prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — En utvärdering av lagstiftningen förbereds för närvarandeinom . Också i fråga om förvalmingslagen har viss uppföljningskett såvitt gäller handläggningstiderna inom förvalmingen. Se avsnitt 3.4. I sammanhanget bör också nämnas att det ingår idomstolsutred- Prop. ningens uppdrag att skaffa sig en bild av hur de hittillsvarande /91:100 omprövningsreglema i förvalmingslagen och andra lagar tillämpas Bilaga 4 och, i den mån utredningen finner brister i reglema eller deras tillämpning, föreslå de ändringar som kan anses påkallade (dir. 1989:56 s. 20 och 21). Stora delar av lagstiftningen pä centrala rättsområden,t.ex. inom familjerätten och på det köp- och avtalsrättsliga området, hartillkommit i nordiskt samarbete. Detta har resulterat i att vi på flera områdenhar överensstämmande lagregler i de nordiska ländema. Derma rättslikhet ärenligt min uppfattning av stort värde. Det finns därför anledning attvidmakthålla ett nära nordiskt samarbete på lagstiftningsomrädet. Det nordiska lagstifmingssamarbetethar i ökande utsträckning inriktats även på behovet av lagstiftning i ett merlångsiktigt perspektiv. Det gäller bl.a. de skadeständsrättsliga reglemasframtida funktion på personskadeomrädet (se avsnitt 4.4), den internationellafamiljerätten (se avsnitt 4.1), eventuella lagstiftningsbehov päaktiebolagsrättens område (se avsnitt 4.7) samt frågan om s.k. gmpptalan (seavsnitt 2.3). Pä samma sätt som det nordiskalagstiftningssamarbetet har kommit att bli ett naturligt och självklart inslagi beredningen av lagstiftningsärenden inom justitiedepartementetsansvarsområde har medverkan i andra former av intemationeUtlagstiftningssamarbete fåll en ökad betydelse. Det gäller inte bara samarbetetinom utan även det arbete på att åstadkomma.enhetlig lagstiftningsom sker inom olika organisationer inom FN-systemet, exempelvis lAEA(atomansvarighet), IMO (sjörätt), UNCITRAL (handelsrätt) och (immaterialrätt). Sädant samarbete sker vidare i stor omfatming inom andramellanstatliga organisationer, såsom för internationellprivaträtt, (atomansvarighet m.m.) och Unidroit (civilrätt). Pä senare tid harjustitiedepartementets medverkan i arbetet på den västeuropeiska integrationenfält en allt större omfatming. En viktig fräga ocksä harvarit arbetet med institutionella och rättsliga frägor som ett led iEG-EFTA-överläggningama om ett närmare samarbete. Ett resultat av detta arbeteär ett förslag om grundlagsändring (se avsnitt 3.1). Inom ramen för samarbetetmellan EG och EFTA har vidare fortsatta överläggningar ägt rum bl.a. rörandeproduktansvar (se avsnitt 4.4), handelsagentur (se avsnitt 4.3), bolagsrätt (seavsnitt 4.7) och immaterialrätt (se avsnitt 4.8). Ocksä i fråga om straffrätten hardet internationella samarbetet varit intensivt . Under är1990 infördes bl.a. ny lagstiftning med anledning av olika internationellaöverenskommelser mot terrorism. En departementspromemoria med förslag till delagändringar som behövs för ratificering av har remissbehandlats (se avsnitt 5.3). signeraten ny europarädskonvention om intemationeUt samarbete vid Prop. förverkandepä grund av brott. har ocksä deltagit aktivt i 1990/91:100förberedelserna för och genomförandet av FN:s ättonde kongress om Bilaga 4"The prevention of crime and treatment of offenders" som avhöllskring . Vid kongressen antogs bl.a. modellavtal om utlämning och internationell rättshjälp samt dokument omprincipema för behandlingen av ungdomar som berövats friheten och utformningenav påföljder som inte innefattar frihetsberövande. Frän processrättens områdekan nämnas arbetet pä den konvention om domstolsbehörighet och omverkställighet av domar på privaträttens område () somhösten 1988 antogs av de 18 EG-och EFTA-statema. 