prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Somovan nämnts under kapitel 3.2 Affärsplan för åren 1991 1993 begär SJ attobeskattade vinstöverföringar mellan affärsverket och dotterbolagen kan ske påsamma sätt som gäller koncernbidrag mellan aktiebolag. Deninriktning somjag föreslår skall godkännas för förhindrar inteatt delar av aktieinnehavet i AB Swedcarrier avyttras. Medel vid sådanavyttring bör även i fortsättningen få användas till att stärka affärsverketsfinansiella ställning och jag anser därför att anslaget skall vara kvar underrekonstruktionsperioden. För /90 hade SJ dessutom möjlighet attdisponera anslaget även i samband med en extra ordinär utdelning av obeskattadevinstmedel från AB Swedcarrier. Denna möjlighet var av engångskaraktär i syfteatt påskynda den finansiella rekonstmktionen av SJ och skall därför inte gällaför /92. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättning till isamband med utdelning från AB Swedcarrier för budgetaret 1991/92 anvisa ettförslagsanslag på . 6 1990/91. Sjöfartsverkethar inom transportsektorn till uppgift att svara för väsentliga delar avsjöfartens infrastruktur i form av sjövägar och säkerheten i dessa samt attsjöfart kan bedrivas i svenska farvatten under säkra och effektiva former.Därtill svarar för säkerheten ombord på svenska fartyg oberoendeav farvatten. Verksamheten inriktas huvudsakligen på handelssjöfartensintressen, men även fritidsbåtstrafikens och fiskets intressen skall beaktas. Statsmakternas styrning av sjöfartsverketsverksamhet sker genom att ekonomiska mål och servicemål fastställs på grundvalav mllande treårsplaner. Verket tillämpar fr.o.m. år 1988kalenderårsredovisning. Kostnader för verksamheten som inte skall ingå ihandelssjöfartens betalningsansvar finansieras genom anslag överstatsbudgeten. Verksamhetensinriktning m. m. Sjöfartsverketanger i sin treårsplan för 1991-1993 mål för samtliga verksamhetsgrenar och denplanerade inriktningen av verksamheten . Måletför farleder och utmärkning är att skapa förutsättningar för säker vägledningav sjöfarten i omgi vande farvatten samt säkerställa framkomlighet och underlätta hamn- anlöp av fartyg vid nedsatt sikt och vintersjöfartsförhållanden. Inriktningen av verksamheten går ut på en fortsatt anpassningav farledshållningen med hänsyn till ändrad trafikstruktur och den tekniskautvecklingen. Mäletför lotsningen är att allahamnar av betydelse för handelssjöfartenskall kunna påräkna lotsningsservice, inom ramen för lotsningssamairbetet i ochNordsjön erbjuda öppensjölotsning och tillhandahålla genomlotsning av . Inriktningen innebär att verket skall ge enfullödig service som inte påverkas av derationaliseringar som planeras. efterforskning och räddning av människor isjönöd och sjuktransporter från fartyg skall kunna utföras under alla väderleksförhållanden och inom de vattenområden som läddningstjänstlagen och internationella överenskommelser anger, etträddningsfartyg når olycksposition på svenskt territorialhav och på internationellt överenskommen svensk sjöräddningsregion utanför svenskt territorialhav. Räddningstjänstlagen har gett ett tydligare och mer om fattande ansvar för . Lagen innebär att verket har ansvaret försjöräddningstjänstens planering, ledning och genomförande 82 inbegripetövningsverksamhet och samordning med andra räddningstjäns- Prop. 1990/91:100 ter. förstärker nu sin roll till attockså omfatta ansvaret för regional samordning av informationsverksamhet,resursproduktion, övningsplanering, utvärdering m. m. För att svara upp mot dekrav som ställs kommer verket att svara för utbildning av medverkandeorganisationers personal. Måletför isbrytningen är att vintersjöfart skall kunna bedrivas på allahamnar av betydelse. Inriktningen av isbrytningsverksamheten har inneburit och kommer fortsättningsvisatt innebära en strävan att uppnå det angivna målet till lägsta möjligakostnad. Som en följd av vintrarnas olika svårighetsgrad varierar kostnadernafor isbrytningen kraftigt mellan olika år med