, ttots attbostadsrättshavaren skall stå för detta. Ettsystem där bostadsrättshavaren själv ansvarar för stora delar av det yttteunderhållet, utan styrmöjligheter för föreningen, än att ändra stadgama och tabort bostadsrättshavarens skykUghet/rättighet synes otympligt. Vidaresynes uttag av underhällsfond och uppdelning av fondens medel mellan sädant somföreningen skall stå för enligt förslagets 6 kap., 11 § 2 st, (stamledningaretc.) och bostadsrättshavarens ansvarsområde kunna leda till Prop. 1990/91:92 svårigheter for föreningens styrelse. Vidarekan försummat underhåll påverka försäkringsbolag (fastighetsförsäkring) cxhgarantigivares ställningstagande vid försäkringsfall. 10 Anpassning till hyreslagen Hovrättenför anser att prövningen av den nya för-verkandegmnden vidförsumlig avgiftsbetalning är ett skälighetsavgörande cx;h bör ske direkt hosfastighetsdomstolen utan föregående summarisk process. Bostadsdomstolenställer sig emellertid tveksam till förslaget att införa enförverkandemöjlighet vid upprepade förseningar av avgiftsbetalningen. Härtillkommer att frågan om upphörande av hyresavtal i motsvarande situationer nusynes bli föremål för uttedning. Försummelser anges ju för övrigt förekommaendast i begränsad omfattning inom bostadsrättsföreningama. Hyresnämndeni tUlstyrker förslaget att en bostadsrätt skall kunna förverkas ombostadsrättshavaren vid upprepade tillfällen inte betalar sin månadsavgift irätt tid. Det är lämpligt att såsom uttedningen föreslår utforma regeln med 12kap. 46 § första stycket 2 jordabaUcen som förebild. När det gäUer kravet påprestation från nyttjanderättshavarens sida cx:h påföljderna vid försummelsefinns det såvitt hyresnämnden kan finna inte någon anledning att göra skillnadpå de båda upplåtelseformema hyresrätt och bostadsrätt. Hyresnämndentillstyrker ocksä förslagen om skylcUghet att undertätta bostadsrättshavarenoch socialnämnden på samma sätt som i fråga om hyresrätt Hyresnämndenansluter sig till uttedningens bedömning att fömtsättningama förandrahandsupplåtelse av hyres- och bostadsrättslägenheter skaU vara desamma.Nägon skiUnad i tillämpningen av 12 kap. 40 § jordabalken och 30 §bostadsränslagen torde inte heller kunna påvisas i hyresnämndema. vitsorda uttedningens uttalanden pä s. 167 att praxis hargenomgått en viss "glidning" genom att arbete och studier pä annanort godtas som gmnd för andrahandsupplåtelse, även om stucUema eller arbetetinte beror pä nägon tvångssituation eller är i linje med vad bostadsrättshavarentidigare sysslat med. Denna utveckling i praxis bör kodifieras, menhyresnämnden anser att ändring av lagreglema kan vänta cx;h bör göras vid ensärskild översyn av båda lagreglema . 1konsekvens med uttedningens förslag om rätt för föreningen att efter fritt skönvägra juridiska personer inttäde i föreningen föreslår uttedningen attföreningen fritt skall få besluta om hur den juridiska personen skall få disponeralägenheten. Tanken är att detta skall avgöras i anslutning rill att frågan ommedlemskapet prövas. 22 1990/91. Detkan emeUertid tänkas att en förening har bevUjat en juricUsk person Prop.1990/91: 92 medleraskap under fömtsätming att någon anställd skall få disponeralägen- Btiaga 2 heten men an fömtsätmingama s&ian ändras cx;h den juricUskapersonen vUl upplåta lägenheten tiU nägon annan. Pä gmnd av uppkommen missämjaeUer dylikt kan det då tänkas att föreiungen utan fog motsätter sig sådan upplätelse.Enligt hyresnämndens mening behövs det fÖr sådana faU en regel om möjlighet förhyresnämnd att eftei- ansökan av den juricUska personen pröva frågan omupplåtelse i andra hand. ifrågasätter därför om det inte bordegöras ett tiUägg tUl 6 kap. 10 § i lagförslaget av innehåll att tillstånd skaUlämnas tUl juricUsk person att upplåta lägenheten i andra hand om föreningeninte har befogad anledning att vägra samtycke. Skatteförvaltningenställer sig tveksamt tiU förslaget om förverkande av nyttjanderätten eftersomkonsekvc;nsema av ett förverkande är betydligt allvarligare för enbostadsrättshavare än för en hyresgäst. För en bostadsrättshavare kanekonomiska förluster uppkomma dels genom att försäljningspriset förbostadsrätten kan bli lägre vid en framtvingad försäljning, dels genomskattekonsekvensema av försäljningen. 