prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — 1990/91:100ligga till grund för den svenska beslutsprocessen eller ge information tillBil. 5 SIDA, statsmakterna och allmänheten om biståndsmedlens användning. Förutredningarna anlitas specialister inom olika områden, såsom industriellteknik, energi, undervisningsplanering, medicin, jordbruks- och vattenfrågor.Utvärderingar av större allmänintresse publiceras i serien . ANDRA BISTÅNDSPROGRAM pp- 190/91: lOO Enhuvudinriktning för SAREC:s verksamhet är att stödja strävan attbygga upp och stärka egen kapacitet inom forskning, vetenskap och teknik.Verksamheten kan uppdelas enligt följande: stöd till internationellaforskningsprogram, direktstöd till regionalt forskningssamarbete och till enskilda u-länderoch stöd till svensku-landsforskning. Ett centralt mål för SAREC är att stödja u-länderssträvan att bygga upp och stärka egen kapacitet inom forskning, vetenskap ochteknik. Stödet till internationella forskningsprogram hartidigare utgjort SA-REC:s största enskilda anslagspost. De bilaterala ochregionala forskningsprogrammens sammanlagda andel har dock ökat och överstigernu stödet till de internationella programmen. Kunskapsöverföring och nationellkapacietetsutbyggnad utgör en viktig del av det bilaterala samarbetet. I dettaarbete deltar i allt högre grad institutioner vid svenska universitet ochhögskolor, f n. pågår drygt 140 projekt där över 80 svenska institutionerdeltar. SAREC driver även ett program för stöd till svensku-landsforskning. Programmet domineras av långsiktigt stöd tillinstitutioner/forskargrupper och fleråriga projektstöd. /90tillsattes tre professurer inom miljöområdet och inom utvecklingekonomi. SAREC ger ett omfattande stöd tillolika internationella forskningsprogram. Största mottagare är WHO:sforskningsprogram och konsultativa gruppen för jordbruksforskning, CGIAR, genomvilket ett tiotal forskningscentra erhåller stöd. anvisade regeringen 100 milj. kr. genomSAREC för ett femårigt forskningsprogram om skog och miljö i . SARECfick vidare i uppdrag att utforma ett särskilt stöd lillforskning om AIDS och tropiska sjukdomar. För denna forskning anslog regeringen60 milj. kr. för en treårsperiod med början /89. För /91 anvisades anslaget C 3.Andra biståndsprogram 360 milj. kr. Dessutom anvisadesSAREC 24,3 milj. kr. under anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA bl. a.för forskningen om AIDS samt 10 milj. kr. under anslaget C 3. Andrabiståndsprogram för insatser i och . Under /90 uppgick de totalautbetalningarna från SAREC till 349 milj. kr. motsvarande en ökning om 24 %jämfört med föregående år. Den ingående reservationen 1989/90 uppgick till127,4 milj. kr. varav 126,0 milj. kr. var intecknade för avtalade insatser. Tekniskt samarbete och u-krediter BITSuppgift är att inom ramen för den svenska biståndsverksamheten främja ekonomisk ochsocial utveckling i samt att utvidga och 388 stärkaSveriges relationer med dessa länder genom insatser i samarbete Prop.1990/91: 100 med svenska institutioner och företag. Verksamheten omfattar bidrag till teknisktsamarbete med inklusive internationella kurser i samtu-kreditfinansiering av utvecklingsprojekt i . BITS insatserförutsätter att samarbetsländerna har kapacitet att planera och ansvara för genomförandetav de projekt som erhåller stöd, att projekten är prioriterade i ländernasutvecklingsplaner samt att en kostnadsdelning sker mellan parterna. Huvuddelenav BITS verksamhet är inriktad på energiförsörjning, transporter, kommunikationeroch industri. har också insatser för miljöskydd ökat markant. BITS samarbetar med låg- och medelinkomstländer. del av verksamheten avser låginkomstländer med en BNP per capita kring 480US dollar. av BITS lämnade utfästelser om bistånd i u-krediteravser denna kategori. Inom det tekniska samarbetet ligger tyngdpunkten på lägremedelinkomstländer. BITS verksamhet har expanderat kraftigt under1980-talet. Under /90 ökade verksamhetens finansiellaomfattning jämfört med året innan. Totalt utbetalades 985 milj. kr.,varav 215 milj. kr. för tekniskt samarbete och 770 milj. kr. för u-krediter.Den ackumulerade reservationen för u-krediter vid utgången av budgetåret1989/90 uppgick till 462 milj. kr. Av totalt tillgängliga medel om 862 milj.kr.per den var 497 milj. kr intecknade för utestående utfästelser.Drygt hälften av detta belopp avsåg "frysta" utfästelser för projekti . Dettekniska samarbetet syftar till att överföra kunnande från tillsamarbetsländerna. Detta inbegriper skapandet av kontakter, planering avprojekt samt utbildning inom områden där har god kompetens ochkapacitet. BITS medverkan i det tekniska samarbetet utgörs av bidrag tillkonsultinsatser, utbildning för personer från enskilda länder,institutions-samarbete, finansiellt stöd, försöksutrustning och internationellakurser. Vidare ingår ett samarbete med som avser person- ochexpertutbyte. BITS samarbetar också med genom insatser för utbildningoch driftledning i industriprojekt där medverkar. Det tekniska samarbetet sker främst inom sektorernaindustri och energi. Flera av de internationella kurserna behandlar dessasektorer. En vidgning av kursutbudet mot t. ex. mer allmäntförvaltningskunnande pågår. Stöd till konsultinsatser, som är den störstaverksamhetsformen, har i växande utsträckning avsett insatser för atteffektivisera utnyttjandet av befintlig industri och infrastruktur, t. ex.genom energisparande åtgärder. Begränsat finansiellt stöd på gåvobasis, förinköp av utmstning, kan ges som komplement till det tekniska samarbetet iländer med betalningsbalansproblem och till länder som inte kan komma ifrågaför u-krediter. Stöd ges främst för underhålls- och rehabiliteringsinsatser. Teknisktsamarbete bedrivs med drygt 20 och ingår bl. a. som 389 en del i genomförandet avde samarbetsavtal som ingått med vissa Prop. 1990/91: 100 u-länder.Samarbete sker även med förutvarande programländer. I län- Bil. 5 derkretseningår bl. a. , , , , , , , , , , . , ,, , , , , , , , Tunisienoch . Under /90 inleddes teknisktsamarbete med och under innevarande budgetår med övriga medtonvikt på närområde samt och . U-krediterär statsstödda krediter som med hjälp av biståndsmedel kan ges på förmånligavillkor för att finansiera svenska varor och tjänster i projekt som främjaru-ländernas ekonomiska och sociala utveckling. U-krediter kan beviljas u-ländervilkas utvecklingspolitik är förenlig med målen för svenskt bistånd och vilkabedöms ha en tillfredsställande kreditvärdighet. U-kreditgivningen har till övervägande delinriktats på programländer för svenskt bistånd och de med vilka BITSbedriver tekniskt samarbete. De beviljade och aktuella krediterna fördelar sigpå 29 länder. Större mottagarländer är , , , ,, , , , och . Samtliga utomAlgeriet, är låg- eller lägre medelinkomstländer. För många begränsasmöjlighetema att tillgodogöra sig u-krediter av skuldproblem och åtföljandebrist på kreditvärdighet. U-krediter lämnas för finansiering av enskildaprojekt eller via utvecklingsbank. Kreditgivningen har främst inriktats påprojekt inom sektorerna energi, transport och telekommunikationer samtindustri. Närmare hälften av den beviljade kreditvolymen avser energisektorn.Krediter via utvecklingsbank har lämnats eller erbjudits till femländer, varav den största, till beslutades . I vissa programländer ges u-krediter till projekt isamarbete med SIDA. Exempel på detta är ett större elektrifieringsprojekt iAngola, ett projekt för kraftöverföring i och senast Uri-kraftverket iIndien. BITS har i flera fall av parallellfinansieringmedverkat med u-krediter i projekt där eller en regionalutvecklingsbank är huvudfinansiär. U-krediter har även beviljats projekt därNordiska investeringsbanken eller arabiska utvecklingsfonder är engagerade ifinansieringen. I enlighet med en internationell överenskommelseinom , som biträtt, ges u-krediter med enförmånlighetsgrad på respektive . Det högre gåvoelementet gäller förde s. k. minst utvecklade länderna. U-krediter ges normalt i en integrerad transaktiondär biståndsmedlen används för att subventionera kreditvillkoren. 