hänsyn till gångtider ochunderhållsbehov. Måletför sjökartläggningen är att få Sverigessjöterritorium och övriga intresseområden tillfredsställande sjömättaoch resultatet redovisat på storskaliga djupkartor. Mätverksamheten omfattar även den militärasjökartläggningen. Sjömätningarnas resultat från en säsong skall varautvärderat i djupkartans form nästföljande år. Måletför sjökortsproduktionen är att produceramoderna och tillförlitliga sjökort av olika slag och i olika skalor översvenska och angränsande farvatten för att möjliggöra en säker sjöfart civil och militär och förse förvaltning, näringsliv, forskning, miljövård, fritidsverksamhet m.fl. meden för olika uppgifter ändamålsenlig information, ä jourföra alla befintliga sjökort så att de ständigtger en aktuell bild av inträffade förändringar, nyasjömätningar etc. Måletför sjöjarisinspektionen är bl. att tillse att kraven på fartygs säkerhetoch skydd mot vattenförorening ar från fartyg uppfylls med beaktande av internationell standard i utvecklade länder. Vidare har verket redovisat detaljerade mål förfartygstekniska frågor, fartygsoperativa frågor och sjöolycksutredningar. Ekonomiskamål m. m. Somövergripande ekonomiskt mål för anges, liksom tidiga re år krav på full kostnadstäckning, dvs. intäkterna skall täcka samtliga kostnader inkl. avskrivningar och därutöver lämna en av statsmakterna fastställd avkastning. Finansieringen av verksamheten sker främst genom avgifter på handelssjöfarten. Verkets kostnader för bl.a. fritids båtsverksamheten finansieras över statsbudgeten. Från har finansieringen av sjöfartsinspektionens verksamhet överförts från stats budgeten till handelssjöfartens kostnadsansvar. sätter som mål för sitt ekonomiska resultat för treårspe- 83 rioden att klarastatsmakternas krsiv på avkastning på verkets fasta statska- Prop. 1990/91:100 pital enligt fastställd avkastningsränta. Avkastningsräntan utgör förnärva- Bil. 8 rande 11,. resultat harväsentligt överstigit förränt-ningskravet. Som affärsverk har sjöfartsverketfått möjlighet att fondera överskottsmedel vilket givit möjlighet till enrimlig konsolidering. Fonderade medel krävs bl.a. som gardering för strängavintrar, oförutsedda svängningar i konjunkturen och för att möjliggöra enbetydande självfinansiering av investeringarna. Verket förordar som lämplig konjunkturmarginal ettöverskott i förhållande till omsättningen på 1,5 efter kapitalkostnaderoch avkastningskrav, utjämnat över en konjunkturcykel. Resultatprognosen för åren 1991 1993 präglas avlägre rationaliseringspotential och förväntade kostnadsökningar på grund avbl.a. ökade resursbehov inom sjöfartsinspektionen och sjömätningsverksamheten.Utfallet av verkets totala verksamhet kommer att följas kontinuerligt inteminst mot bakgrund av osäkerheten om den framtida konjunkturutvecklingen, deändrade principerna för sjöfartsinspektionens finansiering samt gällandesoliditetskrav. Beträffande prissättningen har verket sedan börjanav haft som mål att höjningar av de allmänna sjöfartsavgifternaskall hållas inom inflationsramen. Vidare har verket eftersträvat fullkostnadstäckning vid prissättning på de produkter och ijänster somsjöfartsverket tillhandahåller. Verket föreslår att detta skall gälla som måläven . anser dock att prishöjningarna påverkets allmänna fyr-och farledsvaruavgifter fr.o.m. utöverinflationskompensation även måste täcka kostnaderna för sjöfartsinspektionensverksamhet. Verket anser sig inte ha ett lämpligt sammanvägtmått för att redovisa produktivitetsförbättringar. Verket tar dock fram ettantal nyckeltal som utnyttjas i resultatanalyser. Sammantaget ger dessa ettgott underlag för att bedöma utvecklingen av intäkter ochkostnader och relaterar dessa till sjötrafikens utveckling. Verket anser ocksåatt en bild av produktionsförändringar erhålls genom den sänkning avkostnadsnivån i fast pris som löpande rationalis(;ringsåtgärder åstadkommer,dvs. 16,6 milj. kr. för kommande treårsperiod med en oförändrad servicenivå. Soliditeten beräknas som andelen eget kapital(verkskapitalet) i förhållande till balansomslutningen. bedömeratt soliditeten för den närmaste treårsperioden, tack vare de goda ekonomiskaresultaten och på grund av nedskärningar i investeringsplanen, kommeratt ligga . Verketsinvesteringsplan för treårsperioden omfattar ett belopp på 248.3 Prop.1990/91:100 Bil. Investeringarna avser till övervägande delåteranskaffningar. har vanligtvis enjämn och relativt låg investeringsnivå. 