prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — Eftersom stadgevillkor om visst medborgarskap dessutom torde kunnamissbrukas i diskriminerande syfte, föreslår jag i likhet med Uttedningen attsådana villkor i fortsätmingen skall vara utan verkan. Jag återkommer i specialmotiveringentill frågan om diskriminerande villkor. Vad gäller förslaget omförbud mot villkor om viss inkomst, vill jag säga följande. För att bli medlem i en bostadsrättsförening måste den sökande upp fylla alla de villkor som föreningen ställt upp i stadgama. Om sökanden för värvat en bostadsrätt i föreningen, krävs det dessutom att föreningen skäli- 2 gen skall kunna nöjas med förvärvaren sombostadsrättshavare (11 § BRL), Prop. 1990/91: 92 I det sismämnda kravet liggerfiramför allt att den nytillttädande bostadsrättshavaren skall vara i ståndatt fullgöra sina ekonomiska förpliktelser mot föreningen. Hänsyn får ocksätas till förvärvarens personliga kvalifikationer som utövare av bostadsrätten.Möjligheten att vägra medlemskap pä grand av bristande personligakvalifikationer skall dock som jag sagt enligt förarbetena utnyttjasmed varsamhet Endast om objektivt godtagbara skäl finns fär medlemskap vägras(se prop 1971:12 s. 110 f samt LU 1971:9 s. 49). Såsom Uttedningen har funnit kan det inte anses ligga iImje med de nu redovisade bestämmelsema att föreningen för medlemskap skallkunna ställa upp särskilda stadgevillkor om den medlemssökandes möjligheter attfiillgöra sina ekonomiska förpliktelser mot föreningen eller om dennes personligakvalifikationer. Inkomsten är för övrigt inte alltid något mätt pä möjlighetemaatt klara av de ekonomiska förpliktelserna. Bostadsbidrag och annat stöd somlämnas ay samhället eller annat ekonomiskt stöd måste också beaktas. I självaverket skulle villkor om viss inkomst i oskälig mån kunna utestänga personerfrån medlemskap på ett godtyckligt sätt. Jag anser därför i likhet med uttedningenatt sådana generella villkor bör vara utan verkan. Enligt min mening börhämtöver föreskrivas att ocksä villkor om viss förmögenhet skall vara utanverkan. Vad slutiigen gäller utredningens förslag om förbud motoskäliga villkor i övrigt vill jag till en början hänvisa till de bestämmelserom verkan av oskäliga villkor som finns i den s.k. generalklausulen i 36 §lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättensområde (avtalslagen), Bestämmelsema innebär bla. att ett avtalsvillkor fiijämkas eller lämnas utan avseende, om villkoret är oskäligt med hänsyn tillavtalets innehåll, om-ständighetema vid avtalets tillkomst, senare inttiffadeförhållanden och omständigheterna i övrigt. Vid prövningen skall särskildhänsyn tas till behovet av skydd för den som i egenskap av konsument ellereljest intar en underlägsen ställning i avtalsförhållandet Lagrummet harmotsvarande tillämpning i firåga om annan rättshandling än avtal. Enligtförarbetena (prop. 1975/76:81 s. 113) är det tex. möjligt att tillämpabestämmelsen på föreningsstadgar. Det sagda innebär att en medlem i en bostadsrättsföreningmed stöd av 36 § avtalslagen kan fä ett oskäligt villkor om tex. medlemskap iförenings-stadgarna jämkat eller lämnat utan avseende. Något exempel pä attlagrummet har tillämpats på en bostadsrättsförenings stadgar känner jag intetill. Man torde dock kunna tänka sig olika fall där bestämmelsen kan kominatill användning i fräga om villkor för medlemskap. Ett exempel är att denprincipiella rätt till överlåtelse av bostadsrätten som en bostadsrättshavarehar inskränks på ett oacceptabelt sätt. Bestämmelsen i 36 § avtalslagen torde endast omfatta deträttsförhållande som finns mellan föreningen och medlemmarna. Den som har förvärvat en bostadsrätt torde alltså inte med stöd av detta lagram kunna få skäligheten av ett villkor för medlemskap prövat Föreningen kan alhså avslå en ansökan om medlemskap med hänvisning till ett stadgevillkor som i och för sig är oskä- ligt.Jag delar uttedningens ståndpunkt att detta förhållande är otillfreds- Prop.1990/91: 92 ställande, även