prop · GE03189 · 1990-12-31 00:00:00 — 2.lag om ändring i plan- ochbygglagen (1987:10). Förslagenhar inför lagrädet föredragits av rättschefen . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Lagrådetshuvudinvändning mot förslaget i lagrådsremissen rörde rättenför de enskUda garanttföretagen att, efter en egen bedömning av sökandeskvalifikationer fÖr den avsedda byggnadsverksamheten, avgöra om begärdabyggnadsgarantier skulle meddelas eller inte. Trots att en sådan befogenhetmåste sägas i realiteten innefatta en tillståndsprövning, av vilken allbyggnadsverksamhet i fräga om flerfamiljshus frånsett mindre ombyggnader skullebero, fanns i förslaget inte nägon möjlighet till överprövning vid vägradgaranti. Möjligheten att ingripa mot garantiföretag som missköter sin uppgiftfann lagrädet visserUgen förehgga formellt men knappast i praktiken. Företagensengagemang i långfristiga garantier och nödvändigheten av fortsatt verksamhetför finansieringen måste i hög grad försvära äterkaUelse av tUlstånd tillfortsatt verksamhet. Lagrädet ansåg ocksä att det fanns alltför stor risk för oenheUigbehandling av likartade fall i fiera avseenden där garantiföretagen avsågs fäen långtgående frihet art bestämma i frågor av stor betydelse för enskilda ochföretag inom byggnadsbranschen. Det gällde sådana frågor som premiesättningen,bestämmande av självrisker och utövandet av återkravsrätten. Lagrådetlämnade ocksä, utan några detaljerade förslag, vissa synpunkter på utformningenav de enskilda lagbestämmelserna för det fall lagstiftningen skulle genomförastrots lagrådets principiella inställning. Denomarbetade remiss som har lagts fram innehåller flera nya förslag avseddaatt möta de angivna principiella invändnmgama. Sammantaget föreslås ettrelativt komplicerat system för inflytande och konn-oll över garantiverksamheten.Om lagen kommer an kunna fungera på en tUhäckligt smidigt och rationellt sätt blhi hög grad beroende av hur systemet utvecklas i praktiken och är svårt att föratse.Kravet pä överprövning i det avseende det får anses vara fråga omutövande av en offentlig uppgift har emellertid till- Prop. 1990/91: 189 godosetts.Också när det gäller rättssäkerheten i övrigt liksom behovet av ät- BUaga 6 gärderför att i rimhg utsffäckning öygga en enhetlig tillämpnuig kan lagrädetkonstatera att det mte längre finns nägon anledning tUl erinran mot förslaget Desynpunkter lagrådet framförde på de enskUda lagbestäinmelsema i det förraförslaget har med något enstaka undantag beaktats i det nu remitterade förslaget.De nya bestämmelsema föranleder följande ytteriigare kommentarer ochändringsförslag. Förslagettill lag om byggnadsgaranti SåvittgäUer bestämmelsen i sista menuigen av första stycket, om möjlighet att utverkabyggnadsgaranti i fall som inte obligatoriskt omfattas av lagen, hänvisarlagrådet till sin tidigare yttrande. Enhgtandra stycket nedje meningen får tillsynsmyndighetens beslut som rör tillsynensamt beslut om återkallelse av tillstånd for garantiforetag att meddela byggnadsgarantiöverklagas hos kammarrätten. Närdet som här är tillsynsmyndigheten (och inte tillståndsmyndigheten) som skallha rätt att återkalla tillstånden krävs stöd i lag. Härvid bör även anges föratsätmingarför en återkallelse. Lagrädet har visseriigen ifrågasatt användningen överhuvudtaget av äterkallelscinstimtet men finner ändå att andra stycket nedje meningeni det remitterade förslaget bör ersättas av två meningar av följande lydelse:"Tillstånd att meddela byggnadsgaranti får återkallas avtillsynsmyndigheten, om garantiföretaget i något väsenUigt hänseende inteiakttar gällande föreskrifter eller på något annat sätt visar sig olämpligt attutöva sin verksamhet enligt denna lag. beslut