prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Arbetsskadeförsäkringen tar sikte på den faktiskanedsättningen i den försäkrades förmåga att skaffa sig inkomst genomförvärvsarbete. Ersättning för arbetsskada utges vid bestaende nedsättning avarbetsförmågan i form av en livränta, som i princip skall utgöra skillnadenmellan den inkomst som den försäkrade kan antas ha haft om han inte hadeskadats och den inkomst som han trots skadan kan beräknas få. Livräntanersätter årlig inkomstförlust upp till samma inkomsttak som gäller för ATP,dvs. 7,5 gånger basbeloppet, vilket för motsvarar . Antalet arbetsskadeärenden har ökat mycketsnabbt. Är 1985 var antalet ärenden som skulle prövas hos försäkringskassomadrygt 64 000. Är 1988 var antalet drygt 117 OOO. Statistiken över inkommandeärenden tyder emellertid på att den kraftiga ökningen har avstannat. För år1990 kan antalet ärenden som skall prövas av försäkringskassoma beräknas till120 000. Försäkringens kostnader har - 1990 ökat från 1 813milj.kr. till 10 066 milj.kr. Antalet livränteprövningar fortsätter också attöka. var antalet livräntetagare 19 000.1 januari 1990 hadeantalet ökat till 44 800. Tillväxten av livräntoraa medför höga kostnader förförsäkringen . Är uppgick utgifteraa förarbetsskadeförsäkringen till 1 115 milj.kr. Utgiftsutvecklingen från år 1985framgår av följande diagram. ED Livränta B Sjukpenning 1990/91:100 Bil. 1985 1986 1987 1988 1989 1990 Antalet godkända arbetssjukdomar har tidigare ökatmycket kraftigt. sjönk dock andelen godkända skador och andelen godkända sjukdomar sjönk med drygt tvåprocentenheter. Utvecklingenför arbetsskadeförsäkringen är mycket osäker. Det finns - som tidigare nämnts -en tendens till att den tidigare ökningen av antalet inkommande ärenden haravstannat. Med hänsyn till ärendebalansema är det dock på kort siktutvecklingen av antalet avgjorda ärenden som är viktigast för utvecklingen avantalet dagar med arbetsskadesjukpenning och antalet livräntor. Antaletavgjorda ärenden kan förväntas öka kraftigt , bl.a. beroende påatt försäkringskassoma har fått ett antal nya tjänster för arbetsskadeprövningbudgetaret 1989/90. Av det skälet torde även antalet dagar medarbetsskadesjukpenning fortsätta att öka kraftigt. därefter är dettroligt att det sker en utplåning av antalet avgjorda ärenden och därmed ocksåav antalet dagar med arbetsskadesjukpenning. Antalet livräntor kommer dock medstor sannolikhet att fortsätta öka under en följd av år. Arbetsskadefondensmedelsbehållning har stadigt minskat och uppvisar ett underskott.Vid utgången av var underskottet i fonden drygt 8 400 milj.kr. För år1990 kan underskottet beräknas till 14 100 milj.kr. Främst är det kostnademaför arbetsskadesjukpenning som har stigit mycket kraftigt. De senaste två årenhar även kostnadema för livräntor börjat stiga avsevärt. skrivelse (1990/91:50) om åtgärder för att stabilisera ekonomin och begränsatillväxten av de offentliga utgifteraa har regeringen aviserat 5 1990/91. förändringar,som innefattar bl.a. en mera fiillständig samordning av Prop. 1990/91:100sjukpenningen inom den allmänna försäkringen och arbetsskadesjukpen- Bil. I bereds dessa frågor. Arbetet bedrivsmed sikte på att en proposition skall kunna föreläggas under våren1991 och att ett ikraftträdande skall ske . Försäkring vid ålderdom m.m. Idetta avsnitt behandlas de delar av den allmänna försäkringen som avserersättning till försäkrade i form av ålderspension, efterlevandepension tillvuxna jämte tilläggsförmåner till olika typer av pension (pensionstillskott,KBT, hustmtillägg och bamtillägg). Dessa ersättningar syftar till att geekonomisk trygghet till personer som till följd av ålderdom eller makes ellermakas frånfålle går miste om inkomster av förvärvsarbete. Antalet ålderspensionärer har ökat något under desenaste åren. Detta har framför allt haft effekt på utgifteraa inomATP-systemet i och med att en allt större andel av ålderspensionärerna tjänatin rätt till ATP-förmåner. Eftersom pensionstillskottet är en tilläggsförmånavsedd för