prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — Remissinstanserna:Remissinstanserna är genomgående positivt inställda till införandet av carryforward. RSV har dock i sitt yttrande anfört att lagtexten måste förtydligasdå det av denna inte klart framgår att den skattskyldige själv får välja om detär den till det aktuella inkomståret hänförliga skatten eller tidigare årsskatter som skall avräknas först. Vidare har Småföretagens ,, , , och Sveri- gesIndustriförbund (organisationerna) i ett gemensamt yttrande, till vilket Prop. 1990/91:54 anslutit sig, framfört att någon fidsgränsinte bör finnas eller om en sådan anses nödvändig att den i vart fallbestäms fill fem år Skälenför mitt förslag: Frågan om införande av carry forward har tidigare behandlatsav skatteavräkningssakkunniga. I betänkandet Ds B 1982:5 Avräkning av utländskskatt, föreslogs att sådana regler skulle införas. Mot bakgrund av den kritiksom vissa remissinstanser riktade mot förslaget såsom det då utformats och medbeaktande av de övriga förslag som då lades fram föranledde utredningens förslaginte någon lagstiftningsåtgärd i denna del. Föredragande statsrådet framhöllemellertid (prop. 1982/83:14 s. 14) att han var beredd att på nytt övervägafrågan om införande av bestämmelser om carry forward om övriga då föreslagnaåtgärder skulle visa sig otillräckliga. Sombekant innebär det nya skattesystemet bl,a, att skattesatserna sänks och attreserveringsmöjligheterna minskar Detta innebär att möjligheterna för företagatt inom relativt vida ramar själva bestämma beskattningsunderlaget för ettindividuellt beskattningsår beskärs. Även för fysiska personer kan detförhållandet att skattesatserna sänks komma att minska möjHghe-terna att förett visst beskattningsår erhålla avräkning för hela den avräkningsbarautländska skatten. Dessaändringar i skattesystemet medför ett ökat behov av att under efterföljande årkunna avräkna sådan utländsk skatt som det år då avräkning enligt huvudregelni 4 § andra stycket avräkningslagen skall ske inte rymts inom spärrbeloppet(överskjutande belopp). Med hänsyn härfill och då de problem som var förenademed det tidigare förslaget nu bättre kan bemästras anser jag i likhet med vadsom föreslagits i promemorian - att bestämmelser om carry forward bör tas in iavräkningslagen. SåsomRSV framhållit är den i promemorian föreslagna lagtexten inte helt klarläggandevad avser de skattskyldigas möjlighet att välja om det är den till det aktuellaåret hänförliga utländska skatten eller tidigare års utländska skatter somskall avräknas först, I förtydligande syfte har därför denna bestämmelseomarbetats varvid det i 11 § andra stycket klargörs dels att avräkning ettvisst år högst får medges med ett belopp motsvarande spärrbeloppet , dels att om avräkning yrkas för utländska skatter som är hänförligatill olika år så skall avräkningen ske i kronologisk ordning, dvs, attutländska skatter som är hänförliga till allfid skall avräknas föresådana som är hänförliga fill senare år Somtidigare nämnts har organisationerna i sitt yttrande anfört att den ipromemorian föreslagna tiden är för kort. De har därvid hänvisat tillatt det nya svenska skattesystemet innehåller regler av innebörd att förlusterblir "evigt" avdragsgilla och anser därför att någon fidsgräns inteheller bör finnas vad gäller avräkning av överskjutande belopp, 1 andra handanser de att tidsperioden i vart fall bör bestämmas till vilket enligtdem skulle vara en rimlig avvägning med hänsyn till konjunkturcykelns längd. Vad gäller den tidsperiodunder vilken avräkning för överskjutande be lopp skall få ske måste den bestämmas genom en avvägning mellan de skatt skyldigas intresse av att erhålla avräkning av hela den i utlandet erlagda av räkningsbara skatten och det administrativa merarbete som införandet av 291 carry forwardotvivelaktigt medför för skatteadministrationen. Såsom vissa remissinstanseranförde i sina yttranden över skatteavräkningssakkunnigas tidigare nämndabetänkande (prop. 1982/83:14 s. 96 ff.) medför ett system med carry forwardbl.a. en ökad arbetsbelastning för skatteadministrationen genom de krav påregistrering och bevakning av information rörande överskjutande belopp somuppkommer Vidare bör beaktas att det föreslagna systemet innebär att denskattskyldige fritt kan välja att yrka avräkning ett visst år för överskjutandebelopp hänförligt till eller för den till detta år hänförligaavräkningsbara utländska skatten. Det nu föreslagna systemet bygger således i likhet med vad som i det nya skattesystemet kommer att gälla beträffandeunderskott på att det skall vara möjligt att inom vissa ramar"rulla" överskjutande belopp framåt. Jag finner således det ipromemorian framlagda förslaget rörande carry forward vara väl avvägt och ärdärför inte beredd att föreslå än tre år.Skulle det emellertid visa sig att den nu valda tidsperioden ärotillräcklig är jag givetvis beredd att på nytt ta denna fråga underövervägande. 6.2.4Nedsättning av avkastningsskatt på pensionsmedel Mitt förslag:Avräkning av utländsk skatt medges från avkastningsskatt på pensionsmedel. Promemorieförslaget:Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna:Remissinstanserna är genomgående posifivt inställda till att avräkning avutländsk skatt medges från avkastningsskatt på pensionsmedel.Försäkringsbolaget , ömsesidigt har dock i sitt yttrandeframhållit att ett klarläggande erfordras i lagtexten av att arbetsgivare, somär skattskyldig enligt 2 § 5 lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel,har rätt att erhålla nedsättning av avkastningsskatten genom avräkning avutländsk skatt, i den mån den utländska skatten ej kunnat avräknas frånstatlig eller inkomstskatt. Vidare har Småföretagens ,, , , och (organisationerna) i ett gemensamt yttrande, till vilketFöretagareförbundet anslutit sig, framfört att det enligt deras mening måstevara tillräckligt att intäkten beskattats i den utländska staten för att rätttill avräkning från avkastningsskatt skall föreligga. Sålunda anser de att detinte är rimligt att som ytterligare förutsättning för avräkning uppställa kravpå att intäkten skall anses härröra från den utländska staten enligt desslagstiftning. Synpunkter motsvarande de som organisationerna har framfört haräven inkommit från . Skälenför mitt förslag: Enligt lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel är svenskalivförsäkringsföretag, utländska livförsäkringsföretag som bedriverförsäkringsrörelse i , understödsföreningar som bedriver tilllivförsäkring hänförlig verksamhet, pensionsstiftelser enligt lagen (1967:531)om tryggande av pensionsutfästelse m.m. samt arbetsgivare som i sin balansräkningredovisar skuld under rubriken till pensioner en- Prop. 1990/91:54ligt 5 § lagen om tryggande av pensionsutfästelse m.m. skattskyldiga fill avkastningsskatt. Medhänsyn till att avkastningsskatten normalt är en skatt på inkomster som kankomma att beskattas också i utlandet i den mån inkomsterna uppbärs därifrånbör i enlighet med vad som föreslagits i promemorian i utlandet erlagdskatt på avkastning av pensionsmedel få avräknas från denna skatt. Deti promemorian lämnade förslaget innebär att avräkning från avkastningsskatt påpensionsmedel bör ske enligt samma principer som gäller för avräkning frånandra svenska skatter Enligt promemorieförslaget skall således övriga regler iavräkningslagen t.ex. om vilka utländska skatter som kan avräknas,spärrbeloppsberäkningen och om möjligheten att avräkna utländsk skatt ettsenare år därvid äga motsvarande tillämpning. I fråga om sådana skattskyldigasom avses i 2 § 1-4 lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel, dvs. deskattskyldiga som har att erlägga avkastningsskatt på en nettointäkt, delar jagdenna uppfattning. Närdet gäller sådana skattskyldiga som avses i 2 § 5 lagen om avkastningsskatt påpensionsmedel tas emellertid avkastningsskatten enligt 3 § fjärde stycket sammalag ut inte på någon nettointäkt utan på pensionsskuldens belopp vid ingångenav beskattningsåret. Vidare är enligt 6 § samma lag sådan skatt som tas ut