prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Jaghemställer att regeringen föreslår "'' 5 att till Särskilda förhandlingar med annan stateller inom internationell organisation för /92 anvisa ettförslagsanslag på . Frånanslaget betalas kostnader för deltagande i samarbetet inom ramen förNordiska ministerrådet (samarbetsministrarna) och m. fl. samarbetsorgan samt för deltagande i vissaandra former av nordiskt samarbete, däribland det svensknorska samarbetet. Jagberäknar medelsbehovet för nästa budgetår till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Nordiskt samarbete för /92anvisa ett förslagsanslag på I . Utredningar m. m. Medhänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslagetuppgå lill . under nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m. m. för /92anvisa ett reservationsanslag på . Anslagetutnyttjas för kostnader i samband med besök i av stats chefer, regeringsmedlemmar och andra personer, som bör visas uppmärk samhet och gästfrihet från officiellt svenskt håll. Anslaget används även i samband med motsvarande svenska officiella besök i utlandet och i sam band med representation med svenskt deltagande i vissa förhandlingar 30 utomlands. Jag föreslår att anslaget förs upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår "''■ -' att till Officiella besök m.m. för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandetm.m. Anslagetanvänds huvudsakligen för periodiskt understöd till vissa i utlandet, främst iSydamerika, bosatta svenska medborgare. Därutöver betalas från anslageteftergifter och jämkning av fordringar för utgivet tillfälligt ekonomisktbistånd åt nödställda samt för bistånd i brottmål och kostnader vid dödsfall. I anslaget finns en medelsram på . försärskilda informationsinsatser riktade till utlandsresenärer, främst ungdomar,för att belastningen på utrikesförvaltningens konsulära resurser inte skall öka. Från anslaget betalas också kostnader förexpertgruppen för identifiering av katastroffall utomlands samt kostnader isjöfartsfrågor. Jagföreslår att anslaget blir oförändrat under nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ekonomiskt bistånd lill .svenskamedborgare i utlandet m. m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på3 . Bidrag till vissa internationella organisationer ""P. 990/91: lOO B 1. Förentanationernas reguljära budget för kalenderåren 1990-91 fastställdes av den 44:egeneralförsamlingen till I . Med en bidragsandel på 1,21procent kan det svenska bidraget för kalenderåret 1991 -/91 - beräknas uppgå till ca 72 milj.kr. med reservation för vissa framtida revideringar. 1992 93, att behandlas av den 45:e generalförsamlingen, har angivits till I . Med utgångspunkt från föreliggande förslag för ka - /92 - kan det svenska bidraget beräk nas uppgå till ca 74 milj. kr. Kostnaderna för den vaktstyrka i (UndoO, som beslutade upprätta , har för kalenderåret1991 /91 - preliminärt angivits till 42,4 milj. dollar. Underförutsättning att styrkans mandat fortsätter att föriängas och Sverigesbidragsandel på förblir oförändrad kan bidrag /92 beräknas till ca 3 milj. kr. beslutade säkerhetsrådet att sända enfredsstyrka till södra (Unifil). Kostnaden för denna under kalenderåret1991 uppskattas till 148,3 milj. dollar. Under samma förutsättningar som ovanangivits kan det svenska obligatoriska bidraget för /92 beräknastill ca 11 milj. kr. beslutade att upprätta enobservatörsstyrka för (Onuca), vars budget för beräknastill 57 milj. dollar. I likhet med ovan nämnda fredsbevarande operationer tordeOnuca fortsätta sin verksamhet under /92, varför ett svensktbidrag på ca 4 milj. kr. Inom FN-sekrelariatet pågår planering av enFN-insats i () i samband med folkomröstning om områdetsframtida status. Beslut om upprättande av denna FN-styrka, som avses omfattasåväl militär som civil personal, kan komma att fattas av säkerhetsrådet inomkort. Kostnaden för har preliminärt beräknats tillstorleksordningen 240 milj. dollar. För att täcka obligatoriska