prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Fömtom inom justitiedepartementetsområde satsas stora resurser inom annan staUig verksamhet som, åtminstonedelvis, har till syfte att förebygga och bekämpa brott. Även polisväsendet,kommuner, landsting och näringsliv lägger ut avsevärda belopp förändamålet. Kostnadema för åtgärder mot brott inomrättsväsendet, dvs. i första hand inom polis- och åklagarväsendet, de allmännadomstolama och kriminalvården, har emellertid kunnat beräknas. De har fördelats på de tidigare berördaåtgärdsgruppema. I vissa fall har schabloner använts eftersomberäkningsunderlaget är osäkert. All polisverksamhet utom den som har samband medtillståndsgivning, passärenden och andra uppgifter av servicekaraktär kan sessom ett led i samhällets åtgärder mot brott. Hit hör också åklagarväsendets ochkriminalvårdens funktioner liksom den del av domstolsväsendets verksamhet somrör brottmål. Den del av anslagen inom rättsväsendet som är avsedd för åtgärdermot brott uppgår till . för /91. I figuren ärdetta belopp fördelat på åtgärds-gmpper. Beloppet omfattar inte medel som förbrukasinom departementet och statliga kommittéer eller anslag förbyggnadsverksamhet. Som framgår av figuren uppgår kosmadema förförebyggande åtgärder till cirka 88 milj. kr. Största posten utgör kosmadema för polisens undervisning i skoloma i lag och rätt samt i trafik. Hit hör också BRÅ:s verksamhet utom den rena forskningen och utveck lingen. I detta sammanhang bör framhållas att kostnadema för brotts skadenämnden inte till någon del har medräknats. övervakningen av regelefterlevnaden avser polisensövervaknings- Prop. verksamhet och beräknas kosta 3 500 milj. kr. Det redovisade beloppet för brottsutredning ochandra åtgärder i Bilaga 4 brottmålsförfarandet omfattar åtgärder inom polis-och åklagarväsendet samt domstolama. Av beloppet 3 113 milj. kr. faller 1 988milj. kr på polisväsendet, 404 milj. kr. på åklagarväsendet och 721 milj. kr pådomstolsväsendet, inklusive rättshjälpskosmader. Kriminalvården svarar för de kosmader som i figurenhar redovisats som verkställandet av påföljder. Denna gmpp av kostnaderberäknas till 2 407 milj. kr. Det utvecklingsarbete inom departementets områdesom tar sikte på åtgärder mot brott beräknas till sammanlagt 22 milj. kr.,varav omkring 14 milj. kr avser anslag till brottsförebyggande rådets (BRÅ:s)verksamhet. I beloppet ingår inte den forskning eller annat utvecklingsarbetesom bedrivs i departementets kommittéer. I jämförelse med föregående år har det totalabeloppet för rättsväsendets åtgärder mot brott ökat . Kostnader för åtgärder mot brott inom poliaviaesidet och jiutitiedepsrteiiientetsoauråde budff«tår«t 1990/91 Brottsutredning m.nn 3 113 milj.kr. VorkstOillghet m.nn.. 2 407 mllj. Utvecklingsarbete 22 milj. kr. 88 milj. kr. "'■''''tV/ervaknlng 3 500 milj. kr. Antaletanställda inom åklagarväsendet har ökat i begränsad utsträckning efterförstatligandet . Antalet tjänster är nu drygt 1 300, varav ca 650 äråklagartjänster. När det gäller de allmänna domstolama saknas enlöpande redovis ning som visar hur stor del av personalresursema som tas i anspråk för brottmålen. Stickprovsundersökningar har emellertid lett fram till 118 attdenna andel är . Även om uppgifter saknas om Prop. hur andelenhar förändrats är det sannolikt 1990/91:100 att variationerna inte har varit särskilt stora. Antalet anställda Bilaga 4 (inklusive deltidsanställda) vid de allmänna domstolama är nu omkring5 000, varav omkring 670 ordinarie domare. Kriminalvården har drygt 6 000 tjänster. Avdessa är nästan 5 000 placerade vid kriminalvårdsanstaltema och drygt 760 inomfrivården. Antalet lekmaimaövervakare inom frivården uppgår förnärvarande till omkring 5 000. 