prop · GE03102 · 1990-12-31 00:00:00 — Förde myndigheter som flyttas ur försvarsmakten och som inte skall ingå iförsvarsmakten bör överbefälhavaren däremot inte ha till uppgift att avvägaresursbehoven eller i övrigt ha någon programsamordnande roll. Jagavser att fortlöpande pröva denna fråga och avser återkomma till regeringen medytteriigare förslag. Det bör ankomma påregeringen att besluta om försvarsmaktsbegreppets omfattning. 2.4.3 Översyn avtotalförsvarets ledningsorganisation på central och regional nivå Medutgångspunkt i försvarsmaktens ledningsutrednings (FLU 74) förslag beslutaderiksdagen (prop. 1977/78:63, FöU 9, rskr. 174) om principer förledningen av försvarsmakten i fred och i krig. Den centrala ledningen skullealltjämt bestå av de fyra myndigheterna överbefälhavaren, chefen för armén,chefen för marinen och chefen för flygvapnet med staber. Fråganom den centrala ledningen övervägdes också av överbefälhava- Prop.1990/91:102 ren försvarsmaktsutredning (FU 88). Påregeringens förslag beslutade vidare (prop. 1988/89:80, FöU14, rskr. 294) att landet fr.o.m. skall vara indelat i femmilitär- och civilområden. Östra militär- resp. civilområdet och Bergslagensmilitär- resp. civilområde ersätts då med Mellersta militär- resp.civilområdet. Våren1990 fattade beslut (prop. 1989/90:100, bil. 6, FöU 7, rskr. 226) omde krav som bör ställas på totalförsvarets ledningssystem. Vidsidan härom gäller att ledningen i krig av försvarsmakten på regional nivåunder senare år har undergått förändringar. Bland annat har rörligaledningsorgan skapats för att kunna sättas in där förstärkningar behövs. Jagkan konstatera att närmare nu har förflutit sedan en större externöversyn av försvarsmaktens centrala och regionala ledning senast genomfördes.Synen på den statliga förvaltningens organisation och styrformer harförändrats. Försvarsmaktens struktur i krig och fred har förändrats. som fredsorganisationen har minskat ochstrukturförändringarna kommer sannolikt att behöva fortsätta. Detta gällerockså utvecklingen vad beträffar militärområdena. Motdenna bakgrund förordar jag att försvarsmaktens ledningsorganisation i krigoch fred ses över i ett samlat sammanhang. I anslutning till detta bör ävenvissa frågor som rör ledningsorganisationen inom den civila delen avtotalförsvaret prövas. Ensådan utrednings bör se över försvarsmaktens centrala ledning i krig, liksomöverbefälhavarens och försvarsgrenschefernas roller i fred samt de centralastabernas uppgifter och organisation. Utredningenbör även se över totalförsvarets ledningsorganisation på regional nivå, medsärskild inriktning på den högre regionala nivån. Här innefattas frågor omantalet militärområden och om ledningsstrukturen inom funktionen Civil ledningoch samordning. Vidarebör utredningen pröva om överväganden om den civila ledningen på de regionalanivåerna eller andra skäl bör föranleda någon ändring av de uppgifter somöverstyrelsen för civil beredskap har som ansvarig myndighet för funktionenCivil ledning och samordning. Detkan också finnas skäl att låta utredningen belysa militärledningens rådgivandenämnds roll och uppgifter. I det sammanhanget bör vidare prövas lämplighetenav en styrelse den myndighet som skall utöva den högsta ledningen förförsvarsmakten i fred. Jagåterkommer senare till regeringen med förslag till utredningsdirektiv rörandedessa frågor. 2.4.4Lekmannainflytande i försvarsmaktens regionala och lokala myndigheter 1974års ledningsutredning behandlade frågan om lekmannainflytande på den lokala nivån i sitt tredje betänkande (SOU 1979:84) "Lekmän i försvaret". beslutaderegeringen att försök skulle genomföras med lekman- Prop. 1990/91:102nainflytande på lokal nivå inom försvarsmakten. Överbefälhavaren har Bilaga1 genomfört försök med rådgivande lekmannaorgan vid regionala och lokalamyndigheter. föreslog överbefälhavaren att lekmannaorgan skulleinföras på regional och lokal nivå. Lekmannainflytandeär som jag har påpekat bl. a. i prop. 1987/88:100 bilaga 6 (s. 55) av