prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — 1990/91:87 behandlades inte det förslag till besparingar vad gällerdriften av fiskeriundersökningsfartyget och det därtill koppladeförslaget om överföringar av resurser från . Översynen avnaturvårdsverkets organisat ion och arbetsuppgifter har slutförts. Eftersamråd med chefen för tar jag därför upp denna fråga i dettasammanhang. Mittförslag: Genom en samordning med naturvårdverkets laboratorium i ochverkets fartyg samt effektiviseringar i driften av fiskeriundersökningsfartygetArgos skall besparingar på ytterligare 2,5 milj.kr. Utredningsförslag:Statskontorets och den särskilda utredarens av organisationoch arbetsuppgifter förslag överensstämmer med mitt. Skälenför mitt förslag: Chefen för föreslår i det följande att överförs till fr.o.m. den . Merpanen av verksamheten finansieras med intäkter från kraftindustrin. En mindre del finansieras över statsbudgeten. Detta belopp, , bör föras över till . I samband med att övertar ansvaret för laboratoriet skall en besparing på 2,5 milj.kr. göras genom dels en samordning med verkets nuvarande verksam het, dels förändring av reglerna som rör bemanningen av Argos. Det ankommer på att se över bemanningsreglerna. Detta inne bär att bör anvisas ett I . lägre belopp än vad som regeringen föreslog i prop. 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt. 5 Ekonomiska konsekvenser Prop. 1990/91 ;150 Bilaga II; 8Jag räknar med att de åtgärder som jagnu har redovisat sammanlagt skall ledatill en minskning av den statliga administrationen under budgetåren1991/921993/94 som minst motsvarar 115 milj.kr. Besparingar genom fattadebeslut uppgår till ca 60 milj.kr. för /92. Under detta budgetårgenomförs även vissa andra strukturella organisationsförändringar som inte harnågon direkt effekt på statsbudgeten. För /93 uppgårbesparingarna till följd av redan fattade beslut till ca 14 milj.kr.Ytterligare besparingar kan komma att göras under detta budgetår. Huvuddelen avde återstående besparingarna på ca 40 milj.kr. fömtses dock ske /94. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna de riktlinjer föromställning och minskning av den statliga administrationen inomjordbruksdepartementets verksamhetområde som jag har anfört, 2.under nionde huvudtitelnsförslagsanslag för /92 anvisa ett belopp som är1460000 kr. lägre än vad som föreslagits i prop. 1990/91:87. 1990/91; 150 Bilaga 11:9 Utdragur protokoll vid regeringsammanträde . vad avser p. 1 4 och 6 7 samt statsrådet vad avser p.5. Anmälantill proposition med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /92, m.m. såvitt avser omställning och minskning avadministrationen inom arbetsmarknadsdeparetmentets verksamhetsområde. 1 Utgångspunkter för förnyelsearbetet Tillarbetsmarknadsdepartementet hör frågor om arbetsmarknad, arbetsliv, invandringoch svenskt medborgarskap. Utgångspunkterför en omställning och minskning av administrationen inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde har varit de huvudlinjer som regeringenpresenterade i budgetpropositionen. Genom främst övergången till mål- och resultatorienteradstyrning ges möjligheter för delegering av uppgifter till regional och lokalnivå. sker en minskning av detalj- och regelstyrningen. De centralamyndigheternas organisation och uppgifter bör anpassas till denna utveckling. Förde berörda myndigheterna inom versamhetsområde ärmålsättningen att verksamheten skall decentraliseras, så långt detta ger ökadeffektivitet och service. ses de olika regelsystemen fortlöpande överför att bl. a. förenkla handläggningar och där det är möjligt, minska deadministrativa kostnaderna. Projektsom pågår och som syftar till att förändra strukturen inom departementets verksamhetsområdeär bl.a. översynen av Stiftelsen . Vidare har regeringen denna daglämnat ett uppdrag till arbetarskyddstyrelsen att i samråd mednaturvårdsverket och kemikalieinspektionen kartlägga förutsättningarna för enökad samverkan i den regionala och lokala tillsynen av arbetsmiljön och denyttre miljön i syfte att förbättra och effektivisera den offentliga tillsynen.Denna och andra icke nämnda utredningar kommer inte nödvändigtvis att medföranågon besparing på statsbudgeten. Syftet med förändringsarbetet är främst attverksamheten på ett effektivare sätt skall kunna uppfylla ställda mål. Vidareutreds på departementet frågor som mera inriktar sig på att ge effekter förproduktionen och i samhället i stort och därmed inte torde ha någon effekt påstatsbudgeten. Exempel på detta är utredningen om flexibla arbetstider ochutredningen om kompetensutveckling i arbetslivet. 2Arbetsmarknadsdepartementet Prop.i990/9i;i50 BilagaII; 9 Inom pågår enneddragning av organisationen. För treårsperioden fram t.o.m. budgetåret1993/94 medför neddragningen en minskning av departementets anslag med 2,4 milj.kr.I detta ingår den minskning på . som ingår i förslaget till anslag /92 i årets budgetproposition. Jag bedömer att neddragningen istort inte påverkar verksamheten på grund av rationaliseringsåtgärder, t.ex.den pågående datoriseringen av departementets verksamhet. Fråntionde huvudtitelns anslag anslag förvaltningskostnaderbetalas förvaltningskostnaderna för (),länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen (exkl. arbetsmarknadsinstituten). Merpartenav kostnaderna för arbetsmarknadsverkets förvaltning avser rent operativverksamhet såsom arbetsförmedlingen med sin direkta service åt allmänheten.Den egentliga administrationen finns vid AMS och länsarbetsnämnderna. Arbetsmarknadsverkethar genomgått en genomgripande omorganisation som syftar tillatt anpassa de olika verksamhetsdelarna till de principer som utgör grundenför det s.k. serviceprogrammet. Programmets allmänna inriktning var att verketsresurser så långt som möjligt skulle omfördelas från centrala och regionalaverksamheter till direkt förmedlingsservice och att arbetslinjen iarbetsmarknadspolitiken skulle hävdas. Till detta kan läggas att AMS successivthar övergått från regel- till målstyrning och att man i detta sammanhang harinfört verksam-hatsplanering för de olika nivåerna inom verket. Somett led i denna process genomfördes 1987 en omfattandeändring i arbetsförmedlingens lokala organisation och arbetsformer (prop.1985/86:138). Genom denna omorganisation skapades förutsättningar för attytterligare genom decentralisering inom arbetsmarknadsverket effektiviseraarbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingenskall även fortsättningsvis utgöra det främsta och primäraarbetsmarknadspolitiska instrumentet. Denna inriktning ställer krav på insatseri fråga om både personal och andra resurser men också på åtgärder som syftartill att höja kompetensen och utveckla arbetsmetoder m. m. Jagbedömer att besparingar kan genomföras vid AMS och länsarbetsnämnderna. Somjag har nämnt budgetproposition pågår ett arbete med attrationalisera administrationen vid länsarbetsnämnderna och att minskasjukfrånvaron i hela verket för att därigenom frigöra resurser för den direktaförmedlingsverksamheten. Detta arbete måste drivas vidare. Besparingsmålet bör förarbetsmarknadsverket exkl. arbetsmarknadsin- Prop. 1990/91: 150 stitutenvara ca 71 milj.kr. Det innebär att medelstilldelningen under Bilaga II; 9 anslaget B I. förvaltningskostnader skall,utöver den av beslutade minskning i den treåriga budgetramen, vara70,6 milj.kr. lägre under /94 än vad som har beräknats för nästabudgetår. AMSbör inom ramen för ett regeringsuppdrag ges en relativt stor frihet att självbestämma hur besparingsmålet skall uppnås. Regeringen bör dock ange vissariktlinjer för hur besparingsarbetet skall genomföras. besparingenskall avse AMS och länsarbetsnämnderna men inte arbetsförmedlingen, /92 skall kostnaderna vid AMS och länsarbetsnämnderna minskamed sammanlagt minst 10 milj.kr., under /93 med ytteriigareminst 20 milj.kr. och under /94 med ytteriigare minst 40,6 milj.kr., verksamheternavid AMS och länsarbetsnämnderna skall i ökad grad inriktas på utveckling av verksamheten samt på uppföljning och utvär dering, besparingenskall genomföras genom främst strukturella förändringar, enkoncentration av rutinartade och expertfunktioner till några länsarbetsnämnderbör eftersträvas och besparingenfår inte innebära en övervältring av kostnader på andra myndigheter, kommuner m.fl. Föratt underiätta besparingsarbetet bör åtgärder vidtas i syfte att förenklaärendehanteringen och därmed minska behovet av administrativ personal. Det kanske bl.a. genom en översyn av arbetsmarknadspolitiska regelverk och ett ökatutnyttjande av tekniska hjälpmedel. Arbetsmarknadsstyrelsenskall med utgångspunkt i de nämnda riktlinjerna till regeringenredovisa hur en omställning och minskning av arbetsmarknadsverketsadministration skall ske. Fråganom medelstilldelningen for nästa budgetår under anslaget B 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader har jag redovisat i anslutningtill mina förslag till ytterligare arbetsmarknadspolitiska åtgärder /92 (Bilaga 1:6). 3.2 Ändrad organisation för utbetalning avlönegarantimedel Ettanspråk på utbetalning enligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vidkonkurs prövas inom ramen för konkursförfarandet i fråga om konkurser därbevakning sker och i fråga om övriga konkurser av kronofogdemyndigheten. Lönegarantinfinansieras genom en arbetsgivaravgift som uppgår till 0,2procent av avgiftsunderlaget. Avgifterna förs till en fond, lönegarantifonden,som förvaltas av kammarkollegiet. Utbetalningenhandhas av i det län dit konkursdomstolen hör. verkställer skatteavdrag, avdrag avseende införsel och 90 utmätning i lön samteventuell avräkning för inkomst från annan anställ- Prop. 1990/91: 150 ning . Bilaga II: 9 Isitt betänkande (SOU 1986:9) Ny lönegarantilag lade lönegarantiutredningenfram förslag till ett nytt förfarande för prövning av lönegarantiärenden.Uppgiften att betala ut garantibelopp borde enligt utredningen flyttas överfrån länsstyrelserna till kronofogdemyndigheterna. Utredningen avstod dockfrån att föreslå detta med hänvisning till att de dåvarande ekonomiadminstrativarutinerna hos kronofogdemyndigheterna inte gjorde en överflyttning möjlig. Efterden omorganisation av kronofogdemyndigheterna som skett sedan utredningen ladesitt betänkande, finns det nu inte längre några hinder mot att en sådanrationalisering av lönegarantihanteringen genomförs, som utredningen ansåglämplig. En omorganisation som innebär att utbetalningsfunktionen förs överfrån länsstyrelserna till kronofogdemyndige-terna bör därför genomföras. Utbetalningarnahar tidigare sysselsatt ca 45 årsarbetskrafter på länsstyrelserna. Omutbetalningarna förs över till kronofogdemyndigheterna kan antaletårsarbetskrafter efter rationaliseringar reduceras till ca 25 30. Dettaskulle medföra en besparing av ca 3 milj. kr . Antaletlönegarantiärenden fördubblades till följd av det kraftigt ökadeantalet företagskonkurser. Beräknat från den utgångspunkten börbesparingseffekten kunna uppgå till ca 5 milj. kr . Enreform bör kunna träda i kraft senast den . Under beredning avreformen bör ställning dessutom tas till lönegarantiutredni-gens övrigaförslag. Civilministernkommer att ta upp den föreslagna besparingen i det följande (Bilaga II: 12). Besparingen ingår inte i den beräknade besparingen inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde. Regeringenlämnade i en proposition om arbetsmiljö och rehabilitering (prop.1990/91: 140) förslag till ändringar av arbetsmiljölagen m.m. Dessa förslaginnebär att arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens tillsynsuppgifterkommer att utvidgas och förändras. Ett arbete pågår dessutom inomarbetarskyddsverket för att förändra arbetsformerna i tillsynsarbetet ochstyrningen av verksamheten. Regeringen har i de myndighetsspecifika direktiveninför den fördjupade anslagsframställningen för budgetåren 1992/93-1994/95ställt krav på en resultatanalys, en framtidsanalys och en resursanalys somansluter till detta arbete. Ett ändamålsenligt system för redovisning, uppföljningoch utvärdering skall utarbetas. Syftet är att införa mål- och resultatstyrningav arbetarskyddsverkets verksamhet. Inomarbetarskyddsstyrelsen föreskriftsverksamhet sker ett fortlöpande utvecklingsarbete vad gäller utformningen av konsekvensutredningar. dåre utvecklar styrelsenmetoder för uppföljning och utvärdering av före- Prop. 1990/91:150 skrifter, i syfte att effektivisera regelgivningen. Bilaga II; 9 Motbakgrund av dessa pågående förändringar bör arbetarskyddsstyrelsen få ett uppdragatt i anslutning till arbetet med de myndighetsspecifika direktiven göra enfördjupad verksamhetsanalys för att ge ett underlag för bedömning avresursfördelningen. Redovisningen bör visa den senaste och den förväntadeutvecklingen när det gäller resursfördelningen på de olika insatsområdena ochför verkets administrativa behov. De berörda förändringarna i kraven påverksamheten, ändringarna i lagstiftningen, ändrad inriktning, ökat deltagandei det internationella standardiseringsarbetet m.m. bör beaktas. Redovisningenskall utgå från att en besparing på 5 milj.kr. utöver de rationaliseringskravsom finns i regeringens budgetdirektiv skall göras i den administrativaverksamheten /93- 1994/95 vilket innebär sammatidsperiod som också gäller för arbetarskyddsstyrelsens treårsbudget.Arbetarskyddsstyrelsen skall även ges i uppdrag att till den 15 februari 1992föreslå på vilket sätt yrkesinspektionens arbete med förhandsbedömningar avfrämst arbetslokaler och personalutrymmen bör förändras för att kunna utgöraett effektivt medel i verksamheten. Arbetet bör särskilt ta sikte på den s.k.obligatoriska förhandsgranskning som sker i samband med sådan ny- och ombyggnationsom kräver bygglov. Styrelsen skall därvid också, i enlighet med vad jagaviserade i årets budgetproposition, utreda förutsättningarna för att avgiftsbeläggasådana förhandsbedöm ningar och föreslå hur ett avgiftssystem i så fall kan seut. Den senare delen av uppdraget bör ske i samråd med . Arbetsmarknadsinstituten() inrättades med arbetsmarknadsverket som huvudman den genomsamordning av verksamheter, som varit landstings- ochprimärkommunala, statliga eller privata. De ger service tillarbetsförmedlingens sökande i form av fördjupad vägledning inför val av arbeteoch/eller utbildning samt arbetsprövning och- träning och andra arbetsiörberedandeinsatser. Vissa av instituten har särskild kompetens på specifika handikappområdensom syn- eller hörselhandikapp, psykisk utvecklingsstörning m.fl. inlett en verksamhet medförsäljning av konsulttjänster till arbetsgivare, inrättades /91ett särskilt anslag för uppdragsverksamhet inom den yrkesinriktade rehabiliteringen.Ett skäl för detta var att uppdragsverksamheten kunde väntas öka i volym tillföljd av att försäkringskassorna och arbetslivsfonderna från detta budgetår kanfinansiera köp av rehabiliteringstjänster. Ami-personalenarbetar nu dels rned arbetsförmedlingens sökande med finansiering avanslagsmedel, dels med externt finansierade "arbetslivstjänster". Detförhållandet att verksamheten nu finansieras från fler uppdragsgi vare bör innebära att kostnader för bl.a. metodutveckling och administra- 92 tion m.m. kan fördelas påfler. Dessutom bör effektivitetsvinster kunna Prop. 1990/91; 150 göras. Jagbedömer att besparingar motsvarande 15 milj.kr. bör kunna Bilaga 11:9uppnås /921993/94. Under budgetåret1991/92 bör en tredjedel av besparingarna kunna uppnås. Detförslag om en omorganisation av arbetslivscentrum (ALC) som lagts fram i prop.1990/91:69 om arbetslivsforskningens organisation m.m. innebär en minskning avde fasta tjänsterna vid ALC med en besparingseffekt på ca 10 milj.kr.Besparingen medför minskade utgifter för arbetsmiljöfonden, som finansierar ALCsverksamhet. Insparade medel skall användas för att minska belastningen påstatsbudgeten på anslag inom arbetsmiljösektorn. Regeringen har uppdragit åt ALCatt redovisa ett förslag till ändrad organisation. Den nyaorganisationen kan väntas börja sin verksamhet fr.o.m. /93. () arbetar i en ny decentraliseradorganisation och med delvis nya arbetsmetoder. Verkets produktivitet förbättrasnu fortlöpande. Sambanden mellan resursinsatser, hur dessa utnyttjas ochsamhällsekonomiska och statsfinansiella kostnadsbesparingar är särskilttydliga på vissa områden. Jag har tidigare (prop. 1990/91:25 bil. 6 och prop.1990/91:100 bil. 12) redovisat hur, genom dessa strukturförändringar,förstärkningar av SIVs kapacitet för handläggning av asylärenden minskarutredningstiderna och därmed förkortar den tid en asylsökande måste vistas påförläggning. Detta leder till stora kostnadsbesparingar på tionde huvudtitelnsanslag D 2. Förläggningskostnader, för innevarande budgetår beräknat till ca400 milj. kr. och för /92 till . Jaghar också räknat med (prop. 1990/91: 100 bil. 12) att under budgetåret1991/92 skall klara av att höja sin produktivitet i handläggningen av asyl-,tillstånds- och medborgarskapsärenden . Denna effekt finns inräknad i mina förslagtill budgetpropositionens bilaga 12 avseende SIVs förvaltningskostnadsanslagför /92 Sedanärendebalanserna nedbringats bör , som en följd av dessa inleddastrukturåtgärder, kunna åstadkomma ytterligare förbättringar. Denöverföring av utredningsansvaret i asylärenden från polisen till som skall genomföras den Ijuli 1992 leder till en effektivare handläggning av asylärenden. Den totala resursåtgången för detta ändamål bör därige nom kunna minskas som resurser kommer att föras över från polisen till invandrarverket. Även andra delar av SIVs verksamhet bör kunna genomföras med något mindre resursåtgång. För budgetåren 1992/93 och 1993/94 bör produktivitetshöjningar och effektivitetsvinster åstadkommas som motsvarar 6,2 resp. 11 milj.kr. i minskad resursåtgång. Anslagets storiek bestäms dock till största delen av volymen asylsökande. 6Ekonomiska konsekvenser pp- ' 990/91:150 Bilaga 11; 9 Jagberäknar att de åtgärder som jag och statsrådet har redovisat sammanlagtskall leda till en minskning av statlig administration med 124 milj. kr. Häravfaller ca 20,7 milj. kr. En förutsättning för beräkningenär att antalet asylsökande inte kraftigt förändras. Jaghemställer på mina och statsrådet vägnar att regeringen föreslårriksdagen att godkänna de riktlinjer för omställning och minskning av denstatliga administrationen inom verksamhetsområdesom anförts. 1990/91; 150 Bilaga II: 10Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Anmälantill proposition med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /92, m.m. såvitt avser omställning och minskning av den statligaadministrationen. 1 Utgångspunkter för förnyelsearbetet Bostadsdepartementetsverksamhetsområde omfattar myndigheter med både central och regionalverksamhet. Verksamhetsområdet är till stor del regelstyrt och deadministrativa resurserna är till stora delar beroende av utformningen av dessaregler. Reformeringen av bostadsfinansieringssystemet möjliggör en anpassningoch effektivisering av de administrativa resurserna. Även ökad samverkan mellanmyndigheter leder till administrativa besparingar. Inombostadsdepartementets verksamhetsområde har besluten om ny bostadsfinansiering bl.a.resulterat i en översyn av länsbostadsnämndernas framtida organisation. Vidarehar en översyn av den administrativa prövningen av det statliga stödetinletts. Utredningen om en översyn av verksamheten vid statens råd förbyggnadsforskning har lämnat sina förslag. Överläggningar med olika parterinom byggsektorn angående byggnadsforskningens finansiering har genomförts.Inom lantmäteri- och fastighetsdataområdet kommer möjligheterna tillrationaliseringar att uppmärksammas. Genomförandet är emellertid i hög gradberoende av att fastighetsdatareformen blir klar i hela landet, vilket beräknasvara fallet . 2 Översyn av länsbostadsnämnderna Riksdagensbeslut (prop. 1990/91: 34, BoU4, rskr. 92) om ny bostadsfinansiering innebärsammantaget betydande förändringar av länsbostadsnämndernas organisation,arbetsformer och dimensionering. Beslutetinnebär bl.a. att man slopar den nuvarande ordningen med ett statligt regleratbostadslån, dvs. sådana lån som kan beviljas av länsbostadsnämnderna förny- och ombyggnad av bostäder och som utgör en fömtsättning för statligaräntebidrag till kostnaden för ränta på bostadslånet och den underliggandekrediten. Anslagsfinansieradelån av typen ränte- och amorteringsfria lån, såsom tilläggslån för ombyggnad och reparation av bostadshus m.m. kommer länsbostadsnämnderna att ombesörja även . Nämnderna kom mer också genom ett särskilt intygssystem att pröva när ett projekt uppfyl- 95 ler de bostadspolitiskakrav som ställs för att statligt bostadsstöd skall Prop. 1990/91: 150 kunna utgå. Bilaga II: 10 Idet nya finansieringssystemet måste den statliga bostadsadministrationen blineutral i förhållande till olika kreditinstitut. Länsbostadsnämndernas uppgiftatt fungera som regionala organ åt därmed och motsvarande arbetsuppgifter försvinner. Idecember 1990 har en särskild utredare tillkallats för att se överlänsbostadsnämndernas organisation, arbetsformer och dimensionering medanledning av beslut om ny bostadsfinansiering. Resultatet avutredningen beräknas föreligga . Vidare arbetar en särskildarbetsgrupp inom med att se över de administrativastyrmedlen inom bostadsfinansieringen. Detta arbete avses vara klart i augusti1991. Deställningstaganden och förslag som de två utredningarna kan förväntas utmynnai kommer sannolikt att starkt påverka den regionala bostadsadministrationen,såväl vad gäller organisation som dimensionering. Resultatenav utredningarna kommer beredas i höstens budgetarbete i samband med denfördjupade prövningen av . En förändring av länsbostadsnämndernasorganisation, arbetsformer och dimensionering kommer att ske successivt, docksenast fram till /95. 3 Översyn av verksamheten vid statens råd förbyggnadsforskning, m.m. Medanledning av beslut om forskningspolitiken (prop.1989/90:90, BoU 19, rskr. 339) har dels genomförts en översyn av verksamhetenvid statens råd för byggnadsforskning (BFR), dels överläggningar med olikaparter inom byggsektorn angående byggnadsforskningens finansiering. Densärskilde utredaren (1990:02) som tillkallades med uppgift attutreda vissa frågor om verksamheten vid rådet avlämnade i februari 1991betänkandet (SOU 1991:23) Ett nytt BFR - Byggforskningen på 1990-talet.Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna ställer sig i allmänhetpositiva till utredningens förslag. Utredarenhade i uppgift att bl.a. överväga nya organisationsformer vid rådet, prövauppgiftsfördelningen mellan rådet och respektive statens energiverksamt föreslå de organisatoriska och andra åtgärder som kan erfordras. Utredarenkonstaterar att BFR som sektorsforskningsråd spelar en vik tig roll för utvecklingen inom sektorn. behöver nya krav på BFR formuleras, om rådet skall kunna motsvara sektorns krav på ett kompetent och aktivt forskningsråd. Rådet skall ha överblick över den FoU-verksamhet som pågår inom sektorn i och internationellt och 96 med stöd av denna kunskaplöpande beskriva kunskapsfronterna och Prop. 1990/91:150 behovetavförändringar. Jag delar utredarens syn på behovet av överblick. Bilaga II; 10 Det gäller inte minst det internationella forskningsfältet. Jagdelar också utredarens uppfattning att BFR skall vara en aktiv part i sektornssamlade FoU-verksamhet. Behovet av samverkan mellan BFR och övriga aktörer inombyggsektorn kommer att öka. Det blir då en viktig uppgift för rådet att verkaför att gemensamma FoU-satsningar kommer till stånd. Däri ligger att delsstimulera sektorns olika grenar att samverka inom aktuella problemområden ochgemensamma program, dels utveckla samarbetsavtal som bl.a. definieraransvarsområden, former för samfinansiering, planering och beredning samtinformation om projekt och hur resultaten skall kunna tillgodogöras i denpraktiska verkligheten. Inomramen för den roll som jag nu har beskrivit bör BFR enligt utredningen ha etteget ansvar för att sörja för att sektorns behov av kunskap tillgodoses genom FoU-arbetevid högskolor, universitet och institut. Tyngdpunkten bör ligga på att stödjalångsiktigt arbetande FoU-miljöer med tvärfacklig eller mångvetenskapliginriktning.