bidragtill den sannolika FN-operationen i bör ca 15 milj.kr.reserveras. Till skillnad från andra fredsbevarandeFN-operationer finansieras FN-styrkan på (Unficyp) inte genom uttaxering av obligatoriska bidrag från medlemsstaterna utan genom frivilliga bidrag. Dessa har emel lertid visat sig otillräckliga, och truppbidragarländerna har därför fått bära en oproportioneriigt stor andel av kostnaden för Unficyp. Försök att ändra finansieringsformen har stupat på motstånd från vissa av säkerhets rådets medlemmar. Främst på grund av den otillfredsställande finansi eringen tog hem sin bataljon från . civilpoliseroch viss högkvarterspersonal ingår dock alltjämt i Unficyp. 1990/91:100 För /92 förutses ett oförändrat svenskt frivilligt bidragpå Bil. 5 , motsvarande ca 3 milj.kr. Bidraget avräknasmot utestående krav på FN för kostnader avseende den svenska kontingentensmedverkan i Unficyp. I samverkan mellan FN, stormakterna och berördaparter har ett antal regionala konflikter kunnat biläggas ,varvid FNs insats av fredsbevarande styrkor, militära observatörer eller civilavalövervakare ofta varit ett viktigt element i fredsuppgörelsen. Nya sådanaFN-operationer kan förutses under den närmaste framtiden, exempelvis i ElSalvador och . De ökande anspråken på FNs fredsskapande och fredsbevarandeinsatser bör föranleda att hålla en budgetär beredskap för dettaändamål, särskilt som nya operationer ofta måste organiseras med kort varsel.Därför föreslås att ett belopp på 12 milj. kr. avsätts i anslaget /92. Beloppet är avsett dels för eventuella kostnader förFN-operationer som sannolikt kommer att avslutas (Unavem i ,Uniimog i /), dels för bidrag till nya operationer. Från och med /85 har inom anslagetavsatts en medelsram att användas för värdefulla insatser till stöd för detallmänna FN-arbe-tet, som bedrivs av enskilda organisationer, läroanstalter m.fl. Dessa insatser kan gälla områden som det internationella miljösamarbetet,mänskliga rättighetsfrågor i ett FN-perspektiv, nationella förberedelser ochbidrag till genomförande av seminarier, utredningar m. m. Mot bakgrund av vad som ovan anförts föreslås atten medelsram på . avsätts för nämnda verksamhet. I denna ram ingår . för täckande av resekostnader för stipendiater från som utsesav i och . Jaghemställer att regeringen föreslår atl till för /92anvisa ett förslagsanslag på . Frånanslaget betalas kostnader för andel till Nordiska ministerrådetsbudget inklusive bidraget till . budgetår sammanfaller med kalenderåret. Efter behandling i organfastställde Nordiska minister rådet Nordiska ministerrådets budget för . Budge ten uppgår till totalt . Härutöver tillkommer anslaget till , som uppgår till . andel av Nordiska ministerrådets budget för verksamhetsåret 33 3 1990/91. 1991beräknas till enligt den fördelningsnyckel som tilläm- Prop.1990/91: 100 pas. Den svenska andelen av budget uppgår till Bil. Härutöver tillkommer detsvenska bidraget till , som uppgår till ca . Nordiska ministerrådets budget för kommeratt fastställas först . a. mot bakgrund av den beräknadeanslagsbelastningen för bör anslaget uppgå till . för /92. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Nordiska ministerrrådet för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Detsvenska bidraget till ordinarie budget kan beräknas till ca 22,0milj.kr. för /92. andel av den ordinarie budgeten är3,. Förutombidrag till ordinarie budget tillkommer kostna-. der på ca 4 milj.kr. för pensionsbudgeten, för amortering av byggnadslån, obligatoriska ochfrivilliga bidrag till europeiska ungdomsfonden, det europeiskafarmakopésamarbetet, administrativa kostnader för deltagande isärskilda avtal inom hälsovårdskommitténs ansvarsområde, löpandekostnader för deltagande i fonden för social utveckling, deltagande iEuroparådets nord-syd-center och kommissionen för demokrati genom lag samt förbidrag till den s. k. Pompidougruppen för narkotikabekämpning. Jag beräknarmedelsbehovet för nästa budgetår till . Jaghemställer att regeringen