1 kan en framtvingadförsäljning mycket väl medföra en skattepliktig realisationsvinst överstigande100 . finner det därför ur rättssäkerhetssynpunktvara rimligt att ett förverkande åtminstone bör föregås av attbostadsrättshavaren tilldelas någon form av skriftiig vaming sä att han blirmedveten om situationens aUvar. vid tillstyrker i princip attupprepade betalningsförsummelser bör leda till att bostadsrätten förverkas.Dock vill nämnden ifrågasätta om det är lämpligt att rättstillämpningen vidförverkande i h:»Tesmål utan vidare skall vara vägledande. Förverkandereglema ihyreslagstifmingen är sttänga. Man bör också väga in bostadsrättshavarensbättte ekonomiska ställning vid förverkande. Enligt fakultetsnämndens meningbör siiken bli föremål för fömyat övervägande innan en lagändring kan ttäda ikraft En tänkbar möjlighet är att överlämna saken tiU rättstUlämpningen. Enytterligare ändring föreslås av utteciningen, nämUgen att den nuvarande regelnatt andrahandsuthyming utan medgivande av styrelsen eller hyresnämnd alltidkan ske tUl medlem, skall avskaffas. avstyrker förslagetocksä i denna del. Rätten att hyra ut till annan mecUem i andra hand torde haringa betydelse, men speglar en rimlig avvägning emellan mecUemmens inttesseatt kunna hyra ut i andra hand i förhållande till föreningens kcxjperativakaraktär. anser inte att juricUska personer skall undantas möjUghetenatt hyra ut sin bostad eUer lokal i andra hand. 11 Avgiftssystemet /91: 92 BUaga2 De flesta remissinstansema har ingen invändning mot förslaget Stockholmstingsrätt tillstyrker förslaget i denna del men anför att detta innebär attnågon särskild avgiftsdebitering som regel inte bör ske. Som en följd häravskall enligt utredningen t. ex. inte avgifter få tas ut vid andrahandsupplåtelseeller denuntiation av pantsätming. Det kan ifrågasättas om de skäl som anförsfor att en särskild överlätelseavgift skall få tas ut är tillräckligtbärkraftiga. Tingsrätten anser att det bör ytterligare övervägas om inte denadministration som föreningama i de nu berörda hänseendena tillhandahäller börbehandlas lUca frän avgiftssynpunkt. Länsstyrelseni avstyrker att uttedningens förslag om överlätelseavgiftgenomförs. Ilikhet med utredningen anser en bostadsrättsföreningsadministration av bostadsrättsöverlätelser utgöra ett normalt inslag i föreningenslöpande förvaltningsverksamhet Föreningen måste i följd av bestämmelser i dennya föreslagna bostadsrättslagen anses skylcUg att ombesörja detta slag avuppgifter. Kosmadema för denna förvaltningsverksamhet skall i sin helhet bärasav föreningen som sådan och inte selektivt drabba vissa bostadsrättshavarehärdare än andra. De skäl uttedningen åberopat för att frångå huvudprincipenanser inte tiUräckUgt bärande. Ävenlänsstyrelsen i och län har synpunkter pä frågan omöverlätelseavgifter från en speciell utgångspunkt, nämligen om det är rimligtatt HSB cKh skall ha ensamrätt att ombesörja överlåtelse avbostadsrätt och att överiätelseavtalet skall utformas enhgt dessa organisationersvillkor, något som är fallet Att lämna uppgifter ur lägenhetsförteckningenom eventuell pantsätming av lägenheten och att bedöma humvida en viss köparekan antas som mecUem i bostadsrättsföreningen är något som åligger föreningenatt utföra enUgt bostadsrättslagen. Detta bör inte medföra rätt att ta utavgift. Vad bettäffar övrig medverkan från bostadsrättsföreningen eller lokalHSB eller kan det kanske ifrågasättas om det inte börankomma pä avtalskonttahentema att avgöra humvida de skall anlita föreningenstjänster eUer ej. Mänga av dessa tjänster får man om man anlitarfastighetsmäklare vid överlåtelsen. Det innebär således en onöcUg