om det mte tycks finnas belägg för att sådanaageranden förekommer i praktiken. Jag vill också framhålla att den nuvaranderegleringen i 11 § BRL i och för sig inte tycks hindra att en förening ställer strängare krav på en medlemssökandes personligakvalifikationer eller förmåga att klara de ekonomiska förpliktelsema mot föreningenän som varit avsikten med den skälighetsbedömning som skall göras enligtlagrummet (jfr LU 1971:9 s, 49), Sammanfattningsvisbittäder jag uttedningens förslag att också ett stadgevillkor som i övrigt äroskäligt mot den som vill vinna inttide i föreningen eller övcriäta sinbostadsrätt skall vara utan veikan. Jagavser att i specialmotiveringen återkomma närmare till förslaget Redan här villjag dock anmäla att utredningens förslag bör jämkas något, bl.a. medutgångspunkt i att ett villkor bör kunna underkännas med hänsyn både till sittinnehåll och till att det är oskäligt pä annat sätt. Deföreslagna bestämmelsema bör gälla även föreningar som bildats föreikraftttädandet Mittförslag innebär att en bostadsrättsförenings styrelse vid medlemsprövningeninte är bunden av sädana villkor i stadgama som jag nu föreslagit skall varautan verkan. Enligtgällande bestämmelser kan bl.a. den som har förvärvat en bostadsrätt men somvägrats medlemskap i föreningen få tvisten prövad av hyresnämnden (52 § BRL).Lika med uttedningen föreslär jag att denna möjlighet skall finnas kvar även ifortsätmingen. Att tvister om medlemskap även i andra fall bör kunna kommaunder nämndens prövning återkommer jag till i avsnitt 2.4,3, 2.4,4 och 2,6.6, Avvad jag nu sagt följer att ett stadgevillkor kan komma under såväl allmändomstols som hyresnämnds prövning, beroende på i vilken ordning frågan väcks.Juridiska fakultetsnämnden vid har alhnänt ansett detönskvärt att hyresnämndens befatming med bostadsrätter inskränks till att gällafall av hyressätming vid ogiltiga upplåtelser samt tillständ tillandrahandsutiiyming, något som skulle innebära att tingsrättemas befatming medtvister av allmän civihättslig innebörd ökade. har fakultetsnämndenframhållit att det kan finnas skäl att överväga att låta ett så stort antaltvister som möjligt handläggas av fastighetsdomstol. Föregen del ser jag inte några avgörande invändningar mot den ordning jag nuföreslagit. I lagrådsremissen tillade jag an regeringen föreslagit attde mål om hyra och bostadsrätt som handläggs av fastighetsdomstolarnasom första instans i fortsättningen skall handläggas av tings-rättema. Somframgår också av lagrådets ytöande har antagit regeringsförslaget ochde nya reglema ttätt i kraft (prop. 1990/91:32, JuU7, rskr.62, SFS 1990:1132), Ilikhet med uttedningen föreslår jag ingen ändring av de nuvarande bestämmelsemai 11 a § BRL om vissa hembudsliknande villkor. 5 1990/91. 2.4.2 Juridiska personers innehav av bostadsrätt till bostads- Prop. 1990/91:92 lägenheter Mittförslag: Bostadsrättsföreningar ges en laglig rätt att fiin och oberoende avstadgamas innehåll vägra sädana juridiska personer medlemskap i föreningen somhar förvärvat bostadsrätt till en bostadslägenhet som inte är avsedd förfritidsändamål. Enbostadslägenhet som innehas av en juridisk person får endast användas för atti sin helhet hyras ut i andra hand som permanentbostad, om något annat inte haravtalats. Detskall krävas samtycke från föreningen till en andrahandsupplåtelse av enbostadslägenhet. Om samtycke vägras utan att föreningen har någon befogadanledning till det, kan samtycket ersättas av hyresnämndens tillständ. Enjuridisk person som är medlem i föreningen får inte förvärva bostadsrätt bostadslägenhet som inte är avsedd för fritidsändamål utan föreningenssamtycke. Bostadsrättsföreningarnages genom de nya bestämmelsema större möjlighet att förhindra attbostadslägenheter används av juridiska personer för övematmingsändamäl m.m. Utredningensförslag: Överensstäraraer i huvudsak med mitt förslag. Uttedningen har dockinte föreslagit någon regel om användningen av lägenheten som permanentbostadm.m. eller om