prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — Inom EG har beslut tagits om att förverkliga en gemensam marknad genom en långtgående integration inom ett stort antal områden. Diskussioner pågår även om en ekonomisk och monetär union. har utvecklingen i Öst- och gått mycket snabbt. En omställning sker nu av såväl politiska som ekonomiska system, vilket kommer att få konsekvenser även för västvärlden. Mot bakgrund av de omfattande behov som är förknippade med återuppbyggnadsarbetet öpp nas möjligheter till en växande marknad för svensk export av bl.a. de investeringsvaror som krävs. Utvecklingen kan innebära en 21 ökad konkurrens frånländer med relativt låga lönekostnader och närhet Prop. 1990/91:87 till densvenska marknaden. Deninternationella integrationen jämte inhemska avregleringar inom främstvalutaområdet medför nya förutsättningar för företagens verksamhet ochnäringspolitikens utformning. Utvecklingen har inte bara inneburit ökadutrikeshandel utan också medfört en ökad faktorrörlighet. Det gäller såvälkapital som andra produktionsfaktorer. Svenskaföretag har mer aktivt än tidigare kunnat utnyttjat de fördelarsom en ökad internationell rörlighet medför. Många av de stora företagen har enbetydande del av hemmamarknaden och strävan att expandera ytterligare har oftamedfört direkta investeringar i produktionsanläggningar utomlands. Genomatt sprida produktion och försäljning över flera olika länder skapas inte baraökade avsättningsmöjligheter utan också möjligheter att effektivt utnyttjaolika typer av stordriftsfördelar. Det gäller bl.a. möjligheterna att fördelakostnaderna för forskning och utveckling, vilka blivit allt mer betydelsefulla.En internationaliserad arbetsmarknad för väl utbildad ochspecialiserad arbetskraft underlättar detta. Det är också möjligt att genomsänkta transportkostnader förlägga olika led av produktionen i olika länder. Ettexempel på ökad faktorrörlighet är att de svenska företagens direktinvesteringari utlandet ökat väsentligt . En stor del av denna ökning utgörsvisserligen av fastighetförvärv men också investeringar i produktionsbolag harökat betydligt . Företagensdirektinvesteringar utomlands har kommit till stånd parallellt med en starkindustriell tillväxt inom landet. Investeringstakten i var underperioden mycket hög som arbetslösheten var låg och många företag hadepåtaglig brist på ledig produktionskapacitet. Investeringar i produktionutomlands har därför varit en förutsättning för de svenskaföretagens expansion och en bibehållen marknadsposition. Det har emellertidfunnits en obalans mellan utgående och ingående direktinvesteringar. Deutländska företagens investeringar i har visserligen ökat men inte isamma omfattning som de svenska företagens investeringar utomlands. Detta är enbrist eftersom utländska investeringar inte bara skapar produktion ocharbetstillfällen utan också kan tillföra svenskt näringsliv ny och värdefullkunskap vad avser exempelvis produktionsteknik och produktutveckling. Deninhemska avregleringen på kredit- och valutamarknaderna liksom snabbareinformation och förbättrad teknik för finansiella transaktioner har ocksåmedfört att företagens och de finansiella institutionernas kapitalflödenmycket snabbt kan anpassas till ändrade förutsättningar i olika länder. Medökad öppenhet och friare kapitalflöden följer att ett land med godainvesteringsmöjligheter tenderar att dra till sig kapital från de länder därförutsättningarna är sämre. Det gör att den lönsamhet som krävs för attupprätthålla en tillfredsställande investeringsnivå i ökad utsträckning bestämsav betingelser i omvärlden. Samtidigtsom frihet i handelsutbytet medför betydande välfärdsvinster 22 innebärden svenska ekonomins omvärldsberoende också krav på en fort- Prop. 1990/91:87löpande och effektiv anpassning till nya förutsättningar. I takt med attef-terfrågemönster ändras, tekniken utvecklas och nya industriländer växer framkrävs en förnyelse av såväl produktutbud som produktionsteknik. Förmågan sådan strukturomvandling är av stor betydelse för möjligheterna attbibehålla och förstärka näringslivets internationella konkurrenskraft och dessbidrag till den ekonomiska utvecklingen. 2.5 Tillväxt, konkurrenskraft och strukturomvandling Denekonomiska tillväxten uppgick till i genomsnitt perår. Det förekom emellertid variationer mellan olika tidsperioder och i tabell2:1 är det dessutom möjligt att utläsa en tydlig, och för den ekonomiskautvecklingen mycket viktig förskjutning, av bidraget till BNP. 1980-taletinleddes med två nedskrivningar av den svenska kronan. devalveradeskronan och med ytteriigare 16 procent.Devalveringarna hade två syften. För det första att förbättra de svenskaföretagens konkurrenskraft gentemot utlandet, så att produktion och export återskulle öka av stagnation. För det andra att underlätta enstrukturomvandling, genom att förbättra den interna konkurrenskraften för denkonkurrensutsatta delen av näringslivet. Vadgäller syftet att stärka konkurrenskraften gentemot utlandet innebardevalveringarna att den svenska ekonomin kunde dra fördel av en ökadvärldsmarknadsefterfrågan. fram bars tillväxten uppav en ökad export. Föratt devalveringarnas andra syfte skulle uppnås krävdes att de kombinerades meden restriktiv finanspolitik. I viss utsträckning lyckades också dennaomläggning av finanspolitiken. Mellan och ökade den offentligakonsumtionen med i genomsnitt , vilket skall jämföras med enärlig genomsnittlig tillväxt på . Denprivata konsumtionen ökade emellertid kraftigt . Mellanåren 1984 och ökade den privata konsumtionen med i genomsnitt 2,7 procentper år. Den starka inhemska efterfrågan innebar en snabb tillväxt i denskyddade sektorn, inte minst i den privata tjänstesektorn, vilket minskade denkonkurrensutsatta sektorns möjligheter att tillgodose sitt behov avarbetskraft. Därigenom försämrades den konkurrensutsatta sektorns möjligheteratt expandera trots att delar av devalveringens positiva effekter på denexterna konkurrenskraften fanns kvar. Sedanår 1987 har den ekonomiska tillväxten dämpats och uppgick till i genomsnitt . Konsumtio nen var fortsatt hög som nettoexporten var negativ. Den tillväxt som kommit till stånd har dessutom varit möjlig endast genom att antalet arbetade timmar i ekonomin ökat. Produktivitetstillväxten har däremot varit svag och svarade exempelvis endast för en fjärdedel av den ekonomiska tillväxten. Tabell2:1 Bidrag till efterfrågetillväxten. Procent av föregående års BNP. Prop.1990/91: 87 -0,2 -1,2 Kombinationenav en snabbt växande inhemsk efterfrågan, betydande kostnadsstegringar och enalltför svag produktivitetstillväxt är en viktig förklaring till de problem somidag präglar den svenska ekonomin. En sådan obalans leder till att företagensuccessivt förlorar marknadsandelar och att den konkurrensutsatta sektornsställning som drivkraft för den ekonomiska tillväxten äventyras. För attundvika en sådan utveckling krävs att inflationen dämpas kraftigt. Detta ärockså den centrala stabiliseringspolitiska uppgiften. För att förena en högoch stabil ekonomisk tillväxt med balans i de utrikes affärerna är det ocksåviktigt att den konkurrensutsatta sektorn byggs ut. Pålängre sikt är det övergripande målet att öka produktiviteten och därigenomstärka det svenska näringslivets grundläggande konkurrenskraft. Därigenom blirdet möjligt att förena en god reallöneutveckling, full sysselsättning och enstark ställning på världsmarknaden. Även om utrymmet för löneökningar ärytterst begränsat är det inte genom låga löner som svenskt näringsliv iframtiden skall säkra sin ställning i den internationella konkurrensen. Detbör istället ske genom en effektiv produktion och en hög grad av flexibilitetför att möta nya krav. Näringslivets konkurrenskraft och den ekonomiskatillväxten är därför nära förknippad med förmågan till en effektiv strukturomvandling. Strukturomvandlinginnebär en fortlöpande anpassning av produktionsteknik och produkter till dekonkurrensfördelar svenska företag kan skapa gentemot utländska konkurrenter. 