prop · GE0385 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91: 85 - omgymnasieskolan och vuxenutbildningen 1990/91: 85 Regeringen förelägger vad som har lagils upj) ibifogade utdrag ur regeringsprotokollet för de åtgärderoch de ändamål som framgår av föredragandens hemställan. Propositionen ulgår från all utbildningen i gymnasieskolanoch vuxenutbildningen skall läggas upp i ell perspektiv av livslångtlärande.,Ansvarsfördelningen mellan skolformerna preciseras somsam-verkansmöjlighelerna underlättas. 1 gymnasieskolan skall alla ungdomar mellan 16 och 20 åierbjudas utbildning. Utrymmet för både personliga val och lokal profileringökar väsentligt. Utbildningen i gymnasieskolan skall organiseras i16 treåriga nationella program riktade mot olika områden. Ffler ett första,gemensamt år kan de delas i grenar, som kan vara nationella eller lokala.Därutöver skall ungdomarna av sina hemkommuner erbjudas individuella programkomponerade efter deras personliga bchciv och ilc lokala förutsättningar somfinns. Ulbildningen i gymnasieskolan skall motsvara de krav somett internationellt präglat samhälle ställer. Miljökunskapen förstärks i allaprogram. Elevernas eget inflytande över sin utbildning betonas. Genom au allanationella program blir treåriga höjs kvalitén radikalt på yrkesutbildningen.Denna skall delvis förläggas till arbetsplatser inom såväl of- fentligsom privat verksamhet. Alla nationella program innehåller en Prop. gemensam kärna av ämnen och verksamheter som skall vara obligatoriskaför alla. Denna gemensamma del upptarca av undervisningstiden. Därutöver förekommerkaraktärsämnen för de olika programmen liksomutrymme för personliga val. Timplanernakonstrueras om och får en ny funktion - nämligen att ange den minsta tid som varje elev skallgaranteras undervisning i olika ämnen.Timplanerna lämnar stor frihet för kommuner och landsiing att utforma singymnasieskola utan statlig detaljreglering. Kommunernas skyldigheter att erbjuda alla ungdomar engymnasieutbildning på nationella och individuellaprogram läggs fast och preciseras i lag. Även elevernas rättigheteri dessa avseenden lagfästs liksom deras rätt till medinflytande. Skyldigheten att beialainterkommunal ersäUning regleras liksom ansvarsfördelningen mellan primärkommuner och landstingskommuner. Gymnasiereformen skall genomföras under en fyraårsperiod.Ett kursplanearbete skall bedrivas såalt nya kursplaner tas fram successivt och . De skallutformas så att gymnasieskolan utvecklas kursulformad skolform. Kommuner och landsting skall planera inrättandet av de nationella programmen så alt alla ungdomar i landet erbjuds dessa inför /96. De nya programmen får inrättas inför /93. /93 /98 utgåren statlig genomföranderesurs bl.a. tillkomplettering av utrustning. Finansieringen av reformen skall vara ettgemensaml åtagande för stat, kommun och arbetsliv. De statligabesparingar, som finansierar reformen, uppgårtill 430 milj.kr. Kommunernas bidrag till finansieringen tas ut genom ett rationaliseringskravpå hela sektorsbidraget och beräknas till drygt 600 milj.kr. Arbetslivets bidraguppgår till ca 750 milj.kr och tas utgenom en omfördelning inom arbetsgivaravgiften. 1 propositionen betonas de möjligheter till en ökad.samverkan mellan i första hand gymnasieskolan ochkomvux, men också med andra utbildningsanordnare,som en friare resurstilldelning och en flexiblare studieorganisation nu öppnar. I propositionen föreslås alt del offentliga skolväsendet förvuxna i forisäliningen skall omfatta komvux, särvux och grundläggandeundervisning i svenska för invandrare (sfi). Nuvarande grundvux och etapp Ii komvux (grundskolenivån) ersättsav en ny grundläggande vuxenutbildning. Alla vuxna,som saknar grundläggande kunskaper, skall ha räll alt gåi den nya utbildningen. Den blir en skyldighet för landets kommuner att erbjuda, antingen i egen regi eller genom avlalmed någon annan utbildningsanordnare. Invandrare, som inte har fått utbildning i svenska som nyanlända,får räll att läsa svenska som andraspråk i komvux. Ävenhär blir det en skyldighet för kommunerna att erbjuda sådan utbildning. Komvux skall kunna erbjuda gymnasial utbildning i sammautsträckning som gymnasieskolan, medundantag av estetiska ämnen. skall härutöver erbjudapåbyggnadsutbildningar. Dessa skallge vuxna Prop. en sådan utbildning som leder till en högre kompelens i yrket eller till ett nytt yrke. Påbyggnadsulbildningarna ersätter nuvarande yrkesinriktade utbildningar i komvuxoch vissa specialkurser i gymnasieskolan. Teknikerutbildningen i gymnasieskolanöverförs också till påbyggnadsutbildningen i komvux. Kommunerna skall erbjuda gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning och skall sträva efter att anordna utbildning i den ut-sträckrving som motiveras av behov och efterfrågan. Särvux utvidgas till att också omfatta utbildning på träningsskoleni-vå. Statens skolor förvuxna avvecklas med början den . En utredning med syfte att utveckla distansutbildningenaviseras. Förslagen vad gäller grundläggandevuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsulbildning föreslås träda i kraftden . Den nya grundläggandekursen i svenska för invandrare i komvux skall finnasfrån . Särvux utvidgas fr.o.m. . Lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att i fråga om skollagen (1985:1100)' dels all 3 kap. 18 och 19 a §§, 5 kap. samt punkterna 4och 5 övergångsbestämmelserna till lagen (1990:1477) om ändring i skollagenskall upphöra att galla, dels att nuvarande II och 12 kap. skall betecknas 14 respektive 15 kap., deb alt 1 kap. 8 och 10 §§ samt nya 15 kap. 2 och 10 §§skall ha följande lydelse, deb att det i lagen skall införas fyra nya kapitel, 5och I1-13 kap., av följande lydelse. Nuvarande lydebe Föreslagen lydelse 1 kap. Allmänna föreskrifter För vuxna anordnar del allmänna utbildning i form av vuxenutbildning (komvux), vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) och svenskundervisning för invandrare (sfi). Komvux, särvux och sfi bildar del offentliga skolväsendet för vuxna. Dessutom finns särskilda utbildningsformer som anordnas av det allmänna som komplettering till vuxenutbildningen inom det offentliga skolväsendel för vuxna. För vuxna anordnar det allmänna utbildning i form avgrundutbildning för vuxna (grundvux) och vuxenutbildning (komvux)samt vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux). Grundvux, komvux och särvux bildar det offentligaskolväsendet för vuxna. Dessutom finns särskilda utbildningsformer som anordnasav det allmänna som komplettering till vuxenutbildningen inom del offentligaskolväsendet för vuxna. Kommunernaär huvudmän för grundvux. Kommuner och landstingskommuner är huvudmän för komvux. Landstingskommuneroch i vissa fall kommuner är huvudmän för särvux. Kommuner och landstingskommuner är huvudmän för komvux. Landstingskommuneroch i vissa fall kommuner är huvudmän för särvux. ' Senasie lidelse av 3 kap. 14 a § l'W():2y4 .S kap. 5 a «]tm):294 5 kap. 7 § l'M):294 5 kap. 12 a § liW0;294 5 kap. 14 a 5 1V«):2'M. i Senaste lydelse 1W():1477. Senaste lydelse 1990:1477. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kommunerna är huvudmän för sfi. I dena kapitel ges föreskrifter om sådan utbildning inomdet offentliga skolväsendet för barn och ungdom som är avsedd au påbörjas avungdomar efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande fram liU ochmed det första kalenderhalvåret det år de fyller . Denna utbildningbildar gymnasieskolan. Beslämmelserna i detta kapitel gäller endast ungdomar somär bosalla i landet, om inte regeringen föreskriver annat. Eleverna skaU ha inflytande över hur deras utbildningutformas. Ulbildningen i gymnasieskolan skaU utgöras dels avutbildning pä nationella program, som omfattar tre årskurser, dels avutbildning på individuella program. Inom de nationella programmen kan finnas olika grenar.Grenarna kan vara nationellt eller lokalt fastställda. Regeringen får meddelanärmare föreskrifter om grenarna. De nationella programmen skall vara grund för fortsattutbildning på högskolenivå och för yrkesverksamhet. .. , , , , Prop. Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 1.Vbsa be-stämmeber om utbildningens omfattning på de nationella programmen(timplaner) framgår av bilaga 2. Ytterligare föreskrifter om timplaner fårmeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Varje kommun skall informera om de nationella programmenoch om möjligheterna att få utbildning på individuella program. Erbjudande om utbildning på de nationella programmen Varje kommun är skyldig alt erbjuda utbildning pånationella program för samtliga de ungdomar i kommunen som avses i I §förutsatt au de 1.harslutfört sbta årskursen i eller motsvarande och 2.inletidigare har gått igenom utbildning på ett nationelU program eller likvärdigutbildning. Erbjudandet skall omfatta ett allsidigt urval avnationella program. Antalet platser på de olika programmen och deras grenarskall anpassas med hänsyn till elevernas önskemål. Erbjudandel skall avse utbildning som anordnas inomkommunen eller i en annan kommun eller landstingskommun i enlighet med samverkansavtal.Två eller flera kommuner som gemensamt erbjuder en utbildning på ett nationelUprogram bildar ett samverkansområde för den utbildningen. Kommuner som harslutit samverkansavtal med en landstingskommun om en vbs utbildning bildar eusamverkansområde för den utbildningen. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Landstingskommunerna fär anordna utbildning endast påsådana nationella program som avser naturbruk och omvårdnad. Om en landstingskommun anordnar sådan utbildning somavses i första stycket, får kommuner som ingår i landstingskommunen inteanordna samma utbildning utan överenskommelse med landstingskommunen. För svårt rörebehindrade ungdomar får de kommuner somregeringen bestämmer i sin gymnasieskola anordna specieUi anpassad utbildning(gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning). Särskilda besiämmeber om Rh-anpassad utbildning finns 27-32 §§. Mottagande av sökande till de nationella programmen Den som av sin hemkommun skatt erbjudas gymnasieutbildningpå eu nationelU program enligt 5 § första stycket är behörig sökande till ensådan utbildning var som helst i landet. Av behöriga sökande till de nationella program somanordnas i en kommun eller för ett samverkans-område skall i första hand tasemot de som år hemmahörande i den kommun som anordnar utbildningen och de somär hemmahörande i en kommun som tillhör samverkansområdet för utbildningen. Med sådana sökande som avses i andra stycket skaUjämställas .. , , , , Prop. 1.de sommed hånsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå iden gymnasieskola du de har sökt, 2.de somär hemmahörande i en kommun som inte erbjuder det sökta programmet och 3.de somhar sökt till gymnasieskolan ifråga under åberopande av au där, inom del söktaprogrammet, anordnas en gren som inte erbjuds av hemkommunen. Regeringen kan för vbsa utbildningar fastställa detområde från vilket sökanden i första hand skall tas emot. Innan en kommun eller en landstingskommun lar emot ensökande som inte är hemmahörande i kommunen eller i samverkansområdet förutbildningen skad yttrande inhämtas från sökandens hemkommun. Yttrandebehöver dock inte inhämtas, om det med hänsyn tid tidigare yttrande äronödigt. Styrelsen föi ulbildningen i den anordnande kommunen ellerlandstingskommunen beslutar om någon sökande inle skatt tas emot därför atthan inle är behörig. Styreben för utbildningen beslutar också om mottagande aven sökande som inte är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet förutbildningen. Styrebens beslut enligt första och andra styckena fåröverklagas hos länsrätten av sökanden. Länsrättens beslut fär inte överklagas. Nuvarande lydebe Föreslagen lydelse En ansökan om au tas in på ett nationelU program skallskickas till styreben för utbildningen i den sökandes hemkommun. Om ansökanavser ett nationelU program som anordnas av en annan kommun eller av enlandstingskommun, skall styrelsen sända ansökan vidare tillstyreben för utbildningen där. Erbjudande om utbildning på individuella