föreslår att lill för /92 anvisaett förslagsanslag på . och P- 1990/91:100 utveckling () 'l- Huvuddelenav Organisationens för ekonomiskt samarbete och utveckling () budget avserkostnader för sekretariatet och verksamheten i dess olika kommittéer, såsomkommittén för ekonomisk politik, handelskommittén, miljökommittén,industrikommittén och jordbmkskommittén. Till detta kommer kostnader för det avOECD upprättade centret för östfrågor (with EuropeanEconomies in Transi-tion, CCEET). Samtliga medlemsländer bidrar tillfinansiering av denna del av budgeten efter en skala framräknad på basis avbl.a. OECDs budgetår löper per kalenderår,och för var den svenska andelen . Resterande del av OECD-budgeten gäller frivilligtsamarbete inom till anslutna samarbetsorgan, såsom det internationellaenergiorganet (lEA), (),atomenergiorganet () samt dess programbibliotek och centrum försammanställning av neutrondata; centret för utbildningsforskning (CERl),europeiska transportministerkonferensen (ECMT) samt vissa andra program,,såsom det speciella programmet för kemikaliekontroll, stålprogrammet,programmet för lokala sysselsättningsinitiativ och vägforskningsprogrammet.Beroende bl. a. på antalet deltagande länder, varierade andel avbidragen till dessa organ under OECDs budgetår 1990 mellan och3,. Anslagsbelastningen /90 var . totala bidrag under /91 uppskattas till 16,5milj. Då budgeten för OECDs verksamhetsår 1992 fastställs först i december1991, är beräkningsgrunden oviss vad gäller bidragets storiek för budgetåret1991/92. Med ledning av tillgängligt beräkningsunderiag torde dock anslagetför /92 beräknas till 17,3 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till ochutveckling () för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) P- 1990/91:100 1989/90 Utgift 20 101 341 1990/91 Anslag 26 000 0001991/92 Förslag 60 000 000 Sverigesbidrag till EFTAs budget under innevarande år har fastställts till 7 milj.schweiziska francs (ca 31 milj.kr.). Detta motsvarar enligt gällandebidragsskala av EFTAs totala budget. Regeringen har beslutat atttill EFTA utbetala 4,5 milj. kr. utöver anvisat belopp om 26 milj. kr. lägger fram sitt budgetförslagför 1991/92 . Enligt sekretariatets preliminära beräkningar kommerkostnaderna för nästa budgetår att uppgå till 60 miljoner schweziska francs.Fastställandet av budgeten sker . Vidare baserasberäkningsunderlaget på att ett avtal mellan EFTA-länderna och EG om etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) undertecknas och attdet skall träda i kraft den . Med ledning av detta finner jag attanslaget /92 bör räknas upp med 34 milj.kr. till 60 milj.kr. Huvuduppgiften för är att varaEFTA-ländernas beredande och samordnande organ i ansträngningarna attåstadkomma och därefter implementera ett med EG. Detta innebär ettmycket brett verksamhetsfält som berör nästan alla områden i samhället. Iförhandlingarna med EG har EFTA-ländema på politisk nivå utfäst sig att stärkaEFTA som organisation i den utsträckning det nya samarbetet-kräver. Allt pekarpå att EFTA måste bygga upp egna organ som ska administrera och övervakaavtalet samt upprätta gemensamma sekretariatsfunktioner i Bryssel.Uppbyggnaden av dessa institutioner måste påbörjas /92. Det samarbete som EFTA-länderna inlett medflera central- och östeuropeiska länder kommer att fördjupas under nästabudgetår och kräva ytterligare resurser från . Utvidgatsamarbete med ytterligare länder förutses också. Förhandlingar om ettfrihandelsavtal med har redan inletts. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Europeiska frihandels.sammansliilningen(EFTA) för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Organisationer för internationell handel ochråvarusamarbete m. m. Frånanslaget erläggs bidrag för deltagande i vissa internationella organ.För /92 torde medel beräknas enligt följande. Beräknad ändring PrOp. 1 990/91: 100 1990/91 1991/92 Bil. Internationella rådet för samarbete på tullområdet Internationella kaffeorganisationen (ICO)(prop. 1982/83:142) Internationella kakaoorganisa- 86 000 oftionen (ICCO) (prop. 1986/87:41) 6.Internationellajuteorganisa- 20 000 of tionen (IJO) (prop. 1990/91:13) Internationella organisationen 128 000 of för tropiskt timmer (ITTO) 1983/84:121) Internationella naturgummi- 30 000 of organisationen (INRO) (prop. 1988/89:19) Internationella rådgivande 77 000 of bomullskommittén (ICAC) (prop. Internationella gummistudie- 105 000 + 10 000 gruppen (IRSG) (prop. Internationella bly- och 135 000 of zinkstudiegruppen (ILZSG) 1960:1 bil.12 s.284) Internationella nickelstudie- 50 000 + 80 000 gruppen (INSG) (prop. Internationella kopparstudie- 80 000 of gruppen (ICSG) (prop. Internationella tennstudie- 70 000 of gruppen (ITSC) (prop. Internationella byråni 49 000 + 8 000 för utställningar (prop. 16. övrigt 10 000 of Summa 7 835 000 Bidragettill bygger främst på medlemsländernas andel av värids- handeln. Det ökade anslaget /92 avser bl.a. den förstärk ning av organisationen som är följden av beslutet att systematiskt granska enskilda länders handelspolitik Mechanism (TPRM). har granskningsprocessen kommit igång i full 37 hörtill de länder vars handelspolitik först granskats. 1990/91: 100 ÄvenUruguay-rundans slutförande beräknas leda till en förstärkning av Bil. 5GATTs organisatoriska struktur. I budgetpropositionen /88 (prop. 1986/87:100)anmäldes preliminärt att studiegrupper skulle kunna komma att upprättas förtenn resp. koppar. Förhandlingarna om mandaten för dessa studiegrupperfullföljdes under /89. Ännu har inte tillräckligt många länderanslutit sig för att studiegrupperna skall kunna träda i kraft. Förhoppningsviskan så ske . Svenskt deltagande övervägs i båda studiegrupperna. För nickelstudiegruppen har mandatet trätt 1990. kommer ett sekretariat att upprättas och gruppensförsta ordinarie årsmöte att genomföras. Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att till Organisationer för internationell handeloch råvarusamarbete m.m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Kostnaderavseende internationella naturgummiavtal belastar anslaget. Det första naturgummiavtalet, 1979 årsinternationella naturgummiavtal skulle ha löpt ut , men föriängdes till . nytt avtal, internationellanaturgummiavtal (prop. 1988/89: 19, NU4, rskr. 72), framförhandlades inomUNCTADs ram och trädde definitivt i kraft den 3 april 1989.Sammanlagt har bidragit med ca 9 milj. kr. tillbuffertlagerkontot enligt och avtal, varav . sominitialbidrag till del sistnämnda. På grund av prisutvecklingen för naturgummihar buffertlagret kunnat avvecklas och den övervägande delen avmedlemsländernas bidrag återbetalas. uppmanades medlemsländerna attbidra med medel för stödköp i enlighet med avtalets bestämmelser. Sverigesandel uppgick till . vilket belastade anslaget för budgetåret1989/90. Om prisutvecklingen ger anledning härtill kan ytterligare bidragsinbetalningartill det nya avtalets buffertlager komma att aktualiseras. Sverigesbidragsandel för /92 kan beräknas uppgå till 2 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Internationell råvarulagring /92 anvisa ett förslagsanslag på . Övriga internationella organisationer m.m. '"P- 190/91:100 Underdetta anslag beräknas bidrag till verksamheter och organisationer av delvishelt olika karaktär. Bidrag lämnas till organisationer och institutionersom i sin ordinarie verksamhet eller genom olika specialaktiviteter verkar föratt främja de mänskliga rättigheterna, såsom det internationella institutet förmänskliga rättigheter i (Fondation ) och deninternationella juristkommissionen i . Från detta anslag lämnas ocksåbidrag till den verksamhet som bedrivs av . anslås också till i i enlighet medvad som har sagts i den allmänna motiveringen. Ramen för övriga bidragtill organisationer och institutioner föreslås öka med . för /92 varför det totala beloppet för bidragtill ovan nämnda organisationer och institutioner beräknas uppgå till Härutöver beräknas bidrag till den Permanentaskiljedomstolens internationella