1 förhållande till övriga trafikverk ärden mycket låg. När en enhet i flottan av större arbetsfartyg skall ersättasökar emellertid investeringsvolymen kraftigt under ett å , varefter nivånåter sjunker tillbaka. Jämfört med den investeringsplansom presenterades förra budgetåret har ett par projekt inomsjökarteverksamheten, bl. a. laserbathymetrin, stmkits frånplanerna. Treårsplanens investeringsprogramom totalt 248,3 milj.kr. beräknas finansieras till övervägande del avavskrivningsmedel, balanserade vinstmedel samt till viss del genom lån iriksgäldskontoret. Verket föreslår liksom förinnevarande budgetår att marknadsmässig upplåning kan ske i riksgäldskontoretinom en ram av 70 milj.kr. för /92. Vidare föreslås att verkettill den del löpande utbetalningar inte kan bestridas med löpandeinbetalningar under /91 får disponera en ram för kortfristigupplåning hos på 40 milj.kr. och att verket får sätta inkassamässigt överskott på räntebärande konto i . hemställer vidare omgodkännande av den i planen föreslagna allmänna inriktningen och omfattningenav verksamheten 1993 samt av föreslagna servicemål ochekonomiska mål för perioden. Verkets huvudsakliga uppgifter är att svara för attsjöfart kan bedrivas i svenska farvatten under säkra och effektiva former. En annan viktig uppgift för verketär inspektionsverksamheten. Genom den ökade miljömedvetenheten, och som eneffekt av den ökande konkurrensen inom sjöfarten ställs också ökade krav påinspektionsverksamheten för att värna om sjösäkerheten. Jag anser att inspektionensresurser, inom ramen för den ekonomiska planeringen, måste ges nödvändigprioritet. Mot denna bakgmnd godtar jag den avverket föreslagna allmänna inriktningen och omfattningen av verksamheten undertreårsperioden -1993 samt föreslagna servicemål. Beträffande de ekonomiska målsättningama vill jag anföraföljande. Den av verket föreslagna investeringsplanen föråren 1991 1993 kan Prop. 1990/91: 100 fullföljas i sina huvuddrag. Jag godkänner verkets rationaliseringsplan förtreårsperioden där målsättningen är att inom nuvarande servicemål uppnå enkostnadsminskning på 16,6 milj.kr. Beträffande målet för produktiviteten villjag dock understryka vikten av att verket fortsätter arbetet med att ta framoch analysera nyckeltal för de delar av verksamheten där detta är möjligt. Jag finner ingen anledning att nu revidera deekonomiska mål som verket ställt upp för ekonomiskt tesultat och prissättningför . Jag vill erinra om att inspektionsverksamhetenfr.o.m. /91 ingår i handelssjöfartens, betalningsansvar. Jagkommer senare under anslag E I.att redovisa ett förslag om överföringav ansvaret för isbrytningens bränslekostnader till affärsverksamheten /92. 1 enlighet med verkets förslag föreslår jag attverket under /92 får disponera en rörlig kredit hosriksgäldskontoret inom en ram av 40 milj.kr. till löpande utbetalningar sominte kan bestridas med löpande inbetalningar. Jag föreslår därutöver en ram förlångfristig upplåning på 70 milj. kr. för nästa budgetår varav 50 milj. kr.för finansiering av det av tidigare beslutadesjömanspensionssystemet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordatom inriktningen av sjöfartsverketsverksamhet 1993, 2.godkännade resultat-, pris-, soliditets- och servicemål för verksamhetsom jag har förordat för perioden 1993, 3.godkännavad jag har anfört om investeringar 199:1samt bemyndiga regeringen att besluta omavvikelser därifrån. Ersättning till för vissa tjänster 1989/90Utgift 105 616000 1990/91 Anslag 120200000 1991/92 Förslag 74200000 Från anslaget betalas