1990/91:100 Sid Bilaga 4 3 1.1 Mål för verksamheten 5 1.2 Lagstiftning som medel i reformarbetet 51.2.2 Uppföljningoch utvärdering av lagstiftning 72 Domstolsväsendet,åklagarväsendet och processrätten 11 2.4 Konkursrätt och utsökningsrätt 12 3 OffenUig rätt 12 3.1 Grundlagsfrågor m.m. 14 3.2 OffenUighet och sekretess 15 3.3 Datalagsfrågor m.m. 17 3.4 Förvalmmgsrätt 21 4.3 Allmän köprätt, avtalsrätt, m.m. 21 4.4 Ersätmingsrätt 234.5 Transporutt Bilaga 4 254.7 Bolagsrätt och annanassociationsrätt 275 Brott och påföljder 275.1 Brottsutveckling och brottsbekämpning 29 5.3 Su-afflagstiföimgen 31 5.4 Påföljdssystemet 33 5.5 De unga lagövCTträdama 396.2 Decentralisering och organisationsförändringar 41 A.JUSTITIEDEPARTEMENTET M.M. Statsrådsberedningen 33 363 000 41 A 2. 30 287 000 42 A 4. Framtidsstudier, långsiktig analys m.m. 12 432000 Summa 127 731 000 122 1990/91:100 44 B. VISSA TILLSYNSMYNDIGHETER M.M. Justitiekanslem 6 085 000 45B 2 Datamspektionen 1 000 Riksåklagaren 22 378 000 51 C 2. 54 D. DOMSTOLSVÄSENDET M.M. 60 D 2. Domstolama m.m. 2 164 214 000 65 D 3. UUTisming till domstolar mjn. Summa 2 254 089 000 67 E. 72 B 2. Kriminalvärdsanstalterna 2 479 803 000 77 E 3. Frivården 324 368 000 79 E 4. Maskin- och verktygsuttoismmg mjn. Uunjsmmg för kriminalvården 28 300 000 Utbildning av personalm.fl. Summa 2 992 002 000 82 F. RÄTTSHJÄLP M.M. Rättshjälpskosuiader 645 000 000 Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet 1000 123 Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag 5 580 000 Bilaga 4 Vissa domstolskosmader m.m. 228 830 000 Diverse kosmader förrättsväsendet 24 200 000 Summa 914 064 000 : Förvalmingskosttiader 13 005000 91 G 2. Brottsförebyggande rådet:Utvecklingskosttiader 4 825 000 : Förvalmingskosmader 4 580 000 : Ersättnmg för skador 18 500000 Summa 44 988 000 96 H. 96 H 2. Bidrag till vissa mlemationella 2 586 000 Stöd tiU politiskapartier 132 200 000 Allmänna val 143 800000 97 H 5. Bidrag till av 400000 Summa 290 290 000 Summaför 7 127 491 000 99 Statistiska uppgifter om brottsutvecklingen samtom verksamheten mom åklagarmyndighetema, deallmäima domstolama och kriminalvården m.m. 124 gotab 92592, 1990 Regeringens proposition1990/91:100 Bilaga 5 1 1990/91. Bilaga 5tili budgetpropositionen 1991 1990/91:100Bil. Utrikesdepartementetsverksamhetsområde omfattar ärenden som rör förhållandet till ochöverenskommelser med andra stater, utrikeshandel och exportfrämjande, Sverigesdeltagande i () och andra internationella organisationer,svenska insatser i det internationella utvecklingssamarbetet,nedrustningsfrågor, nordiskt samarbete, kontroll av tillverkning och utförselav krigsmateriel, information om i utlandet, kulturutbyte samt skydd avsvenska medborgares intressen i främmande länder. Dessa ärenden spänner överämnesområden av allmänpolitisk, handelspolitisk, biståndspolitisk, ekonomisk,kommersiell, rättslig, social, humanitär, kulturell och ekologisk natur. Till hörutrikesrepresentationen med 114 lönade utlandsmyndigheter, s. k.karriärmyndigheter med terminologi (ambassader, delegationeroch konsulat) och 425 honorärkon-sulat. Under departementet sorterar bl.a.styrelsen för internationell utveckling (SIDA), styrelsen för u-landsforskning(SAREC), beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS),, nordiska afrikainstitutet, kommerskollegium (KK), exportkreditnämnden(EKN), exportråd och handelssekreterarna, () samten mindre del av verksamheten vid ().Statsunderstödda organ såsom () och (Ul) erhållerockså anslag under tredje huvudtiteln () liksom för sin programverksamhet i utlandet. Frigörelseni och enande har skapat nya förutsättningarför utveckling. I den europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen(ESK) har grunden lagts till en ny säkerhets- och samarbetsordning. och dess gamla allierade i östraEuropa står inför väldiga övergångsproblem av ekonomisk och annan art. ser med tillfredställelse attförbindelserna med grannarna utmed , inte minst med de baltiskarepublikerna, nu breddas och fördjupas. Förbindelsernamellan och har fortsatt Prop. 1990/91:100 attkännetecknas av dialog och vilja till samarbete, särskilt på nedrust- Bil. De militära förhandlingarna i inom ramen för ESK, omkonventionella styrkor i och om förtroende- och säkerhetsska-pandeåtgärder har resulterat i för säkerhet betydande framsteg, fastslagnavid loppmötet i . EG-staterna har gått vidare i arbetet med alt skapaen inre marknad före utgången av . Förhandlingarna mellan EFTA och EG omett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) befinner sig nu i ett intensivtskede. Förutsättningarna för ett svenskt inträde i EG, medbibehållen neutralitetspolitik, har ökat tack vare den positiva utvecklingen iEuropa underdel gångna året. Inom har kontakterna med länderna iCentral- och utvecklats till en ny viktig dimension i samarbetet.Sverige övertar ordförandeskapet i ministerkommittén för sexmånader. säkerhet är i hög grad beroende avutvecklingen såväl i vårt närområde som i i stort. Sverigesneutralitetspolitik stöds av ett starkt och allsidigt totalförsvar.Neutralitetspolitiken bidrar till stabilitet och avspänning i vår del avvärlden och utgör grunden för vårt internationella arbete för samförståndoch solidaritet. ockupation av har skapat en nyregional konflikthärd med risk för betydande internationella konsekvenser. I palestinafrågan har utsikterna till snaraframsteg i fredsprocessen minskat. Förhoppningarnaom fred mellan och har stärkts. 1 råder fortfarandeinbördeskrigsliknande förhållanden och de stora nyktingproblemen består. I har förhandlingar mellan regeringen ochANC inletts. Apartheidsystemet består dock i väsentliga delar. I fortsätter väpnade strider ochbrott mot de mänskliga rättigheterna i stor skala. Trots detta harfredsansträngningarna kunnat utvecklas med stöd av FN. Miljöhoten blir allt allvarligare. Lösningar avnationella, regionala och globala miljöproblem måste i allt högre grad sökas iett mellanstatligt samarbete. Terrorism och narkotikahandel fortsätter att utgörasvåra internationella problem, vilka kräver ökat samarbete över gränserna. Kärnvapenfrågorna intar en central plats i vårnedrustningspolitik. Kärnvapen utgör ett hot mot mänsklighetens överlevnad.Sverige har lagt fram ett betydande antal förslag syftande till att hejdakärnvapenkapprustning och kärnvapenspridning samt att få till ståndnedrustning på detta område. Stödet till och samarbetet inom FN förblir enhörnsten i svensk utrikespolitik. Folkrätten haren viktig plats i svenskutrikespolitik. Inom departementet handläggs en stor mängd frågor på dettaområde såsom frågor om mänskliga rättigheter, humanitär rätt, havsrätt,miljörätt och rymdrätt. Förhandlingarförs och avtal ingås såväl med enskilda länder som multila- Prop. teralt (t.ex. inom FN ochEuroparådet). Frågorna om mänskliga rättighe- Bil. ter får ökad betydelse,och stöder aktivt det arbete som bedrivs på detta område, bl.a. avflera ideella organisationer. FNs kommission för demänskliga rättighetema kräver särskilda insatser från svensk sida. Omfattande uppgifter vilar på departementet i frågaom internationell rättshjälp såsom utlämning och annat biträde åt myndigheter ibrottmål. Sådant biträde lämnas också i vissa civilmål. Ärenden rörande biståndtill svenska medborgare, som hamnat i en nödsituation utomlands, har varitungefär lika många . De tenderar dock att bliallt mer komplicerade och kräver betydande resurser både vid utlandsmyndigheternaoch i departementet. Detsamma gäller utlänningsärenden, såsom viseringar,uppehålls- och arbetstillstånd samt utredningar i flyktingärenden. Dessa arbetsuppgifterhar ökat påtagligt i omfattning. Handläggningen avutlänningsärenden utgör en av de mest expanderande verksamheterna inomutrikesförvaltningen. Biståndsramenföreslås liksom tidigare uppgå till en procent av den beräknadebruttonationalinkomsten (BNI) för . De stora omvälvningarna i världen under det senasteåret har inneburit nya anspråk på biståndet. Stödet till de fattigasteu-länderna i stärks för att de ekonomiska återhämtningsprogrammen skakunna fullföljas trots den-ökande börda som konflikten i Persiska vikeninneburit. Inriktningen på möjligheter till en långsiktigsamhällsutveckling fullföljs. Insatserna för att främja demokrati