prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Av antalet skadade är det främstolyckor där motorcykJister och fotgängare varit inblandade som minskat. Dessaolyckor har minskat . Det totala antalet personskadeolyckor har minskatmed . Vägtrafikenshöga olycksrisker beror främst på dagens komplicerade trafiksituation med storvariationsrikedom i trafiken. Strävan är därför att göra trafikmiljön ochtrafiken enklare och mindre krävande. För att underlätta för TSV att fullgörasin viktigaste uppgift samordning finns under ledning av verket etttrafiksäkerhetsråd. I rådet ingår förutom TSV representanter på högstaledningsnivå för , , ,transportforskningsberedningen, . Rådet utarbetar ett rullande treårsprogram.Programmets främ sta syfte är att beskriva vilka åtgärder som måste vidtas för att uppnå trafiksäkerhetsmålen. För perioden /921993/94 har rådet antagit trafiksäkerhetsprogram. Prioriteringen av åtgärderna har gjorts utifrån samhällsekonomiska kostnader. För perioden prioriterar rådet främst ett nytt hastighetsbegränsningssystem för landsbygdens vägnät. Därefter prioriteras genomförandet av ett flertal ändringar i trafikmiljön 56 byggande av minicirkulationsplatseroch guppoch hålor i vägen. Prop.1990/91: 100 TSVs resuhat för /90 Måletför TSV är att varje verksamhetsområde skall bära sina egna kostnader samt attavgiftssättningen skall vara jämn över tiden. För /90 visar verksamheten ettöverskott på 8 milj.kr. Detta är 36 milj. kr. mindre än föregående budgetårsöverskott. Verksamhetsområdet ger det störstaöverskottet. Även Fordonsområdet ger ett visst överskott. För övriga områdenär resultaten däremot negativa. 1 synnerhet verksamhetsområdet gårmed förlust. Underskottet för det området uppgick till närmare 14 milj. kr. TSVingår bland de myndigheter som försöksvis har treåriga budgetramar. Periodenomfattar budgetåren 1989/901991/92. Kommande budgetår är således iperioden. TSV har i anslagsframställningen hemställt attverksamhetsområdet skall vara det högst prioriterade området. Verkethar vidare hemställt att vid prövning av alternativt höjda ambitionsnivåer börföreslagna insatser inom verksamhetsområdena Samordning och Trafikantprioriteras i nämnd ordning. Slutligen har verket hemställt att full kostnadstäckningskall eftersträvas inom varje verksamhetsområde samt att ev. överskott skalltillföras verkskapitalet. Detta får tas i anspråk om volymerna minskarofömtsett. Riksdagenhar fastställt följande mål för landets trafiksäkerhetsarbete: 1.Dettotala antalet dödade och skadade i trafiken skall fortlöpande minska. 2.Risken attdödas och skadas i trafiken skall fortlöpande minskas för alla trafikantkategorier. 3.Risken attdödas och skadas i trafiken skall minskas i högre grad för de oskyddade trafikanterna änför de skyddade. Barnens problem skall särskiltbeaktas. Underavsnittet Särskilda frågor i denna budgetproposition redovisar jag minaöverväganden med anledning av den översyn av transportrådets verksamhet somgjorts. Mitt ställningstagande är att transportrådet bör avvecklas /92. Med anledning härav föreslår jag att regeringen bemyndigasatt kunna föra över erforderliga arbetsuppgifterfrån transportrådet till trafiksäkerhetsverket. S.lMålen för trafiksäkerhetsarbetet och trafiksäkerhetsprogrammet Under1950- och 1960-talen ökade antalet olyckor i trafiken markant. Antalet dödade följdetillväxten av antalet bilar. införaobligatorisk kontrollbesiktning, det radikala beslutet att gå över tillhögertrafik och de kraftfulla informationsinsatser från bl.a.frivilligorganisationerna som gjordes i samband med omläggningen bidrog starkttill att minska antalet dödade i trafiken. Jag kan konstatera att sedan mitten av 1960-talethar mycket gjorts på vägtrafiksäkerhetens område och s;tora resurser harsatsats. Trotsdetta har ökningen av antalet dödade , när målen förstfastställdes, ökat med 146 personer eller fram t.o.m. . För år 1990kan vi märka en nedgång i antalet dödade och skadade i trafiken. Om detta ärett trendbrott är för tidigt att säga. Det kan noteras att även varrelativt bra från trafiksäkerhetssynpunkt jämfört med tidigare och följande år. Olycksutvecklingen(dödade och skadade i vägtrafiken) framgår av följande diagram. 