den som har låg eller ingen ATP har denna utveckling medfört attantalet utbetalda pensionstillskott minskat. Antalet och kostnaderaa (milj.kr.) förålderspensionsförmåneraa från folkpensioneringen har genomgått följandeutveckling. Motsvarande utveckling av antal och kostnader förtilläggspension i form Prop. 1990/91:100 av ålderspension framgår av följande tabell. I slutet Antal Kostnader 1965 1970 1975 1980 1985 1989 1990 1991 Utgifternaför är beräknade. ATP-pensioneraa finansieras genom socialavgifteroch avkastning från allmänna pensionsfonden. Denna uppgick vid utgången av år1989 till 384 410 milj.kr. Pensionsberedningen (S 1984:03) som gjort enöversyn av hela det offentliga pensionssystemet har avlämnat sittslutbetänkande (SOU 1990:76) Allmän pension. I betankandet redovisasöverväganden om bl.a. fömtsättningama för finansiering av denallmänna pensioneringen, reglema för intjänande av rätt till ATP, indexeringav pensionsrätt och pensionsförmåner, den övre gränsen för beräkning avpensionsgmndande inkomst samt möjlighetema till integrering av folk- ochtilläggspensioneringen. Till betänkandet är också fogade ett antalexpertrapporter som berör dessa frågor samt pensionssystemet och sparandet. Avbetänkandet framgår att möjlighetema att finansiera pensionsutfåstelsema inomramen för ett oförändrat skatte- och avgiftstryck är starkt beroende av denekonomiska tillväxten. Regeringen koinmer, med utgångspunkt från att beslutrörande pensionssystemets utformning inåste vara långsiktiga och präglas av enhög grad av stabilitet samt behovet av ett högre långsiktigt sparande, att tastallning till vilka åtgärder som behöver vidtas beträffande pensionssystemet iframtiden. Dekommunala bostadstilläggen till folkpension (KBT) är obligatoriska förkommuneraa. Fr.o.m. skall KBT svara för av varjedel av den månatliga bostadskostnaden som ligger mellan . och 1 900 kr.för ogift pensionär samt mellan . Kommunen fårstatsbidrag av sina KBT-kostnader i dessa intervall. Kommuneraa bestammer själva vilka gmnder som skallgälla, men bostadstillägget måste minst tacka den bostadskostnad somligger till gmnd för statsbidraget. Inkomstprövningsregleraaär faststallda i lag. KBT administreras av och deallmänna försäkringskassoma och betalas ut med folkpension.Under år 1990 utges KBT till ca 542 000 Prop. 1990/91:100 pensionärer. Kostnadema för KBT ökar genom den allmännahyreskostnadsstegringen. har den fortgående ökningen av antaletpensionärer med ATP en återhållande effekt på kostnadsutvecklingen. Förvärvsarbetandei åldem har möjlighet att minska arbetsinsatsen genom att övergå tilldeltidsarbete i kombination med delpension. Delpensionen fyller då ut en vissandel av det inkomstbortfall som följer av arbetstidsminskningen. För attdelpension skall kunna utges krävs bl.a. att den försäkrade har haftATP-gmndande inkomst under sammanlagt fr.o.m. och attvederbörande under de senaste tolv månadema före arbetstidsminskningenförvärvsarbetat . För ansfållda gäller att arbetstiden måste minskasmed minst och efter minskningen uppgå till minst 17 timmari veckan. Egna företagare måste minska sin arbetstid med i genomsnitt minsthälften och därefter arbeta i genomsnitt minst . Kompensationsnivåninom delpensionsförsäkringen är av inkomstbortfallet. Inkomsten beräknasmed utgångspunltt från pensionspoängen förearbetstidsminskningen. De två sämsta poängåren elimineras och därefter beräknasinkomsten före arbetstidsminskningen till den inkomst som motsvarar dengenomsnittliga pensionsgmndande inkomsten för de återstaende tre åren. Dengenomsnittliga inkomsten räknas upp med aktuellt basbelopp. Delpensionen ärknuten till basbeloppet och är pensionsgrundande för ATP. Av följande sammanstallning framgår hur antaletdelpensionärer och Prop. 1990/91:1(X) kostnadema för försäkringen har utvecklats. Utgifter (milj.kr.) Uppgiften för är beräknad. Delpensionsförsäkringen finansieras genom ensocialavgift om av avgiftsunderlaget från arbetsgivare och egenföretagare.Avgiften förs till en särskild fond vars behållning uppgicktill 7 080 milj.kr. Den kraftiga minskningen av antalet delpensionäreri mitten berodde på att kompensationsnivån januari1981 - var sänkt till av inkomstbortfallet. 