kostnader inomsjöfartsverkets ansvarsområde som inte skall ingå i handelssjöfanensbetalningsskyldighet. Verketföreslår att 113,8 milj.kr. före pris- och löneomräkning anvisas som ersättning till verket för vissa Ijänster avseende farleds- och far tygsverksamhet för /92. tjänster inom fårled.sverksamheten omfattar kostnader 86 inomfarledsverksamheten som inte skall belasta handelssjöfarten. Av det Prop.1990/91: 100 totala beloppet på 56,2 milj. kr. faller största delen påkostnader för fritids- Bil. 8 båtstrafik och yrkesfiske. Dessa kostnader avseråtgärder av typen särskild utmärkning av farleder, sjöräddning m.m. Resterandemedelsbehov skall täcka kostnaderna för bl. a. bemanning av fyrar avregionalpolitiska skäl, underskott i driften av Falsterbokanalen, vissverksamhet inom totalförsvaret samt deltagande i vissa internationellaorganisationers arbete. Under anslagsposten tjänster inomfarlygsverksamheten tar verket upp kostnader för bl.a, sjömansregistret ochdeltagande i vissa internationella organisationers arbete. Verket yrkar föranslagsposten tjänster inom fartygsverksamheten ett belopp på 4,5 milj. kr. vissa bemanningskostnader rymmerkostnader för resor och traktamenten för anställd militär personal påisbrytarna samt bemanningskostnaderna för anställd militär personal påsjömätningsfartyg. Verket föreslår att 20 milj. kr. anslås för dessa ändamål. Från anslaget har även bränslekostnaderför isbrytning betalats. Slutligen finansieras även sjösäkerhetsrådet,sjöfartens del av statens verksamhet samt vissa kostnaderför åtgärder som får föreskriva med hjälp av lagen om åtgärdermot vattenförorening från fartyg. 1mitt förslag till anslag har jag beaktat den ändring som skett genom utvidgningenav statens verksamhet. Den tidigare anslagsposten Ersättningtill , m.m. bör därför fr.o.m. /92endast inbegripa ersättning för åtgärder mot vattenjÖrorening från fartyg. 1 regeringens skrivelse (1990/91:50) till riksdagenredovisas en minskning av utgifterna inom område.Jag förordar att bränslekostnaderna för isbrytningen fortsättningsvis skallbetalas av näringen och att följaktligen det belopp som för innevarandebudgetår tagits upp för detta ändamål, 43,9 milj. kr., skall utgöra del avdenna besparing. Den särskilda anslagsposten bränslekostnader m. m. kan därförutgå. Vidare föreslår jag att ytterligare ca 2 milj. kr. sparas inom anslagspostentjänster inom jarledsverksamhelen vad avser bidrag till samtrafikkostnadernaför farledsverksamheten. Kostnaderna för deltagande i vissa internationellaorganisationers arbete skall senast /92 enligt den plan somtidigare redovisats för helt överföras från anslaget tillaffärsrörelsen. För nästa budgetår har jag därför inte tagit upp någrasärskilda medel för detta ändamål. 1 anslagsposten ingår även medel för sjöfartensberedskapsinvesteringar. Dessa uppgår till 0,8 milj. kr. 1 avvaktan på den särskildaförsvarspolitiska proposition som avses föreläggas för våren 1991föreslår jag oförändrat 0,8 milj. kr. för detta ändamål. tjänster inom fartygsverksamheten har samlats den 87 del av sjöfartsverketskostnad för fartygsverksamheten som inte skall belasta handelssjöfarten. Äveni denna anslagspost ingår kostnader för deltagande i vissa intemationeUaorganisationers arbete. Min bedömning är här liksom tidigare att den successivaöverföring av dessa kostnader till affärsverksamheten som fastlagts skallslutföras. För /92 har jag därför inte räknat med särskildamedel för detta ändamål. Mittförslag till anslagsfördelning för /92 framgår av följandetabell. Någon särskild pris- och löneomräkning har inte beaktats i anslaget. 1990/91:100 Bil.8 *Exkl. Bränslekostnader för isbrytning. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. till Ersättning till för vissatjänster för /92 anvisa ett förslagsanslag på , 2. godkännavad jag har anfört om betalningsansvaret för isbryt ningens bränslekostnader. 