2 Domstolsväsendet, åklagarväsendet och Sedanflera år pågår ett målmedvetet arbete för att komma till rätta med domstolamassvårigheter, som har yttrat sig i en växande arbetsbörda och tilltagandepersonalförsörjningsproblem. budgetproposition gjordes en översiktav detta arbete. Jag kan nu konstatera att de gjorda och planerade insatema istor utsträckning redan har lett till resultat i så måtto att det tidigaretalet om domstolar i kris har försvunnit ur debatten. Som nämnts budgetpropositionpåbörjades inom ramen för verksamhetsplanering under år1988 en fömtsättningslös och framtids-inriktad diskussion om domstolsväsendet.Som ett led i diskussionen utarbetades och remissbehandlades promemorian (Ds 1989:2)Domstolama - en idéskiss. Diskussionen utmynnade i att jag 1989 fick regeringens bemyndigande att tillkalla en parlamentarisktsanuriansatt kommitté för att se över domstolamas uppgifter, arbetssätt ochorganisation. Kommittén, som antagit namnet domstolsutredningen (Ju 1989:06),har arbetat och skall redovisa sitt uppdrag före utgången av . fattade ett principbeslut omatt integrera försäkringsrätterna med de allmänna förvaltningsdomstolarna.Sedan utrett de närmare konsekvenserna av principbeslutet (i DVRapport 1990:2) har inom utarbetats promemorian (Ds1990:80) Rättskipningen i socialförsäkringsmål. Promemorian, som gick ut på remiss ochäven behandlades vid en hearing i slutet av samma månad, ligger till gmnd fören avlämnad lagrådsremiss i ämnet. Jag återkommer till detta vid minbehandling av anslagen till domstolsväsendet. Efter förslag av regeringen (prop. 1989/90:79)fattade beslut om en reformerad domarbana m.m. (JuU 25,rskr. Den nya ordningenbörjade tillämpas och innebär Prop. bl.a. att allaordinarie domartjänster skall tillsättas efter en skick- 1990/91:100lighetsbedömning. Domarutbildningen skall alltjämt innehålla de tre Bilaga 4obligatoriska inslagen aspiranttjänstgöring, underrättstjänstgöring ochadjunktionstjänstgöring, men utbildningen skall koncentreras så alt den intetar mera tid i anspråk än de sammanlagda minimitiderna för de obligatoriskamomenten. Reformen syftar till att förbättra möjligheterna att rekrytera ochbehålla kvalificerad personal i domstolsväsendet. Till ell förbättradrekryteringsläge har också bidragit den i de senaste löneavtalen höjdalönenivån för domare. I enlighet med vad jag fömtskickade i 1990 årsbudgetproposition har vissa ändringar gjorts i reglema om notariemeriteringen.Ändringarna innebär att tiden för notariemeritering har förkortats från två ochett halvt lill och att vissa justeringar har gjorts när det gällernotariernas behörighet att självständigt fatta beslut m.m. Även i denna reformhar personalförsörjningsaspekten en framträdande roll. Domstolsväsendet deltar i den försöksverksamhet medtreåriga budgetramar som pågår. Härigenom har möjlighetema till långsiktigplanering och smidigare användning av anslagsmedlen ökat, något som är särskiltbetydelsefullt med hänsyn till den växande arbetsbördan. Fr.o.m. årsskiftet 1990/91 träder en ny ordning förhandläggning av rättshjälpsfrågor i kraft. Reformen iimebär att bl.a.domstolarna avlastas uppgifter på rättshjälpsomrädet och att dessa uppgifter istället utförs av en ny myndighet, rättshjälpsmyndigheten, belägen i ersätter de fyra tidigare rättshjälpsnämnderaa, varsverksamhet upphör. Ocksäåklagarväsendet har kämpat med likartade problem som domstolarna. Arbetsbördanhar ökat och det har varit svart att rekrytera och behålla främst yngrejurister. Riksåklagaren har gjort betydande ansträngningar för att förbättrarekryteringsläget. De ingångna löneavtalen har för åklagamas dellett till en sådan höjning av lönenivån att det finns anledning räkna med att rekryteringslägetkan förbättras. Efter mönster av det framstidsinriktade arbete sompågår beträffande domstolsväsendet har också på åklagarväsendets områdetillkallats en parlamentariskt sammansatt kommitté med ett sektorsövergripandeuppdrag, nämligen åklagamtredningen -90 (Ju 1990:04). Utredningens uppgift äratt se över åklagarväsendet och reglema om fömndersökning. Utredningen skallöverväga möjlighetema att ytterligare renodla åklagamas arbetsuppgifter, bl.a.genom att åklagarna befrias från uppgifter som kan skötas av annan