1takt med att efterfrågan på produkter och tillgången på olika produktionsfaktorerförändras måste ocksä en förskjutning av produktionens inriktning komma tillstånd. En sådan anpassning sker fortlöpande och bland de faktorer som är avbetydelse för utvecklingen framstår kapitalstocken, arbetskraftens kunnande ochråvarutillgången som särskilt viktiga. Det är den relativa tillgången ochkvalitén på dessa resurser som avgör vilken produktionsteknik som skall användasoch vilka produkter ett land bör handla med. Meddenna utgångspunkt har långtidsutredningen beskrivit det svenska näringslivetsstrukturomvandling . En indelning har gjorts av näringslivet iolika sektorer vad avser graden av internationell konkurrens, relativanvändning av realkapital och hög- och lågutbildad arbetskraft. Genomen sådan indelning är det möjligt att översiktligt illustrera hur näringslivetunder anpassats till världsmarknads- utvecklingenoch de inhemska förutsättningarna för olika typer av verk- Prop. 1990/91:87samhet. Avde sektorer som redovisas i tabell 2:2 nedan har tillväxten varit i särklasssnabbast inom den kunskapsintensiva sektorn vilken har den högsta andelenhögutbildade. Sektorn, som domineras av maskinindustri, elektroindustri ochtransportmedelsindustri, har växt mer än dubbelt så snabbt som devaruproducerande branscherna i genomsnitt. Den kunskapsintensiva sektorns andelav förädlingsvärdet i de varuproducerande sektorerna har ökat med 6procentenheter, från år . Detförekommer emellertid variationer inom den kunskapsintensiva sektorn.Elektroindustrin hade den snabbaste tillväxten medan varsvsindustrinsbetydelse mer än halverades. Denkapilalinlensiva sektorn har endast obetydligt ökat sin andel avförädlingsvärdet i den varuproducerande sektorn. Sektorn innefattar flera av desvenska basnäringarna såsom gruvor, järn- och stålindustri samt massa- ochpappersindustri. Att den kapitalintensiva sektorn bibehållit sin andel avförädlingsvärdet i de varuproducerande sektorerna är på ett påtagligt sättförknippat med devalveringarna vilket ledde till ökadefterfrågan från utlandet. hade den kapitalintensivasektorn den snabbast växande produktionstillväxten av alla sektorer i ekonomin.En betydande överkapacitet vid decenniets början innebar att ävenproduktiviteten kunde öka betydligt. Denarbetsintensiva sektorn svarade för av förädlingsvärdeti de varuproducerande sektorerna vilket är en tydlig nedgång jämfört medsituationen . Sektorn domineras av metallvaruindu-strin vilkensysslesättningsmässigt hör till de största industribranscherna i landet.Produktionen i metallvaruindustrin utgör i stor utsträckning insatsvaror tillindustri och byggsektorn. Inom den arbetsintensiva sektorn återfinns ett antalbranscher med negativ tillväxt, däribland textil- och konfektionsindustri. 1den skyddade sektorn finns branscher som är avskärmade från internationellkonkurrens antingen genom gränsskydd, andra regleringar eller genom naturligahinder såsom mycket höga transportkostnader. Denna sektor är den enskiltstörsta av de varuproducerande sektorerna och svarar för närmare hälften avsåväl produktionsvolym som sysselsättning. Den skyddade varuproduktionen harhaft en något långsammare tillväxttakt än den varuproducerandesektorn som helhet. Inom jord-och stenvaruindustri liksom skyddadlivsmedelsindustri har tillväxten t.o.m. varit negativ medan tillväxten igrafisk industri varit förhållandevis snabb. Den skyddade varuproduktionen lägsta andelen högutbildade av de varuproducerande sektorer som redovisasi långtidsutredningen. Tabell 2:2 Produktionstillväxt och andel av branscher 1970 -1987 (1980 -1,4 -3,9 Annan kemisk ind. -0,7 -1,8 -3,1 -0,2 Jord- och stenvaruind. -1,0 a) Källa: somsysselsättningen i tillverkningsindustrin sjunkit hartjänstesektorn kommit att svara för en allt större del av sysselsättning ochförädlingsvärde i näringslivet. Den privata tjänstesektorns andel avsysselsättningen har ökat från till 43 procenl år1970 och . Förädlingsvärdet i tjänstesektorn uppgåridag