som rörtillsynen samt beslut om återkallelse av tillstånd får överklagas hoskammarrätten." Förstastycket första meningen sägs enligt motiven innebära att såväl en byggherre somen entreprenör kan begära en byggnadsgaranti. Förslaget motiveras med att detansetts böra överiåtas till byggherren och ennieprenören att avtala om detta. Ispecialmotiveringen framhålls att det inte är särskilt ändamålsenligt att viden delad entreprenad varje delentreprenör skall kunna begära en garanti för sindel av arbetet. Det föratsätts att det vid en sådan entreprenad skall ske ensamordning sä att en enda garanti skall meddelas för hela projektet Omdet föreligger särskilda skäl kan garantiföretaget vägra att meddela garanti. Vid prövningen om en garanti skall meddelas avses att främst skade- --q riskernaför byggnadsföretaget samt byggherrens och entreprenörens yrkes- Prop.1990/91:189 skickhghet och ekonomiska situation skall bedömas. Av8 § i förslaget framgår att det är byggherren som inför skallsvara för att det finns en byggnadsgaranti innan byggnadsarbetet påbörjas. mening talar bland annat det förhållandet fÖr att det bör åliggabyggherren att även begära garantin. Den prövning av byggherrens lämplighet somdärvid skall vidtas fär anses innefatta den erforderliga prövningenav angiven entreprenör eller i förekommande fall en bedömning av byggherrensmöjlighet att anlita en lämphg entreprenör. Något hinder för att byggherrenuppdrar ät en entreprenör att begära garantin finns natiu'-ligtvis inte. Medhänsyn till det anförda anser lagrådet att första meningen i första stycket börfå följande lydelse: "Ett garantiföretag är skyldigt att på begäran av enbyggherre meddela byggnadsgaranti, om det enligt lagen föreligger skyldighetatt ha en sådan garanti." Enligtandra stycket kan ett beslut att vägra garanti överklagas hos kammarrätten.Det anges i specialmotiveringen att, om ett garantiföretag ställer upp oskäligavUlkor för garantin, detta bör kunna ses som om sökanden utestängs frän an fåen garanti, dvs. som en vägran att meddela garanti. Enligt lagrådets menmg kanoskäliga villkor inte åberopas som skäl för fullföljd sä som fullföljdsbestämmelsenhar utformats. Det är emellertid sökanden obetaget att tUl tUIsynsmyndighetenanmäla om ett garantiforetag tUIämpar oskäliga villkor. Det beslut somdärefter kommer att meddelas i tUlsynsfrågan kan överklagas riU kammarrätten. Enligtförsta stycket andra meningen skall garantiföretaget innan ersättning betalasut förvissa sig om att felet eUer skadan avhjälps på ett tillfredsställandesätt och tUI skälig kosmad. Bestämmelsen saknade motsvarighet i den tidigare remissenoch har enhgt vad som anförs i specialmotiveringen tillkommit med anledning avvad lagrådet anfört i sitt tidigare yttrande. Detanförs i specialmotiveringen att bestämmelsen avses möjliggöra att garantiföretagetställer krav pä hur arbetet skall utföras och av vem. Det sägs också att garantiföretagetinte bör betala ut nägon ersättning om inte felet avhjälps på etttillfredsställande sätt och till skähg kosmad. Denföreslagna bestämmelsen kan knappast ge garantiföretaget rätt att helt vägraatt betala ersätming. Någon form av reglering förefaller i och för sigpåkallad, om inte hela syftet med lagstiftningen skall förfelas. Lagrådet ser hellerinte något principieUt hinder mot en bestämmelse om att utbetalningarna skall villkorasoch mot att därmed fall kan uppstå när utbetalning kan vägras helt Lagtexten mästeemellertid förtydUgas. Det bör anmärkas att, omen utbetalning mäste innehållas på grand av att fastighetsägaren inte kan väntas använda ersätmingen pä ert godtagbart sätt, syftet art tillgodose de boende ändå går om intet, eftersom nägon form av tvångsingripande