1990/91:100 Bil. Dödade resp. skadade i vägtraåkolyckor, 1982-1989. Index = 100, <'' j 1årets trafiksäkerhetsprogram är åtgärderna prioriterade utifrån samhällsekonomiskakostnader. Bland de högprioriterade åtgärderna finns ett nytthastighetsbegränsningssystem för andra vägar än tätortsvägar. TSV har även i ensärskild rapport redovisat kriterier för att fastställa hastighetsgränsernaför vägar utanför tätort. Regeringen har uppdragit åt TSV att komplettera dettaförslag utifrån samhällsekonomiska aspekter. Jag avser därför att eftersedvanlig beredning senare återkomma till med mina ställningstagandentill TSVs förslag till ett nytt hastighetsbegränsningssystem. Trafiksäkerhetsarbetet är spritt på mångamyndigheter och organisationer. Samordningsarbetet är därför svårt. Jagkommer därför senare denna dag föreslå regeringen att det offentligatrafiksäkerhetsarbetets organisation ses över i syfte att åstadkomma eneffektivare resursanvändning samt öka förutsättningarna att uppnå de avriksdagen fastställda trafiksäkerhetsmålen. 1 avvaktan på resultatet av översynen avtrafiksäkerhetsarbetet anser jag Prop. 1990/91:100 att TSV, liksomhittills, skall prioritera verksamhetsområdena Samord- Bil. 8 ning ochTrafikant. Jagdelar TSVs uppfattning att full kostnadstäckning skall eftersträvas. Samtidigtvill jag erinra om att prisutvecklingen bör vara jämn över tiden. Dessa två målkan vara motstridiga. För /92 bör TSV utöver den genomsnittligainleveransen på av intäkterna inleverera 163 milj.kr. Detta senare belopputgör ersättning för länsstyrelsernas arbete med körkortshanteringen ochbilregistreringen. Regeringenföreslog i prop. (1987/88:50) om ny trafikpolitik inför 1990-talet att 450milj. skulle anvisas som bidrag till köpare av nya lastbilar och bussar somi förtid uppfyller kommande obligatoriska avgaskrav. beslutade ienlighet med regeringens förslag. Regeringen har senare beslutat att skärptautsläppskrav för tunga fordon skall införas tidigare än som föreslogs i nyssnämnda proposition. Regeringen har med anledning av beslut(prop. 1987/88:85, JoU 23, rskr. 373) infört ett bidrag till den sominstallerar avgasrenande utrustning på äldre bilar. Bidraget har utnyttjats imycket liten omfattning. Som en del i regeringens åtstramningspaket föreslårjag att bidragen fr.o.m. /92 avvecklas. Besparingen uppgår till162,5 milj. kr. () har i en rapport till regeringen granskat den statliga fordonskontrollen.Revisionen berör framför allt den obligatoriska periodiska kontroll som utförsav AB () samt polisens och TSVs kontroller på väg, s. k.flygande inspektioner. RRV finner vid sin granskning att flera förhållandenföranleder behov av förändringar inom trafiksäkerhetsområdet. Mot dennabakgrund har RRV föreslagit åtgärder som enligt verkets bedömning bör leda tillett mer effektivt utnyttjande av de resurser som satsas påtrafiksäkerhetssektorn. RRVs rapport har remissbehandlats. ASB har i sittremissvar ställt sig positiv till RRVs förslag att överföra verksamheten med flygande inspek tion från polisen och TSV till ASB. ASB är också i princip positiv till att ersätta vissa efterkontroller med verkstadsintyg. () delar RRVs inställning till stora delar. RPS anser att polisen bör vara med vid kontroller på väg men att den bör biträdas av ASBs expertis på området. RPS är positiv till att efterkontroller ersätts med intyg från en verkstad. TSV instämmer i stort i RRVs bedömningar och förslag till åtgärder, TSV anser dock att trafikövervakningen bör skötas av specialin- riktad trafikpolis. () anser att årlig besiktning 59 är nödvändig för attbehålla nuvarande miljöambitioner. Verket delar inte Prop. 1990/91:100 RRVsförslag i fråga om verkstadsintyg. SNV anser vidare att kontroll på Bil. 8 vägär ett bra komplement till den periodiska kontrollen. En utökning av kontrollenpå väg kan enligt SNV ge positiva miljöeffekter. Kungliga Automobil Klubben(KAK) stöder i allt väsentligt RRVs förslag. KAK framhåller vikten av ett mernyanserat kontrollsystem där tidsintervallen varierar med hänsyn till fordonensålder och slitage. delar i stort de bedömningar ochslutsatser som RRV kommit fram till. Statens mät- och provstyrelse stöder RRVsförslag till stora delar men anser inte att få anmärkningar motiverar att nästakontrolltillfalle senareläggs. Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringenatt besiktningen för personbilar samt lätta lastbilar och bussarbör slopas. I övrigt skall besiktningen ske enligt nu gällande ordning. Motorcyklar och lätta släpvagnar bör besiktigasefter och därefter till dess att fordonen är ochdärefter som . Effekterna av dessa åtgärder bör utvärderas. Omutvärderingen visar att åtgärderna innebär en effektivare användning avresursema bör senare övervägas att personbilar samt lättalastbilar och bussar undantas från besiktning, om de har varit felfria åretdessförinnan. Möjlighet till efterkontroll med användning av verkstadsintyg börinföras. I princip bör alla kategorier av fordon komma i fråga. När det gäller efterkontrollen anser jag att dennuvarande inställelseskyldigheten hos ASB i viss utsträckning bör kunnaersättas med ett intyg från en verkstad om att felet har åtgärdats. Dennuvarande möjligheten att göra efterkontroll hos ASB bör dock vara kvar som ettalternativ. Efterkontroll bör anses ha skett när intyget kommit in till ochgodtagits av TSVs regjsteravdelning. Vissa krav bör ställas på de verkstädersom får rätt att utfårda verkstadsintyg. En verkstad bör därför godkännas efteransökan. Administration av ett system med godkändaverkstäder och kontroll av dessa verkstäder medför vissa kostnader som börtäckas av avgifter från verkstäderna. En sådan ordning skulle innebära storasamhällsekonomiska besparingar, framför allt för den enskilde. Sammanlagt kanantalet besiktningar beräknas minska med ca 850000 . Dessutom frigörsresurser som skulle kunna användas till en ökad trafikövervakning på väg ochför ökad kontroll av tunga fordon. Jag avser att i annat sammanhang återkomma tillregeringen med förslag i de hänseenden jag nu har berört. Genomförandet bör skeså snart som möjligt. Motbakgmnd av vad jag har anfört i det föregående hemställer jag att regeringenföreslår att 1. godkänna vad jag förordat om inriktningen avtrafiksäkerhetsverkets verksamhet, 2.regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag har 60 anförtom den statliga fordonskontrollen samt Prop. 3. godkänna att bidragssystemet för Bidrag tdlreningsutrustning Bil. 8 på nya lastbilar och bussar och Bidrag tillreningsutrustning på äldre personbilar skall upphöra. Trafiksäkerhets verket: Samordning, Trafikmiljö,Fordon och Trafikant 1989/90Utgift O 1990/91Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 Anslaget omfattar verksamhetsområdena Samordning, Trafikmiljö, Fordon och Trafikant. TSVhar som särskild uppgift att samordna trafiksäkerhetsarbetet. Samordningsansvaretomfattar alla nivåer, dvs. central, regional och lokal. Med samordning avses arbetet med att bl. a. riktaolika myndighetsinsatser mot de gemensamma mäl som satts upp förtrafiksäkerhetsarbetet. För det centrala samordningsarbetet skalltrafiksäkerhetsrådet samordna och planera de övergripande programplanerna förtrafiksäkerhetsarbetet. Verket pekar i sin anslagsframställning på att detsom ett led i fortsatt effektivisering satsar på utveckling av genomförddecentralisering och delegering, ökad effektivitet genom fortsatt datorisering,utbildnings- och utvecklingsmöjligheter för de anställda samt arbete iprojektform. Detta innebär att verket centralt och gentemot distriktenfortsätter att arbeta med målstyrning, decentralisering, budgetdialog,förbättrad ekonomistyrning och kostnadskontroll. Övergångentill försök med ett treårigt budgetsystem och målstyrning av verksamheten harvisat sig positiv. Verksamhetens planering underlättas genom ökadlångsiktighet. Det