1989/90Utgift 8 138 481 724 1990/91 Anslag 9 009 000 000 1991/92 Förslag 7 867000 000 Från anslaget utges statsbidrag tillförsäkringskassomas utgifter för sjukförsäkringsförmåner (utomföräldraförsäkringen, som redovisas under anslaget C 2). Statsbidrag lämnas med15 % av kostnadema för den obligatoriska försäkringen, medan finansierasgenom socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. äravgiften av avgiftsunderlaget för arbetsgivare och föregenföretagare. De gmndläggande bestammelsema finns i lagen(1962:381) om allmän försäkring (omtryckt 1982:120) och lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader, m.m. Riksförsäkringsverketsutgi ftsberäkningar för nästa budgetar utgår från det förväntade utfallet förbudgetaret 1989/90. Sjukpenningutgiftema har beräknats utifrån antagandena omoförändrade ersättningsregler och en fortsatt sjuktalsminskning, vilken i stortsett överensstammer med det mål för en sänkning av ohälsotalet som regeringenangett i regleringsbrevet för budgetaret 1990/91. När det gällerutgiftsberäkningama av sjukvårdsförmånerna har verket utgått från de regleroch ersättningsbelopp som Dettainnebär också att de medel som fr.o.m. den 1 Prop. 1990/91:100 juli 1990 haravsatts för köp av yrkesinriktade rehabiliteringsinsatser och Bil. 7försöksverksamhet föreffektivarerehabiliteringmedtagits i beräkningaraa. Utifrånovannämnda fömtsättningar har beräknat anslagsbehovetunder budgetaret 1991/92 till 7 832 milj.kr. Vidmin beräkning av de sammuilagda sjukförsäkringsutgifteraa för nästa budgetarhar jag utgått från beräkningar. Hämtöver har jagbeaktat de förändringar i kompensationsgraden inom sjukpenningförsäkringenm.m. som efter beslut av kommer att genomföras fr.o.m. den 1 mars1991. Vidare har jag beaktat en viss löne- och prisutveckling samt vissavolymförändringar. Jag har också tagit hänsyn till de tidigare redovisadeändringama i ersättningsreglema för läkemedel, tandvård och sjukhusvård, vilkainnebär en sammanlagd utgiftsminskning för sjukförsäkringen på ca 715 milj .kr.Med dessa fömtsättningar beräknar jag de sammanlagda sjukförsäkringsutgiftema(exkl. föräldraförsäkringen) till 7 867 milj.kr. för nästa budgetar. Inom upprättade förslag tilldels lag om ändring i lagen (1990:1467) om ändring i lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader, m.m., dels lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring bör fogas till protokollet i ärendet sombilagorna 7.4 resp. 7.5. Jag hemstaller att regeringen föreslår riksdagendels att anta förslagen till 1. lagom ändring i lagen (1990:1467) om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader,m.m., 2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, dels att 3. godkännade av mig redovisade riktlinjema för planerad försöks verksamhet på tandvårdsområdet, 4. tillBidrag till sjukförsäkringen för budgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 7 . 1989/90Utgift 11330 000 000 1990/91 Anslag 12 450 000 000 1991/92 Förslag 13510 000 000 Frånanslaget bekostas förtidspension från folkpensioneringen, pensionstillskotttill förtidspension och bamtillägg till förtidspension. utgör en del av dettidigare anslaget D 2. Förtidspension utges till den som av medicinskaskäl fått sin arbets- Bil. 7 förmåga varaktigt nedsatt med minst hälften.Förtidspension kan också utges av enbart arbetsmarknadsskäl. Denna möjlighetupphör dock . Hel förtidspension utges för år räknat medbelopp som motsvarar av basbeloppet för en ogift pensionstagare och 78,5 %för gift pensionstagare vars make har hel ålders- eller förtidspension. Den somhar låg eller ingen ATP får dessutom pensionstillskott. Detta utgör fr.o.m. år1991 högst av basbeloppet. Det reduceras med ATP-pensionens storlek. Bestammelsema om förtidspension finns i lagen(1962:381) om allmän försäkring och lagen (1969:205) om pensionstillskott. Från anslaget bekostas även vissaläkamndersökningar m.m. för den allmänna försäkringens behov främst vidriksförsäkringsverkets sjukhus i och . Förbudgetaret 1991/92 har föreslagit att anslaget förs uppmed 12 . Jaghar med utgångspunkt i kostnadsberäkningar och medbeaktande av basbeloppets utveckling beräknat kostnadema under anslaget till . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Förtidspensioner för budgetaret 1991/92anvisa ett förslagsanslag på 13 . 1989/90Utgift 671 000 000 1990/91 Anslag 765 000 000 1991/92 Förslag 860 000000 Från anslaget bekostas fr.o.m. budgetaret 1991/92handikappersättning dels som tilläggsförmån till folkpension, dels somsjälvständig ersättning. Anslaget D 3. Handikappersättningar ingick tidigaresom en del under anslaget D 2. Handikappersättning utbetalas till personer över 16år som innan de fyllt fått sin fiinktionsförmåga nedsatt och därförbehöver mer tidskrävande hjälp av annan eller har merkostnader på gmnd av sitthandikapp. Handikappersättningutbetalas enligt nya ersättningsnivåer som gäller fr.o.m. den 1 januari 1991med belopp som motsvarar , Prop. 1990/91:1(X) respektive av basbeloppet. Handikappersättning kan utges tillsam- Bil. 7 mans medt.ex. förtidspension eller ålderspension, men också som endafolkpensionsförmån. Bestammelser om handikappersättning finns i 9 kap.lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vidberäkningen av utgiftema för handikappersättning för budgetaret 1991/92 harriksförsäkringsverket utgått från ett framskrivet antal ersättningar ochutbetalt medelbelopp . Antalet handikappersättningar i derespektive ersättningsnivåema , och uppskattas till 15 300, 8400 och 27 100. Med basbeloppet 31 800 beräknar riksförsäkringsverketanslagsbehovet för handikappersättningar till 827 milj.kr. för budgetaret1991/92. Medutgångspunkt i kostnadsberäkningar och med beaktande avbasbeloppets utve<;kling beräknar jag kostnaden under detta anslag till . Jaghemsfåller att regeringen föpreslår att till Handikappersättningar fÖT budgetåret1991/1992 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift 2 750 000 1990/91 Anslag 2 800 000 1991/92 Förslag 3 000 OCiO Från anslaget bekostas tillägg på vissa äldrelivräntor samt ersättning i anledning av skadefall, där ersättningen på gmnd avspeciella författningar eller särskilda beslut helt eller delvis utges avstatsmedel. /92 beräknas medelsbehovet för äldre skadefall till 1,5milj.kr. varav ca 0,4 milj.kr. för kvarstaende uppräkningskostnader för vissalivräntor från arbetsskade- resp. fiskarförsäkringsfonden. För nyare skadefallberäknas medelsbehovet till 1,4 milj.kr. föreslår att anslaget försupp med 2,9 milj.kr. med utgångspunkt från ett Prop. 1990/91:100 basbelopp av . Jaghar med utgångspunkt i kostnadsberäkningar och med beaktandeav basbeloppets utveckling beräknat kostnadema under anslaget till 3 000 000kr. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Vissa yrkesskadeersättningar m.m. förbudgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till ersättning vid närståendevård 1989/90Utgift 1 603 000 1990/91 Anslag 5 000 000 1991/92 Förslag 3 000 000 Fr.o.m. gäller rätt till ersättningvid närstaendevård (prop. 1987/88:176, 1988/89:SoU6, rskr. 55) Reglema innebäratt en närstaende som vårdar en svårt sjuk person i hemmet får rätt tillersättning från sjukförsäkringen och ledighet från sin anstallning under högst30 hela arbetsdagar. Dagantelet räknas för den person som vårdas.Bestammelser-na finns i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet förnärstaendevård. Ersättningen utges med belopp motsvarande vårdarenssjukpenningnivå och kan tas ut i form av hel, halv eller fjärdedelsdagersättning. Kostnadema för ersättning vid närstaendevårdfinansieras enligt samma regler som gäller för sjukförsäkringen, dvs. till 15 %med statsbidrag och till genom socialavgifter från arbetsgivare ochegenföretagare. Statsbidraget till ersättningen vid närstaendevård finansierasfrån detta anslag. Underbudgetaret 1989/90 har totalt 11 milj.kr. utbetalats i ersättning vidnärstaendevård. Kostnadema har blivit lägre än de beräkningar som gjordes ipropositionen vilket torde bero på att kännedom om ersättnings-möj lighetemaännu inte nått ut till alla berörda. För budgetaret 1990/91 räknas med en vissökning och för budgetaret 1991/92 beräknas ett anslagsbehov på . Bedömningav anslagsbehovets utveckling är ännu svår att göra eftersom ersättningsformenbara funnits . Jag utgår dock från att utnyttjandet avmöjligheten till ersättning vid närstaendevård kommer att öka. Med hänsyn tillett ökat utnyttjande och den förväntade löneutvecklingen beräknar jaganslagsbehovet till . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Bidrag till ersättning vid närståendevårdför budgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift 44 450 000 000 1990/91 Anslag 47 495 0(X) 000 1991/92 Förslag 51345 000 000 Från detta anslag bekostas folkipension som utges iform av ålderspension, pensionstillskott till ålderspension, hustmtillägg ochbaratillägg till ålderspension. Anslaget D 6. Älderspensioner ingick tidigaresom en del av anslaget D 2. Folkpensionssystemet omfattar hela befolkningen.Älderspension utges . Den enskilde har dock möjlighet attmellan 60 och själv besfåmma tidpunkten för sin pensionering. Vid uttagav ålderspension riiduceras den utgående pensionen livsvarigtoch vid uppskjutet uttag efter sker i sfållet en höjning. Det äräven möjligt att ta ut halv ålderspension. Folkpensionsförmåneraa är indexreglerade, vilketinnebär att pensionsbeloppen automatiskt ändras i takt med basbeloppetsutveckling. Älderspension utges för år räknat avfastsfållt basbelopp för ensam pensionär och med sammanlagt för tvåpensionsberättigade makar. För den som inte har ATP eller har lågt ATP-beloppkompletteras folkpensionen med pensionstillskott, som utges av basbeloppet för ensam ålderspensionär och för makar gemensamt.Pensionstillskottet avräknas krona för krona mot utgående ATP-pension. Däremotgörs ingen avräkning mot annan pension eller annat slag av inkomst. Bestammelseraa om folkpensionsförmåneraa finns ilagen (1962:381)om allmän försäkring (omtryckt 1982:120) samt i lagen(1969:205) om pensionstillskott. Vidberäkningen av folkpensionskostnaderaa för budgetaret 1991/92 harriksförsäkringsverket utgått från ett uppskattat antal utbetalda pensioner och utbetalt medelbelopp idecember 1991. Verket har uppskattat antalet Prop. 1990/91:100 ålderspensionärer till 1 557 000. Med utgångspunkt från detta antal och basbeloppet31 800 beräknar anslagsbehovet för här aktuellapensionsförmåner till 49 475 milj.kr. för budgetaret 1991/92. Folkpensioneraasgmndbelopp koinmer fr.o.m. och vid basbeloppet 32 200 kr.att uppgå till . för en ensam pensionär och . För den som saknar ATP eller har lågt ATP-belopp kompletterasfolkpensionen med ett pensionstillskott som kan uppgå till . För budgetaret 1991/92 beräknar jag med hänsyn tillutvecklingen av basbeloppet de sammanlagda kostnadema under detta anslag till51 345 milj.kr. Jaghemsfåller att regeringen föreslår att till Ålderspensioner för budgetaret 1991/92anvisa ett förslagsanslag på 51 . 1990/91 Anslag 17 000 000 1991/92 Förslag 41 000 000 Från detta anslag bekostas särskilt pensionstilläggtill ålderspensionär som har vårdat sjukt eller handikappat bam under minst 10år. Det särskilda pensionstillägget till ålderspensioninförs fr.o.m. . Pensionstillägget avser att kompenseraföräldrar som på gmnd av vård av sjukt eller handikappat bam hargått miste om förvärvsinkomster och därmed fått låg ATP eller inte alls fåttsådan pension. Rätt till det särskilda pensionstillägget har en förälder somhar vårdat ett sjukt eller handikappat bara under och därvidavstatt från förvärvsarbete. Pensionstillägget är till sin konstmktion avtemporär karaktar. I takt med att allt fler människor kommer att uppbäravårdarlön från bl.a. kommer behovet av tillägget att minska.Storleken av det särskilda pensionstillägget beräknas på gmndval av det antalvårdar som föräldem räknas till godo, lägst 10 och högst 15. Pensionstilläggetutges med ett belopp som per