till av förädlingsvärdet i de varuproducerande sektorerna.Tjänstesektorn är i betydande utsträckning grundad på ett högt arbetsinnehållmen innefattar också kapitalintensiv och mycket kunskapsintensiv produktion.Tjänstesektorn har det högsta antalet högutbildade; nästan var tredjehögutbildad arbetar inom denna sektor. Den strukturomvandling somillustreras i tabell 2:2 ovan är en fortgående process och betydandeförändringar kommer att prägla också . Möjligheterna att mer idetalj förutse dessa förändringar un- der en längre tidsperiodär begränsade. har emeller- Prop. 1990/91: 87 tidutifrån gjorda antaganden om bl.a. pris och efterfrågeutvecklingen samtSveriges relativa fördelar prognosticerat några viktigare förändringar framtill . Denbild som långtidsutredningen ger av den framtida strukturomvandlingen utgör endel av den balanserade BNP-tillväxt som utgör utredningens basscenario. Enviktig förutsättning för denna utveckling är emellertid att det inte uppkommerflaskhalsar vad gäller exempelvis tillgången på väl utbildad arbetskraft.Basscenariot förutsätter också investeringar i kommunikationer och moderninformationsteknik samt att strukturomvandlingen kan fortgå utan friktion.Långtidsutredningens framskrivning sammanfattas i diagram 2:1 nedan. Avdiagrammet framgår att basscenariot förutsätter att expansionen sker snabbast iden kunskapsintensiva sektorn. Som en följd av stigande världsmarknadspriser pådess produkter och en god produktivitetsökning antas sektorn öka med igenomsnitt fram . Sysselsättningen i denkunskapsintensiva sektorn beräknas stiga med under1990-talet. Denkapitalintensiva sektorn beräknas i långtidsutredningen få en långsammaretillväxt än . Bedömningen bygger dels på en dämpadproduktivitetstillväxt, de/s på låga prisökningar på världsmarknaden. Följdenberäknas bli en pressad lönsamhet, lägre investeringar och en sjunkandeproduktion inom vissa branscher. Det förekommer emellertid betydandevariationer mellan olika branscher och företag. Det är också värt att noteraatt, trots en förhållandevis låg andel högutbildade, har även denkapitalintensiva sektorn ett stort behov av välutbildad arbetskraft.Produktionen är ofta mycket avancerad, varför den framtida tillgången påhögutbildad arbetskraft bedöms vara av betydelse för sektorns utveckling. Vadgäller den arbetsintensiva sektorn inom varuproduktionen bedöms den avlångtidsutredningen växa långsammare än näringslivet som helhet under1990-talet. Förväntningar finns emellertid om en relativt snabbproduktivitetstillväxt. Utvecklingen vad gäller det inhemska kostnadsläget,priser och världsmarknadens tillväxt bedöms dock som mindre gynnsam ochsysselsättningen beräknas sjunka med i genomsnitt fram till år2000. Denskyddade varuproduktionen beräknas växa snabbare fram än desenaste 15 åren. Den genomsnittliga tillväxttakten beräknas bli perår som sysselsättningen i sektorn fortsätter att minska. Den skyddadesektorns utveckling är i viss mån avhängig hur olika hinder för internationellkonkurrens kommer att utvecklas. Dess faktoranvändning överensstämmer i vissutsträckning med den arbetsintensiva sektorn. Vid ett ökat internationelltomvandlingstryck bedömer långtidsutredningen att förändringsmönstret i denskyddade sektorn i mycket kommer att motsvara utvecklingen i denarbetsintensiva sektorn. bedömningar antas den privata tjänstesektorn växa något snabbare än näringslivet i övrigt. Antalet sysselsatta beräknas öka från 1,4 miljoner till 1,5 miljoner. emellertid atttjänstesektorns utveckling är svår att förutsäga. Delvis bedöms utvecklingenbero på de pågående GATT-förhandlingarna vilka syftar till att åstadkomma enmultilateral överenskommelse vad avser tjänstehandel. Desutom förväntasSveriges relationer till EG vara av stor betydelse för tjänstesektorns framtidavillkor. och antal arbetade timmar 1988 2000. Kapital-Arbets- Kun- Skyddad Bo- Tjänster Offentlig intensiv intensiv skops- voruprod städer sektor Den typ av framskrivningarav näringslivsstrukturen som långtidsutredningen