har dock visat sig att de åtgärder som vidtagits varitotillräckliga för att uppnå trafiksäkerhetsmålen. Jag avser att senare föreslå regeringen vissahöjningar av bl.a. förar-provsavgifter i verkets taxa. Budgeten kan utifråndessa avgifter och de förutsättningar jag har angett beräknas enligtnedan. För /92 beräknas ett nollresuUat. ,991/92 Prop. Verkskapital -6,8 * För /91 beräknas underskottet till 3,4milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Trafik.säkerhetsverkel:Satnordning, Trafikmiljö, Fordon och Trafikant för /92 anvisaett förslagsanslag på I . : Bil- och körkortsregister m.m. 1989/90 Utfall O 1990/91 Anslag 1000 1991/92 Förslag 1000 Anslaget omfattar verksamhetsområdet . Verksamheten består i att administrera ett antalrikstäckande informationssystem. TSV svarar för driften av de datorbaseradebil-, körkorts- och yrkestrafikregistren. Verket administrerar även systemetmed parkeringsanmärkningar samt tillhandahåller datorkapacitet och program-och systemeringsresurser för båtregistret. Dessutom bedriver TSV uppdragsverksamhetpå kommersiell basis genom försäljning av registeruppgifter och personligaskyltar. Övergången till försök med ett treårigt budgetsystem ochmålstyrning av verksamheten har visat sig positiv. Verksamhetens planeringunderlättas genom ökad långsiktighet. Det har dock visat sig att de åtgärdersom vidtagits varit otillräckliga för att uppnå trafiksäkerhetsmålen. TSV har föreslagitADB-investeringar för sammanlagt ca 45,5 milj.kr. Jag föreslår att investeringar får göras för ca 5 milj. kr. av egna medel och för ca 40,5 milj. kr. över trettonde huvudtitelns anslag B 2. Jag har i denna fråga samrått med chefenför civildepar- Prop. 1990/91: 100 tementet. Jag avser att senare föreslåregeringen vissa smärre avgiftshöjningar i verkets taxa. Budgeten /92 kan utifrån dessa avgifter och de förutsättningar jagtidigare angett beräknas enligt nedan. Underskottet beräknas då till 16,7milj. 1991/92 milj.kr. Resultat** -16,7 * Varav länsstyrelsekostnad 163,1milj.kr. ** För /91 beräknas resultatet till 2.8 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Trafiksäkerhetsverket:Bil- och körkortsregisler m. m. för /92 anvisa ettförslagsanslag på I . Bidrag till för trafiksäkerhetensfrämjande 1989/90 Utgift 29400000 1990/91 Anslag 30576000 1991/92 Förslag 31799000 () hemställer om 34,4 milj.kr. i bidrag förverksamheten under /92. Av detta avses 2 milj. kr. användas förutvecklingsarbeten i syfte att hitta nya och effektivare metoder förinformation och utbildning. NTF har för /92budgeterat kostnader för sin verksam het till 43 milj. kr. Kostnaderna avser särskilda aktiviteter och kampanjer m.m. för 25,1 milj.kr. samt basverksamhet för 17,9 milj.kr., varav 9,8 milj. kr. avser regional och lokal verksamhet och 1.7 milj. kr. avser försälj ningsverksamheten. 1 kostnaderna ingår intäkter från Barnens 63 samtförlagsverksamheten till en summa av 13,4 milj.kr. Verksamheterna Prop.1990/91:100 går dock med förlust och redovisas endast som kostnader. NTF har budgeterat intäkterna för budgetåret1991/92 till 43 milj.kr. Dessa utgörs av 34,4 milj.kr. i statsbidrag och 8,6milj.kr. 1 syfte att effektivisera trafiksäkerhetsarbetetför /92 avser NTF att koncentrera verksamheten på ett mindre antalinformationsobjekt enligt följande prioriterade områden På NTFs uppdrag skall VTl bedriva långsiktig,kunskapsuppbyggande forskning i syfte att effektivisera NTFs trafiksäkerhetsarbete. Verksamheten har styrts mot enomfattande decentralisering och överföring av resurser tilltrafiksäkerhetsförbunden och föreningarna. Decentraliseringen kommer attfortsätta. () har på regeringens uppdrag utvärderat beslut att dela upptrafiksäkerhetsinformationen i s.k. sakinformation och s.k. pläderandeinformation. Verkets sammanfattande bedömning är att målsättningen meduppdelningen inte har uppfyllts. Som ett alternativ till nuvarande uppdelningav informationsmedlen föreslår RRV att ansvaret för statligt finansieradtrafiksäkerhetsinformation bör ligga