kalenderår motsvarar lägst och beloppet höjsdämtöver för varje ytterligare vårdar i -intervaller upp till högst av basbeloppet. Besfåmmelsemaom pensionstillägget finns i lagen (1990:773) om särskilt pensionstilläggtill folkpension för långvarig vård av sjiikt eller Prop. 1990/91:100 handikappat bara. Riksförsäkringsverketberäknar anslagsbehovet för särskilt pensionstillägg under budgetaret 1991/92till 39 milj.kr. vid ett antaget basbelopp om . Detsärskilda pensionstillägget kommer fr.o.m. och vidbasbeloppet . att uppgå till . för 10 förvärvadevårdar och för 15 förvärvade vårdar. För /92 beräknar jag med hänsyn tillutvecklingen av basbeloppet kostnaden för detta imslag till 41 milj.kr. Jaghemsfåller att regeringen föreslår att till Särskilt pensionstillägg för budgetaret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 41 000 COO kr. Bidrag till kommunaJia bostadstillägg tillfolkpension 1989/90Utgift 1 277 201 019 1990/91 Anslag 1 365 000 000 1991/92 Förslag 1525 000 000 Från detta anslag finansieras statsbidrag tillkommuneraas kostnader för kommunala bostadstillägg till folkpension (KBT). KBTskall enligt de nya statsbidragsregler som träder i kraft den 1 januari 1991före avdrag på gmnd av inkomst fåcka av varje del av den månatligabostadskostnaden som överstiger . för ogift pensionäroeh . Kommuner erhåller statsbidrag av sina bidragsberättigadekostnader för KBT. Besfåmmelseraa om statsbidrag till kommimalabostadstillägg till folkpension fmns i lagen (1962:392) om hustmtillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension och förordningen (1979:830) omstatsbidrag till kommunalt bostadstillägg till folkpension. 7 Med utgångspunkt från gällande lagstiftningoch ett antagande om oförändrad hyresnivå efter 1990 har riksförsäkringsverketberäknat anslagsbehovet för budgetaret 1991/92 till 1 450 milj.kr. Motbakgrund av beräkning och med beaktande av deförändringar avseende statsbidrag till KBT somjag har redovisatberäknar jag utgifteraa under detta anslag till 1 . förbudgetaret 1991/92. Jaghemstaller att regeringen förslår att till Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension för budgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 1 525 000 000kr. 1989/90Utgift 1512 000 000 1990/91 Anslag 1 650 000 000 1991/92 Förslag 1 765000 000 Från detta anslag bekostas folkpensionsförmåneraaomsfållningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samtpensionstillskott till dessa förmåner. Anslaget D 9. Efterlevandepensioneringick tidigare som en del under anslaget D 2. Pension till vuxna efterlevande kan ges i form avomsfållningspension och särskild efterlevandepension till såväl män som kvinnorfömtsatt de inte fyllt 65 är. Omstallningspensionen utges efterdödsfallet men kan betalas ut till den som har vårdnaden ombam under . Särskild efterlevandepension kan betalas ut till den som vidomstallningsperiodens slut inte kan försörja sig genom eget förvärvsarbete ochinte har rätt till förtidspension. De nya pensionsregleraa för efterlevande som träddei kraft är försedda med omfattande övergångsregler. Omstallningspension och särskildefterlevandepension från folkpensioneringen utges för år räknat avfaststallt basbelopp. För den som inte har någon ATP eller har lågt ATP-beloppkompletteras folkpensionen med pensionstillskott, som utges medhögst av basbeloppet. Pensionstillskottet avräknas krona för krona motutgående ATP-pension. Bestammelseraa om efterlevandepension finns i lagen(1962:381) om allmän försäkring och lagen (1969:205) om pensionstillskott. 7 beräknar anslagsbehovetför efterlevandepensioner tillvuxna under budgetaret 1991/92 till 1 700 milj.kr. utgående från ett antagetbasbelopp om och ett beräknat antal efterlevandepensioner i december1991. Uppdelat på respektive förmån utgör detta antal 57 900 änkepensioner, 3800 onLstallningspensioner och ca 300 särskilda efterlevandepensioner. Folkpensioneraasgmndbelopp vid omstallningspension och särskild efterlevandepension kommerfr.o.m. och vid basbeloppet . att uppgå till 30 912kr.