1989/90Utgift 9100000 1990/91 Anslag 7 900000 1991/92Förslag 1000 Enligt lagen (1987:773) om fritidsbåtsregisterskall registrering av vissa båtar ske i ett fritidsbåtsregister somadministreras av och länsstyrelserna. Kostnaderna förregisteruppläggning, drift, underhåll och administration av registret skalltäckas genom avgifter. Ägaren av register-pliktig båt skall betala en årligregisteravgift. Influtnaregisteravgifter har redovisats under en särskild inkomsttitel påstatsbudgeten. avses före den 1 sep- tembertill regeringen lämna förslag till registeravgift . 1990/91:100 Som underlag för beräkningen av avpjften skall redovisasinflutna avgifter Bil. 8 och samtliga utgifter för registret underföregående budgetår samt de beräknade utgifterna för såväl löpande som förnästföljande budgetår. Sjöfartsverketredovisar i sin anslagsframställning att registerbevis hade skickats ut för 259782 båtar . och bedömer att det totalaantalet registerpliktiga båtar uppgår till ca 295000. Registreringsbenägenheten hos ägare till registreringspliktigabåtar har inledningsvis varit låg. Detta har skapat problem och förseningar iuppbyggnaden av registret och av system kring detta och därmed för användandetav registret för de ändamål det skall tjäna. Registreringsläget har emellertid nu förbättratsjämfört med föregående år. Förbättringen är enligt verkets uppfattning ettresultat dels av de informationskampanjer som drivits, dels av denintensifierade övervakningen av efterlevnaden av reglerna omregistreringsskyldighet från och polisens sida. Denprincipiella utgångspunkten vid fastställande av avgiften var attavgiftsintäkterna skulle täcka hela driftskostnaden förregistret inkl. en periodiserad del av uppläggningskostnaden. Vidareförutsattes att det färdiga registret skulle komma att omfatta 400000 båtar.Som framgått är det verkliga antalet båtar betydligt lägre. Registeravgiften, /båt,föreslår verket skall höjas till50kr./båt. Medelsbehovet för /92 beräknarsjöfartsverket till 10,1 milj.kr. Jagförordar fr.o.m. nästa budgetår att nuvarande anslagsfinansiering ersätts medett tusenkronorsanslag. Det innebär att verket får disponera de avgifter somflyter in. Eftersom avgiften nu i det närmaste kan beräknas täcka de löpandekostnaderna för registerhållningen anser jag tills vidare att avgiften kanhållas oförändrad. Jag vill emellertid erinra om att det finns balanseradekostnader på ca 9,6 milj. kr. som successivt också skall täckas avregisteravgiften. Jag är inte beredd att föreslå enhöjning av registeravgiften. Den blir därmed för oförändrat . Influtna registeravgifter skall förutomsjöfartsverkets kostnader för registret även täcka trafiksäkerhetsverkets ochlänsstyrelsernas kostnader. Med hänsyn till att merparten av fritidsbåtarnaredan har registrerats bedömer jag inte att det finns skäl tillkostnadsökningar för registerhållningen. Jag avser ge i uppdrag att inkommamed förslag till driftstat för fritidsbåtsregistret för kommande budgetår. I det fall att 89 löpandekostnader inte skulle kunna täckas med influtna medel anser jag Prop.1990/91: 100 att övergångsvis bör få möjlighet att finansieradetta genom Bil. 8 upplåning i . Verket bör vidare i sinanslagsframställning redovisa erfarenheterna av registret. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Fritidsbåtsregister för /92anvisa ett förslagsanslag på I . 1989/90Utgift 44952000 1990/91Anslag 46000000 1991/92Förslag 69000000 Från anslaget ges statsbidrag till linjesjöfartentill och från . Transportstödet omfattar såväl person- som godsbefordranoch är inbyggt i den taxa som tillämpas. Vidare ges från anslaget bidragtill vissa lastbilsföretag för att täcka de merkostnader för godstransportertill och från som inte kompenseras av det s. k. Gotlandstillägget.Anslaget administreras av transportrådet. 