på TSV. RRV har vidare bl. a. föreslagit att all statligtrafiksäkerhetsinformation bör belasta fordonsägarna direkt. Jag delar RRVs uppfattning om finansieringen av denstatliga trafiksäkerhetsinformationen. Jag avser därför i samband med förslagtill budget för /93 lämna förslag till samverkansformer mellanstaten och NTF. Den slutliga utformningen bör avgöras när förslaget föreliggerfrån översynen av det offentliga trafiksäkerhetsarbetets organisation enligtvad jag informerats om avser NTF" att anpassa sin verksamhet med hänsyntill att informationsmedlen fr. o. m. /93 kan komma att utgå iandra former. I avvaktan på resultatet av översynen föreslår jagatt NTFs anslag för nästa budgetår räknas upp till 31 799 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till för /92 anvisa ett anslag på . D. Järnvägstrafik Prop. Banverketär enligt sin instmktion (SFS 1988:707) central förvaltningsmyndighet förfrågor som rör järnvägar. Verkets huvuduppgifter är att främja järnvägensutveckling, att driva och förvalta statens spåranläggningar samt att ha handom säkerhetsfrågor för all spårtrafik i landet. 1 detta ligger planering,projektering och byggande av nya banor samt drift och underhåll av nuvarandebanor. uppgift är att tillhandahålla ettbansystem som möjliggör att järnvägstrafiken blir en konkurrenskraftig,miljövänlig och trafiksäker del av transportsystemet. Förpersontrafikens utveckling är det avgörande om järnvägen kan erbjuda snabba,frekventa och tillförlitliga förbindelser. Det är möjligheterna att erbjudahögre hastighet, fler avgångar och god tidtabellshållning som blir avgörandeför järnvägens framtida konkurrenskraft. På motsvarande sätt är det möjligheterna att minskaden totala transporttiden, skräddarsy transportlösningar samt förbättrapunktlighet och effektivitet som avgör om godstrafiken kan behålla och utökasina marknadsandelar. 1.1 Plan for nyinvesteringar för perioden 2000 Banverkethar i enlighet med förordningen om plan för stomjärnvägar (SFS 1989:67) i majår 1990 redovisat ett förslag till plan för investeringar i stomjärnvägsnätetför perioden 19912000. Planen har upprättats utifrån nationella behov ochomfattar ombyggnader som innebär en väsentlig förbättring av de aktuellabanorna samt nybyggda banor som kommer att ingå i stomnätet. Prioriteringenmellan olika objekt har gjorts utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. Regeringens direktiv angav att planen skullebaseras på en nivå som uppgick till 1000 milj.kr. prisnivå.Utöver denna nivå, som i planen kallas Plan 10, har valt att redovisavad som kan utföras vid två alternativa nivåer på nyinvesteringsanslaget. Dessabåda nivåer innebär en dubblering resp. en tredubbling av Plan 10 och benämnsPlan 20 resp. Plan 30. Förslaget till jtomnätsplan har remissbehandlats ochfastställts av . Järnvägensandel av godstransportarbetet ökade . Ökning en gällde både inrikes och utrikes transporter. prognos över godstrafikutvecklingen fram visar på en 20-procentig 65 5 1990/91. ökningav antalet tonkilometer. Det är enligt prognosen framför allt de Prop.1990/91:100 långväga transporterna och kombitrafiken som ökar. 8 förökningen av det totala transportarbetet är . Ökningenav persontransportarbetet på järnväg övergick till en vissminskning . harjärnvägsresandet varit tämligen . Med utgångspunkt i en utbyggnad av infrastruktureni enlighet med det trafikpolitiska beslutet beräknar transportrådet att dettotala persontransportarbetet kommer att öka fram . Isamma prognos beräknas den interregionala järnvägstrafiken öka framtill och . Om prognosen i stället baseras påbanverkets planeringsnivå om blir motsvarandeök-ningssiff"ror för järnvägstrafiken , resp. . Ienlighet med det trafikpolitiska beslutet har trafikhuvudmännen under våren 1990träffat överenskommelser med transportrådet om den framtida persontrafiken pålänsjärnvägarna. Endast i två fall har länen beslutat om nedläggning avpersontrafik. Flera län har dessutom beslutat om utökad trafik. Detta innebären ökning av antalet