1 vissa fall,främst till de minst utvecklade länderna, kan s. k. kombinationskrediterlämnas. Dessa består dels av en gåva, dels av en exportkredit. För att tillgodose att priserna blir så förmånligasom möjligt för motta gariänderna erfordras som regel i u-kreditsystemet att upphandling sker i 390 internationell konkurrens. Den totala kreditvolymen för beviljade och aktuellakrediter uppgick vid Prop. 1990/91:100 utgången av /90 till10 018 milj. kr. med en beräknad Bil. 5 biståndsdel på 3 300 milj. kr. Av de145 krediter som var aktuella hade 126 krediter lett tillåtaganden med en total lånevolym på 8 600 milj. kr. Av detta hänfördes 2 800milj. kr till biståndet. I det modifierade u-kreditsystemet som infördes år1985 garanteras samtliga u-krediter över biståndsanslagen. Det totalagarantiengagemanget under s. k. biståndsgarantier uppgick till5 674 milj. kr. En säkerhetsreserv som uppbär garantipremier föru-krediterna har upprättats. Till reserven har tidigare även förts medel frånbiståndsanslaget. Reserven utökades under /90 med 55 milj. kr.till totalt 371 milj. kr. Detta motsvarade av utestående garantiengagemang.Vid skadefall under lämnade u-krediter utnyttjas reserven. Under budgetåret1989/90 uppgick utbetalningarna för skadefall till 58 milj. kr. Återvinningarunder uppgick till 7 milj. kr. Skadereserven administreras avexportkreditnämnden (EKN). Genomatt anslagsmedlen för BITS verksamhet används för upphandling av svenska varoroch tjänster erhålls en direkt effekt på svensk export. Genom att kunskapernaom och erfarenheterna av de svenska resurserna ökar uppnås också en indirektexporteffekt t. ex. genom det tekniska samarbetet. Den totala export som biståndet genom BITS direktmedverkar till kan uppskattas till ungefär utbetalningarna. Internationellariktlinjer for blandade krediter S.k. blandade krediter och biståndskrediter utgör ofta konkurrensmedel på en radutlandsmarknader. Risken för kapplöpning med subventioner och urgröpning avbiståndets kvalitet har lett till att användningen av blandade krediter ägnatsstor uppmärksamhet i internationella fora. () antogår 1987 reviderade riktlinjer för utnyttjande av offentligt bistånd ikombination med exportkreditgivning och reviderade riktlinjer för annat bundetbistånd. Riktlinjerna syftar bl. a. lill att skärpa biståndskrilerierna ochbegränsa den kommersiellt motiverade konkurrensen med sådan kreditgivning. Reglerna för blandade krediter skärptes vidaregenom en överenskommelse inom , som ingicks och som Sverigebiträtt, om en höjning av den lägsta, tillåtna förmånlighetsgraden i blandadekrediter. Även om det är för tidigt att värdera erfarenhetema från dettaarrangemang tyder mycket på att kreditvärdiga lyckas finansieraen stor del av sina investeringsprojekt med blandade krediter och att dessafortsätter att vara ett konkurrensmedel. 27 /990/9I. Fonden för industriellt samarbete med P' '990/91:100 () ''- skall bidra till industriell utveckling i . Fondens uppgiftär att genom en relativt begränsad insats med statliga medel stimulera svenskaföretag till långsiktigt samarbete i och att satsa egna resurser isamarbetet. söker inrikta sin verksamhet på låg- och lägre medelinkomstländervilka tidigare endast i begränsad utsträckning engagerat svenska företag iindustrisatsningar. är enligt stadgama en självständig statligstiftelse. Fonden skall förmedla kontakter, medverka till och finansieraförinvesteringsstudier och medverka i långsiktiga samverkansprojekt. Enhuvudform för detta är aktiesatsningar samt lån och garantier. Fondens grundkapital, ursprungligen 100 milj. kr.,har enligt riksdagsbeslut steg för steg höjts till 250 milj. kr. Fonden harbemyndigats att med statsgaranti låna upp medel inom en ram motsvarande högsttre gånger det inbetalda kapitalet. De totala uteståendekontrakterade åtagandena för aktiesatsningar, lån och lånegarantier uppgick den30 till 197 milj. kr. Utbetalningarna uppgick tillca 171 milj. kr. Fondens löpande kostnader täcktes t.o.m. /85 ihuvudsak av avkastning från det egna gmndkapitalet och vissa administrativabidrag från statsbudgeten under verksamhetens tre första år. Sedan budgetåret1985/86 redovisar fonden ett underskott. Detta sammanhänger med att detförsämrade ekonomiska läget i många haft en ogynnsam inverkan påfondens verksamhet. Fondens arbetsinsatser och behovet av särskildastödåtgärder i projektens inledande fas har blivit större än som kunde förutsesnär fonden etablerades. Vidare har fonden tvingats till att aktivt medverka irekonstruktion av ett flertal företag. En följd har varit betydande av- ochnedskrivningar i investeringsportföljen. En vändning när det gällermöjligheterna till att satsa i nya SWEDFUND-projekt kan nu skönjas. En störreandel av projekten i drift ger vinst. Resultatet efter nedskrivningar varfortfarande negativt för /90, men representerade en klar förbättringfrån föregående år genom en nedgång av förlusten efter nedskrivningar från 9,2milj. till 3,9 milj. kr. medverkade finansiellt per isammanlagt 47 projekt inkl. förstudier i 25 . Projekten finns inuvarande eller tidigare programländer samt i med vilka önskarutveckla ett bredare samarbete. Det totala värdet av investeringarna i de pågåendeprojekten beräknas till ca 2 100 milj. kr. totala finansiellaåtagande i dessa projekt uppgår till 197 milj. kr. Övriga finansiärer ärprojektens svenska och lokala intressenter, nationella och regionalautvecklingsinstitutioner, exportkreditorgan, affärsbanker m. fl. Verksamheten inriktas på projekt där tillverkningenbaseras på lokala råvaror och resurser. Ansträngningar görs för att utveckla projekt med en produktionsteknik som kan fungera i länder med svagt utvecklad infra struktur och med liten tillgång till service- och underhållstjänster. digt uppmärksammas projektsom medför att ny och något mer avancerad teknik än vad som tidigare funnits,introduceras i landet. Bådestora och små företag, statliga, kooperativa och privata förekommer somsvenska parter i samarbetet genom . 1990/91:100 Bil.5 Projektbistånd till vissa länder Våren1988 beslutade (prop. 1987/88:100, bil 5, UU 20, rskr 226) ominrättande av en ny anslagspost Projektbistånd till vissa . Under1988/89 anslogs 50 milj. kr. /90 70 milj. kr. och /91 390milj. motiverades med att det kan finnas behov av att frånsvensk sida gå in med särskilda insatser i vissa för att markera vårtstöd till ett land i ett kritiskt skede där utgången kan bli avgörande förlandets framtida utvecklingsmöjligheter. Svenska insatser kan t. ex. verksamtbidra till att främja en utveckling i demokratisk riktning. har beslutfattats om stöd till bostadsbyggande samt till miljö- och markvårdsprogram iCosta , utvecklingssamarbete genom SIDA med , bidrag tillöstafrikanska verksamhet i , stöd tillforskningssamarbete med och , bidrag till lMPOD:s verksamhet iFilippinerna och , stöd till socialt bostadsbyggande och skolor iChile, bidrag för beredning av BlTS-insatser i samtutvecklingssamarbete med och övriga . Detbiståndsjinansierade .samarbetet med Öst- och Anslagspostenanvänds även för att finansiera bilateralt utvecklingssamarbete med Öst- ochCentraleuropa. Nedan ges en översikt över biståndsfinansieradesamarbete med dessa länder. presenterade statsministern ettprogram för svenskt stöd till den djupgående samhällsomvandlingen i Östeuropa.Under våren 1990 beslutade (prop. 1989/90:100, bil. 5, UU etc.) om enfinansiell ram om . , varav 900 milj. kr. skallfinansieras över biståndsramen. Biståndetfördelas på såväl multilaterala som bilaterala insatser. De multilateralainsatserna finansieras under anslaget Cl. Tabellen ger en bild över hur detsvenska biståndet fördelas. Miljöinsatser och annan kunskapsutveckling 1990/91: stipendier, information m, m. Konsultfond för samarbete med Insatser från andra anslag än biståndet för främjande av kontakter m. m Detsvenska biståndet skall inriktas på att vara ett strategiskt stöd för attstärka ländernas förmåga att genomföra reformer och klara de påfrestningar somländerna nu möter. Insatser inom en rad samhällsområden fömtses i första hand iform av erfarenhetsutbyte och kunskapsutveckling. Särskild prioritet kommer attges miljöområdet. I har beslut tagits om insatser för bl. a.effektivare energianvändning och rening av vatten och luft. Särskilda medelhar också avsatts för andra miljöinsatser i närområdet, i synnerhet de baltiskarepublikerna. Utöver miljöbiståndet har ett omfattande samarbete initierats påen rad samhällsområden mellan myndigheter, högskolor, organisationer, företagoch enskilda i och parter i . Insatserna möjliggör ett näraerfarenhetsutbyte och en bred kunskapsutveckling. Sålunda har BITS, som har etthuvudansvar för handläggningen av Östeuropabiståndet, utarbetatberedningsplaner för miljösamarbete, kurser för sovjetiska beslutsfattare,samarbete inom kultur, information och utbildning samt förvaltningsutvecklingoch annat tekniskt bistånd. Vidare samverkar BITS och Svenska Kommunförbundetom vänortssamarbete med . BITS-medel kanaliseras via , information, expertutbyte m.m. Vidare förmedlarSIDA särskilt stöd genom folkrörelserna till på totalt 90 milj. kr.under de kommande tre åren. ca 10 milj. kr. av detta belopp kan användas förkultursamarbete. Pådet multilaterala området har förhandlingarna om EFTAs utvecklingsfond förJugoslavien slutförts. Syftet med fonden är att förmedla krediter tillproduktiva investeringar i näringsliv och infrastruktur. Det svenska bidragetuppgår till 160 milj. kr. Det nordiska miljöfinansicringsbolagetNEFCO är knutet till den nordiska investeringsbanken och har nyligenpåbörjat sin verksamhet. NEFCO skall med kapital investera i företag somproducerar miljöteknologi. Det svenska bidraget uppgår till totalt 110 milj.kr. Vidare har ett samarbete inletts med genom ensärskild konsuhfond för projektförberedelser inom miljö, infrastruktur ochandra prioriterade sektorer. Särskilda insatser i skuldtyngda länder Prop. Budgetåret1985/86 inrättades en anslagspost för särskilda insatser i skuldtyngda länder,då kallad betalningsbalansstöd. /91 anvisades 640 milj. kr.under anslagsposten Särskilda insatser i skuldtyngda länder under anslaget C 3.Andra biståndsprogram. Totalt under de fem föregående budgetåren hade 2 370milj. Behovet av särskilda biståndsinsatser för attstödja ekonomisk återhämtning och för att lätta skuldbörda harvuxit under l980-ta-let i takt med att den ekonomiska krisen förvärrats i mångaländer. Biståndet har företrädesvis givits inom ramen för internationelltsamordnade insatser till stöd för ett lands ansträngningar att genomföra ekonomiskaåterhämtningsprogram. Härigenom uppnås ett starkare stöd förekonomisk-politiska reformer i syfte att återupprätta tillväxt och utveckling.Återhämtningsprogrammen utarbetas oftast i samarbete med ochInternationella valutafonden (IMF). En förutsättning för attreformansträngningarna skall vara hållbara är att ett tillräckligt externtresursflöde kommer till stånd. Att med biståndet delta i internationelltsamordnade aktioner har också till syfte att påverka andra givare att ge ökatbistånd och ytterligare skuldlättnad. Behovet av särskilda insatser framstod klart redani mitten av åttiotalet, då emellertid formerna för att hantera skuldkrisenendast var svagt utvecklade. Inrättandet av en anslagspost ökade möjligheternaför att agera internationellt för att främja nya och mer effektivaformer för sådant stöd. användes inledningsvis för att regleravissa skuldtjänst till svenska staten. När det internationellasamarbetet utvecklades, bl. a. genom svenska initiativ, utfästes medel fråndetta anslag för internationellt samordnade aktioner. 1 vidstående tabell redovisas anslagspostensanvändning under budgetåren 1985/86-1989/90. Insatserna redovisas under det årdå beslut fatlats. Tabell: Särskildainsatser i skuldtyngda länder: anslagspostens användning Prop. 1990/91: 100 under budgetåren 1985/86-1989/90 (i milj. 1985/86 400 365,8 Betalning av skuld till svenskastaten: (165,4), (134,1), (45,9), (2,2),(18,2). 