program Varje kommun är skyldig au erbjuda gymnasieutbildning iform av individuella program för de ungdomar i kommunen som avses i I § ochsom inte har tagits in på något nationelU program. I fråga om elever frånsärskolan gäller dock särskilda besiämmeber. Ett individuellt program bör motsvara ett nationelltprogram eller syfta tiU att stimulera eleven au senare gå över på eu sådantprogram. Utbildningen på ett individueUi program skall följa enplan, som skall faststäUas av styrelsen för utbildningen. Regeringen får föreskriva att vbsa utbildningar skallutgöra individuella program som står öppna för sökande från hela landet. Styreben för utbildningen ansvarar för intagningen tiU deolika utbildningar som anordnas inom kommunen eller landstingskommunen, ominte annal följer av föreskrifter av regeringen. , , , , E- / / / / Prop. Inlagningsorganisaiionen får vara gemensam med en annankommun och gemensam för gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning. Föreskrifter om urval mellan behöriga sökande meddelas avregeringen. Beslut om intagning får inte överklagas. Elevernas rätt att fullfölja sin utbildning Den som har tagits in på eu nationelU program igymnasieskolan och påbörjat del, har räu att fullfölja sin utbildning på delprogrammet i kommunen eller inom samverkansområdet eller, om utbildningen haren landstingskommun som huvudman, inom del landstingsområdet. Detta gälleräven om de förhållanden som låg tiU grund för mottagandet ändras . En elev, som har tagits in på ett nationellt program ellerpå en viss gren inom ett sådant program och påbörjat ulbildningen men som därefterflyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt attfullfölja ulbildningen på det påbörjade programmet eller grenen där den nyahemkommunen erbjuder sådan utbildning. Erbjuder den nya hemkommunen inteprogrammet eller grenen har eleven rätt au efter eget val fullfölja sinutbildning i en annan kommun eller landstingskommun som anordnar utbildningen. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Elever som önskar fullfölja sin utbildning på en sådangren inom ett nationellt program som inte erbjuds av deras hemkommun bör, i månav plats, få flytta tiU gymnasieskolan i en kommun eller landstingskommun därden önskade grenen anordnas. Styreben för utbildningen i den kommun ellerlandstingskommun där grenen anordnas beslutar om sådant mottagande av en elev. Styrelsens beslut får inte överklagas. Regeringen får meddela föreskrifter om vad som krävs föratt flytta tiU högre årskurs och om begränsningar i rätten au gå om årskurser Den som har påbörjat en utbildning på eu individueUtprogram i en kommun har räU au fullfölja programmet enligt den plan som fannsnär utbildningen inleddes. Om eleven har medgivU au programmet ändras, har han rättatt fullfölja utbildningen på det ändrade programmet. Utbildningen i gymnasieskolan skall vara avgiftsfri föreleverna. De skaU utan kostnad ha tillgång till böcker, verktyg och andrahjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. Huvudmannen får dockbesluta au eleverna skall hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. I verksamheienfår också förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad föreleverna. .. , , , , Prop. En kommun som i sin gymnasieskola på ett nationelUprogram har tagit in en elev som inte år hemmahörande i kommunen eller isamver-kansområdei för utbildningen, har räu till ersättning för sina kostnaderför elevens utbildning från elevens hemkommun. En landstingskommun som i sin gymnasieskola på ettnationelU program har taga in en elev som inte är hemmahörande i en kommun somhar samverkansavtal med landstingskommunen, har rätt till ersättning för sinakostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. Landstingskommunenfår dock inle betinga sig högre ersättning från hemkommunen än som svarar moldel sialsbidrag som utgår du för elevens utbildning i gymnasieskolan. I fall som avses i 22 och 23 §§ är dock hemkommunen inteskyldig att beiala ersättning, om det är fråga om ett nationellt program ellergren av sådant program som kommunen själv erbjuder, utom då eleven har tagitsemot med stöd av 8 § tredje stycket I och 3. När del gäller utbildning för döva, hörselskadade ochsvårt rörelsehindrade elever får regeringen fastställa den extra ersättningsom skall lämnas för dessa elever. .. , , , , Prop. Regeringen får föreskriva om skyldighet för hemkommunernaatt betala ersättning till den anordnande kommunen för sådan utbildning somavses i 9 och 14 §§. Utbildning som är speciellt anpassad för svårtrörebehindrade ungdomar (Rh-anpassad utbildning) m.m. I denna lag avses med svårt rörelsehindrad den som pågrund av en rörelsehinder eller, om även annat funktionshinder föreligger, siusamlade handikapp inte kan följa reguljär studiegång i gymnasieskolan och somför att kunna genomföra gymnasiala studier behöver tillgång till engymnasieskola med Rh-anpassad utbildning och särskilda omvårdnacbinsatser iform av boende i elevhem, omvårdnad i boendet och habilitering. Ungdomar som är svårt rörebehindrade har rätt att efterfullgjord skolplikt få utbildning på ett nationelU program på en sådan gymnasieskolamed Rh-anpassad utbildning som avses i 7 §. Rätten gäller intill utgången avvårterminen det kalenderår då eleven fyller . Om cn elev har påbörjat utbildning i en gymnasieskola medRh-anpassad utbildning före utgången av vårterminen det kalenderår då hanfyller , skall han beredas möjlighet att fortsätta utbildningen ull utgångenav vårterminen det kalenderår då han fyller , om det behövs för auslutföra ulbildningen. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe En sådan gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning somavses i 7 § skall ta emot sökande från hela landet liU den specielU anpassadeulbildningen. Frågor om intagning liU Rh-anpassad utbildning vid vbsagymnasieskolor och andra frågor om rätt tid sådan utbildning enligt 7 § prövasav en särskild nämnd, gemensam för sådana gymnasieskolor. Nämnden skall ha minsl sju och högst elva ledamöter. Inämnden skall finnas bl.a. företrädare för gymnasieskolan och samtför de rörelsehindrade. Ledamöterna utses av regeringen. Nämndens beslut i fråga om intagning eller i övrigt om rätttill utbildning får överklagas endast av den som begärt utbildningen. Beslutetöverklagas hos länsrätten. Eu beslut får dock inte överklagas såviu del gällerplacering vid en viss gymnasieskola. Avgifter får inle las utför insatser för omvårdnad iboendet och habilitering som lillhandahålb av staten, kommun ellerlandstingskommun i anslutning till gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddelaföreskrifter om avgifter för kost och logi. Regeringen får föreskriva att utbildningen på nationellaprogram får fördelas på fler än tre läsår när det gäller utbildning för döva,hörsebkadade och svårt rörelsehindrade. vuxenutbildning (komvux) Komvux består av grundläggande vuxenutbildning, gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsulbildning Grundläggande vuxenutbildning syftar till au ge vuxnasådana kunskaper och färdigheter som de behöver för au delta i samhälls- ocharbetsliv. Den skaU också syfta iill all möjliggöra fortsatta studier. Gymnasial vuxenutbildning syftar till au ge vuxnakunskaper och färdigheter motsvarande de som ungdomar kan få genomgymnasieskolan. Påbyggnadsulbildning syftar liU alt ge vuxna en sådanutbildning som leder till en ny nivå inom deras yrke eller till ett nytl yrke.Vad som sägs i delta kapitel om gymnasial vuxenutbildning gäller också påbyggnadsulbildning. Bestämmelserna om komvux gäller inle vuxna som behöverundervisning motsvarande grundsärskolans eller iräningsskolans. Beträffandesådana vuxna gäller i stället lagens bestämmelser om .särvux. Eleverna skaU ha inflytande över hur deras utbildninguiformas. 2 1990/91. 