ökas inom ensammanhållen anslagspost för Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärtbistånd. Förslagläggs om att inrätta en ny myndighet för näringslivsutveckling. Ett behov av ökade katastrofinsatser Förutses ibudgeten, liksom fortsatt stöd för reformprocessen i . Utrikeshandelnär av avgörande betydelse för ekonomi, och därmed för sysselsättningoch välfärd. deltar aktivt i arbetet på att befästa och utveckla ettöppet och respekterat multilateralt handelssystem. har präglats av ett intensivtförhandlingsarbete såväl multilateralt som regionalt. Den världsomspännande s.k. Uruguay-rundan inom syftar till att stärka och utvidga frihandeln. Demål som ställts upp för Uruguay-rundan tycks dock inte kunna uppnås fullt ut,vilket innebär risk för att det internationella handelssystemet kan utsättasför svåra påfrestningar. Förhandlingarna mellan EFTA-länderna och EG om etteuropeiskt eko nomiskt samarbetsområde (EES) är inne i sin slutfas. Utsikterna ter sig goda att förhandlingarna skall kunna slutföras . Ett bra är avstor vikt för . Det kommer att fordra ett Prop. 1990/91:100omfattande uppföljningsarbete inför det beräknade ikraftträdandet den Bil. bidrar aktivt såväl multilateralt som påbilateral nivå till ansträngningarna att stödja demokratiseringen och deekonomiska reformerna i . Ett ökat handelsutbyte ärhärvid värdefullt i sig självt, som det bidrar till förbättradekontakter även på andra områden. Den svenska handelsbalansen har visat överskottvarje år . har överskottet dock visat en sjunkandetendens, som underskottet på andra poster i bytesbalansen ökat.Fortsatta insatser för att främja svensk export av varor och tjänster är därförav stor betydelse. Förinformation om i utlandet och för kultumtbyte anvisas medel förverksamhet som bedrivs av . och SverigesRiksradios utlandssändningar (Radio ). Grundläggandeför insatser är en strävan att främja utvecklingen mot demokrati ochreform av ekonomierna i . Ett mål i svensk politik är attbidra till att föra in såväl i det globala som deteuropeiska ekonomiska samarbetet. deltar aktivt i de verksamheter somutvecklats inom flera multilaterala organisationer till förmån för deekonomiska och politiska reformerna i regionen. Arbetet med de svenskaförbindelserna till de central- och östeuropeiska staterna bedrivs inom i stortsett hela . I någon form arbetar det stora flertaletdepartement och många myndigheter med överföring av svenskförvaltningskunskap. beslutade om ett program om I miljardkronor för samarbete med de central- och östeuropeiska länderna underbudgetåren 1990/91 1992/93 och har även godkänt ett svenskt bidrag till denEuropeiska () kapital om totalt ca 525 milj. kr. Vidarekommer medel att avsättas för att främja utveckling av näringslivet i Central-och . Det biståndsfinansierade samarbetet inriktas på att vara ettstrategiskt stöd för att stärka de central- och östeuropeiska ländernas förmågaatt genomföra den demokratisering och den djupgående reformering som nuinletts, ningen inklusive . Desnabba politiska förändringarna i och utvecklingen i Mellanös tern ställer större krav på den svenska utrikesförvaltningen än vad som varit fallet sedan slut. Utvecklingen i , inklusive de baltiska republikerna, de båda tyska staternas förening, den västeuropeiska integrationen och händelserna i Mellanös tern innebär att resurser med kort varsel måste omdisponeras mellan 6 utlandsmyndigheternasamt mellan departementet och utlandsmyndighe- Prop. 1990/91: 100 terna. Ett löpande utvecklingsarbete pågår vad gällerorganisations- och budgetfrågor. Inom ramen för regeringskanslietsverksamhetsplanering har en översyn av verksamhetsinriktningen ochresursbehovet vid myndigheterna i Cent- -ral- och ägt rum.Utredningsmannen föreslår i sin rapport. , att svensknärvaro etableras och förstärks i alla de baltiska republikerna. Vidareföreslås förstärkningar av flertalet myndigheter i . En särskild arbetsgmpp kommer attframlägga förslag till organisation av utlandsmyndigheterna i det