från garantiföretagets sida inte föreslås. Lagrådet vill emel- , lertidi detta avseende erinra om bestämmelsema om tvängsförvalmmg enligt Prop.1990/91:189 bostadsförvalmingslagen (1977:792). Lagrådetföreslår följande lydelse av paragrafens första stycke: "Ersätmingför kosmad enligt 5 § utgär i den män föratsätmingar kan anses förehgga föratt felet eller skadan avhjälpts pä ett tUIfinedsställandc sätt och tUl skälig kosmad.Ersätmingen betalas till byggnadens ägare." Enligttredje stycket utgår ingen ersätming om felet eller skadan avhjälps utandröjsmål. Bestämmelsen har fått en fdr vid avfatmmg. Lagrädet förordar atttredje stycket ges följande lydelse: "Ersätmingutgår inte i den mån felet eller skadan avhjälps utan dröjsmäl av nägon som kanutsättas för äterkrav enligt 7 §." Paragrafenhar i förhällande till förslaget i den tidigare remissen ändrats sakligt ochhar nu fått en utformning som inte bör möta några invändningar principiellt eUeri tillämpnmgshänseende. Lagtexten skulle emellertid med det innehåll som harföreslagits kunna förenklas ytterligare. Regleringen i första stycket synesnämligen pä motsvarande sätt som återkravsrätten enligt andra stycket innebäraatt garantiföretaget vid utbetalning pä grand av en byggnadsgaranti inträder iden rätt byggnadens ägare kan ha gentemot nägon som har vållat det fel somföranlett utbetalningen. Lagrådetföreslår en förenklad lydelse som ocksä lämnar utrymme för äterkrav när striktansvar kan utkrävas. Föredragande statsrådet har enligt specialmotiveringen tiU7 § uppfattningen att man mte behöver räkna med något fall av strikt ansvarvid äterkrav och har därför avvisat lagrådets invändning i det avseendet i detförra ytnandet. Även om fallet måste bli sällsynt är det emeUertid enhgtlagrådets menuig mte otänkbart att något förhållande, för vilket strikt ansvargäller exempelvis enligt mUjöskadelagen, bidrar till att ett fel som garantinavser uUöser en skada. Bestämmelseni 1 § nedje stycket får anses innebära att en fastighetsägare inte får tillnackdel för garantiföretaget genom avtal avsäga sig den rätt tiU ersätming somtUlkommer honom enligt allmänna skadeståndsrättshga bestämmelser. Lagrådetföreslär att 7 § ges följande lydelse: "Ettgarantiföretag, som betalat ut ersätming pä grand av en byggnadsgaranti, övertarden rätt till ersätming som ägaren kan ha mot den som på grand av avtal ellereget vällande eller pä annan grand är ersätmingsskyldig med anledning av feleteller skadan." Förslagettill lag om ändring i (1987:10) Lagrådetlämnar förslaget utan erinran. Propositionenshuvudsakhga innehåll........................... 1 Propositionens lagförslag........................................... 2 Utdrag ur protokoU vid regeringssammannädeden 6 2.1Gällande ordning........................................... 7 2.2Behovet av lagstifmuig.................................... 11 2.3Lagens tillämpningsområde............................. 15 2.4Närmare om garantilösningen............................ 17 2.5Fel och skador som ersätts avgarantin.............. 23 3Upprättade lagförslag........................................ 28 4Specialmotivering.. ;............................................ 28 4.1Förslaget tiU lag ombyggnadsgaranti................ 28 4.2Förslaget till lag om ändring iplan-och bygglagen (1987:10) 39 Bilaga1................................................................ Arbetsgruppens lagförslag 41 Förteckning över remissinstanserna 43 Det tUI lagrådet remitteradelagförslaget........................................................... 44 BUaga4 Lagrådets yttrande (utdrag) 48 BUaga 5................................................................ Lagrådsremissens lagförslag 55 gotab 98568,SlockhoIcTi 1991