stortvärde. Genom ökade kontakter via rådgivande lekmannaorgan kan t. ex.myndighetschefernas beslutsfattande underlättas. Detär enligt min mening angeläget att ett fungerande samarbete mellan olikainstanser på regional och lokal nivå även fortsättningsvis kommer till stånd. Detär därför med tillfredsställelse jag konstaterar att regionala lekmannaorganpå många orter tillkommit på initiativ som tagits av myndigheterna själva.Formerna för samarbetet bör dock enligt min mening inte regleras. Förhållandenaoch förutsättningarna är olika på olika orter och lämplig utformning avlekmannasamverkan kan därför variera. Att jämna frågan om formerna församarbete till de regionala och lokala organens egen bedömning ligger också ilinje med de allmänna strävandena att i största möjliga utsträckning delegerabeslutsfattandet. Iregeringens proposition (1989/90:90) om forskning berördes totalförsvaretsforskningsfrågor endast kortfattat, och resursfrågor berördes inte alls.Avsikten var att regeringen skulle behandla dessa frågor i samband med detplanerade försvarsbeslutet . Föratt regeringen skulle få erforderligt underlag för sina förslag införförsvarsbeslutet lämnades planeringsanvisningar ett antal uppdragtill () och överstyrelsen för civil beredskap(ÖCB). Dessa uppdrag var följande. FOAskulle i samråd med överbefälhavaren redovisa konsekvenserna för försvarsforskningen av en lugnare militärteknisk utveckling. 2.FOA skulle i samråd medöverbefälhavaren redovisa hur en bättre flexibilitet och möjlighet tillanpassning till förändringar i vår omvärld kunde skapas. 3.FOA skulle i samråd medöverbefälhavaren och () redovisa hur behovet avkompetens påverkas av en krympande svensk försvarsindustri. 4.FOA skulle i samverkan medandra berörda centrala myndigheter och institutioner inom totalförsvaretföreslå inriktningen av forskningen och kunskapsuppbyggnaden oberoende avfinansieringsform och var den genomförs. FOA skulle vidare föreslå lämpligaåtgärder för denna samverkan. 5.Överstyrelsen skulle i samrådmed FOA och funktionsansvariga myndigheter inleda en studie över nuvarandebalans vad gäller försvarsforskningsinsatserna för den civila delen avtotalförsvaret och lämna en redovisningöver preliminära slutsatser av denna. Överstyrelsenskulle klarlägga inriktningen av uppbyggnaden av ram- Prop. 1990/91: 102 forskningsprogrammet såväl vad gäller måluppfyllelse och de av överstyrel- Bilaga 1 senföreslagna delprogrammen, som samarbete med FOA, universitet och högskolor m.fl. myndigheter och organisationer. Överstyrelsenskulle redovisa behovet av stöd från FOA inom forsk nings-och utredningsverksamheten . FOAoch överstyrelsen redovisade uppdragen till regeringen. Avsiktenvar att redovisningarna skulle utgöra ett undertag årsförsvarskommitté i arbetet med att föreslå en inriktning för totalförsvaretsforskningsverksamhet. Jaganser att det är angeläget att skapa en överblick över försvarets långsiktigabehov av kunskap och kompetens och att en ökad samordning av forskning ochkunskapsuppbyggnad inom totalförsvaret bör eftersträvas. Denutveckling som har inletts mot ökad avspänning i och konkretanedrustningsåtgärder tillsammans med de förändringar som jag kommer attföreslå för det militära försvaret och som kan förväntas inom försvarsindustrinmedför enligt min mening att även totalförsvarets forskningsverksamhet ochsatsningar på teknikutveckling bör anpassas till den nya situationen. Ensamlad översyn bör därför nu göras. Översynen bör därvid belysa frågor rörandebehov, inriktning, omfattning, styrning, struktur m.m. avseende totalförsvaretsframtida forskning och kunskapsuppbyggnad. Översynenbör omfatta den forsknings- och kunskapsuppbyggnad som bedrivs inom Operativ ledning m. m.: Forskning och utveckling myndigheterinom den civila delen av totalförsvaret. Översynenbör vidare beakta samverkansmöjligheter internationellt, med andrasamhällssektorer och med universitet och högskolor. Enutgångspunkt för översynen skall vara att FOA även fortsättningsvis skall varahuvudproducent för totalförsvarets forskningsverksamhet. Ettundertag för översynen skall vara det tidigare nämnda material som har tagitsfram av FOA och överstyrelsen. Ytteriigare undertag återfinns bl. a. iöverbefälhavarens programplan. Dessutom förekommer det flera, av varandraoberoende utredningsaktiviteter som bör kunna tillföra översynen värdefulltmaterial. Jagavser att närmare redovisa mina överväganden när jag återkommer till regeringenmed förslag till utredningsdirektiv. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag anfört om det fortsatta utvecklingsarbetet inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. 3 Ekonomiska frågor Prop. 3.1 Åtgärder för att utveckla den finansiella styrningenav Jaghar tidigare anfört att det är nödvändigt med en fortsatt utveckling av denfinansiella styrningen av totalförsvaret. Flera förändringar är av genomgripandeart och kräver fortsatta överväganden inom ramen för programplaneringen ochförberedelserna av ett långsiktigt försvarsbeslut. Nuvarandeordning för det militära försvaret med prisreglering under löpande budgetårinnebär en avsevärd osäkerhet för regeringens ansträngningar inombudgetpolitikens ram. Eftersom det militära försvarets budget för närvarandeuppgår till ca en tredjedel av den statliga konsumtionen, kan denna osäkerhetvara av betydande storlek. har den överstigit I 000 milj.kr. Jag vill erinra om att regeringen, som en följd av en stram budgetpolitik,beslutat att senarelägga reformer vars ekonomiska konsekvenser har varit avsamma storleksordning, t. ex. den förlängda föräldraförsäkringen. Regeringensträvar därför att successivt minska denna typ av osäkerhet i antaganden inombudgetpolitiken. Å andra sidan finns ett uttalat behov från myndigheterna inomdet militära försvaret att få ökad stabilitet i medelsanvisningarna och en ökadflexibilitet i resursanvändningen, även mellan budgetåren iförsvarsbeslutsperioden. Önskemål om anslagssparande och kreditmöjligheter harframförts. Jaganser att en större säkerhet i genomförandet av försvarsplaneringen måsteuppnås. En flexiblare resursanvändning och bättre incitament iresursutnyttjandet kan vara medel för att nå detta mål. Detta måste dock kunnaförenas med regeringens politik att minska osäkerheterna inom ramen förbudgetpolitiken. Inför nästa försvarsbeslut bör därför den finansiellastyrningen av totalförsvaret utvecklas i följande riktning: priskompensation sker i likhetmed övriga statsförvaltningen lånefinansiering får ske avinvesteringar i fast egendom försäljningsinkomster fårutnyttjas för investeringar i fast egendom. Eftersom dessa förändringar kräverstora insatser, som redovisningen till förändras, anserjag det väsentligt att redan detta år redovisa för inriktningen avden finansiella styrningen av totalförsvaret. Under förutsättning att riksdageninte har någon erinran mot denna inriktning, kommer redovisningen i 1992 årsförsvarspolitiska proposition att utgå ifrån denna. Övergångentill genomförandeprisbudgetering bör göras så att den inte i sig medför någonförändring av de ekonomiska resurserna för det militära försvaret. Deåtgärder, som jag här översiktligt har redovisat och som chefen förfinansdepartementet redovisar senare denna dag, skapar förbättrade förutsättningarför statsmakternasfinansiella styrning av totalförsvaret, Prop. regeringensstyrning och uppföljning av verksamheten inom total- Bilaga 1 försvaret, denekonomiska säkerheten i myndigheternas planering och genomförande av sinverksamhet samt enfortsatt delegering till myndigheterna av befogenheterna att besluta omgenomförandet av sin verksamhet. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om åtgärder för att utveckla den finansiellastyrningen av totalförsvaret. 