enadeTyskland. Genom omdisponering kommer en särskild tjänst atttillsättas på departementet för handläggning av ärenden som rör bortfördabarn. har ambassadkansliet i huvudstadMonrovia stängts. Vidare har det lönade konsulatet i ersattsmed ett honorärkonsulat. Under /91 har, i enlighet med tidigarebeslut, ett lönat generalkonsulat upprättats i . Ytteriigare nedläggningar beräknas ske under denärmaste budgetåren, dels för att finansiera de föreslagna förstärkningarna iCentral- och , dels som ett led i de besparingskrav som ålagts denstatliga förvaltningen inklusive . Förändringarnainom verksamhetsområde i förhållande till statsbudgetenför /91 framgår av följande sammanställning. Beloppen haravmndats och anges i milj. kr. Bidrag till vissa internationella organisationer 12 965,0(1) Information om i utlandet m.m. E. Utrikeshandel och 312,3 325,6 + 13,3 exportfrämjande F. Nedrustnings- och 77,1 80,5 + 3,4 säkerhetspolitiska Totalt förutrikes- 15 001,8 15 427,4 + 425,6 departementet (1) Exklusive avräkningar(906,0 milj.kr.) för /92 förbiståndsändamål under andra anslag ochhuvudtitlar. i990/9i: lOO Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet såvitt avserfrågorna under littera A punkterna 1 -5, 7-9, B punkterna 1, 3 och 8, C, D ochF; statsrådetHellström i frågor under littera A punkt 6 och B punkt 2; statsrådetGradin i frågor under littera B punkterna 4 7 och E. Anmälan till budgetpropositionen 1991 Genomfrigörelsen i och enande har nyaförutsättningar skapats för framtida utveckling. Motsättningen mellanöst och väst har minskat och betydelsen av det militära elementet harreducerats genom vittgående politiska överenskommelser och rustningsbegränsningar.I den europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen (ESK) har grunden lagtstill en ny säkerhets- och samarbetsordning i . och desstidigare allierade i östra står inför väldiga övergångsproblem avekonomisk och annan art. Det råder i de berörda länderna ett brett samförståndom att dessa problem endast kan lösas genom närmare knytning till . 1 har unionsmakten försvagats genomekonomisk tillbakagång och krav på varierande grad av självständighet frånolika delar av unionen. Utvecklingen i demokratisk riktning fortsätter, mensvårigheterna med att genomföra ett effektivt ekonomiskt reformprogram beslår.Unionens fortlevnad i nuvarande form framstår som osäker. Sovjetunionensutrikespolitiska inriktning, utformad i enlighet med det allmänna politiskanytänkandet, har förstärkts . Särskilt påfallande är de godarelationerna med och det allt närmare samarbetet med . a. genom de täta personliga kontakterna på hög nivå och ettkonstruktivt och förtroendefullt samarbete i allt fler frågor. ser med tillfredsställelse attförbindelserna med grannarna utmed , inte minst med de baltiskarepublikerna, nu breddas och fördjupas. Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) utgör, på grund av sin unika alleuropeiska karaktär, det viktigasteinstmmentet för skapandet av ett , där konfrontation och uppmstningersatts av dialog, samarbete och gemensam säkerhet. Vid toppmötet i inovember 1990 fattades konkreta beslut om viktiga element i en ny europeisksäkerhetsordning. Skapandet av fasta kontaktpunkter och ett system för regelbundnapolitiska konsuUationer på hög nivå kommer i väsentlig grad att verkakonfliktförebyggande och underiätta hanteringen av uppkomna kri- Prop.1990/91: 100 ser. De 34 staternas beslut att inrätta fasta ESK-institutionerinnebär också Bil. 5 en bekräftelse på ESKs centrala roll i utformningen avdet framtida . Nedrustningsförhandlingarna har tagit ny fart. Detfinns skäl att tro att principöverenskommelsen om en halvering av destrategiska kärnvapen-styrkorna (START) skall följas av ett avtal under år1991. De militära förhandlingarna i , inom ramen för ESK, om konventionellastyrkor i och om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder har kunnatföras i en positiv anda. Vid i i november 1990undertecknades ett avtal om bl. a. kraftiga