redovisat tjänar syftet atttillsammans med historiska uppgifter beskriva hur vissa grundläggande faktorerpåverkar det svenska näringslivets konkurrenskraft och strukturomvandling. Somredan nämnts är mer detaljerade framskrivningar emellertid starkt beroende avde antaganden som görs vad gäller exempelvis världsmarknadsefterfrågan ochpriserna på olika varor och produktionsfaktorer. Det förekommer också betydandevariationer inom olika sektorer och inom olika branscher, vilka inte fångas uppi denna typ av övergripande illustrationer. pekaremellertid på några faktorer av stor betydelse för näringslivets utvecklingunder det kommande decenniet och där samhället har ett inflytande över utbudoch inriktning. Särskild vikt läggs vid behovet av högre utbildning ochforskning samt den betydelse infrastrukturinvetseringar har för en bärkraftigutveckling. Den näringspolitiskautgångspunkten för sådana insatser bör vara att de skall stödja och underlättaden omvandling som betingas av bl. ningari efterfrågan, den tekniska utvecklingen, ökad ekonomisk integra- Prop.1990/91:87 tion och framväxten av nya konkurrentländer. 2.6 En god grund för ökad tillväxt Utvecklingenunder innebar i flera avseenden en vitalisering av det svenskanäringslivet. Det finns därför en god bas att bygga vidare på för att under denärmaste åren komma till rätta med de problem som präglar ekonomin. Desvenska industriinvesteringarna har legat på en mycket hög nivå.Investeringar i realkapital har ökat stadigt och uppgick år 1989till en rekordhög nivå, . Till dessa investeringarnaskall läggas betydande imma-triella investeringar i bl.a. forskning och utveckling.Dessa uppgick till och bedöms allmänt spelaen allt större roll för industrins utveckling. Regeringenhar också vidtagit en rad åtgärder som kan förväntas främja ekonominsfunktionssätt och näringslivets utveckling. Ett exempel är skattereformen,vilken främjar arbete och produktion och en mer effektiv resursallokering iekonomin. På företagsbeskattningens område gäller goda skattemässiga villkorför företagande i . Den skattesats på som fortsättningsviskommer att tillämpas för aktiebolag hör till de lägsta inom OECD-området. Ävenövriga inslag i det nya skattesystemet ger goda förutsättningar förriskkapitalförsörjningen och investeringar i . Dessutomhar regeringen beslutat om dels ett väsentligt vidgat frisläpp av deallmänna investeringsfonderna, dels ett frisläpp av de allmännainvesteringsreserverna. Därigenom frigörs förinvesteringar i näringslivet. Underdet har också ett fördjupat samarbete med EG inletts. Genomförhandlingar mellan EFTA-länderna och EG deltar i ansträngningarnaatt skapa ett europeiskt samarbetsområde som omfattar de 19 EFTA- ochEG-länderna. Regeringenförklarade dessutom i en skrivelse till (skr 1990/91:50) alt deneftersträvade ett riksdagsbeslut som tydligare klargör ambitioner attbli medlem av EG. har därefter uttalat att bör eftersträvaatt med bibehållen neutralitetspolitik bli medlem av EG. Detär regeringens ambition att efter en samlad bedömning av de utrikes- ochsäkerhetspolitiska faktorerna och efter samråd i utrikesnämnden lämna in ensvensk ansökan om medlemskap i . om riktlinjerna för energipolitiken har träffats mellan tre avriksdagspartierna, vilket bland annat innebär att industrin tillförsäkrasfortsatt tillgång på elektrisk kraft till konkurrenskraftiga priser. En energipolitikpå dessa grunder ger en ökad stabilitet och långsiktighet på energimarknaden. Närkärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt den kan ske avgörs av resultaten av hushållningen med el, tillförseln av el från miljöac- 29 ceptabelkraftproduktion samt möjligheterna att bibehålla internationellt Prop.1990/91:87 kokurrenskraftiga elpriser. Riksdagenfattade efter förslag i den näringspolitiska propositionen (prop.1989/90:88, NU30, rskr. 326) samt i regeringens proposition om forskning (prop.1989/90:90 UbU 25, rskr 328 NU 40, rskr. 337) beslut om betydande insatser föratt bl. a. främja de mindre och medelstora företagens utveckling samt teknisktforsknings- och utvecklingsarbete. Beslut fattades om inrättandet av ett antalregionala riskkapitalbolag, ett särskilt teknikvetenskapligt forskningsråd samtökat stöd till svenskt deltagande i EGs forsknings- och utvecklingsprogram.Särskilda insatser görs nu också för att offensivt stödja utvecklingen inomverkstadsteknik och bland svenska underleverantörer. Medanledning av regeringens proposition om regionalpolitik för 90-talet (prop.1989/90:76, AU 13, rskr. 346), beslutade om nyariktlinjer för regionalpolitiken. Dessa innebär bl. a. att ett avregionalpolitikens mål är att bidra till den ekonomiska tillväxten genom attarbetskraft, kapital och naturtillgångar tas tillvara på ett effektivt sätt.Riksdagens regionalpolitiska beslut innebar vidare en förskjutning avåtgärderna från direkt företagsstöd till insatser för att förbättra degrundläggande förutsättningarna för näringslivets tillväxt i de prioriterade regionerna. Inomdet arbetsmarknadspolitiska området har en rad åtgärder vidtagits somsammantagna kan förväntas ha starkt positiva effekter på arbetsmarknadensfunktionssätt. Arbetsmarknadspolitiken har inriktats motdels organisatoriska och administrativa förändringar för att ökaefiektiviteten, dels kraftfulla utbudsstimulerande insatser. Aktivarearbetsförmedling, förstärkt arbetsmarknadsutbildning, flexibel semester,snabbare utslussning av flyktingar, ökade insatser för rehabilitering ochslopande av förtidspensionering av arbetsmarknadsskäl är några exempel. Genomatt politiken inom viktiga områden givits en entydig och offensiv inriktninghar förutsättningar skapats för en ekonomisk utveckling grundad på fastaspelregler och möjlighet till god framförhållning. I ljuset av de krav ochmöjligheter som en ökad internationalisering medför är det viktigt att dessaförutsättningar tas tillvara fullt ut. De förslag som förs fram i dennaproposition är ytterligare ett led i att, utifrån delvis nya förutsättningar,stimulera en positiv utveckling byggd på förnyelse och framtidssatsningar. Näringspolitikensuppgift är att, genom insatser som ökar den ekonomiska tillväxten, bidra välfärdsutveckling byggd på trygghet, full sysselsättning, rättvisfördelning och en god livsmiljö. Det sker främst genom åtgärder som främjarnäringslivets utveckling och strukturomvandling. Ekonomisk tillväxt innebäratt nya resurser skapas vilket är en förutsätt ning för att trygga välfärden och tillfredsställa framtida behov inom olika områden. Den avgörande faktorn för en stabil ekonomisk tillväxt är pro duktivitetsutvecklingen. Genom nya tekniska och organisatoriska lösning- 30 arkan mer resurskrävande produktion ersättas med modern och mer Prop. 1990/91:87effektiv verksamhet. För att få till stånd en sädan utveckling måste en del avproduktionsresultatet i ekonomin fortlöpande avsättas för investeringar somskapar möjligheter till ökad framtida avkastning. Det gäller investeringar imaskiner och anläggningar men också satsningar inom exempelvis utbildning,kommunikationer, forskning och utveckling. Konsumtion på bekostnad avnödvändiga investeringar leder till minskade möjligheter att nå devälfärdsmål som ställs upp. Fören relativt liten ekonomi som den svenska har också frihet i handelsutbytetvarit av stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen. Det är också viktigtatt genom lagstiftning mot monopol och karteller skapa väl fungerande marknaderoch en effektiv inhemsk konkurrens. Deninternationella integrationen har inte enbart inneburit en ökad varuhandel utanockså medfört en ökad faktorrörlighet över gränserna det gäller såväl kapitalsom andra produktionsfaktorer. Det innebär bl.a. att den lönsamhet som krävsför att upprätthålla en tillfredsställande investeringsnivå i ökad utsträckningbestäms av betingelser i omvärlden. En sådan utveckling ställer ökade krav påförmågan till förnyelse och strukturomvandling. Deninternationella utvecklingen har också inneburit att synen på den ekonomiskapolitiken delvis förändrats.