byrå i och förinternationell rätt samt det internationella rätt iSan Remo. Dessa tre bidrag kan beräknas till . deltar tillsammans med EG och sex andravästeuropeiska länder i Cost-samarbetet på det teknisk-vetenskapliga området.Sveriges deltagande i Cost är exempel på samarbete med EG även på områdenutanför frihandelsavtalet. En tredje Cost-fond om 50 milj. belgiska francsmotsvarande ca 7,5 milj.kr. upprättades för verksamheten. Sverigestotala bidrag till fonden har beräknats till eller ca280 , som skall fördelas på fem inbetalningar. Ett nytt bidrag beräknasutgå /92 med . Det europeiska forskningssamarbetet Eureka omfattar19 europeiska länder samt . Det syftar till att höja Europasteknologiska nivå och öka industrins internationella konkurrenskraft. Under år1986 etablerades ett permanent i . Varie medlemslandbidrar till sekretariatet enligt BNP-nyckeln, som för svenskt vidkommandebetyder av totala budget. Det svenskabidraget för denna verksamhet beräknas till . Till chef för i har ensvensk utsetts för perioden . Enligt statuternaerläggs kostnaderna för chefsskapet av det land som sänder representanten. /92 beräknas denna kostnad till . /78 har över detta anslag ävenanvisats medel att användas för ekonomiskt stöd till vissa internationella, icke-statliga orga nisationer (NGO) samt forsknings- och studiegrupper m.m. (jfr prop. 1976/77:100 bil. 6, s. 14). Stödet går i första hand till enskilda organisatio ner och rörelser som företrädesvis verkar för mänskliga rättigheter, fred, 39 nedrustningoch andra huminitära frågor. Jag förordar en ökning av me- Prop. 1990/91:100 delsramen med . för /92. Från och med /90 skall kostnader somuppstår för skattejustering av pensioner redovisas under detta anslag.Justeringen sker i enlighet med det pensionssystem som upprättats förpersonalen inom de s.k. koordinerade organisationerna (t.ex. ,). Normerna för denna justering är konkret anpassade tillskattesystemet i det land där pensionären är bosatt (artikel 42).Skattejusteringsbeloppet betalas ut av den organisation som betalar pensionenmen återkrävs sedan från bosättningslandet. har endast en pensioneradtjänsteman som berörs av skattejusteringen. Skattejusteringsbidraget /92 beräknas uppgå till . Jaghar beräknat en ökning av anslaget med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Övriga internationella organisationer m.m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Internationellt utvecklingssamarbete Prop. i990/9i: lOO År1990 präglades av stora världspolitiska förändringar. Nya möjligheter förinternationellt samarbete har öppnat sig. Efter ett årtionde som för mångau-länder inneburit svåra motgångar finns fömtsättningar att de långsiktigautvecklingsproblemen skall kunna bemötas med fömyad kraft och med frigjordaresurser. De ökade ömsesidiga beroendena gör detta till en gemensam uppgift förvärldens länder. Stora skillnader har präglat utvecklingen ienskilda länder och regioner , framför allt i ekonomiskthänseende. I har många länder haft en stark tillväxt och kommit att spelaen allt mer betydelsefull roll i världsekonomin. Stora delar av ochLatinamerika gick däremot in i en djup ekonomisk kris. För defattiga befolkningsmajoriteterna har detta inneburit drastiskt minskadeinkomster och försämrad hälsovård och utbildning. Investeringarna imänniskornas livs-och arbetsvillkor har varit långt ifrån tillräckliga för attmöjliggöra en hållbar utveckling. har insikten vuxit världen över ommiljö-och naturresursfrågornas betydelse. Även i många ekonomiskt framgångsrikaländer har miljöproblemen ökat och situationen för de fattiga förblivit svår. På de flesta håll i u-världen har en omprövning avtidigare utvecklingspolitik inletts. Djupgående ekonomiskaåterhämtningsprogram genomförs i en lång rad länder. Erfarenheterna ochinsikten är större om vad som utgör en hållbar utvecklingspolitik, inte bara iekonomiskt hänseende utan även på det sociala området. De politiskaförändringarna har varit stora. upplevde ettgenombrott för