1986/87 400 62,4 varav: 50,0 stöd till äterhämtningsprogram: , 12,4 Betalning av skuld tillsvenska staten: . 1987/88 460 627,6 117,4 Betalning av skuld tillsvenska staten: , 200,0 stöd till återhämtningsprogram: (100), (90), (10). 0,2 Reglering av viss del av Guinea-Bissaus skuld till , 150,0 Stöd till återhämtningsprograra(i anslutning till det särskildaprogrammet för , SPA 1988): (48),(42), (20), (20), (20), 150,0 IMF: Räntesubventioner till den utvidgadestrukturanpassnings-faciliteten ESAF, 10,0 Skuldåterköp: . 1988/89 470 461,3 225,0 stöd till återhämtningsprogram(i anslutning till det särskildaprogrammet för , SPA 1989): 120 milj. kr. församfinansiering i (60), (30), (20) och Säo Tomé ochPrincipe (10); 105 milj, kr, föratt underlätta betalning av vissa Världsbanksskulder som innehas av (65), (10) och (15), samt för samma ändamål utanför , (5), (5) och Srl Länka (5). 6,4 Stöd tillGuyanas återhämtningsprogram. 150,0 IMF: Räntesubventioner till den utvidgadestrukturanpassnings-facil iteten ESAF. 65,0 Stöd tillNicaraguas återhämtningsprogram. 14,9 Reglering av viss del avMozambiques skuld till , Budgetår Anslag Beslutat Prop. 1990/91: 100 belopp ändamål Bil. 1989/90 640 603,7 265,0 Stöd till äterhämtningsprogram(SPA 1990): 135 milj. kr. församfinansiering i (80), (30), (20) och Säo Tomé ochPrincipe (5); 130 milj, kr, föratt underlätta betalning av vissa Världsbanksskulder som innehas av (70), (30), (20) och (10). 100,0 stöd till återhämtningsprogram:Zambia 150,0 IMF: Räntesubventioner till den utvidgadestrukturanpassningsfaciliteten ESAF, 78,7 Reglering av viss skuld tillSverige: (28,3), (22,0) (18,6), (8,0),(1,6), (Beslut fattat .) Summa 2 370 2 120,8 Ej utfästa medel 249,2 milj. kr. Denövervägande delen av betalningsbalansstödet ges som varubistånd till stöd föråterhämtningsprogram. Den första insatsen av detta slag gjordes budgetåret1986/87 när just hade antagit ett ekonomiskt återhämtningsprogram ochslutit ett avtal med IMF. Det svenska stödet uppgick då till 50 milj. kr.Under följande budgetår fattades beslut om ytteriigare sammanlagt 200 milj.kr. till , och , även det i samband medinternationella aktioner för att stödja återhämtningsprogram. Sedan de multilaterala formema utvecklats för dennatyp av stöd har regeringen gjort ytteriigare insatser. har företrädesvis lämnat stöd inom ramen för särskilda program för (Special Pro gram of Assistance, SPA). Detta program har organiserats av Världsban ken i syfte att mobilisera mer bistånd från givariänderna till stöd för de fatliga och skuldtyngda afrikanska ländernas återhämtning. Första gången en givarkonferens anordnades utfäste bidrag på 150 milj. kr. (SPA 1988). För de båda därpå följande bidragen (SPA 1989 och SPA 1990) beslutade regeringen om 225 resp. 265 milj. kr. De länder som erhållit stöd och de aktuella beloppen framgår av tabellen. Bidragen läm nas oftast i sam- eller parallellfinansiering med . Av de 265 milj. kr. för SPA 1990 utgick ca hälften, 135 milj. kr., i denna form. Bidragen kan finansiera angelägen import generellt, men kan också knytas 397 till särskildarehabiliteringsprogram för t. ex. industrisektorn, infrastmk- Prop.1990/91:100 tur eller sociala ändamål. Av bidragen till SPA används också en betydande delför att underlätta återbetalning av viss Världsbanksskuld. En stor del av defattigaste skuldbörda består av räntor på lån till Världsbanken.Dessa skulder är s. k. prioriterade skulder, vilket innebär att de inte kan bliföremål för omförhandling. För att Väridsbanken skall fortsätta att kunna lånaut till krävs att dessa länder fullföljer sina återbetalningar. Iannat fall tvingas banken ställa in såväl planerad som pågående utlåning.Därmed skulle ländernas återhämtningsprogram sannolikt inte kunna fullföljasoch möjligheterna att få additionellt bistånd från bilaterala givare minska.För del är det därför av stor vikt att betalningama till Väridsbankensköts.