nedskärningar av de konventionellastridskrafterna i . Jämsides med denna utveckling hartillämpningen av Stockholmsdokumentet bidragit till att öka förtroendet på detmilitära området. med omdaningsprocessen i ,fortgår integrationssträvandena i Västeuropa.EG-staterna har tagit ytteriigare steg på vägen mot en inre marknad med frirörlighet för varor, tjänster, kapital och människor. Arbetet inom gemenskapenhar också fortskridit på andra områden, såsom forskning och utveckling,miljövård och kultur. Gemenskapen går mot en ytteriigare förstärkning.Under år 1990 har beslut fattats om att inleda regeringskonferenser om enpolitisk och ekonomisk-monetär union. Dessa konferenser väntas redan under år1991 resultera i nya steg mot ekonomisk samordning, gemensam valuta ochstärkande av gemenskapens politiska institutioner. Det utrikespolitiskasamarbetet kommer sannolikt att utvidgas och knytas närmare till det övrigagemenskapsarbetet. Försvarspolitiken väntas dock alltjämt hållas utanförEG-samarbetets ramar. Förhandlingarna mellan EFTA och EG om etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde befinner sig nu i ett intensivt skede.Sveriges intresse för ett är oförändrat starkt. Det utgör den endamöjligheten på kort sikt att tillförsäkra fullt tillträde till EGs inremarknad och angränsande områden såsom forskning, utbildning, miljöpolitik ochsociala frågor. Huvuddragen i en överenskommelse mellan vid ett gemensamt ministermöte mellan de båda organisationernasmedlemsländer . Härvid nåddes ett genombrott i viktigaförhandlingsfrågor. Den ömsesidiga målsättningen är att avsluta förhandlingarnaunder . 1 ett vidare perspektiv ligger ett svensktmedlemskap i gemenskapen i vårt nationella intresse. Förutsättningarna för ettsvenskt inträde i EG, med bibehållen neutralitetspolitik, har ökat tack vareden positiva utvecklingen i . ESKs toppmöte iParis har lagt grunden till en ny säkerhets- ochsamarbetsordning i . 'ekonomi och samhällsliv är redan mycketnära knutna till övriga , där EG spelar en ledande roll. Våra möjligheteratt påverka den fortsatta utvecklingen, politiskt, socialt och ekonomiskt,skulle förbättras genom fullt deltagande i gemenskapsarbetet. Riksdagenantog utrikesutskottets betänkande Prop. 1990/9i: 100(1990/91:UU8) om och den västeuropeiska integrationen. 5konstateras att ett svenskt medlemskap i bör kunna förenas med de krav somäven fortsättningsvis måste ställas på neutralitetspolitikens utformning.Vidare bedöms det sannolikt att en ansökan om medlemskap kan lämnas in under år1991. Om så sker kommer detta naturiigtvis att ställa ökade krav påutrikesförvaltningen. medlemskap i är en bekräftelsepå vår förankring i de europeiska demokratiska och humanitära principerna ochvårt intresse för den mångskiftande verksamhet som bedrivs inom dennaorganisation. har också blivit en viktigmötesplats för länderna i och de nya demokratierna i Central- ochÖsteuropa. inträdde som medlem i . ochTjeckoslovakien väntas följa efter . övertar förett halvår ordförandeskapet i . medlemskap i kommission för demänskliga rättigheterna 1991 har ökat våra möjligheteratt verka för respekt för dessa rättigheter i världen. har under år1990 medverkat till att FN har påtalat kränkningar av de mänskligarättigheterna i ett antal länder. säkerhet är i hög grad beroende avutvecklingen i vårt närområde. De strategiska intressen som inverkar på detnordiska området är i sin tur nära kopplade till utvecklingen i i stort.De nordiska ländernas väl etablerade säkerhetspolitik kan intebetraktas som något isolerat från som helhet. Utvecklingen i har,även när öst-västklimatet i växlat mellan perioder av spänning ochavspänning, genomgående präglats av stor stabilitet. I samband med den spanings-, övervaknings- ochunderrättelseverksamhet, som bedrivs i norra med kringliggandehavsområden, har såväl det svenska luftmmmet som svenskt sjöterritorium utsattsför kränkningar. Det är regeringens bestämda föresats att trygga respekten förSveriges territoriella integritet.