möjligheten för en juridisk person att fä samtycke tillandrahandsuthyming ersatt av tillstånd av hyresnämnden. Remissinstanserna: Ettflertal remissinstanser, bl.a. hovrätten för Västta , bostadsdomstolen,hyresnämnden i , och delar uttedningensuppfattning att lagen inte bör innehålla något förbud för juridiska personer anförvärva bostadsrätt utan finner utredningens lösning tilltalande. Boverketoch ställer sig emellertid tveksamma till om juridiskapersoner bör få rän till medlemskap. Om inte ett förbud införs,finns det enligt dessa båda verk en stor risk för att bostadslägenheter även ifortsätmingen används som reprcsentations-och övematmingslägenheter. bör lagstifmingen entydigt ta ställning för attendast fysiska personer får förvärva bostadsrätt med undantag dock förkommuner. Enligt kommunstyrelsen i är det nödvändigt att införaett generellt förbud för juridiska personer att inneha bostadsrättslägenheter.Diskrimincringsombudsmannen ifrågasätter lämpligheten att en förening efterfritt skön skall kunna avvisa en juridisk person som medlem eller godta andrahandsupplåtelser.Synpunkter på förslaget har också framförts av föreslår att den rän som kommuner har an bli medlemmar i enbostadsrättsförening, om kommunen har förvärvat en bostadsrätt och också att iandra hand hyra ut en bostadslägenhet, även skall gälla allmännyttigabostadsföre- vid anser inte att ut- Prop. 1"90/91: 92 redningens förslag kan läggas till grund för lagstifming. Skälenför mitt förslag: En bostadsrättsförenings ändamål är att upplåta lägenhetermed bostadsrätt. Det vanligaste är an upplåtelse sker för att gebostadsrättshavama permanent bostad. Nuvarande lagstiftning, som bl.a. syftartill att bostadsrättshavama under kooperativ samverkan skall ges ett stort måttav ttygghet i besittningen till sina lägenheter, tar uppenbarligen också siktepå att reglera framför allt dessa upplåtelser. Det finns dock inget hinder motatt upplåta lägenheter för annat än peimanentboende, tex, för fritidsändamål.Det är ocksä föratsatt att bostadsrätt kan upplåtas till lokaler. Vidare kansåväl fysiska som juridiska personer inneha bostadsrätt Isamband med tillkomsten av BRL övervägdes bl.a, ett förslag om att inskränkaföreningamas möjligheter att upplåta lägenheter till juridiska personer (LU1971:9 s, 42), Förslagen motiverades bl.a, med vikten av att slå vakt omföreningamas kooperativa karaktär. Förslaget godtogs emellertid inte.Lagutskottet understtök i detta sammanhang vikten av att bostadsrätts-föreningamabereddes möjlighet att i största möjliga utsttäckning själva få bestämmaområdet för sin verksamhet Föreningamas frihet i detta hänseende borde enligtutskottet begränsas genora lagregler endast när särskilt behov förelåg.Riksdagen anslöt sig till denna uppfatming (rskr. Uttedningenhar enligt sina tilläggsdirektiv haft i uppdrag att utteda hur man mom ramenför bostadsrättslagen kan fiämja att bostadslägenheter som upplåts medbostadsrätt i första hand nyttjas som permanentbostäder. Därvid skulle särskiltprövas sådana ändringar som syftar till att sädana lägenheter förbehållsfysiska personer. Detförslag som uttedningen lagt fram innebär i huvudsak att föreningar fritt, ochoavsett stadgamas innehåll, kan vägra en juridisk person inttäde i föreningen.Föreningen ges enligt förslaget möjlighet att på ett helt annat sätt än förnärvarande bestämma hur den juridiska personen skall disponera lägenheten.Förslaget motiveras med utgångspunkt i det kooperativa syfte sora uppbärlagstifmingen. Att gå så långt som att införa ett förbud för juridiskapersoner att förvärva bostadsrätt har uttedningen inte ansett vara motiveratInslag som innebär hänsynstaganden till bostadsförsörjningssynpunkter ärenligt uttedningen nämligen främmande för lagstifmingen. Uttedningen nämnerdock att det enklaste sättet att förhindra juridiska personer att förvärvabostadslägenheter med bostadsrätt torde vara att i lagen föreskriva att avtalom sädana förvärv skall vara ogiltiga. Föregen del anser jag att det finns flera