1 saml Nr 85 Nuvarandelydelse Föreslagen lydebe Prop. Ulbildningen i komvux skaU vara avgiftsfri för eleverna. Såviu gäller läroböcker, skrivmateriel, verktyg,skyddskläder och andra därmed jämförliga hjälpmedel som varje elev har föreget bruk och behåller som sin egendom, får huvudmannen bestämma au hjälpmedlenskall anskaffas av eleverna själva på egen bekostnad eller erbjudas motavgifter som högst motsvarar huvudniannens anskaffningskostnader. I övrigt skaU hjälpmedel som används i komvuxtillhandahällas utan kostnad för eleverna, om inie något annal följer avföreskrifter som meddelas av regeringen. Kommuner och landstingskommuner får uppdra ät andra attanordna komvux. Regeringen får meddela föreskrifter om vem som får ges ettsådant uppdrag och om villkor för det. För sådan komvux som anordnas av någon annan än en kommuneller en landstingskommun gäller inte bestämmelserna i 2 kap. 4-7 §§. Varje kommun ansvarar för att de kommuninnevånare somenligt 10 § har räu liU ulbildningen och önskar della i den, får det. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Varje kommun skaU akiivi verka för att nå dem i kommunensom har räu tiU grundläggande vuxenulbililning och för au motivera dem attdella i utbildningen. Varje kommuninnevånare har rätt att delta i grundläggandevuxenutbildning del år han fyller ,om han saknar sådana färdigheter som normaU uppnås i och ärbosatt i landet. Regeringen får föreskriva au också den som inle är bosau ilandet skaU ha rän aU delta. Den som liar rätt au delta i grundläggande vuxenutbildninghar räu aU detta i sådan undervisning i en annan kommun om utbildningen finnsdär. Hesiämmcberna i denna paragraf gäller inte den som ärinlagen i kri-minalvårdsanslall. Den som viU delta i grundläggande vuxenutbildning skaU anmäladelta idl styrelsen för utbildningen i sin hemkommun. Om anmälan avser enutbildning som en annan kommun anordnar eller låter anordna, skaU styrebenomedelbart sända anmälan vidare till den kommunen. , , , ,- , , , , Prop. Undervisning på annal språk än svenska Om en elev i grundläggande vuxenutbildning harbristfälliga kunskaper i svenska språket, får undervisning meddelas påelevens eget språk. Sådan undervisning skaU kompletteras med undervisning ellerträning i svenska språket. Underi'isningens upphörande Undervisningen t grundläggande vuxenutbildning skullupphöra så snart som eleven har uppnått sådana kunskaper som ulbildningen avsesge. Undervisningen för en elev skull också upphöra, om elevensaknar förutsättningar au tillgodogöra sig ulbildningen eller annars inte görtillfredsställande framsteg. Den för vilken grundläggande vuxenutbildning har upphörtenligt andra stycket skall på nyu beredas sådan utbildning, om särskilda skältalar för delta. Frågor om mottagande av cn elev tiU grundläggandevu.xenuibildning avgörs av styrelsen för ulbildningen. Styrelsen beslutar ävenom lubild-ningcn för en elev skall upphöra och om au på nytt bereda en elevutbildning. M , , , , ,- , , , , Prop- 1990/91:85 Styrebens beslut enligt 14 § får överklagas hos länsrättenav eleven. Länsrättens beslut får inte överklu-gas. En kommun som i sin grundiäg-gunde vuxenutbildning hartaga emot en elev som kommer från cn annan kommun, har räu tiU ersäu-ning förkostnaderna för elevens utbildning frän elevens hemkommun. Gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsiubildning Kommunerna skull erbjuda gymnasial vuxeniubildning. Deskall härvid sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mol efterfråganoch behov. Landsungskomnumernu fär anordna gymnasial vuxenutbildningendast inom områdena naturbruk och omvårdnad. Varje kornmun skull injönnera om möjligheiernu iillgymnusiul vuxenutbildning .samt verka för att vuxna dcUur i sådan utbildning. Varje kommuninnevånare är behörig au della i gymnusiulvu.xenuibildning om han är bosalt i lundei och i övrigi uppfyller föreskrivnu villkor. ., , , , , t- , , , , Prop- 1990/91:83 1. från och med andra kalender halvåret del år han fyller , eller 2. när han slutfört utbildning på ell nationellt program eller likvärdig utbildning i gymnusieskolun. Regeringen får föreskriva att också den som inle är bosaui landet skuU vuru behörig ull della. Föreskrifter om ytterligare behö-righeisviUkor och omurval mellan behöriga sökande meddelas av regeringen.