prop · GE0377 · 1990-12-31 00:00:00 — Den var ca 9 700 asylsökande inskrivna vid utredningsslussar.Totalt fanns det den ca 29 800 personer på utredningsslussar ochförläggningar. fanns femutredningslussar med ett 50-tal annex samt 85 förläggningar för inkvartering av asylsökande och flyktingar. Av för läggningarna drevs ca 70 direkt av invandrarverket. De övriga och flertalet av slussannexen drevs i annan regi, bl. a. har Röda korset fyra förläggning ar. Den1 hade antalet personer på slussar och föriäggningar Skr.1990/91:77 ökat till ca 30 500. Därav fanns ca 7 000 på utredningsslussar ochca 23 500 på andra förläggningar. Merparten av dem som fanns på utredningsslussarnavar polisutredda och skall flytta till förläggning. Ettstort problem under /90 var att personer som beviljatsuppehållstillstånd fick vänta på förläggning innan de kunde tas emot ien kommun. fanns det närmare 7000 personer meduppehållstillstånd inskrivna på förläggning. har situationen idetta avseende förändrats väsentligt. Av de personer som fanns inskrivna påförläggning den var det knappt 2 800 som hade uppehållstillstånd.Med nuvarande relation mellan avslag och bifall i asylärenden kan kommunernasnabbare än tidigare ta emot dem som beviljas uppehållstillstånd. Den avgörandefaktorn för förläggningstidens längd är i stället hur lång tidasylärendets handläggning tar. Den1 ändrades lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m. fl. till attgälla även för utlänning som fått uppehållstillstånd men som alltjämt vistas påen föriäggning. Biståndet till flyktingar med tillstånd som vistas påinvandrarverkets förläggningar var tidigare endast reglerad i invandrarverketsföreskrifter. Verksamhetenvid förläggningarna skall bedrivas så att vistelsen där så långt möjligtåterspeglar hur det är att leva i . På flertalet förläggningar svararde asylsökande själva för hushållsgöromålen (tvätt, städning, inköp, matlagningetc). Undantagna är några föriäggningar som har helpension och där matlagningdärför inte blir aktuell. Barn i skolpliktig ålder går i skolan och vuxnauppmanas att delta i svenskundervisning med samhällsorientering. Densvenska lagstiftningen tillåter inte personer utan upphålls- ocharbetstillstånd att förvärvsarbeta som myndigheten behöver förhandläggning av deras ansökningar. Regeringen har inga planer på att omprövaden nuvarande ordningen. Påmånga förläggningar har man försökt att inom ramen för gällande lagstiftningöka möjligheterna till meningsfull sysselsättning under förläggningsvistelsen.Bl. a. har flera kommuner ordnat verksamheter där asylsökande har kunnat göravärdefulla arbetsinsatser som annars kanske inte hade blivit av. Medutgångspunkt i bl. a. dessa goda exempel arbetar nu ochinvandrarverket med att söka utveckla formema för meningsfull verksamhet förasylsökande, utan att detta kommer i konflikt med gällande arbetsrätt. har bedrivits ett särskilt projekt för attutveckla verksamheten för barn och barnfamiljer vid utredningsslussar ochförläggningar. Barnutan egna vårdnadshavare tas normalt om hand på gmpphem med särskild personal.Under /90 fanns det åtta sådana gmpphem, varav ett ligger ianslutning till utredningsslussen i och ingår i den fastaförläggningsorganisationen. Den bodde ca 130 barn utan egna vårdnadshavarepå invandrarverkets anläggningar. Det var fler än . Förmottagandet av sjuka och handikappade flyktingar har invandrar- 40 verkettillgång till en mottagningsenhet inom i . 1990/91:77(RIL). Under /90 överfördes 36 handikappade flyktingar tillSverige. De flesta av dessa har vårdats på RIL. Sedan RIL-klinikenöppnades har ca 125 flyktingpatienter vårdats där vid ca 170vårdtillfällen. Detotala kostnadema för förläggningsverksamheten uppgick under /90till ca 2 730 milj. kr. Kommunernasmottagande av asylsökande och flyktingar har alltsedan det nuvarande systemetför flyktingmottagande infördes den legat på en betydligt högrenivå än vad som då kunde fömtses. Nedan ges en överblick över det kommunalamottagandet . År Avtalade Faktiskt Antal 1985 1986 1987 1988 1989 1990 "T.o.m. tredje kvartalet hade kommunerna tagit emot17 105 personer. Detta pekar på ett mottagande for hela 1990 som är högre änföregående år. Underde första åren omfattade en stor del av det kommunala mottagandet asylsökandevars ansökningar om uppehållstillstånd fortfarande behandlades. Riktlinjemaför mottagandet har emellertid ändrats genom beslut och skallnormalt endast personer med uppehållstillstånd tas emot i kommunerna. Kommunemafår statlig ersättning för mottagande av flyktingar och vissa andra utlänningarsamt för bistånd som lämnas enligt lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl.Ersättningssystemet för flyktingmottagandet förändras den 1 januari 1991.Regeringen har i proposition (1989/90:105, Sfu21, rskr. 281) om samordnatflyktingmottagande och nytt system för ersättning till kommunema, m.m. delsredovisat ett program för att underlätta för flyktingar att snabbare få enförankring i svenskt arbets- och samhällsliv, dels lämnat ett förslag till ettnytt system för ersättning till kommunema för flyktingmottagandet. Iprogrammet för aktivt och samordnat flyktingmottagande betonas särskilt att detbehövs en helhetssyn och en samordning mellan olika myndigheter i arbetet medflyktingar. Vidare understryks vikten av att de fackliga organisationema, arbetsgivamaoch frivilligorganisationema får en mer aktiv roll än . Såvitt gällerde sistnämndas medverkan i flyktingmottagandet lämnar en särskild arbetsgmppförslag . Detta behandlas i ett senare avsnitt. Kommunemaskall fr. o. m. göra individuella planer 41 för flyktingamasintroduktion i det svenska samhället. Planen skall aUtid Skr. 1990/91:77göras i samråd med flyktingen och arbetsförmedlingen. Huvudsyftetmed förändringen av ersättningssystemet har varit att stimulera kommunema attvidta aktiva åtgärder för att flyktingama snabbare skall kunna bli självförsöijande. Detnuvarande ersättningssystemet har inte gett incitament till kommunema attaktivt verka för att flyktingama blir självförsörjande så snabbt som möjligt.Det är snarare så att det har inbjudit till ett bidragstänkande. 1 det systemsom avvecklas ersätter staten bl. a. socialbidragskostnadema under det år dåuppehållstillstånd beviljats och de därpå följande tre åren. Aktiva åtgärderför att flyktingama skall bli självförsöijande har däremot kunnat medförakostnader för kommunen som den inte fått ersättning för. Kostnademaför ersättning till kommunema uppgick under /90 till ca 2,1miljarder kr. Detnya systemet för ersättning till kommunema innebär att kommunerna utom förvissa kategorier flyktingar i stället får en schabloniserad ersättning förvarje mottagen flykting. Den statliga ersättningen kommer i fortsättningen attbestå av följande delar: ersättning för vissa särskilda kostnader, ersättning för extraordinära kostnader, ersättning av kostnader för asylsökande, ersättning för sjukvårdskostnader m. m. Grundersättningenskall utges till kommuner som träffat överenskommelser med invandrarverket ommottagande av flyktingar. Ersättningen, som är oberoende av hur mångaflyktingar kommunen tar emot, skall utges med ett belopp som motsvararschablonersättning för tre vuxna flyktingar. Schablonersättningenskall täcka kommunemas kostnader för ekonomiskt bistånd till flyktingar ochhuvuddelen av övriga bidrag som lämnats till kommunema förflyktingmottagandet. Den skall även inkludera kommunemas kostnader för lagstadgadsvenskundervisning för vuxna flyktingar. är den nyaschablonersättningen . för flyktingar som fyllt och 77 000 kr.för bam under . Beloppen skall justeras med hänsyn till bl. Särskildaregler finns för flyktingar som flyttar , vilka äravsedda att ge en rättvis ersättning åt såväl den första inflyttningskommunensom den nya. Ersättningför kostnader för vissa handikappade och äldre flyktingar kan beviljas för attersätta kommunerna för ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen, socialhemhjälp och färdtjänst. Fömtsättningen för att få ersättning för ekonomiskhjälp är att flyktingen som en följd av handikapp eller hög ålder inte bedömskunna stå till arbetsmarknadens förfogande eller på annat sätt kunna bli självförsöijande.I dessa fall utgår endast ett halvt schablonbelopp till kommunema. Ersättning för vissakostnader för ensamma flyktingbarn beviljas för faktiska kostnader för sådan vård av ensamma flyktingbam under 42 somsker med stöd av socialtjänstlagen (1980:620) eller lagen (1990:52) Skr.1990/91:77 med särskilda bestämmelser om vård av unga. Ersättningav extraordinära kostnader kan efter prövning i varje enskilt fall lämnas tillkommuner som har vissa typer av extraordinära kostnader förflyktingmottagandet. Ersättningför kommunala kostnader för asylsökande skall lämnas enligt samma principer somnu gäller för kommunemas kostnader för bistånd enligt lagen (1988:153) ombistånd åt asylsökande m.fl. samt för vissa kostnader för vård av bam ochtransporter. Ersättningtill sjukvårdshuvudmännen lämnas för akut- och förlossningsvård samt för vårdvid abort som har givits till utlänningar som sökt uppehållstillstånd förbosättning i och som inte är kyrkobokförda i riket. För vissahandikappade flyktingar ersätts även varaktig vård. Vidare lämnas ersättningför hälsoundersökningar av flyktingar. Särskilda bidrag kan också lämnas förvårdinsatser för flyktingar med särskilda behov. Förnärvarande får flertalet flyktingar socialbidrag till hemutmstning vidbosättning i en kommun. införs i stället ett nytt system medlån tdl hemutrustning för flyktingar. Lånen kommer att administreras avcentrala . Lånen skall kunna beviljas till flyktingar m.fl.som fyllt , som tas emot i en kommun från förläggning eller som i övrigtomfattas av flyktingmottagandet. Lånen kommer att vara ränte- och amorteringsfriaunder efter utbetalningen. Därefter skall ränta utgå med enräntesats som fastställs av regeringen. Amorteringstidens längdbestäms med utgångspunkt i lånets storlek. Låntagare med låga inkomster skallkunna få anstånd med återbetalning eller nedsättning av det belopp som skallbetalas. Vid långvarig oförmåga att betala tillbaka lånet skall skulden kunnaavskrivas. Med de relativt förmånliga villkor som kommer att gälla, bör detnormalt sett inte finnas något behov av socialbidrag till möbler och annatbohag. Eninformell arbetsgmpp inom och med företrädare förarbetsmarknadsstyrelsen, statens invandrarverk, och ser över fömtsättningama för att kunna införa någon form avenhetlig introduktionsersättning för flyktingar som deltar i ettintroduktionsprogram. En sådan ersättning skulle minska behovet av socialbidrag.För att få denna enhetliga introduktionsersättning skulle man kunna ställa tydligarekrav än annars på att flyktingen fullföljer den gemensamt upprättadeintroduktionsplanen. VI Det intemationella migrations- och flyktingpolitiska arbetet ochSveriges roll Migrationenär en interaationell företeelse. Migrations- och flyktingpoli tiska frågor står därför på dagordningen i en rad intemationella fora. verkar aktivt för att intemationellt bidra till varaktiga lösningar på både de problem som orsakar folkomflyttningama och dess konsekvenser. Detta arbete får olikainriktning beroende på karaktär och ansvarsområ- Skr. 1990/91:77 de förrespektive intemationellt organ. Inom FNs ram behandlas flyktingpolitiska frågor,med avseende på såväl åtgärder för dem som tvingats på flykt (UNHCR, UNRWA) sominsatser för att komma åt gmndorsakema bakom flykten. InomFN diskuteras även frågor med anknytning till invandrares sociala och rättsligasituation i invandringsländema. antog enkonvention om skyddet av rättigheter för alla migrerande arbetare och derasfamiljer. InomOECD är det naturligt nog den ekonomiska politiken i medlems-ländema, arbetkraftsfrågomåetc. som bestämmer infallsvinkeln för det migrationspolitiska arbetet. Europarådetär ett viktigt fomm för mellanstatlig dialog kring integration avinvandrare i medlemsländerna. Där har man också under en följd av år arbetatmed asylrättsliga spörsmål. Demokratiseringsprocessen i Central- och Östeuropahar satt nya frågor på dagordning. Denvästeuropeiska integrationen har även immigrationspolitiska aspekter. Inomramen för förhandlingarna om ett s.k. mellan EFTA och EG har ,såsom medlem av EITA, markerat sitt intresse av att delta i och bidra till detarbete som EG bedriver i syfte att avveckla eller förenkla gränskontrollen förpersoner. Utvecklingen har här kommit in i ett avgörande skede,även om detta inte skett som en del av EES-förhandlingama. Detnordiska samarbetet i migrations- och flyktingpolitiska frågor har även underår 1990 varit en mycket betydelsefull plattform för avstämning inför gemensamteller samordnat nordiskt agerande intemationella sammanhang. Detintemationella arbetet med att söka konstmktiva lösningar på gmndläggande migrations-och flyktingpolitiska problem har fortsatt inom ramen för de s.k. 15-landskonsultationemai UNHCRs regi. Arbetet har fått inspiration av den idéskiss till ensammanhållen flykting- och immigrationspolitik som gjorts inomregeringskansliet. Det svenska arbetet har fått uppmärksamhet och efterföljd iflera andra länder. 2.Aktuella trender i det internationella flyktingsamarbetet Detfinns en växande medvetenhet bland länder och organisationer om behovet av attfinna lösningar av bestående natur som kan förändra de statiska och alltmerutdragna flyktingsituationema i världen. Sådana lösningar kräver beslut ochinitiativ av politisk, ekonomisk och administrativ karaktär på olika nivåer ochfrån många olika parter. Behovetav att angripa gmndorsakema till flykt har kommit att allt mer betonas i det intemationellasamarbetet. Här finns en nära koppling mellan demokrati, respekt för mänskligarättigheter, fredliga lösningar av konflikter och den ekonomiska och socialautvecklingspolitik som förs i landet. Mensamtidigt krävs ökade utvecklingsinsatser i områden med hög 44 flyktingkoncentration.Dessa måste riktas både till den lokala befolkning- Skr. 1990/91:77 en och tillflyktingama. Den sociala infrastmkturen, exempelvis hälsovård och utbildning,måste förstärkas. Biståndet till flyktingar kan göras mer effektivt.Begränsande faktorer är asyllandets politik, samarbetsförmåga ochsamordningskapacitet. FN-organens administrativa stmktur och kapacitet, främstUNHCR och FNs program för livsmedelsbistånd ses över i syfte attgöra dem effektivare. Andra FN-organ, inriktade på utveckling, förbiser ofta flyktingfrågoma.En ökad samordning inom FN-systemet behövs. verkar för att en sådansamordning skall komma till stånd. Resursemaför flyktingprogram är otillräckliga. UNHCRs årliga inkomster har legat påstrax . trots att antalet flyktingarfördubblats . Det innebär att hjälpen motsvarar ca 50öre per flykting och dag. Flyktingamafrån tredje världen som kommer till europeiska länder kostar å andra sidan oftahundra gånger mer än vad program för samma flyktingar skulle ha kostat om destannat kvar i närmaste asylland. Nära sitt hemland har de vanligtvis de bästa fömtsättningamaatt anpassa sig till lokala förhållanden, om de får den möjligheten. Bristen påutvecklingsmöjligheter tvingar i en del fall de bättre utbildade att sökaalternativ längre bort. Sammantagetbehövs en ökad intemationell dialog kring flyktingfrågorT na och konkretainitiativ till lösningar. Detta är också underliggande orsaker till dentidigare nämnda utredningen om fömtsättningaraa för och inriktningen av ensammanhållen flykting-och immigrationspolitik. Parallellt medutredningsarbetet har presenterat tankama i en skrift som översatts tillengelska, franska och tyska och som blivit mycket uppmärksammad internationellt.Den ingår i underlaget för arbetet i UNHCRs arbetsgmpp om varaktiga lösningaroch skydd för flyktingar ("durable solutions and protection"). Fattigdomoch sysselsättningsproblem kan utgöra grogmnden för framtida massiva migrationsflöden.Ökad fattigdom kommer att tvinga fler på flykt yran fattigdom snarare än ////välfärd. Det internationella samfundet måste söka konstmktiva interestriktiva lösningar på problemen. Dialogen kring dessa frågor har justbörjat. 3.Sveriges roll i det internationella flyktingsamarbetet Sverigesagerande i det intemationella flyktingsamarbetet har fåtten allt mer markerad profil såväl vad gäUer flyktingsamarbetets innehåll ochgenomförande som dess finansiering. har Sverigedeltagit aktivt i reformarbetet inom . kom att spela en medlande roll mellan som önskar ökade resurser för flyktingprogram och en del i-länder som vill förbättra resursanvändningen utan att öka bidragen. Statsministern upp manade i ett brev till 64 stats- och regeringschefer till fömyade ansträng- 45 Det kom i hög grad att bidra till enighet Skr.1990/91:77 kring UNHCR-budget. Undervissa perioder av året har UNHCR bara tillgång till medel för knappt en veckaframåt i tiden. Det är nödvändigt med en stabilare finansiering avflyktingprogrammen. Som ett led i detta har föreslagit att UNHCR skallfå en reservfond att ta till i väntan på fömtsedda bidrag. En sådanfond skulle även medverka till snabbare insatser i nya flyktingsituationer. Inomstyrelsen för FNs livsmedelsprogram (WFP) pågår förhandlingar omreformer, som skall möjliggöra ökad effektivitet. WFP förser de flestaflyktingar med baslivsmedel. har bidragit till skapandet av en fond förflyktingprogram, Protracted Refugee Operations, som kommit igång under år 1990.Vidare verkar för ökade bidrag från övriga givare för transportkostnademaav livsmedel till flyktinglägren. SIDAhar genom sin katastrofsektion fortsatt att öka sina insatser i olika regioner,ofta i nära samarbete med enskilda organisationer. Samarbetet med UNHCR harockså fördjupats genom kontakter mellan UNHCRs och SIDAs regionavdelningar.Exempel på detta är det aktiva svenska deltagandet i uppföljningen avkonferensen för centralamerikanska flyktingar (Cirefca). Humanitära insatserför flyktingar görs även genom enskilda organisationer i både Central- ochSydamerika. Det humanitära samarbetet kring flyktingfrågorna i pågått . Utvecklingen kan leda tillförändringar, såsom medverkan till återvandring. Afghanistanflyktingprogrammenfår också stora svenska bidrag, dels genom enskilda organisationersverksamhet, dels genom FN-samarbetet både i och inom . 1programländer med flyktingproblem har bevakningen av flyktingfrågor ökat.Femton av nitton programländer har antingen tagit emot flyktingareller givit upphov till flyktingflöden i några fall båda delarna. Åtta avdessa har tagit emot eller har givit upphov till över hundra tusen flyktingar.Det innebär att flyktingproblemen i högre grad behöver beaktas inom ramen fördet bilaterala utvecklingssamarbetet. Sverigesfinansiella bidrag till flyktingprogram är betydande. är den tredjestörsta bidragsgivaren till UNHCR och den näst största till UNRWA. De svenskabidragen till FNs livsmedelsprogram (WFP) för flyktingar, är bland de störstaoch vilket är det viktigaste utgör de mest flexibla bidragen, eftersom deutbetalas kontant för upphandling där man får ut det mesta möjliga förpengarna. Medlen täcker även transport-kostnaderaa fram till flyktinglägreneller centrala distributionspunkter i asyllandet. Vidare utgår bidrag tillinternationella organisationer som och , där många av insatserna görs till förmån för flyktingar. Dessutomutgår bidrag till flyktinginsatser som genomförs av, eller i samarbete med,svenska enskilda organisationer. Detotala svenska bidragen till flyktingprogram och för internflyktingar uppgår till (milj. WFP (/91) Genom andra FN-organ och internationella organisationer Genom enskilda organisationer 4.Flyktingfrågorna i m. m. UNHCRsverksamhet behandlas varje höst i . I ett svensktanförande framhöll statsrådet att problemet medflykting- och migrationsströmmar måste få en framträdande plats i det intemationellasamarbetet. Vidare pekade hon på nödvändigheten av att angripa orsakerna tillflykt och migration. Främjandet av respekten för mänskliga rättigheter,utvecklingsbistånd, generös asylpolitik och främjandet av frivillig repatrieringär viktiga komponenter för en sammanhållen flykting- och immigrationspolitik.För närvarande kan det internationella samfundet inte tillmötesgå flyktingamaselementära behov. UNHCR liksom andra FN-organ måste få ett brett stöd. Generalförsamlingenantog som nämnts en resolution till stöd för UNHCRs verksamhet med bl. a denordiska länderna som förslagsställare. Resolutionen bekräftar UNHCRs gmndläggandeuppgift att svara för internationellt skydd av flyktingar och understrykerbehovet av gemensamma internationella insatser till förmån för det ökandeantalet flyktingar och hemlösa. Vidare antogs resolutioner om uppföljningen avflyktingkonferenserna om södra och samt resolutioner om flyktingsituationeni enskilda länder i . ÄvenUNRWAs verksamhet behandlas av generalförsamlingen. I ett gemensamtnordiskt anförande framhölls betydelsen av UNRWAs verksamhet i de ockuperadeområdena och i , där våldet alltjämt ökar och lägger allvarliga hinder ivägen för organisationens arbete. De nordiska ländema lägger särskild vikt vid UNRWAsutbildningsprogram och anser det angeläget att detta får finansiellt stöd. UNRWAsfinansiella situation ger anledning till fortsatt oro. De nordiska ländemaavser att fortsätta sitt politiska och finansiella stöd till UNRWAs verksamhet. Generalförsamlingenantog som nämnts en intemationell konvention om skydd för migrerande arbetareoch deras familjer. I utarbetandet av konventionen, som tagit , harSverige spelat en aktiv roll. Konventionenspänner över ett mycket stort område och omfattar bestämmelser om såvälmänskliga rättigheter som tillämpning av t. ex. sociala skyddsregler. UNHCRinrättades för att finna nya hem åt de europeiska flyktingama efter . har nya flyktinggmpper tillkommit och UNHCRs mandat har successivt förlängts med i taget. UNHCRs främsta uppgift har sedan starten varit att ge 47 rättsligtskydd åt flyktingar, men inslaget av materiellt bistånd har ökat Skr. 1990/91:77kraftigt . Flyktingproblemen har nåtten mycket stor omfattning och komplexitet. De större flyktingströmmarna harfrämst rört sig mellan . I flera av de krislägen som uppstått har UNHCRbetraktats som den mest lämpliga organisationen för akuta hjälpinsatser försåväl flyktingar som andra hemlösa. UNHCRhar samarbete med flertalet av världens länder. Till följd av demokratiseringari har även Ungem anslutit sig till UNHCR. Flera andra central- ochösteuropeiska länder har närmat sig organisationen. UNHCRshögkvarter ligger i . Organisationen har ett 100-tal fältkontor. Ett avdessa, med som sitt ansvarsområde, är förlagt till Stockholm.Sammantaget har UNHCR ca 2 000 anställda. Arbetet styrs av en exekutivkommittésom har 43 medlemmar. UNHCRbmkar ange tre möjliga lösningar pä ett flyktingproblem: integration i första asyllandet, omplacering till tredje land. UNHCRsträvar alltid efter lösningar med bestående effekt. Hjälpen utformas i storutsträckning så att den underlättar möjlighetema till självförsörjning iasyllandet. Om frivillig repatriering blir möjlig kan projekt med liknandesyfte också initieras i urspmngslandet. Idet svenska anförandet vid exekutivkommitténs möte berördes hur UNHCRåret innan befann sig i en svår förtroendekris och hade brist på resurser. Detfick negativa konsekvenser för flyktingama. Tidigareunder året enades slutligen medlemsländema om behovet av gemensamma åtgärderför att förbättra villkoren för flyktingar. Det kräver insatser från allaparter: urspmngsländer, asylländer, givare och UNHCR. En bättre samordning medandra FN-organ och enskilda organisationer efterlystes också. Dessabeslut behöver nu förverkligas. UNHCR saknar fortfarande resurser för att mötaflyktingamas mest elementära behov. Återvandringspro-gram har förhindrats elleravstannat på gmnd av bristande resurser. Det påverkar UNHCRs skyddsfunktion förflyktingar negativt. Perspektivetav ökande migration, utöver flyktingflödena, behöver uppmärksammas i syfte attfinna konstmktiva lösningar. Sverigeföreslog en fond inom UNHCR som kunde öka dess handlingsförmåga i svårafinansiella lägen. Förslaget godkändes och gäller fr. o. m.januari 1991.