skäl för att genom lagstifming begränsamöjlighetema för juridiska personer att inneha bostadsrätt till bostadslägenheter.Dessa skäl hänför sig såväl till hänsynen till bostadsförsörjningen som tillföreningamas och medlemmamas inttessen. När det gäller hänsynentill bostadsförsörjningen vill jag först understtyka min allmänna inställning att bostadslägenheter i första hand börtillhandahållas enskilda och familjer för att tillgodose ett behov av permanentbostad. Den ut veckling som under senare är skett i riktning mot att juridiska personer i allt större utsträckning "lägger beslag på" bostadslägenheter för attanvändas som övematmingslägenheteroch annat tillfälligt boende bör enligt min mening Prop. 1990/91: 92 motverkas.Det förhåller sig vidare så att juridiska personer inte är lika priskänsligasom fysiska personer. Detta driver upp prisema på bostadsrätter och minskarmöjlighetema för enskilda att förvärva en bostadsrätt Jag vill i sammanhangetnämna att särskilt i en skrivelse till regeringen hemställt ombegränsningar vad gäller juridiska personers möjligheter att förvärvabostadsrätt. synpunkt är det, som uttedningen också uttalat, av intresse attmedlemmama stadigvarande bor i sina lägenheter och deltar i föreningensangelägenheter. I den utsträckning lägenheter förvärvas av juridiska personerkommer detta inttesse allttner att sättas åsido. Om en alltför stor andelbostadsrätter innehas av juridiska personer utarmas bostadsrätten som upplåtelseform. Detfinns exempel på att juridiska personer köper upp bostadsrätter i ett hus isädan omfatming att de bostadsrättshavare som bor i huset kommer i minoritet.Den samverkan och det inflytande över boendeförhållandena och föreningensverksamhet som bostadsrättsinstitutet fömtsätter kommer därigenom attförringas. Ytterligare en olägenhet med juridiska personems innehav avbostadsrätt är att de som faktiskt nyttjar bostadslägenheten ofta växlar. Ocksåaktieägama eller delägama i den juridiska personen kan växla utan attföreningen har någon möjlighet att påverka detta genom medlemskapsreglema.Dessa förhållanden kan medföra olägenheter för föreningen ochbostadsrättshavama. Deolägenheter som juridiska personers innehav av bostadslägenheter har för bostadsrättsföreningamaoch dess medlemmar styrks av att HSB i sina mönsterstadgar numera tagit inbestämmelser som utestänger juridiska personer från möjligheten att blimedlemmar i dessa fall. SBC har i sina mönsterstadgar haft sådana bestämmelsersedan länge och överväger enligt uppgift en motsvarande ordning. Detfinns emellertid fortfarande ett stort antal föreningar, både inom och utanförde nämnda organisationema, vars stadgar är så utformade att det i praktiken ärsvårt att vägra juridiska personer inträde i föreningen, I ett läge med storefterfrågan på bostadsrätter leder detta till att bostadsrättshavare gämaöverlåter bostadsrätten till juridiska personer, eftersom de oftast då får merbetalt än om överiåtelsen hade sken till en fysisk person. 1 ett sådant läge ärdet med nuvarande regler svårt för föreningen - om inte stadgama förbjudermedlemskap för juridiska personer - att säga nej till inttäde. Det är vidaresvårt för dessa föreningar att få till stånd en ändring av förenings-stadgama,eftersom detta fömtsätter att samtliga bostadsrättshavare som berörs avändringen bittäder beslutet (se 62 § andra stycket BRL). De omständigheter som jagnu har redovisat talar med viss styrka för att ett förbud införs för juridiska personer att förvärva bostadslägenheter med bostadsrätt. Ett sådant förbud skulle emellertid innebära ett ingrepp i för eningamas rän att själva bestämraa över sin veiksamhet Ocksä medlemmar nas rätt att överlåta sin bostadsrätt kommer att beröras liksom de juridiska personer som kan ha goda skäl att förvärva bostadsrätt för att tillgodose ett g permanentbostadsbehov eller något annat angeläget syfte. Ett förbud kan Prop, 1990/91:92 enligt min mening därför inte genomföras utan undantag. Undantag behövsbl,a. för kommuner, landstingskommuner