3.2 Styrnings- och budgetprocessen samt ekonomisk säkerheti planeringen Utvecklingenav styrnings- och budgetprocessen inom försvarsdepartementets område löper istort sett parallellt med motsvarande utveckling inom den övrigastatsförvaltningen. Den har, liksom frågan om ekonomisk säkerhet i planeringen,redovisats för (prop. 1986/87:95bil.l, FöU 11, rskr. 310, prop. 1987/88:100 bil. 6, rskr. 346, prop.1988/89:80, FöU 14, rskr. 294, prop. 1989/90:9, FÖU 3, rskr. I prop.1989/90:9 om arméns utveckling och totalförsvarets planeringssystem m. m. (s.40) gjorde jag bl. a. följande bedömning: "Detbör vara en uppgift för regeringen att förbättra planeringen, främst genom atttydligare ange mål, klarlägga ansvar och lägga ökad vikt vid uppföljning ochanalys av i vilken utsträckning målen nåtts." Idecember 1989 beslöt regeringen om totalförsvarets budgetförordning (1989:924),och försvarsdepartementet gav ut en ny budgethandbok. Förordningenoch handboken har legat till grund för myndigheternasprogramplaner och anslagsframställningar. Enligtförordningen skall programplaner och anslagsframställningar innehållaresultatredovisningar. Den första omgången resultatredovisningar har lämnatsunder , och myndigheterna har i dem redovisat resultatet av sinverksamhet under /90 samt konsekvenserna härav för tillståndetinom organisationen. Resultatredovisningarnai programplanerna ligger till grund för vad jag i det följande anför om delsläget i försvarsmakten (avsnitt 4.2), dels beredskapsläget inom totalförsvaretscivila del (avsnitt 5.2). Resultatredovisningarna i anslagsframställningarnautgör en grund för mina ställningstaganden till anslagen. Enslutsats av det hittillsvarande arbetet med att vidareutveckla den resultatorienterade styrningen är att det är nödvändigt att vidareutveckla och konkretisera mål och resultatmått för att förbättra såväl styrning som uppföljning av resultat av samt effektivitet och produktivitet i myndighe- 27 Ambitionenär att i regleringsbrevet för /92 Prop. 1990/91:102 under anslagen kunna ange sådana mål och resultatmått. Iöverbefälhavarens programplan, ÖB 91, har kravet på förbättrad ekonomisksäkerhet i planeringen beaktats på olika sätt, främst genom att betydandeekonomiska reserver har avdelats. För /92 omfattar de totaltdrygt 300milj. och är fördelade på de olika anslagen. Iplanen redovisas också ett antal omständigheter som talar för att den, trots deekonomiska reserverna, skulle kosta betydligt mer att genomföra än vad deanvisade ekonomiska resurserna medger. Överbefälhavaren() har också senare redovisat sin syn på likviditeten under budgetåren1990/91 och 1991/92. För båda åren aviseras stora underskott. Jagkan för min egen del konstatera att en diskussion kring likviditetslägetdefinitionsmässigt endast är relevant . Vad /92 kan jag efter analys av överbefälhavarens materialkonstatera att det underskott som aviseras beror på att av regeringen givna planeringsanvisningarinte fått genomslag i överbefälhavarens planering. Vadbeträffar innevarande budgetår har likviditetssituationen lett till attregeringen bemyndigat chefen för armén att reducera omfattningen avrepetitionsutbildningen med ca en tredjedel. Resterande underskott kan enligtmin bedömning hanteras inom ramen för ordinarie likviditetsstyrning påmyndighetsnivå. Jagkan också konstatera att även situationen under /91 i grunden äratt betrakta som bristande hantering av planeringssystemet. Större delen av detav ÖB redovisade underskottet härrör från den införda breddningenav momsen om vilken (prop. 1989/90:150, FiU40,rskr. 358) beslutade att ingen kompensation skulle utgå till myndigheterna. Enannan post i underskottet är den redovisade skuldbalansen till följd av en fulltillämpning av utgifts-forordningen. () har under fått dispens från tillämpningen avförordningen (1985:498) om avräkning av utgifter på statsbudgeten. Enligt denredovisning myndigheterna har lämnat innebär en tillämpning av förordningen enmerutgift för försvaret vilken redovisas som en ingående skuld för budgetåret1990/91. Riksrevisionsverkethar granskat underlaget och konstaterat att problemet är av planeringskaraktäroch inte medför någon merutgift för försvaret. Jagdelar denna uppfattning, men eftersom erforderliga inbromsningar inte vidtagitsi myndighetemas planering skulle en tillämpning av förordningen kunna skapalikviditetsproblem. Regeringen har därför medgett dispens även förbudgetåren 1990/91 och 1991/92. Jag förutsätter att FMV under denna periodvidtar erforderliga åtgärder i planeringen. Fr. o. m. /93 skallFMV tillämpa nämnda förordning utan restriktioner. Detär av största vikt att hanteringen av planeringssystemet förbättras. Regeringen och berörda myndigheter måste också utöva en utomordentligt stram utgiftskontroll och noggrann likviditetsuppföljning. att successivt taställning till nya utgiftsåtaganden, omprövning av inpla- Prop. 1990/91:102nerad verksamhet samt omdisponering av anslagsmedel skall därför ut- Bilaga1 nyttjas, så att en tillräcklig grad av handlingsfrihet bevaras inför försvarsbeslutet. Myndigheternainom det militära försvaret bör enligt min mening ges den fömtsättningen /92 att inga extra resurser kan påräknas för verksamhet som intei förväg har planerats och budgeterats. Det innebär att eventuella likviditetsproblemi genomförandet får mötas genom utnyttjande av inplanerade reserver samtomprioriteringar. Jag anmäler därför inte nu något anslag som svarar motanslaget för innevarande budgetår F 16. Reserv för det militära försvaret. Överstyrelsenför civil beredskap har redovisat beredskapsläge för bl. a.funktioner inom den civila delen av totalförsvaret, och lämnatförslag till funktionsvisa mål. Vidare har, som jag har nämnt i det föregående,myndigheterna i sina anslagsframställningar för /92 för förstagången lämnat resultatredovisningar. Genomdetta underlag finns nu en första grund för förbättrad styrning, uppföljningoch kontroll av planeringen inom den civila delen av totalförsvaret. Ettfortsatt metodutvecklingsarbete erfordras emellertid, bl. a. för att kunnahantera det förhållandet att beredskapsåtgärderna för många funktioner endastutgör en komplettering till den kapacitet som finns inom det fredstidasamhället. Jag vill i detta sammanhang också nämna att vissa ändringar vadgäller ram- och anslagskonstruktioner avses att genomföras inför budgetåret1992/93 i syfte att förbättra styrningen och underlätta uppföljningen. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om styrnings- och budgetprocessen samt ekonomisksäkerhet i planeringen. 3.3 Budgetering exklusive mervärdeskatt 1991/92 Statligamyndigheter skall för /92 budgetera sina anslag exklusive mervärdeskatt (prop. 1989/90: 111, SkU31, rskr. Myndig heterna skall kompenseras för ingående mervärdeskatt genom avräkning mot inkomsttitel istället för mot myndigheternas anslag. I budgetproposi tionen 1990/91:100 bil. 6 redovisades dock anslagen under littera A inklu sive mervärdeskatt. Mervärdeskattebeloppen under dessa anslag kommer, genom föreskrift i regleringsbrev, inte att få disponeras av myndigheterna. Mina förslag till anslag i det följande avser belopp exklusive mervärde skatt. De belopp som anslagen har reducerats med redovisas i ett särskilt anslag under littera L och benämns L 6. Anslag för mervärdeskatt. Detta anslag skall inte belastas utan redovisas som en beräkningspost för den mervärdeskatt som avräknats från övriga anslag. För statsbidragen har dock ingen hänsyn tagits för mervärdeskatt. Nedan redovisas den militära utgiftsramen och den civila planeringsra- 29 men för /92 exklusive mervärdeskatt.Mervärdeskatten . 1990/91:102 särredovisas vid ramberäkningarna. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om budgetering exklusivemervärdeskatt 1991/92. 