på i3 § fjärde stycket angivet underlag avdragsgill i arbetsgivarensförvärvskälla. Med beaktande av att någon utländsk eller svensk intäkt intedirekt kan hänföras till det underlag på vilket avkastningsskatt tas ut av nuifrågavarande skattskyldiga framstår enligt min mening det i promemorianframlagda lagförslaget som mindre lämpligt i denna del. Enligt min mening bör istället en uttrycklig bestämmelse införas vilken klargör att sådanavkastningsskatt som tas ut på underlag enligt 3 § fjärde stycket lagen omavkastningsskatt på pensionsmedel får tas i anspråk för avräkning i de fall dåden statliga inkomstskatten, den statliga fastighetsskatten och den kommunalainkomstskatten sammanlagt understiger vad som enligt 1 11 §§ avräkningslagenfår avräknas. Ett förslag av denna innebörd - vilket också ligger i linje medvad Försäkringsbolaget , ömsesidigt önskat - har tagits in somett nytt andra stycke i förslaget fill 12 § avräkningslagen. Som jag tidigare nämnt äravkastningsskatt som tas ut på sådant i 3 § fjärde stycket lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel angivet underlag av dragsgill i den skattskyldiges förvärvskälla. Detta avdrag kommer således att inverka på spärrbeloppsberäkningen enligt 6 och 7§§ avräkningslagen. För att en spärrbeloppsberäkning över huvud taget skall vara möjlig krävs därvid att storleken på den avdragsgilla avkastningsskatten är känd innan beräk ningen görs, dvs. att avdragets storlek inte får vara beroende av om avkast ningsskatten sätts ned genom avräkning. Med anledning härav föreslår jag att 6§ lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel ändras så att det av denna klart framgår att avdrägsrätt vid inkomsttaxeringen föreligger för av kastningsskatt före eventuell nedsättning genom avräkning av utländsk skatt. 1 förtydligande syfte bör i nämnda lagrum också klart uttalas att av dragsrätt givetvis endast föreligger för avkastningsskatt som tas ut på sådant 293 i 3 § fjärde stycket lagenom avkastningsskatt på pensionsmedel angivet underlag. Vad sedan avser den avorganisationerna framförda kritiken mot det i promemorian framlagda förslagetfår jag anföra följande. För att rätt fill avräkning av utländsk skatt skallföreligga uppställs i 1 § avräkningslagen vissa villkor Ett av dessa villkorär att fråga är om en intäkt som enligt skattelagstiftningen i den utländskastaten i fråga anses härröra därifrån. Såsom dåvarande statsrådet anförde iprop. 1985/86:131 (s. 19) är avsikten med detta villkor att klargöra att om enintäkt har blivit beskattad i den utländska staten endast därför att den somuppbär intäkten anses ha hemvist eller är medborgare där, skall avräkning intemedges. Om däremot en intäkt visserligen beskattats i den utländska statenredan på den grund att personen anses ha hemvist eller är medborgare i dennastat, men intäkten ändock skulle ha beskattats där även om den uppburits avperson som har hemvist eller inte är medborgare där, skall rätt till avräkningföreligga. Det nu redovisade villkoret gäller generellt vid all avräkning ochär uttryck för en internationellt vedertagen princip. Något skäl varför enannan ordning skulle tillämpas just vid nedsättning av avkastningsskatt påpensionsmedel har inte redovisats. Jag finner således inte att det föreliggernågra skäl att i denna del frångå det i promemorian framlagda förslaget. Mitt förslag:Bestämmelserna i 2 § andra stycket och 11 16 §§ avräkningslagen rörandeavräkning i fall då den kommunala inkomstskatten inte omfattas av dubbelbeskattningsavtalresp. skattenedsättning med beaktande av vinstdelningsskatt och särskildvinstskatt upphävs. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Ingen av remissinstanserna har berört dessa frågor Skälen för mitt förslag: I2 § andra stycket avräkningslagen finns en särskild bestämmelse som behandlardet fall att stafiig men inte inkomstskatt omfattas avdubbelbeskattningsavtal. Denna bestämmelse tillkom med anledning av 1949 årsdubbelbeskattningsavtal med som, efter det att det upphört attgäUa gentemot , var gällande gentemot ett antalf.d. britfiska kolonier Då detta avtal numera helt upphört att gälla och dåSverige med största säkerhet inte kommer att ingå avtal där denkommunala inkomstskatten inte omfattas finns något behov av dennabestämmelse. Nämnda bestämmelse bör därför i enlighet med det i promemorianframlagda förslaget upphävas. Genom den beslutadeskattereformen upphör lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt att gälla vidutgången av , dock att den alltjämt skall tillämpas vid 1991 ochtidigare års taxeringar Vidare skall bestämmelserna om vinstdelningsunderlag ilagen om vinstdelningsskatt fillämpas vid taxering i de undantagsfalldå särskild vinstskatt skall tas ut vid denna taxering enligt lagen (1989:346)om särskild vinstskatt. anser jag att de i 11-16§§avräkningslagen intagna bestämmelserna bör Prop. 1990/91:54 upphävas ochupphöra att gälla vid utgången av . De upphävda bestämmelserna bör dockalltjämt tillämpas vid 1991 och tidigare års taxeringar såvitt avservinstdelningsskatten samt vid 1992 och tidigare års taxeringar såvitt avserden särskilda vinstskatten. Dehär föreslagna kompletteringarna av skattereform ger sammantaget ettneutralt budgetmässigt utfall för den konsoliderade offentliga sektorn. Tillkommandebudgetförstärkningar uppkommer i första hand genom införande av skatt på grupplivförsäkringi tjänsten eller yrket samt genom skärpta regler för beskattning av fordringaroch skulder i utländsk valuta inom näringsverksamhet. Budgetförsvagningaruppkommer i första hand genom höjda avdrag för bilresor till och från arbetet,genom att pensionärernas särskilda grundavdrag inte längre avtrappas motkapitalinkomster mellan O och , genom att barnpension blir delvisskattefri samt genom ökade reserveringar för enskilda näringsidkare. Övrigaförändringar ger förhållandevis begränsade budgetförstärkningar ochbudgetförsvagningar Särskild löneskatt på pensionsförmåner och motsvarande geren mycket betydande budgetförstärkning. En sådan budgetförstärkning har dockredan beaktats vid redovisningen av skattereformens budgeteffekter i prop.1989/90:110 och ger således inte någon fillkommande budgetförstärkning. Denfillfälliga höjningen av den allmänna löneavgiften i avvaktan på införandet avsärskild löneskatt på pensionsförmåner är anpassad så att den ger sammabudgeteffekt som löneskatten skulle ha gett. Somframhållits i två tidigare propositioner med anledning av skattereformen(prop. 1989/90:50 samt prop. 1989/90:110) bör den sammantagna skattereformenge ett budgetmässigt neutralt utfall i förhållandet mellan stat och kommun. Föratt uppnå sådan neutrahtet har beslutat om en särskildavräkningsskatt för kommunerna, lagen (1990:609) om avräknings-skatt, medutgångspunkt i de förslag som redovisas i tidigare propositioner med anledningav skattereformen. Dehär föreslagna kompletteringarna påverkar balansen mellan stat och kommun genomatt bl.a. skatten på gruppliv fillfaller staten medan kommunerna bärhuvuddelen av skattebortfallet genom högre reseavdrag, högre särskildagrundavdrag för pensionärer samt delvis skattefri barnpension. Den särskildalöneskatten för pensionspremier m.m. är däremot redan beaktad vid beräkningenav den balanserande avräkningsskatten och bör därför inte föranleda någraytterligare åtgärder Den fillfälliga höjningen av den allmänna löneavgiften ärlikvärdig med det senarelagda uttaget av särskild löneskatt påpensionsförmåner också i fråga om balansen mellan stat och kommun. Jag avser att i annatsammanhang återkomma med förslag som, med fill- lämpning av samma beräkningsmetoder som fidigare, återställer balansen mellan stat och kommun med anledning av här föreslagna kompletteringar -, 8Upprättade lagförslag Prop. Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslagtill 1.lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370), 2.lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 3.lag om ändring i taxeringslagen(1990:324), 4.lag om ändring i lagen(1990:000) om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter, 5.lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 6.lag om ändring i lagen(1990:659) om särskild löneskatt, 7.lag om särskild premieskatt förgrupplivförsäkring, m.m., 8.lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 9.lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter, 10. lagom ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 11. lagom ändring i lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, 12.lag om ändring i lagen(1955:257) om inventering av varulager för inkomsttaxeringen, 13.lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 14.lag om ändring ikupongskattelagen (1970:624), 15.lag om ändring iskattebrottslagen (1971:69), 16.lagom ändring i lagen(1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar, 17.lag om ändring i lagen(1972:78) om skatt för gemensamt kommunalt ändamål, 18.lag om ändring i lagen(1972:266) om skatt på annonser och reklam, 19.lag om ändring ibokföringslagen (1976:125), 20.lag om ändring ijordbruksbokföringslagen (1979:141), 21.lag om ändring iutsökningsbalken, 22.lag om ändring i lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 23.lag om ändring i lagen(1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 24.lag om ändring i lagen(1986:468) om avräkning av utländsk skatt, 25.lag om ändring i lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 26.lag om ändring i lagen(1990:326) om skatteavdrag i vissa fall från folkpension, 27.lag om ändring i lagen(1990:654) om skatteutjämningsreserv, 28.lag om ändring i lagen(1990:656) om återföring av obeskattade reserver, 29.lag om ändring i lagen(1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, 30.lag om ändring i lagen(1990:668) om nedsättning av vissa underhållsbidrag, 31.lag om särskilda regler föravsättning till resultatutjämningsfond vid taxering, 32.lag om avdrag för kostnader förbilresor till och från arbetsplatsen vid 296 1991 och taxeringar. 33,lag om upphävande av lagen(1927:321) om utskiftningsskatt, , 1990/91:54 34,lag om upphävande av lagen(1933:395) om ersättningsskatt, 35,lag om höjning av den allmännalöneavgiften intill utgången av , Förslagenunder punkterna 19, 21 och 30 har upprättats i samråd med chefen förjustitiedepartementet. Förslagenunder punkterna 8, 9 och 25 har upprättats i samråd med chefen försocialdepartementet. Lagrådetsyttrande har i vissa delar inhämtats beträffande förslagen under punkterna 1, 2och 4, Förslagenunder punkterna 3, 5, 10, 1214, 17-21 samt 23-35 har inte granskats avlagrådet. De inte remitterade förslagen är i vissa fall av sådan beskaffenhetatt lagrådets hörande skulle sakna betydelse medan de i andra fall är sådanaatt lagrådets yttrande bör inhämtas. Ett remissförfarande skulle emellertidfördröja lagstiftningsfrågornas behandling så att avsevärt men skulle uppkomma.Förslagen är nämligen avsedda att utgöra en integrerad del av det nyainkomstskattesystemet som skall tillämpas första gången vid taxering.Huvuddelen av de nya skattereglerna beslutades av (prop,1989/90:110, SkU30, SFS 1990:650-696), Beslut avseende de nu aktuella förslagenbör fattas . Med hänsyn fill det anförda bör inte yttrande från lagrådetinhämtas. 9,1 Kommunalskattelagen (1928:370) 1paragrafen görs vissa justeringar i privatbostadsbegreppet m,m. Dessa redovisasnärmare i den allmänna mofiveringen, avsnitt 3,8, Iförsta stycket fjärde ledet enligt gällande lydelse finns en regel av innebördatt belopp, som till följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen utgåttpå grund av kapitalförsäkring inte räknas som skattepliktig inkomst. Genom ettfillägg klargörs att belopp som arbetsgivare utan att försäkring har tecknatsför anställdas räkning betalar ut och som motsvarar grupplivförsäkring inteheller skall räknas som skattepliktig inkomst. Skattefrihet gäller dock bara iden mån utfaUande belopp inte väsentligt överstiger vad som kan utgå förbefattningshavare i statens tjänst (jfr, 32 § 3 a mom.). Högre utbetalningarblir alltså skatteplikfiga. Tillägget har samband med förslaget om särskildpremieskatt för grupplivförsäkring, m.m. och har berörts i den allmännamotiveringen, avsnitt 3.3.7. Inkomstslaget tjänst somregleras i 31-34§§ KL har i och med skattere formens genomförande utvidgats till att omfatta alla ersättningar som kan anses hänförliga till eget arbete eller egen prestation. Eftersom fråga kan inställa sig huruvida stipendier och liknande bidrag skulle kunna hänföras 297 till inkomstslaget tjänstär regleringen i 19 § första stycket tionde ledet i den Prop. 1990/91:54föreslagna lydelsen ett klargörande av förhållandet att sfipendier och liknandebidrag som hitfills enligt praxis varit skattefria skall vara det även ifortsättningen. Ibestämmelsen anges att stipendium som inte utgår periodiskt inte utgörskattepliktig inkomst. Därmed är inte sagt att stipendium som utgår periodisktskulle vara skattepliktigt. Så är det i vissa fall, dock inte i alla. Skattskyldighetenför mottagaren avseende periodiska understöd är anknuten till utgivarensavdragsrätt. Huvudregeln är den att bidraget är skattepliktigt hos mottagaren omutgivaren har avdragsrätt. För det fall utgivaren av ett periodiskt understödär en kvalificerat allmännyttig stiftelse eller allmännytfig förening behandlasbidraget enligt punkt 2 av anvisningarna till 31 § KL inte som periodisktunderstöd om understödet utgått för att fullfölja stiftelsens eller föreningensändamål. Ett sådahtbidrag är därför inte skattephktigt för mottagaren. Detbidrag som betecknas som stipendium får inte vara ersättning för en prestationsom kommit utgivaren av ersättningen direkt eller indirekt tiU-handa. 1 sådantfall skall ersättningen beskattas som inkomst av tjänst. Itolfte ledet har ett tillägg gjorts enligt vilket barnpension till viss delinte skall vara skattepliktig. Har båda föräldrarna avlidit skall frånpensionen efter en var av föräldrarna ett belopp på 0,4 basbelopp undantasfrån beskattning. Iparagrafen behandlas frågan om hur ett underskott i förvärvskälla inominkomstslaget näringsverksamhet skall behandlas. Av första stycket framgår attom ett underskott redovisas i viss förvärvskälla medges avdrag för underskottetnärmast följande beskattningsår I den mån ett sådant underskott -hänförligttill litterär, konstnärlig eller därmed jämföriig verksamhet enligtbestämmelserna i 33 § 3 mom. KL dragits av mot inkomst av tjänst gäller dockenligt andra stycket att avdraget vid följande beskattningsår skaU minskas imotsvarande mån. Denya bestämmelserna i 25 § 11 mom. SIL och i 26 § 9 mom. SIL om att ett beloppmotsvarande ett underskott i viss förvärvskälla skall dras mot vinst vidavyttring av en näringsfastighet eller en bostadsrätt som inte är permanentbostadär i princip utformade på samma sätt som bestämmelsen i 33 § 3 mom KL. Andrastycket har byggts ut med en hänvisning fill de nämnda bestämmelserna i 25 och26 §§ SIL vilket innebär att i den mån dessa bestämmelser tillämpas begränsasmöjligheten att utnyttja ett underskott som ett avdrag ett följande år Avskäl som beskrivits i den allmänna motiveringen skall ett underskott först gå iavräkning mot reahsafionsvinst - och då i första hand mot vinst vid avyttringav näringsfasfighet och därefter mot vinst vid avyttring av bostadsrätt sominte är privatbostad - innan bestämmelsen i 33 § 3 mom. KL skall tillämpas. Attde olika bestämmelserna - i förekommande fall - skall till-lämpas i en vissturordning framgår av de skilda lagrummen. För tydlighetens skull bör anmärkasatt bestämmelsen i 33§ 3 mom. KL - om att ett underskottkan dras av mot inkomst av tjänst - innebär en valrätt för den Prop.1990/91:54 skattskyldige. När det däremot gäller 25 § 11 mom. och 26 § 9 mom.SIL föreligger ingen motsvarande valrätt. I sådana fall skall ett underskottallfid dras av mot realisationsvinsten. Ändringen i tredje stycket ärredaktionell. 33§ 1 och 2 mom. Bestämmelsernainnebär ett förbud för den som inte under någon del av året varit bosatt här iriket att dra av kostnader hänförliga fill inkomst av tjänst, såväl faktiskakostnader som schablonavdrag.