och organisationer för bostadsrättsföreningar.Det kan emellertid också behövas undantag för andra juridiska personer. Omförbud för juridiska personers förvärv av bostadsrätt införs, måste därför ensärskild dispensmöjlighet anordnas. En förbudsreglering innehållande vissaundantag och en särskild dispensmöjlighet för dock med sig krav påadministtativa och därmed även kosmadskrävande insatser från myndighetemassida. Man kan inte heller helt bortse fiin att försök till kringgående avlagstifmingen kommer att göras. Efternoggrannt övervägande har jag stannat för att inte föreslå något förbud. Debehövliga begränsningarna i möjlighetema att förvärva bostadsrätt för juridiskapersoner kan i allt väsentiigt uppnås inom ramen för ett frivilligt system.Redan i dag har samtliga större bostadsrättsorganisationer i sinamönsterstadgar tagit in eller avser att ta in bestämmelser om förbud för juridiskapersoner att bli medlemmar. Det visar att organisationemas gmndläggande uppfatmingär att juridiska personer inte skall fä förvärva bostadsrätter. Jag vill ocksäunderstryka att problem med juridiska personer som medlemmar inte är generellautan finns främst i storstädema och då i synnerhet i . Mittförslag innebär sålunda an en bostadsrättsförening fritt och oberoende avstadgamas innehåll skall kunna vägra en juridisk person som förvärvatbostadsrätt till en bostadslägenhet inttäde i föreningen. De regler som gällerför inttäde i en bostadsrättsförening vid förvärv och som jag inledningsvisredovisat i detta avsnitt, blir således inte tillämpliga i dessa fall. Någonmöjlighet att, såsom i andra fall, få frågan om inttäde i föreningen prövad avhyresnämnden bör inte heller finnas. Vad jag nu föreslagit om föreningens friaprövningsrätt bör dock mte gälla sådana bostadslägenheter som är avsedda förfiitidsändamäl. ändå beviljar medlemskap, bör den också kunna ställa krav på hurlägenheten skall användas och ttäffa avtal om detta. För an förstärka föreningamasmöjligheter när det gäller användningen av lägenheten föreslår jag en särskildregel som skall gälla när något annat inte har avtalats om lägenhetensanvändning. Enligt denna regel, som inte har någon motsvarighet i uttedningensförslag, bör en bostadslägenhet som förvärvats av en juridisk person endast fåanvändas för upplåtelse i andra hand som permanentbostad. Härigenom når man attlägenheten skall användas för permanentboende, om inte föreningen uttryckligengår med pä någon annan användning. Jag skall i specialmotiveringen närmareåterkomma till innehållet i denna regel. Sammanfatmingsvis skalldet alltså enligt min mening till mycket starka skäl för att en förening skall vara villig att medge medlemskap till juridiska personer som har förvärvat en bostadsrättslägenhet avsedd för annat än fri tidsändamål. Med anledning av vad lagrådet uttalat i sina kommentarer till 2 kap. 3 och 4 §§ förslaget till bostadsrättslag vill jag tillägga att mittförslag alltså innebär att föreningama själva fritt får avslå en ansökan om medlem skap förjuridiska personer i dessa fall. Liksomför närvarande bör en juridisk person inte få upplåta en bostads- Prop,1990/91: 92 lägenhet i andra hand utan föreningens samtycke, oavsett omlägenheten är avsedd för permanentboende eller fritidsboende (se 30 § BRL),Till skillnad mot uttedningen anser jag dock att ett sådant samtycke bör kunnaersättas av hyresnämndens tillstånd, vilket gäller generellt föralla bostadsrättshavare. Som uttedningen redovisat är dock de nuvarandereglema om sådant tillstånd inte avpassade för juridiska personers upplåtelser,Bl,a, kan man för juridiska personer inte föreskriva som fömtsätming för enandrahandsupplåtelse att den juridiska personen "ej är itillfälle att använda sin bostadslägenhet" (jfr uttedningens betänkande s,94 f). Jag föreslår därför att en särskild bestämmelse införs som tar sikteendast på upplåtelser till juridiska personer. Enligt denna skall hyresnämndenlämna tillstånd till en andrahandsupplåtelse, om föreningen inte har