3.4 Den militära delen av totalförsvaret 3.4.1 Det ekonomiska utfallet /90 Utgiftsramen för det militära försvaret uppgick /90 till . i pris-och löneläget febmari 1988.Regeringen bemyndigades att justera utgiftsramen för /90 medhänsyn till pris-och löneutvecklingen enligt försvarsprisindex efter (prop. 1988/89:80, FöU 14, rskr. Efter kompensation för pris- och löneökningar uppgick denmilitära utgiftsramen för /90 till . Denna ram harjusterats enligt följande. Underutnyttjande av utgiftsramen för budgetåret 1988/89 +139 323 000 kr. Löner tillpersonal med s.k. NOM-garanti vid Ersättning för FOA-tjänstemans tjänstgöring i Kompensationför moms på reabensin + 17640000kr. Summa korrigering +173001000 kr. Den tillgängliga utgiftsramen för det militära försvaretför /90 blev därmed 32 . Enligt budgetredovisning blevutfallet . Det ekonomiska utfallet var således 428 160000 kr.lägre än den tillgängliga utgiftsramen. Regeringen kommer med stöd avriksdagens bemyndigande (prop. 1989/90:100 bil. 6, FöU 7, rskr. 226) att beaktaunderutnyttjandet /90 när utgiftsramen för det militäraförsvaret /91 justeras med hänsyn till prisutvecklingen. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om det ekonomiskautfallet för det militära försvaret för /90. Deverksamheter som speglas i nuvarande priskompensationssystem är löner, inhemskförsvarsmateriel, importerad försvarsmateriel, oljeprodukter samt övrigt. Konsumentprisindex(KPI) rensat från oljeprodukter används som kompensationsfaktor förövrigposten. Jag har tidigare nämnt att för /92 skall statligamyndigheter budgetera sina anslag exklusive mervärdeskatt. För att undvikaeffekter av eventuella skatteförändringar i kompensationsfaktorn ärnettoprisindex (NPI) att föredra. 1990/91:102 Bilaga 1 Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna att kompensation av övrigposten i nuvarande pris-kompensationssystemfr.o.m. /92 sker med nettoprisindex rensat från oljeprodukter. 3.4.3Utgiftsram för det militära försvaret för /92 Utgiftsramenför innevarande budgetår (1990/91) är . inklusive mervärdeskatt ipris- och löneläget . Planeringsramenför det militära försvaret har för /92 beräknats till . inklusive mervärdeskatt i pris- och löneläget . Differensenmellan budgetåren 1990/91 och 1991/92 beror enbart på olika behov över åren avtidigare fattade beslut. Förändringarna redovisas nedan (samtliga belopp angesi pris- och löneläget , + motsvarar utgiftsökningar samt motsvarar utgiftsminskningar). Extra resurser för ubåtsskydd Extra resurser för handlingsfrihet Detmilitära försvarets utgiftsram för /92 har jag beräknat till31713000000 kr. exklusive mervärdeskatt i pris- och löneläget februari 1990.Ramberäkningen redovisas nedan. Planeringsram (inkl. mervärdeskatt, prisläget februari1989) . Tillkommer/A vgår: Prisomräkning (försvarsprisindexhar rensats frän effekter av förändrad mervärdeskatt) + . Omföring från anslag L 6. Anläggningar m. m. för vissa militära ändamål till anslag B 3. Arméförband: Anskaffning av anläggningar + . Utgiftsram för /92 (exkl. mervärdeskatt, prisläget februari1990) . Beräknad priskompensation februari 1990-medelprisläget 1991/92 + . att regeringen föreslår att 1. fastställa utgiftsramen för det militära försvaretför /92 till . i prisläget febmari 1990, 2.bemyndigaregeringen att justera utgiftsramen för det militära försvaret för budgetåret1991/92 med hänsyn till prisutvecklingen efter febmari 1990 enligt försvarsprisindex, 3.bemyndigaregeringen att justera lämnade beställningsbemyn-diganden enligtnettoprisindex, 4.bemyndigaregeringen att justera utgiftsramen för det militära försvaret för budgetåret1991/92 på grund av över- eller underutnyttjande av utgiftsramen /91, 5.bemyndigaregeringen att under /92 medge överskridande av utgiftsramen fördet militära försvaret samt av lämnade beställningsbemyndiganden, om det behövsav beredskapsskäl. 3.4.4 Revisionen av /90 Inom försvarsdepartementet har ett antal myndigheter fåttrevisionsanmärkningar för /90. Myndigheterna äröverbefälhavaren, chefen för armén, chefen för marinen, chefen för flygvapnet,samt flygtekniska försöksanstalten. Anmärkningarna rör främst tre områden och kan sammanfattasenligt följande. 1 nuvarandeekonomisystem är det svårt att följa ekonomiska transaktioner.Överensstämmelse saknas mellan redovisningen i olika försystem ochriksbokföringen. Vid totalredovisningarför det militära försvaret saknas, i ekonomisystemet, vissa funktioner förelimineringar av interna poster.