kostnad föröverlätaren om han utöver mäklararvcxiet blir tvungen att betala ett arvodetill bostadsrättsföreningen eller lokal HSB eller för entjänst som normalt ingär i mäklarens uppdrag. Riksrevisionsverketanser att om överlåtelseavgifter numera kan anses etablerade som form finnerverket att avgiftema inte är av sådan storlek för den enskUda föreningen attdet är motiverat att behälla dem. SBCanser i fråga om överlätelseavgifter att hanteringen av mecUemsären- Prop.1990/91: 92 den är en central uppgift för alla föreningar. Den innefattar inttädenoch av- Bilaga 2 gångar av medlemmar. Också i en bostadsrättsförening ingår iden normala förvalmingen den administration som uppkommer vid överlåtelser avlägenhetema. De löpande utgiftema skall således betalas av mecUemmama genomårsavgiftema. Men hanteringen av inttäden cx;h utträden i en bostadsrättsförening,dvs. överlåtelseärenden, är mer komplicerad än i andra föreningar. Därför anserSBC att bostadsrättsföreningama själva skall kunna besluta om de vUl införaöverlätelseavgifter. Dessutomkonstaterar , i likhet med uttedningen, att det finns föreningar som redantar ut överlätelseavgifter, och som anser det vara angeläget för sin verksamhetan möjligheter dll dena finns. Därför godtar SBC att möjligheter att ta utsädana avgifter införs i bostadsränslagen. 1 lagen bör dcx;k fastställas etthögsta belopp för överlätelseavgiftemas storlek. Det kan ske genom att denhögsta nivå som utttxlningen nämner som lämplig ocksä infors i självalagtexten. anser att kostnaden för den löpande verksamhetsom föreningama på gmnd av bestämmelsema i bostadsrättslagen måste ansesskyldiga an tillhandahålla sina medlemmar bör bäras av mecUemmama gemensamt.Nägot som inte bör innebära hinder för debitering pä gmnd av tjänster som isärskild ordning avtalats mellan avflyttande mecUem och förening. Frågan omöverlätelseavgiftemas laglighet bör enligt vär mening ges en entydiglagreglering. SverigesFastighetsmäklarsamfund anser, an en gmndläggande princip bör vara att föreningenssamtliga kostnader bestrids genom uttag av månadsavgift. Förbundet ansersåledes, att den administration som kan erfordras i samband med överlåtelsea\' en bostadsrätt från en ägare till en annan bör bäras av medlemmamagemen;;amt Administrationen, dvs. registteringen av överlåtelseavtal, ev.pantsättning cx;h beslutet om prövning av antagande av ny medlem i föreningenmåste anses försumbar i samband med den löpande föreningsförvaltningen, i.ttsärskilja vissa förvalmingsätgärder och därvid ta särskild betalning för dessamöter enligt förbundets uppfattning mycket Uten försråelse hos den enskildebostadsrättshavaren. Förbundet anser därför, att man helt bör slopa dessaavgifter, som både upplevs som krångliga CKh torde ha mycket begränsad effekt närdet gäller bostadsrättsföreningens ekonomiska situation. Omutredningsförslaget föp/erkUgas, torde det enligt få till följd att bostadsrättsföreningamas kostnader för administtation av dena slag i sista hand drabbar samtiiga bostadsrätts havare kollektivt genom höjda månadsavgifter och inte endast de bostads rättshavare som föranlett dessa kostnader. fömtsätter i så fall att förbudet även kommer au gäUa rill förmån for krecUtgivama som ju uppenbarligen hancUar i de krecUtsökandes inttesse och kanske t.o.m. på des- oq Det kan inte i detta läge vara rimligt att en bostadsrätts- Prop. 1990/91: 92 föreningskall kunna motverka umyttjandet av bostadsrätter som krecUtobjekt Bilaga 2 genomkrav pä särskild ersätming av en kreditgivare, särskilt inte i den mån somersätmingskravet avser medverkan i ett förfarande som är sanktionerat i rättsordningen och somenUgt gällande rätt är nödvändigt för att panträtt skall StadshypoteksKassantiUstyrker uttedningens förslag om att bostadsrättsföreningen inte skall fä taut särskilda avgifter för åtgärder som föreningen förfatmingsenligt är skyldigatt utföra, tex. denutiation i samband med pantsättning av bostadsrätt (s.181).