någonbefogad anledning att vägra samtycke. Även till denna regel äteikommer jag ispecialmotiveringen, I fiiga om möjligheten för en juridisk person att i andrahand upplåta en lokal som innehas med bostadsrätt återkommer jag i avsnitt 2.9, Iförhållande till uttedningens förslag bör ytterligare en justering göras. Detgäller sådana medlemmar som har beviljats inttäde i föreningen och som däreftervill förvärva bostadsrätt till en bostadslägenhet som inte är avsedd förfritidsändamål. För att föreningen också skall få inflytande över sådana förvärv,föreslår jag att föreningens samtycke skall krävas för förvärvet. Det innebäratt en juridisk person som förvärvat en lägenhet med bostadsrätt och beviljatsmedlemskap inte därefter successivt kan förvärva nya bostadsrätter utanföreningens samtycke. Mittförslag om medlemskap i omfattar, liksomuttedningens, också sådana bostadsrätter som upplåtits före lagensikraftträdande. De nya reglema blir alltså tillämpliga när en juridisk personsom innehar bostadsrätt vid lagens ikraftträdande vill överlåta sin bostadsrättDetsamma bör gälla förslaget om samtycke av föreningen i fråga om nytt förvärvav bostadsrätt av juridisk person som redan är medlem. De nya bestämmelsemabör dock endast omfatta överlåtelser som sker efter ikraftträdandet Förden som innehar bostadsrätt vid lagens ikraftttädande - juridisk person ellerannan - kan de nya reglema komma att innebära en inskränkning i den möjlighetatt överlåta bostadsrätten sora tidigare funnits. Jag anser dock inte att dennaeffekt av mitt förslag är så ingripande att det inte skäligen bör kunna godtas.Enligt min mening får således föreningens intresse av att kunna bestämma oraanvändningen av lägenhetema i huset och det därtill knuma allmänna inttessetav en begränsning i möjlighetema för juridiska personer att inneha bostadsrätttill bostadslägenheter anses väga över det enskilda intresset. fritt bör fä pröva en ansökan om medlemskap i dessa fall, finns detinte heller någon anledning att ge utrymme för nägon hyresnämnd sprövning. Beträffande mitt förslagom att en bostadslägenhet som innehas av en juridisk person endast får användas för att i sin helhet upplåtas i andra hand som permanentbostad, om något annat inte har avtalats, har lagrådet ansett det lämpligt av rättssäkerhetsskäl med en särskild övergångsbestämmelse. Innebörden av lagrådetsförslag är att den nya bestämraelsen om användningen inte skall gälla om denjuridiska personen förvärvat bostadsrätten före lagens ikraftttädande. Motivetär an det ofta kan antas vara oklart vad som kan anses avtalat mellanföreningen och den juridiska personen om användningen av lägenheten och attdet förändrade rättsläget efter ikraftträdandet kan förväntas ge upphov tillbesvärliga tvister Jag ansluter mig till lagrådets förslag i denna del. Vad gäller förslaget tillnya regler för andrahandsupplåtelse av juridiska personer, har lagrådet inteföreslagit någon övergångsbestänunelse. Inte heller jag anser att någon sädanbestämmelse behövs. Om en juridisk person som förvärvat bostadsrätt innan lagenhar trätt i kraft behöver ett nytt samtycke från föreningen till enandrahandsupplåtelse, blir de nya bestämmelsema alltså tillämpliga. Givetviskan både föreningen och hyresnämnden i detta fall ställa upp de villkor för dennya upplåtelsen som är påkallade, tex. i fräga om permanentboende. Prop,1990/91:92 2.4.3Hyresgästers rätt till medlemskap m.m. vid ombildning av hyresrätt tillbostadsrätt, m.m. Mittförslag: Nuvarande rätt till medlemskap för hyresgäster som deltar i enombildning av hyresrätt till bostadsrätt skall i fortsättningen endast avse demsom ansöker om medlemskap från fastighetsförvärvet. Rätten tillmedlemskap skall gälla endast den som var hyresgäst vid tiden förfastighetsförvärvet och som alltjämt är det när medlemskapsfrågan prövas.Särskilda bestämmelser meddelas för make eller annan närstående som övertagithyresrätten. Den som har blivit medlem skall i princip ocksä ha rätt att fåbostadsrätt upplåten till sig.