personaleller andra myndigheter. Andra vikliga frågor rör ett effektivarefömndersökningsförfarande och utvidgad användning av ordningsbot ochstrafföreläggande samt frågor om avkriminalisering. Även organisatoriska frågor omfattas av utredningensuppdrag, som skall vara slutfört före utgången av juni Prop. Äklagarväsendetgår fr.o.m. /92 in i en ny treårig Bilaga 4 budgetperiod. Möjlighetema till långsiktig planering och resursutnyttjande bör i förening med fortsatta satsningar på ADB öka möjlighetema att bemästraden växande arbetsmängden i avbidan på de mera genomgripande förslag som kanförväntas av åklagaruiredningen. Reglemai (RB) om förfarandet vid de allmänna domstolama har under detsenaste årtiondet varit föremål för ett omfattande reformarbete. Bestämmelsemaom rättegången vid tingsrältema har moderniserats och effektiviserats genom enreform som trädde i kraft . har reglema förhögsta domstolens verksamhet reviderats efter förslag i prop. 1988/89:78,varigenom högsta domstolens roll som prejudikatinstans har stärkts. Vidare harunder en hel del ändringar i förfarandereglema för hovrätternagenomförts. Ytterligare ändringar i det processuella regelsystemet vilka berörhuvudsakligen de allmänna domstolama har gjorts pä gmndval avprop. 1989/90:71. Ett viktigt steg mot en renodling av domstolsväsendet togs påförsommaren 1990 när efter förslag av regeringen i prop. 1989/90:85beslutade att den summariska processen skall flyttas över från tingsrältematill kronofogdemyndighetema. Det pågår nu ett intensivt förberedelsearbete föratt den nya ordningen skall kuima genomföras enligt planema . Ytterligare ett par reformprojekt har helt nyligenlett till lagstiftning. Det gäller dels en omfördelning av vissa måltyper frånfastighetsdomstol till allmän domstol (prop. 1990/91:32), dels eneffektivisering av delgivningssystemet (prop. 1990/91:11). Framför allt densismämnda reformen bör kunna bidra till efterlängtade förbättrmgar av domstolarnasmöjligheter att hantera målen på ett ändamålsenligt sätt. En stor del av reformarbetet på den centralaprocessrättens område är för den närmaste framtiden knuten tilldomstolsutredningen. En viktig uppgift för den utredningen är att göra enöversyn av förvaltningsprocesslagen (1971:291) som styr förfarandet vidförvalmingsdomstolarna. Vidare skall utredningen se över de förfarandereglerför de allmänna domstolama som inte direkt angår tvistemål och brottmål. Detgäller för tingsrättemas del lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärendenoch för hovrällemas och högsta domstolens del reglema i RB om besvär. Ocksåfrågor om hur överrättemas resurser bättre skall kunna koncentreras till demera svårbedömda målen övervägs av utredningen. 1 det här sammanhanget bör också nämnas att viktigafrågor med processuell anknyming övervägs av åklagaruiredningen -90. Jag tänkerdå dels på frågor om vilken plats instituten åtalsunderlåtelse. strafföreläggande och föreläggande av ordningsbot bör ha i vårt Prop. rättsväsende, dels på frägor om fömndersökningens bedrivande, inte 1990/91:100 minst den centrala frågan om fömndersökningsledningen. När det gäller rättshjälpsområdet vill jag erinraom de omfattande förändringar av såväl materiell som organisatorisk natur somägt rum . Betydelsefulla materiella förändringar gjordes den 1juli 1988 på gmndval av prop. 1987/88:73 om förbättringar inomrättshjälpssystemet. Och i organisatoriskt hänseende träder, som nämnts,en helt ny organisation av rättshjälpsadministrationen i funktion den 1 januari1991. De materiella förändringarna i rättshjälpssystemetsom genomfördes syftade till att koncentrera de resurser som finnstillgängliga för allmän rättshjälp till de områden där störst behov av sådanrättshjälp har ansetts föreligga. På en punkt - möjligheten till rättshjälp isamband med bodelning efter äktenskapsskillnad -uppmärksammades efterlagändringama en viss ojämnhet i rätts-hjälpsnämndemas praxis som kunde ledatill mindre tillfredsställande resultat i vissa fall. På initiativ av