demokratin. Också på många andra håll i och har dekrafter som verkar för en demokratisk samhällsutveckling stärkts. Mångau-länder har således gjort stora ansträngningar för att lägga en starkare grundför att ta itu med de långsiktiga utvecklingsproblemen. finns förhoppningar omatt ett bättre globalt samarbete skall kunna bli verklighet. Vid 1980-taletsbörjan ledde de stora spänningarna mellan stormakterna och den djupa nedgångeni världsekonomin till att nord/syd-samarbetet stagnerade och försvårades. Deförändrade relationerna mellan stormakterna kan nu leda till att resurser i såväli- som kan frigöras för andra ändamål än konflikt och förtryck ochtill att ett mer konstmktivt klimat för utvecklingsansträngningar skapas. Motdessa nya möjligheter utgör konflikten i ett allvarligt hot. Behoven i och det ökade ömsesidigaberoendet mellan värl dens länder innebär nya och större krav på det internationella utvecklings samarbetet. har detta understmkits av flera särskilda inter nationella möten och rapporter, t.ex. vid FNs särskilda möte om ekono miska frågor , vid det första förberedande mötet för FNs miljö- och utvecklingskonferens , vid toppmötet om barnens situation i värl den och i UNDPs och särskilda rapporter om 4' social utveckling ochfattigdom. Dessa möten och rapporter har lyft fram Prop. 1990/91:100 storautmaningar för världens länder och för de multilaterala organisatio- Bil. 5nerna, i synnerhet FN-systemet. Det internationella biståndet spelar en mycketviktig roll för att utmaningarna skall kunna mötas. Ekonomisk utveckling i olika delar av u-världen Deninternationella ekonomiska omgivning som u-ländema möter har stor betydelse förderas utsikter till ekonomisk utveckling. I-ländemas ekonomiska politik ochtillväxt påverkar möjlighet att dra nytta av världshandeln och deinternationella finansiella flödena. Efter lågkonjunkturen och instabiliteteni börian av har därför den långa perioden av stadig tillväxt ii-länderna och snabb utveckling av världshandeln varit viktig också föru-världen. och 1990 har en avmattning avtillväxten inträtt såväl i i-länderna som i världshandeln. Händelserna iPersiska viken och den kraftiga höjningen av oljepriset har ökat oron för ennedgång i världsekonomin och drabbat många hårt. Ett annat oroandeinslag är det fortsatt relativt höga internationella ränteläget, vilket varittill nackdel för , särskilt för många skuldtyngda medelinkomstländer.Det finns således en risk för att den internationella ekonomiska omgivning somu-länderna möter försämras. En bidragande orsak till denna situation har varitden ekonomiska politik som vissa större i-länder fört för att möta egnaekonomiska svårigheter. Särskilt gäller detta som inte kommittill rätta med sina stora budget- och bytesbalansunderskott. För ärdet i den nuvarande situationen särskilt viktigt att i-länderna för enrationell och samordnad ekonomisk politik. Av särskild betydelse för är också attframgång nås i de förhandlingar om minskade handelshinder som förs inom ramenför , den s. k. Uruguay-rundan. Den tilltagande protektionismen i i-ländernautgör ett allvarligt hinder för u-ländemas exportansträngningar. För de mångaskuldtyngda är det också viktigt att ytterligare skuldminskningarkommer till stånd. Ett ökat deltagande från i den internationellahandeln skulle öka stabiliteten i världsekonomin och leda tillvälståndsökningar i såväl i- som . Denekonomiska utvecklingen i har varit dyna misk. I många länder har inkomster och investeringar ökat snabbt. Samti digt lever omkring hälften av världens fattiga i . På många håll är miljöproblemen överhängande. Sociala och politiska spänningar har vuxit i flera länder. Olösta konflikter har i några länder skapat en grogmnd för intolerans och våld. Stora ansträngningar kommer att krävas av de asia tiska länderna om dessa problem skall övervinnas. Enhög investeringsnivå och en snabb ökning av industrivaruexporten Prop. 1990/91:100 har i många länder bidragit till en hög, på flera håll en myckel hög.