1budgeten för beräknades att stödet till färietrafiken skulleuppgå till ca 38 milj. kr. Det verkliga utfallet blev 40milj. Avvikelsenfrån budget beror bl.a. på att bunkerpriser och hamnavgifter har Ökat mer änberäknat. I reala termer har statsbidraget 1989 minskat.Under samma period har både antalet passagerare och godsvolymen i färjetrafikenöksit. Transportrådethar för /92 beräknat kostnaderna för transportstödet till 85milj. varav 6 milj. kr. avser statsbidraget till lastbilsföretagen. Denrelativt stora ökningeni i förhållande till föregående budgetårs anslag berorpå kraftigt ökade bunkerpriser och räntekostnader samt intäktsbortfall tillföljd av förväntat trafikbortfall. Antal passagerare förväntas minska avsevärttill följd av höjda taxor på gmnd av införande av mervärdeskatt på resor.Statistik för perioden januari visar på en nedgång i resandet. har en ny färja köpts in, främst föratt tillgodose de ökade transporterna av gods och transporter av farligt gods. Ibetänkandet (SOU 1990:73) Transportstöd, som övériämnats till rege ringen, föreslås att administrationen av stödet till färjetrafiken till ochfrån 90 Gotlandöverförs till i . föreslås Prop.1990/91: 100 dock ha kvar ansvaret för förhandlingar, avtalsfrågor m. m. medrederiet. 8 Vidare föreslås att stödet till lastbilsföretagen överförstill i under länsanslaget för regionalautvecklingsinsatser. Statens pris- och konkurrensverk (SPK) harregeringens uppdrag att följa och utvärdera stöden till godstransporterna. SPKanser att det s.k. Gotlandstillägget bör avvecklas och att transportköparna fårbidrag i varje enskilt fall efter prövning. SPK anser vidare att nuvarandebidrag som utgår till vissa lastbilsföretag är överskattat och förmodligen ärstörre än de verkliga merkostnaderna. Somen del i regeringens åtstramningspaket föreslår jag att statsbidraget tillvissa lastbilsföretag för merkostnader i godstransporter till och från Gotlandupphör fr. o. m. den Ijuli 1991. Vad gäller behovet av att utveckla olikatransportsystem för vill jag, efter samråd med industriministern,erinra om att med medel från anslaget för regionalautvecklingsinsatser har möjlighet att stödja utvecklingsprojekt även inomtransportområdet. har i beslut (prop. 1985/86:105, TU26)uttalat att en rimlig nivå för transportstödet till är ca40milj. kr.Denna nivå motsvarar ca 55 milj. kr. uttalandehar dock skett utan beaktande av bl. a. införande av mervärdeskatt på resor ochkraftiga variationer i drivmedelspriser och ränteläge. En tredje färja i koncessionstrafiken har ansettsnödvändig för att tillfredsställa godstransporterna, däribland transporternaav farligt gods. Denna färja bör efter viss ombyggnad kunna sättas i trafikunder . Införande av mervärdeskatt på resor harskapat en viss osäkerhet i bedömningen av antalet resande i Gotlandstrafiken.Det är i sammanhanget viktigt att beakta den samlade effekten avskattereformen som innebär en inkomstförstärkning. Min bedömning är att antaletresande inte kommer att minska i den utsträckning transportrådet angivit. Systemet med det s. k. Gotlandstillägget ochhögstprisregleringen är ett konkurrensbegränsande och provisoriskt system.Riksrevisionsverket kommer att redovisa förutsättningarna föroch konsekvenserna av att tillägget och högstprisregleringen slopas. Regeringen har beslutat om attförordna en auktoriserad revisor för att granska den del avkoncessionsinnehavarens verksamhet som påverkar inkomster och utgifter ikoncessionstrafiken. Jag anser att förhandlingsuppgifterna ochadministrationen av transportstödet till är av sådan art att de börvara kvar på en central nivå. I avsnittet Särskilda frågor, om en avveckling avtransportrådet, kommer jag att behandla frågan om den framtida administrationenm. m. av transportstödet till . Med beaktande av ovannämnda beräknar jagmedelsbehovet för ansla get till 69 milj. kr. för /92. Ril 8 Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att 1.till Transportstöd jör rör /92 anvisa ett förslagsanslagpå , 2.godkännavad jag anfört om statsbidraget till vissa lastbilsföretag för merkostnader i godstransporterna till och från . 1989/90Utgift O 1990/91 Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 Handelsflottans pensionsanstalt (BPA) handläggerärenden om pensionering av sjömän enligt kungörelsen (1972:412) omsjömanspension (ändrad senast 1989:264).