justitiedepartementetdiskuterades dessa frägor vid en hearing under medverkan av bl.a.advokater och rätlshjälpsmyndighetema. Sedan frågorna genomlysts vid hearingensynes praxis ha stabiliserats. Nägon anledning att aktualisera en lagändring pädenna punkt synes därför åtminstone inte föreligga. Jag vill i sammanhanget också nämna alt en hearingi justitiedeparte-mentets regi ägt mm angående behovet av ochmöjligheterna lill rättsligt bistånd ät dem som drabbats av våldsbrottutomlands. Frågan har uppmärksammats också i (jfr 1990/91:JuU4, rskr.16). Rättshjälpskostnadema har fortlöpande stigit ochöverstiger nu . Det är självfallet angeläget att manåterkommande analyserar kosmadsutvecklingen och prövar i vilken utsträckningkostnadema kan nedbringas. Jag kommer därför att ta initiativ till en sådangranskning genom försorg. 1 sammanhanget förtjänar ocksä att nämnas attregeringen per , i avvaktan på resultatet av den tilltänktaöversynen, från har återtagit beslutanderätten beträffande bl.a.taxor på rättshjälpsområdet. Jag återkommer med en närmare redovisning avrättshjälpsfrågoma när jag behandlar frågan om anslag till rättshjälpen. I min anmälan till budgetproposition togjag upp problematiken kring massmediabevakningen av uppmärksammaderättegångar. Den genomlysning av frågoma som jag där aviserade bör enligt minmening kompletteras med ytterligare erfarenheter från pågående rättegångar.Därför bör redovisningen av resultatet anslå något. I detta sammanhang bör också nämnas detlagstiftningsärende rörande begränsningar i målsäganderätten som jag initierade . Sedan lagrådets yttrande över ett lagförslag i ärendet inhämtats ägde en 10 En del ytterligare Prop. kompletteringar av beslutsunderlaget erfordras innan jag är beredd att 1990/91:100 ta ställning till ärendets fortsatta behandling. har i sitt slutbetänkande (SOU1990:51) föreslagit en särskild lag om hemlig teknisk avlyssning. Enligtförslaget skall hemlig teknisk avlyssning ("huggning") fä användasvid förundersökning angående brott mot rikets säkerhet och vissa brott som innefattarvåld, hot eller tvång i politiska syften. Det nya tvångsmedlet skulle i alltväsentligt regleras med utgångspunkt 1989 ändrade reglema för hemligteleavlyssning. En motsvarande lagstiftning föreslås när det gäller användningav övervakningskamera i den brotisuiredande verksamheten. Förslagen övervägsefter remissbehandling i . Jag skall nämna ytterligare en fräga med anknymingtill tvångsmedel. Reglema i 28 kap. 5 § RB om polismans rätt alt på egen handbesluta om husrannsakan ändrades på så sätt att beslutsbefogenheteninskränktes till sädana fall dä det är fara i dröjsmål (jfr prop. 1988/89:124s. 61, JuU 25. rskr. 313; prop. 1989/90:71 s. 78, JuU 32, rskr. Jag harnyligen fått indikationer pä att de nya reglema pä sma häll anses medföraproblem. Jag avser mot den bakgrunden att ta initiativ till ennärmare undersökning ay lagändringens effekter i olika delar av landet. När det gäller frågor som kan bli aktuella pä litelängre sikt vill jag nämna s.k. grupptalan i tvistemål som aktualiserats bl.a.genom en framställning från konsvmientverket. Frågan gäller i grunden hur manskall åstadkomma ett förbättrat rättsskydd för vad man har kallat kollektiva,diffusa och fragmentariska intressen, särskilt vid tvister om små belopp. Ämnetrör inte bara konsumentområdet utan även t.ex. miljörätten. I denna fräga harnordiska överläggningar ägt rum . Jag avser att verka för attmöjlighetema all införa grupptalan i svensk rätt utreds i lämplig form. Jag vill ocksä nämna att frågan om en översyn avlagen (1929:145) om skiljemän är aktuell bl.a. efter en framställning frånStockholms . (Ju 1988:02) lade fram delbetänkandet (SOU 1990:74) Skuldsaneringslag. Där föreslås att det i vårt land införs en möjlighet för fysiska personer att fä skulder helt eller delvis avskrivna efter beslut av domstol. Utredningen har gripit sig an vad som främst rör rekonstmktion av företag som råkat i kris. Utredningsuppdraget har genom utfärdade tilläggsdirektiv (dir. 1990:74) avgränsats bl.a. gentemot en av industriministem tillkallad kommitté som skall undersöka möjlighetema att förebygga konkurser pä ett mer allmänt plan. arbete skall vara avslutat . Utsökningsbalkenses över genom Prop. En förstadelrapport har remissbehandlats och övervägs /91:100 En slutrapport från riks- Bilaga4 skatteverket väntas i början av är 1991. Dethar nu gått ungefär vår nya regeringsform fick sin huvudsakligautformning. därefter har det konstitutionella reformarbetetresulterat bl.a. i att grundlagens skydd för de medborgerliga fri- ochrättighetema förstärkts och byggts ut. Däremot har det utredningsarbete somgällt sädana frågor som mandatperiodemas längd, den gemensamma valdagen,valsystemet (t.ex. personvalsfrägan och valkretskretsindelningen), det s.k.upplösnings- eller extravalsinstitutet samt formema för regeringsbildningeninte lett fram till en så bred politisk enighet som bmkar eftersträvas vidgrundlagsändringar. Vissa erfarenheter frän de senaste decenniernavisar att värt politiska systems beslutsförmåga mte alltid varit tillräcklig.Svåra och på kon sikt impopulära - men nödvändiga - beslut hindras av attmöjlighetema varit små att forma handlingskraftiga majoriteter. Siatsmi-nistemhar med de andra partiledarna i diskuterat förfati-ningsfrägan medsikte på sådana ändringar att den svenska demokratin skall fä bättrefömtsätmingar att pä ett ansvarsfullt sätt lösa sina uppgifter. Även andrafrågor har behandlats vid dessa diskussioner. Överläggningarna kommer attfortsätta i början av nästa är då beslut också skall fattas om i vilka formerdet vidare arbetet skall bedrivas. Regeringen överlämnade tillriksdagen en proposition om yttrandefrihetsgnmdlag m.m. (prop. 1990/91:64). Ipropositionen föreslås en ny särskild gmndlag till skydd för yttrandefriheteni radio, television, filmer, videogram och ljudupptagningar m.m. Förslagetbygger i väsentliga delar på yttrandefrihetsutredningens förslag i betänkandet(SOU 1983:70) Väma yttrandefriheten. Det innebär att i princip samma slagsgrimdlagsskydd som bestämmelsema i tryckfrihetsordningen (TF) ger trycktaskrifter skall införas för yttranden som framförs i de angivna mediema.Beredningen av ärendet inom har - i enlighet med önskemål avriksdagen (KU 1987/88:36, rskr. 290) - skett under medverkan av de politiskapartierna. I propositionen behandlas ocksä förslag som lagtsfram av med- delarskyddskommittén i betänkandet (SOU 1990:12) Meddelarräti. har - också pä begäran av - utrett frågan om meddelarfriheten i förhållandet mellan enskilda (dir. 1988:57). Kommittén fick genom tilläggsdirektiv (dir. 1989:03) i uppdrag att Överväga dels justeringar av vissa föreskrifter i TF om 12 tystnadspliktenför dem som är verksamma inom bl.a. tidningsföretag . och nyhetsbyråer i fråga om vem som har lämnat uppgifter /91:100 publicering,dels om föreskriftema är lämpligt utformade för dem som Bilaga 4 meddelareller anskaffar uppgifter för offentliggörande i skrifter som trycks utomlands. Efter remissbehandling av betänkandet förs kommitténsförslag i de två sistnämnda frågoma fram i propositionen. På grund av remissutfallet föreslås däremot inte någon sådan grundlagsfäst rätt som kommittén har förordat för enskilda inom företag och organisationeratt lämna uppgifter, som omfattas av en avtalsgmndad tystnadsplikt, för publicering utan att drabbas av sanktioner. Frågan skall övervägasytterligare bl.a. i belysning av erfarenheter av tillämpningen av lagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter. Regeringen överlämnade tillriksdagen en proposition om offentlighet, integritet och ADB (prop.1990/91:60). I propositionen föreslås bl.a. vissa ändringar i TF. Förslagenbehandlas under avsnitt 3.2. De förhandlingar som förs mellan EFTA-ländemaoch EG beträffande ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) syftar tillett avtal som skall kunna träda i kraft då EGs s.k. inremarknad skall vara fullbordad. Eftersom grundlag endast kan ändras i sambandmed val till , måste de grandlagsbeslut som ett kanföranleda fattas redan i samband med valet för att avtalet skall kunnaträda i kraft som planerat. Mot denna bakgrund har några av de rättsliga ochinstitutionella frågor som aktualiserats i förhandlingama analyserats ipromemorian (Ds 1990:58) Ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) ochden svenska grandlagen. I promemorian dras slutsatsen att - såvitt nu kanbedömas - ett kommande inte kräver några gmndlags-ändringar.Promemorian har remissbehandlats. Regeringen har efter remissbehandlingen beslutatatt i ett avseende föreslå en gmndlagsändring med anledning avEES-förhandlingama. I dessa har bl.a. diskuterats möjligheten att efter mönsterav EG-rätten införa en ordning där nationella domstolar och andra myndigheter ivissa fall skall eller-får inhämta s.k. tolknmgsbesked från en domstol påintemationeU nivä. 1 syfte att fä klargjort att en sädan ordning inom ramen förEES skulle vara förenlig med regeringsformen har regeringen beslutat föresläriksdagen ett tillägg till regeringsformens kapitel om rättskipning ochförvalming (prop. 1990/91:65). har gett regeringen tiUkänna att den bör återkomma lill i fråga om konstitutionella aspekterpä ett svenskt medlemskap i (1990/91:UU8 rskr. Ytterligare en ändring i regeringsformen föresläs iprop. 1990/91:66 om ersättare för justitieräd och regeringsråd. 1990/91:67 förslag om vissa ändringar i regeringsformensbestämmelser om normgivningen beträffande . , som bl.a. föreslagit attsamemas särskilda ställning skall markeras i regeringsformen, behandlas i avsnitt 3.4. 3.2 Offentlighetoch sekretess Prop. 1990/91:100 Nära samband med yttrandefriheten harprincipen om allmänna Bilaga 4 handlingars offentlighet. Offentlighetsprincipenbegränsas genom regler om sekretess. Sekretesslagen (1980:100) antogs avriksdagen är 1980. Lagen iimefattar en samlad reglering av sekretess förallmänna handlingar och tysmadsplikt för offentliga funktionärer. Lagenstillämpning följs med stor uppmärksamhet från sida.Förslag till ändringar i sekretesslagen läggs fram fortlöpande i mån av behov.Flera ändringar har trätt i kraft ocksä . Som exempel kan nämnasatt beslut om åtgärder mot skador av våldsskildringar i rörligabilder iimebar bl.a. att en ny sekretessbestämmelse infördes om sekretess iärenden om granskning av film eller videogram. Med anledning av bl.a. begäran(1988/89:KU14, rskr. 51) har inom utarbetats enpromemoria (Ds 1990:11) om sekretess inom och mellan myndigheter påvårdområdet. Promemorian har remissbehandlats. Inom departementet förberedsför närvarande på gmndval av promemorian en lagrädsremiss med förslag tillvissa ändringar i sekretesslagens bestämmelser om uppgiftslämnande mellanmyndigheter. I remissen kommer ocksä vissa andra frågor om sekretess attbehandlas som den om konkursförvaltares rätt att få ta del avrevisionspromemorior som upprättats inom skatteförvaltningen beträffandekonkm-sgäldenärer. Avsikten är att en remiss skall överlämnas till lagrädet ibörjan av är 1991. Med anledning bl.a. av riksdagsuttalanden omsekretessfrågor (1989/90:KU10 och 1989/90:SoU 28) övervägs för närvarandebehovet av ytterligare lagändringar. Offentlighetsprincipens tillämpning påADB-upptagningar har under senare är gett upphov till en del såväl teoretiskasom praktiska problem. Dessa frågor har utretts av data- ochoffentlighetskommittén som avgav sitt slutbetänkande (SOU1988:64) Integritetsskyddet i informationssamhället 5. OffenUighetsprincipenstillämpning på upptagningar för automatisk databehandling. Kommittén hartidigare lämnat fyra delbeiänkanden under den gemensamma-huvudtitelnInlegritetsskyddet i informationssamhället (SOU 1986:24 och 46, Ds Ju 1987:7samt SOU 1987:31). Som jag redan nämnt har regeringen pägmndval av daia- och offentlighetskommitténs olika betänkanden till överlämnat en proposition om offentlighet, integritet och ADB (prop. 1990/91:60). I propositionen föresläs vissa ändringar i iryckfriheis- förordningens bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet.