prop · GE0385 · 1990-12-31 00:00:00 — Härrydakommun anser att en tydlig profil på resp. skolform ökar intresset förlångtgående samverkan. Direktiven till gruppen har uteslutit samgående, mensaken vore ändå Intressant I det riktigt långa perspektivet. Stockholmskommun framhåller att det är viktigt att klarare definiera AMU:s teoretiskaInslag och renodla ulbildningsanordnarnas profiler. Länsarbetsnämndeni anser det angeläget att AMU jämställs med gymnasial utbildningoch ger motsvarande behörighet. Utbildningari gymnasieskolan och i komvux, som anordnas som heltidsstudier påungefär lika lång studietid, bör enligt samverkansgruppen vara utbytbara. Definitionenav vad som är parallellutbildning eller inte är, enligt ,oklar. Elever som inle hinner med alla moduler i den nya treårigayrkesutbildningen skall kunna gå Igenom dessa i komvux. Dessutom måste enutbildning som anordnas inom gymnasie- skolan vid behov kunnaanordnas i komvux på deltid och/eller kvälls- /91:85 t'd Bilaga 6 5.3En 20-årsgräns för vuxenutbildning Samverkansgruppenföreslår att man skall vara eller ha slutfört gymnasieutbildning för attfå påbörja studier vid komvux (grundskolekurs från ). Linköpingskommun tillstyrker en ny åldersgräns. I läntillstyrker också förslaget. Det är viktigt att mindre kommuner Inte utanvidare skall kunna bygga upp en gymnasieutbildning för ungdomar via sin komvux. Stockholmskommun påpekar att åldersgränsen bör lyda "under det kalenderår man fyller20 år". Att 16-årsgränsen bibehålls för grundvux och grundskolestudier ärviktig för ungdomar i uppföljningansvaret. Det är viktigt att bestämmelserna omåldersgränser generellt sett utformas så att det finns dispensmöjligheter för dessaungdomar. LRaccepterar en 20-årsgräns med möjlighet till dispens. Länsarbetsnämndeni är tveksam till en alltför definitiv 20-årsgräns. Det börfinnas möjlighet till dispens för ungdomar som inte gått den normala vägengenom gymnasiet. Länsskolnämndeni menar att komvuxstu-dier bör fa påbörjas vid sammaålder oavsett om man slutfört gymnasieutbildning eller ej. Gränsen bör såledesvara . LänsarbetsnämndenI anser att en 20-årsgräns är ofördelaktig för de ungdomar somvalt att gå ut I arbete efter avslutad grundskola och sedan önskar återupptasin skolgång. En samordning med åldersgränsen för arbetsmarknadsutbildning (18år) förordas. i förordar också 18-årsgränsen,i varje fall för deltidsstudier. Ljusnarsbergskommun menar att ungdomar som kanske på grund av skoltrötthet avstått frångymnasieutbildning måste kunna skaffa sig en yrkesutbildning i komvux innan defyllt . anser att en höjd åldersgräns bidrar till attgränsen mellan komvux och gymnasieskolan tydliggörs, men får negativa följderför ungdomar som vill påbörja studier "på gymnasienivå"men inte Inom ungdomsgymnasiet. Möjligheten att göra undantag behövs. Härrydakommun framför en liknande uppfattning. Botkyrkakommun framhåller fördelen med att elever i gymnasieskolan () tillåtsläsa enstaka ämnen i komvux. Därigenom kan eleverna oftast erbjudas ett störreurval av tillvalsämnen än vad gymnasieskolan ensam klarar. Länsskolnämndeni anser att den nya åldersgränsen är logisk. En elev som påbörjatgrundskolekurs Inom komvux vid måste dock ges möjlighet att fortsättatill etapp 2-4 utan att vänta till fyllda . ser risk för onödig väntetid för sådan övergång. Detkan också i många fall bli omöjligt att utnyttja komvux unika möjlighet attkombinera etapp 1-studier I vissa ämnen Prop. medetapp 2-4 i andra. 20-årsgränsen förefaller medföra flera nackdelar Bilaga 6 Båstadskommun menar att förslaget rimmar dåligt med kommunens frihet att utveckla samläsningsmodeller.Samhällets utbildningsresurser och ungdomars möjligheter till utbildning måstetas till vara fullt ut. För små kommuner utan gymnasieskola är det ennödvändighet. Åldersgränsen blir fiktiv. Samverkansgruppenföreslår att påbyggnadsutbildningarna I gymnasieskolan överförs till komvuxresp. högskolan, såvida de Inte ingår i tredje året i gymnasieskolan. LänsskolnämndernaI , och samt länsarbetsnämnden iStockholms län tillstyrker förslaget. Halmstadskommun anser att påbyggnadsutbildningar där det är möjligt bör inordnas Igymnasieskolans åk 3. De som kräver slutförd gymnasieutbildning bör ejorganiseras av gymnasieskolan , möjligen med undantag avteknikerutbildningen. Hallsbergsoch kommuner anser att påbyggnadsutbildningarna inte generellt börföras över till komvux. Lokaler, utrustning och lärarkompetens finns inomgymnasieskolan. Teknikerutbildningen är starkt knuten till den tekniska linjen.Kommunerna bör själva få avgöra förläggningen. Detta förordar ävenKristianstads kommun. LRhar tidigare avvisat förslaget och poängterar nu att, om det genomförs måstemotsvarande resurser överföras till komvux. Samverkansgruppenföreslår att reglerna för Inrättande av gymnasieenhet resp.vuxenutbildningsenhet slopas helt. Kommunen bör själv ha rätt att avgöra hurskolenhetsorganisationen skall se ut. Halmstadsoch kommuner anser att varje kommun bör få frihet att besluta om sinskolorganisation. framhåller att SSA-funktlonen blir mycket viktig i ensamverkande enhet. Länsskolnämndeni tillstyrker, forutsatt att det nya statsbidragssystemetgenomförs. är positiv, men poängterar att varje ulbildningsformskall ha sin tydliga roll, sin identitet. Länsskolnämndeni påminner om att en rektors ansvarsområde inte får göras störreän att rektor kan hålla sig förtrogen med det dagliga arbetet i skolan. För komvuxoch gymnasieskolan gäller skilda läroplaner, skilda målgrupper och olika normerför intagning. För att målen skall uppnås fordras god kännedom om andragoglsktresp. pedagogiskt synsätt och intresse för resp. skolforms speciella villkor. LRmenar att förslaget bortser från att huvuddelen av komvux verksamhet saknarmotsvarighet i gymnasieskolan. R-VUXanser att det nu märks en strävan mot gemensamma skolen- /9r85 heter,även där det finns bärkraftiga enheter för såväl komvux som Bilaga6 gymnasieskolan.Samordningslinjen tycks ha betydande dragningskraft på ungdomsskolansföreträdare och många lokala skolpolitiker. Men den avvisas bestämt avvuxenutbildarna i landet. Inte därför att den egna organisationen är ettsjälvändamål utan utifrån övertygelsen att en viss profilering gynnar devuxenstuderande. En effektiv samverkan mellan självständiga enheter böreftersträvas. Samverkansgruppenföreslår att detaljreglering av skolans ledning i en kommun slopas så attmöjligheter finnas att inrätta gemensam ledning för gymnasieskolan och kommunalutbildning för vuxna. I den gemensamma skolledningen skall självfallet finnaskompetens från båda skolformerna. Länsskolnämndeni har Ingen erinran, förutsatt att det nya statsbidragssystemetgenomförs. Härrydakommun menar att kommunerna behöver full frihet att arrangera gemensamledning. Linköpingskommun är positiv men poängterar tydliga roller. menar attförslaget kan gynna möjligheterna till fruktbar samverkan. LänsarbetsnämndenI menar att en gemensam ledning kan innebära att de äldresmöjligheter till utbildning minskar. En kvotering av vuxenutbildningsplatserkan vara ett sätt att minimera risken att vuxenstuderande kommer i kläm.Kvotering är speciellt viktig i de små kommunerna. Med allt färre ungdomar ochallt fler äldre finns det starka arbetsmarknadsskäl för att de vuxna harmöjlighet att bredda sin kompetens för att därmed stärka sin ställning påarbetsmarknaden. LRmenar att förslaget bortser från att huvuddelen av komvux verksamhet saknarmotsvarighet i gymnasieskolan. EnligtR-VUX finns det en motsättning eller åtminstone oklarhet mellan förslaget omvarje utbildningsforms tydliga roll och Identitet och förslaget om gemensamskolledning. Ledningsfunktionen är av grundläggande betydelse för att skapaidentitet och självständig profil för varje organisation. 5.7 Lärareanställda i kommunens skolväsende Samverkansgruppenföreslår att kommunerna uppmärksammar möjligheten att efter kommunaliseringenav lärartjänsterna anställa lärare I kommunens skolväsende så att tjänstgöringblir möjlig i både gymnasieskola, utbildning för vuxna ochuppdragsutbildning. Linköpingskommun framhåller att möjligheten till flexibilitet ang. lärartjänsternautnyttjas med gott resultat. Förmodligen kan detta utvecklas iframtiden. LänsskolnämndenI anför alt det kan innebära samordningsvinster och bidra tillökad förståelse mellan skolformerna. EnligtLR kan gemensamma lärartjänster vara praktiskt i små kom- Prop.1990/91'85 muner eller I udda ämnenför att skapa hela tjänster. Att tillämpa prin- Bilaga 6 cipenöver hela komvux blir felaktigt. Lärare som har specialiserat sig påvuxenundervisning är en förutsättning för komvux vuxenprofil och föranpassningen till de prioriterade målgruppernas behov. 5.8 Underlättaför lärare att tjänstgöra i olika utbildningsformer Samverkansgruppenföreslår att arbetsmarknadens parter uppmärksammar frågan om att efter kommunaliseringenav lärartjänsterna underlätta för kommunalt anställda lärare att kunnatjänstgöra i AMU eller i högskolan resp. för lärare i AMU eller i högskolan attkunna tjänstgöra Inom kommunens skolväsende. LänsarbetsnämndenI anser att det ur lärarnas synpunkt naturligtvis bör vara entrygghet att kunna tjänstgöra i olika skolformer. Samverkansgruppenföreslår att kommunen ges rätt att föra resurser avsedda för gymnasieskolantill utbildning för vuxna resp. resurser avsedda för kommunalutbildning för vuxna till gymnasieskolan. EnligtLR blir förslaget ointressant om det nya statsbidragssystemet genomförs. Linköpingskommun framhåller alt resursfördelningen mellan skolformerna kräver godkunskap och Insikt om de olika skolformernas specifika behov, så att ingenskolform missgynnas. Samverkansgruppenföreslår att de kommuner som så önskar ges möjlighet att inrätta en och utbildning för vuxna. i ter sig en gemensam intagningsnämnd naturlig. Hallsbergskommun och LR menar att möjligheten bör finnas. finner atten gemensam intagningpnämnd är möjlig och rimlig till vissa delar och Härrydakommun menar att gemensam kan användas, om man vidkonstruktionen beaktar alt komvux gör många intagningar . Vännäskommun är tveksam till värdet av en gemensam med tanke på denkontinuerliga intagningen inom komvux. anser det tveksamt omen gemensam är funktionell för en stad av storlek.Det är viktigt att valfriheten att inrätta en sådan nämnd betonas. Länsskolnämndeni anser att det är viktigt att garantier skapas för attnågon eller några ledamöter I en eventuell gemensam nämnd har erfarenhet avkommunal utbildning för vuxna. LänsskolnämndenI förordar en självständig Intagnings- Prop.1990/9185 nämndför vuxenutbildningen, vilket Inte hindrar att det delvis kan vara Bilaga 6 sammaledamöter som I gymnasieskolans intagningsnämnd. Intagningen till komvux skervid flera tillfällen och bygger på individuella erfarenheter ochkunskaper, inte på betygsgenomsnitt. Ledamöterna i intagningsnämnden förvuxenutbildningen måste ha god kunskap om verksamheten inom komvux och en sådannämnd måste kunna arbeta smidigt utan tungrodd byråkrati. 1kartläggningsarbetet har samverkansgruppen speciellt studerat försöksverksamheteni Ange. Huvudsyftet var att behålla gymnasieskolan och att utveckla komvux. Enutvärdering av Ångeförsöket visar att kommunen fått en bättre finansiering avsin verksamhet. Samläsningen vuxna/ungdomar har i huvudsak upplevts som positivav alla parter. Samverkansgruppen föreslår att försöksverksamheten I Ange blirreguljär. Kommunervars gymnasieskolor hotas av nedläggning på grund av vikande elevunderlag därdessutom komvux ofta har rekryteringsproblem ~ bör ges möjlighet att bedrivanågon form av samverkansundervisning. Här bör erfarenheterna från Ange varavägledande. Det är dock viktigt att den samverkansundervisning som då etablerasmåste utvecklas från kommunens egna förutsättningar och naturligtvis beaktabåde ungdomars och vuxnas utbildningsbehov. 1kommuner som saknar gymnasieskola ser man ofta samverkan som ett sätt attetablera gymnasieutbildning för ungdomar. När en kommun överväger att etableragymnasieundervisning bör under alla omständigheter samverkansmöjligheternamellan gymnasieskola och komvux vägas In. Samverkansgruppenföreslår sammanfattningsvis alt frihet ges till att utveckla samläsningsmodellerför * gymnasiekommunermed ett sådant vikande elevunderlag att kom munens gymnasieskola riskerar att läggas ner, * kommunersom önskar starta gymnasieskola. i anser att gränsen mellan komvux gymnasieskolekurseroch gymnasieskolan bör suddas ut. Det skall inte finnas några hinder för ensamläsning om det ur resurssynpunkt är fördelaktigt eller nödvändigt. Det börvara gemensamma (Identiska) kursplaner för komvux och den nya gymnasieskolan.Timplanen för komvux bör vara en minimitimplan för gymnasieskolan. Sedan kankommunerna, efter lokala beslut, bygga på med ytterligare timmar och ämnen omdet behövs. Botkyrkakommun anser att friheten bör gälla alla orter med gymnasieskola och komvuxverksamhet.Halmstads kommun har samma åsikt. Servicen med antal ämnen som kan erbjudasmåste kunna öka om samläsning får ske. LänsskolnämndenI har ingen erinran vid vikande Prop. elevunderlag igymnasieskolan, men ställer sig tveksam till att samma Bilaga6 möjlighetges till kommuner som önskar starta gymnasieskola. Det kan resultera i slöseri ochsplittring av resurser inom en region. Samma uppfattning framförs av Hallsbergkommun. Länsskolnämndeni förutsätter att gemensamma undervisningsgrupper igymnasieskolan och komvux endast blir aktuellt då egentligt underlag saknas förbåda. Gemensamma undervisningsgrupper är sällan till fördel för vuxna. Enanalys bör göras av den totala samhällsekonomiska bilden. Inkluderande bl.a.längre studietid för vuxna. Härrydaoch kommuner är positiva till att blanda vuxna och gymnasieelever isamläsande grupper. menar att detta förslag och det närmast följande ärsynpunkter på hur kommunen bör arbeta. Förslaget är onödigt och rimmar illa medregeringens skolpropositioner . pekar på att negativaeffekter är bl.a. diskrepansen mellan läroplanerna och attundervisningssituationen är svårare för lärarna. Gislavedskommun anser, beträffande samläsning mellan gymnasieskolan och komvux påfrämst teoretiska linjer, att det 1) är positivt pedagogiskt med några äldreelever i gymnasieskolan, 2) är mindre bra att tvinga in ungdomarna i komvux-tlmplanerna.Studiesocialt stöd till vuxna (arbetslösa) så att en längre gymnasietid blirmöjlig skulle i många fall samhällsekonomiskt kräva mindre resurser och görasamläsning enligt modell 1 möjlig. Ljungbykommun menar att samläsning i stället för parallellkurser I första hand är enresursfråga. Kunskapskraven skall naturligtvis vara likvärdiga men inte likaför vuxna och ungdomar. Det forefaller lättare att anpassa gymnasieskolan till komvuxflexiblare system än tvärtom. LRframhåller att den gymnasiala delen av komvux utgör mindre än hälften av helaverksamheten. Det är därför bättre att hålla samman hela komvux utbildningtill en helhet än att samordna den gymnasiala delen med gymnasieskolan. LRanser vidare att fördelarna och nackdelarna med samläsning mellan ungdomar ochvuxna måste vägas mot fördelarna och nackdelarna med en samordning avvuxenutbildning eller gymnasieutbildning två eller flera .kommuner emellan. Detsistnämnda kan enligt LR i många fall vara bättre både pedagogiskt och ekonomiskt. Detär samverkansgruppens uppfattning att samplanering av utbildningsutbudet måsteske och att det bör ske på kommunnivå. Samplaneringen böri första hand ta sikte på kommunens egna utbildningar men också ta hänsyn tilldel totala utbildningsutbudet i kommunen ur arbetsmarknadssynpunkt. Urarbetsmarknadssynpunkt är det länsarbetsnämnden som har ett ansvar för attutbildningsutbudet är anpassat till arbetsmarknadens behov. Här bör samråd skemellan kommunen och länsarbetsnämnden. 6 Rik.sdagen 1990/91. BilagedelRättelse: Bilaga 5 och 6 har bytts ut mot ny text. Samplaneringbör även i relevanta delar beakta högskoleutbildning- /91 85 en.Ett speciellt område är därvid den nya Ingenjörsutbildning I högsko- Bilaga 6 lansom fram /94 skall avlösa den tekniska linjens Qärde årskurs Igymnasieskolan. Samverkansgruppenföreslår att kommunen skall svara för samplanering (med beaktande av högskolani relevanta delar) så -att utbildningarna Inomgymnasieskolan och komvux kompletterar varandera utifrån arbetsmarknadens ochkommuninvånarnas behov, -att parallellutbildningar inteförekommer, -att samråd sker mellan kommunenoch länsarbetsnämnden om det totala utbildningsutbudet i kommunen urarbetsmarknadssynpunkt, -att tillgängliga resurser iform av lokaler och utrustning används på ett optimalt och ändamålsenligt sätt. Kommunenansvarig, högskolan beaktas LänsskolnämndenI anser det naturligt och självklart att kommunen fårett eget större planeringsansvar. Utöver samråd med länsarbetsnämnden behövssamråd med (vid bifall till prop. 1990/91:18). Länsarbetsnämndeni län är angelägen att det även I fortsättningen sker samplanering pålänsnivå så att de arbetsmarknadspolitiska synpunkterna kan beaktas vidplanering av utbildningar inom gymnasieskolan och komvux. Länsarbetsnämndeni menar att det finns goda förutsättningar att samplaneringenskall fås att fungera , eftersom det blivit obligatoriskt attupprätta en skolplan. Det är angeläget att AMU och högskolan tas med iplaneringen och att arbetsförmedlingens/arbetsförmedlingsnämndens synpunkterInhämtas. I instämmer iprincip I att parallella utbildningar måste undvikas, men länsarbetsnämnden börha möjlighet att som uppdragsutbildning köpa vissa platser t.ex. I en planeradkomvuxkurs. En sådan modell ger möjlighet till ett större kursutbud inomarbetsmarknadsutbildningen. Linköpingskommun har Inga parallella utbildningar, eftersom studietakteninom vuxenutbildningen är betydligt snabbare än inom gymnasieskolan. För denvuxne är utbildningstakten en ekonomisk fråga på ett helt annat sätt än förgymnasieeleven. Länsskolnämndeni protesterar mot samverkansgruppens resonemang om planering föratt undvika parallellutbildningar. Slutsatserna är inte relevanta, då komvuxhar ett ämneskurssystem som tillåter ett individuellt studieprogram, på heltideller deltid. Gymnasieskolan ger ännu inte individen dessa valmöjligheter. Omendast en av skolformerna skall genomföra en utbildning, uppstår frågan vem som skall prioriteras vidIntagningen. Normalt finns inga vakanser I första /91'85 årskursen på gymnasiet ochalltså inget utrymme för vuxna elever. Länsarbetsnämndeni anför att möjligheten att kunna läsa på kvällstid eller Iannan kommun Inte får försämras. Det är oerhört viktigt att samplanering avutbildningsutbudet I en kommun inte ensidigt sker så att komvux med sinamålgrupper sätts på undantag. Ljungbykommun ställer frågan om etappsystemet går att genomföra Inom gymnasieskolaneller om det nuvarande systemet med betygsöverföring från gymnasieskolan till komvuxkan utökas. Frågan är om inte gymnasieskolans läroplan måste bygga på ämneskurssynenför att kunna, erbjuda t.ex. behörighetskomplettering i enstaka ämnen. Dettablir en nödvändighet om man, för att undvika parallelläsning, tar bort de sammanhållnakomvuxutbildnlngar som i små kommuner utgör enda möjligheten att även läsa enstakaämnen. LänsarbetsnämndenI Instämmer I att samplanering blir allt nödvändigare.Självfallet måste Intresset vara grundläggande för studievalet. I alltför storutsträckning har länsarbetsnämnden fått gå In och via arbetsmarknadsutbildningkorrigera det som man ser som felaktiga skolplaneringar. Länsarbetsnämndenmåste få komma In i planeringen av utbildningsutbudet I länet på ett tidigarestadium och också därvid kunna utöva en faktisk påverkan. Länsarbetsnämndeni framhåller att man länge har försökt göra en viss samplaneringI länet med syfte att förhindra t.ex. parallellutbildning och sökandebristsamt för att diskutera utbildningsbehov på . Förutsättningar aktivt se över samplanering föreligger vid konstruktionen av det nyastatsbidragssystemet för gymnasieskolan och när bl.a. länsmyndigheterförsvinner (, länsskolnämnden). LänsarbetsnämndenI poängterar att kursutbudet inom gymnasieskolan måsteanpassas efter arbetsmarknadens behov. Det är hög tid att också ta ett samlatgrepp över planeringen inom komvux. Vikten av samråd Inför etablering av nyakurser understryks. Länsskolnämndeni tillstyrker samplanering för maximalt resursutnyttjande. Ljungbykommun konstaterar att det I den mån man kan utnyttja lokaler gemensamt finnsstora ekonomiska vinster att hämta. Såväl I denna fråga som I andra därsamverkan blir aktuell är det viktigt att samarbetet sker på jämställdavillkor. 1 många kommuner ligger de lokaler som skulle kunna sambrukas så långtfrån varandra att i varje fall direkt samläsning mellan olika utbildningsformerförsvåras. LänsarbetsnämndenI län anser att det är utomordentligt viktigt att samverkan sker närdet gäller att t.ex. samutnyttja lokaler och utrustning. Ett effektivtresursutnyttjande av samhällets resurser för ut- bildning medför bl.a. att arbetsmarknadsutbildningen kanhålla en fort- /91 85 satt högkvalité till ett så lågt pris som möjligt. 5.13 Samplanering skall framgå av skolplanen Samverkansgruppen föreslår att det skall framgå av denskolplan, som kommunen skall upprätta, hur samplaneringen I kommunen genomförs. i och Instämmer. Samverkansgruppen konstaterar och accepterar attkonkurrens råder och får råda mellan AMU ochuppdragsutbildningen, även om man ur rent principiell ekonomisk synvinkel kanIfrågasätta detla. 1 nuvarande situation bedöms dock ytterst konkurrensen kunnabidra till att samhällets resurser utnyttjas maximalt. kanupphandla utbildning där den är bäst och billigast. 1 kartläggningen kom synpunkter fram pålänsarbetsnämndernas be-ställarkompetens. Några länsarbetsnämnder låter mereller mindre automatiskt beställningar gå till AMU utan att ta in flera anbud.Möjligheterna att upphandla arbetsmarknadsutbildning från andra utbildningsanordnareän AMU-gruppen utnyttjas dock I allt större utsträckning. av det totalautbildningsbehovet upphandlas från andra anordnare än AMU. Fortfarandefinns emellertid stora regionala skillnader. Upphandlingsförordningen gäller inte förlänsarbetsnämnderna vid köp av arbetsmarknadsutbildning. De skall dock uppträdaaffärsmässigt och t.ex. ta in anbud från flera anordnare än AMU-gruppen. () har uppdraget att utveckla länsarbetsnämndernas upphandlarkompetensvid köp av arbetsmarknadsutbildning. Samverkansgruppen föreslår att AMSIntensifierar arbetet, så alt samhällets resurser utnyttjas maximalt, både urkvalitetssynpunkt och ur ekonomisk synpunkt. I instämmer ochlänsarbetsnämnden I konstaterar att arbetet är på gång och relativtsnabbi bör ge effekter. i län anger att avarbetsmarknadsutbildningen i länet upphandlas utanför AMU-gruppen. Samarbetetfungerar mycket bra. Samverkansgruppen presenterar en modell där man skiljermellan själva verksamheten, själva utbildningen, som varje anordnare haransvar för själv, och lokalerna, som har en egen organisation och som utnyttjasgemensamt. Grundidénär alltså att utbildningsanordnarna, i stället för att var Prop.1990/91:85 och en bygger upp egnalokaler och institutioner, gemensamt anord- Bilaga 6 nar/använderlokaler och utrustning. Man har i detta sammanhang använt begreppet"" för att på ett lättfattligt sätt förklara denna idé. Ettmer passande uttryck kan vara "lokalverket". Detta"lokalverk" kan vara allt ifrån en enstaka speciallokal till etttekniskt center eller t.o.m. ett gemensamt skolhus. Detär naturligt att de samhällsägda utbildningarna i första hand använder sig avdet gemensamma "lokalverket". Men även andra utbildningsanordnarebör vara Intresserade, t.ex. studieförbund eller personalutbildning Inomföretag, förvaltningar, myndigheter och organisationer. Varje utbildningsanordnareär självfallet själv ansvarig för den utbildning som förläggs till"lokalverket". Ägande-och organisationsform av "lokalverket" kan variera. Den får anpassasefter de olika förutsättningar som finns lokalt.