tågkilometer tågplan jämfört med sammaplan för . Underdet gångna året har regeringen prövat frågan om förskottering av medel tillbyggande av länsjärnvägar. Dagens regler innebär att samtliga förskotteringarskall prövas av regeringen. Som jag tidigare nämnt under avsnittet omfinansiering av vägar (7.2) bör få möjlighet att självt prövaförskotteringar där verkets åtaganden uppgår till högst 20 milj. kr. och där förskotteringeninte sträcker sig över mer än en planperiod eller innehåller uppgörelser omindexuppräkning. Vidare bör summan av de godkända förskotteringarna inteöverstiiga av de beviljade anslagen. Sammamtiner som för väginvesteringar bör enligt min mening gälla för vid järnvägsinvesteringar i både stom- och länsjärnvägar. Be loppsgränsen bör dock vara 50 milj.kr. då det gäller järnvägsinvesteringar. Förskotteringsuppgörelser om medel till järnvägar som faller utanför ovan stående villkor bör även fortsättningsvis prövas av regeringen. Bil 8 Regeringen tillsatte ensärskild förhandlare för persontrafi- kenpå (K 1988:A). Förhandlingsmannens uppdrag var att "pröva hurtrafiken på kan utvecklas i former som främjar en ökadturisttrafik". Förhandlingsmannen rapporterade slutligt sittuppdrag . I sin rapport behandlar han frågan om fortsatthuvudmannaskap för persontrafiken på och konstaterar atttrafikhuvudmännen i den trafikpolitiska lagstiftningen åläggs ett ansvar förtransportförsörjningen inom sitt län. Detta innebär enligt utredaren att varjeannan trafiklösning för än en överlåtelse av driften påtrafikhuvudmännen måste göras i samförstånd med dessa. Då det gäller turismeni inlandet säger utredaren att en samlad marknadsföring av inlandet som riktarsig till bilturister förmodligen skulle ge ökade volymer av resenärer långtöver den möjliga ökningen av resenärer på . Jaganser att trafikhuvudmännen bör ges möjlighet att ta över trafiken påinlandsbanan. Staten bör således inte upphandla trafik på sträckan MoraGällivare. Vidare anser jag att godstrafiken på bör ges möjlighetatt utvecklas där () anser att det finns ett långsiktigtunderlag. För att detta skall kunna genomföras måste anvisassärskilda medel. Sådana medel har beräknats under anslaget D 1. Drift ochvidmakthållande av statliga järnvägar. För att trafikhuvudmännen skall kunnata över trafiken bör regeringen ges bemyndigande att sluta avtal med dessa omersättning för övertagandet av ansvaret för trafikförsörjningen. Den6 tillkallade regeringen en svensk delegation (K 1988:03) med uppgiftatt tillsammans med en norsk delegation se över rationaliserings- ochsamverkansmöjligheter mellan och statsbaner i syfteatt minska transportkostnaderna för jämmalmen från . Den svenska delegationen slutförde och rapporteradesitt arbete den . Delegationens arbete har i första hand inriktats på sådana rationaliseringsåtgärder som kan vidtas ensidigt inom resp. land. Utgångs punkten har varit att finna den mest kostnadseffektiva och rationella lösningen för den transportapparat som krävs för att frakta malmen från gruva till hamn med beaktande av de krav som malmkunderna ställer. Arbetet har berört tidtabeller, terminaler, infrastrukturanläggningar, lok- och vagnunderhåll samt bundet kapital i form av lok, vagnar och spåran läggningar. Inom samtliga dessa områden har delegationen lagt fram för slag till rationaliseringsåtgärder på den svenska sidan. dessaåtgärder har inletts och fortsätter inom ramen för de berörda organi- Prop.1990/91:100 sationernas ordinarie verksamhet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att regeringen får bemyndiga banverketatt inom en ram på 50 milj.kr. besluta om förskotteringar av jämvägsinveste- ringar i enlighet med vad jag har anfört (avsnitt 2.1), 2.godkännavad jag anfört om den framtida trafiken på samt 3.bemyndigaregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att träffa avtal med trafikhuvudmännen längs med om ekonomisk ersättning för övertagande avansvaret för trafikförsörjningen. Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar