prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — Verksledningenbör ha vissa resurser för att driva på en nödvändig och effektiv samordning ochsamverkan inom myndigheten och med andra myndigheter och organ mednäringspolitiska uppgifter. Behovetav resurser på dessa områden bör därmed kunna minskas avsevärt i förhållandetill de som finns hos , SIND och STU. Dennya myndigheten bör starta sin verksamhet . Föratt lägga fram förslag om organisationen av och förbereda inrättandet av dennya myndigheten avser regeringen nu att bemyndiga chefen förindustridepartementet att tillkalla en särskild utredare. Det ankommer påregeringen att besluta om den nya myndighetens organisation på gmndval avutredarens förslag. Dennya myndigheten för näringspolitiska frågor bör ge en betydligt ökad slagkraftpå det näringspolitiska området. Kompetens från olika arbetsområdenkompletterar varandra och skapar positiva synergieffekter. Jämfört mednuvarande myndighetsstruktur leder tillskapandet av en ny myndighet till behovav mindre resurser. Dessa förändringar är effekter av förändradearbetsuppgifter, ändrad arbetsinriktning, annorlunda arbetsformer,rationaliseringar m. m. i en ny myndighet. Isamband med avvecklingen av SIND bör del undersökas om del är möjligt attöverföra handläggningen av varvsstödet till annan lämplig organisation. Antaletanställda uppgår nu till ca 670 personer vid de tre myndigheterna. I den nyamyndigheten kan antalet anställda beräknas minska med ca en tredjedel. Av den nyamyndighetens hela personal kommer knappt 80 personer liksom fallet är att ha sitt arbete utanför . Det gäller personalen vid statenselektriska inspektion och i den regionala olje-depåorganisationen. Genomförandetav den nya organisationen innebär stora förändringar för personalen vid ,SIND och STU. Omorganisationen leder till övertalighet. Många kommer dock atterbjudas anställning i den nya myndigheten. Mot denna bakgrund är det av mycketstor vikt att åtgärder 16 1990/91. i?ä//f/.verpås.244rad8, 35, 36,s. 7, 10, 14, 18, 19, s. 247 rad 7, 13, 16, 19, s. 252 rad6 nedifrån. vidtas, så attgenomförandet kan påbörjas och att de problem som kanuppstå minimeras. Den anslagsmässigakonsekvenserna av regeringens förslag om en ny myndighetsorganisation redovisasi avsnitt 11. 9.3 Myndigheterna på fiskets område Fiskeristyrelsensoch jordbruksnämndens uppgifter på fiskets område samlas i samma myndighet.Fiskeristyrelsens organisation anpassas bl. a. härtill och till attfiskenämnderna upphör som fristående regionala myndigheter. Namnet påmyndigheten ändras till . Skältill regeringens förslag Statskontorets uppdrag Den21 uppdrog regeringen åt statskontoret att utreda den statligaadministrationen på fiskets område. Utredningen motiverades med den förnyelseav fiskeriadministrationen som behövs med hänsyn till de förändringar som skerinom fisket bl. a. till följd av den överenskommelse som har träflats inomEFTA om frihandel med fisk och fiskprodukter. Ett annat motiv är riksdagensbeslut att inordna fiskenämnderna i länsstyrelserna. Enligt direktiven tillstatskontoret skulle det även i fortsättningen finnas en myndighetsfunktion påfiskets område som tillvaratar samhällets intressen och verkar för attfiskepoliliken förs ut. Myndigheten skall som arbeta inom områdenayrkesfiske, fiskodling, sportfiske och fiskevård. Behovet av minskade centralaresurser skulle prövas mot bakgmnd av dels beslutet om en liberaliserad handel,dels beslutet om fiskenämnderna. Därutöver skulle även prövas om ytterligarerationaliseringseffekter kan erhållas genom en samordning med den centralamyndighetsfunktionen på jordbrukets område. Statskontoret har redovisat sittuppdrag i rapporten (1990:31) Den statliga fiskeadministrationen.Rapporten har remissbehandlats. Rapportens sammanfattning, en förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2 C. Statskontoretsförslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna:De allra flesta tillstyrker förslaget. Lantbruksstyrelsen och jordbruksnämndenförordar en samordning av fiskeadministrationen med jordbrukets centralamyndighet. Somframgått av det föregående står det svenska fisket inför stora förändringar.Följderna av frihandelsavtalet inom EFTA och av förhandlingarna med EG ställerkrav på näringen i fråga om anpassning och rationalisering. Menockså för den statliga administrationen på fiskets område ökar Prop.1990/91:87 kraven på anpassning och effektivitet. tidigare beslut omatt de regionala fiskenämnderna skall avvecklas och att i ställetlänsstyrelserna skall ha motsvarande kompetens i fortsättningen motiverarförändringar även i den centrala administrationen. Statskontoretsförslag till förändringar av den centrala administrationen tillgodoser enligt regeringensmening i huvudsak de krav som bör ställas för framtiden på en centralfiskerimyndighet. Det är regeringens avsikt att senare besluta om de ändringari myndighetsinstruktioner m.m. som behövs för att genomföra den nya ordningenfr. o. m. den . Ienlighet med statskontorets förslag kommer den centrala myndigheten på fiskets område fortfarande att vara en fristående myndighet med funk tioner dels i , dels i regionalt placerade utredningskontor, torier och försöksstationer. Till denna myndighet förs de uppgifter på fiskets område som rör prisreglering och marknadsfrågor och som har handlagts inom statens jordbmksnämnd. Vidare blir den centrala fiskemyndigheten tillsynsmyndighet för regleringsföreningen fisk. Myndigheten bör bestå av tre huvudenheter, nämligen en för fiskefrågor, en för utredningsverksamhet och en för administrativa frågor. Vad gäller myndighetens arbete med biståndsfrågor kommer formerna för detta att närmare övervägas i samband med ett uppdrag som har och som bl.a. berör frågor om bolagsbildning för bedrivande av tjänsteexport. Tills vidare bör arbetet organiseras som inom en särskild enhet. kommer att ges en sammansättning i linje med den beslutade verksledningsreformen. I övrigt får myndigheten liksom inrätta de rådgivande organ som verksledningen anser be hövs. ) Deav statskontoret föreslagna och av regeringen planerade förändringarna avfiskeristyrelsen ger underlag för betydande rationaliseringsvinster. Deuppkommer inte minst genom samordning med verksamhet som bedrivsinom andra myndigheter. Vidare leder den av beslutadelänsstyrelsereformen till minskat administrativt arbete centralt. Det bör vidarevara möjligt att göra rationaliseringsvinster inom de regionalt placeradecentrala funktionerna, dvs. inom laboratorierna och utredningskontoren.Dessutom ökar underlaget för avgiftsfinansiering genom deomprövningar av vattendomar som skall göras. Regeringens bedömning avbesparingsförslagen är att 17 milj.kr. kan sparas, varav 7 milj. kr. påanslagen till fiskenämnder och lantbruksnämnder. Ytteriigarerationaliseringar bör kunna göras genom modernisering och förenkling avfiskerättslagstiftningen inkl. de regionala regleringarna av fisket. Ett arbetemed detla pågår inom . I avvaktan på detta får regleringen avfisket bl. a. i de ske enligt nuvarande rutiner, dvs. i fråga omvandringsfisk av och i övrigt av länsstyrelserna. Fråganom anslagsberäkningen och redovisningen av vilka besparingar som bör göras tasupp i det följande (avsnitt 11). Fiskeristyrelsensnamn bör i samband med förändringama ändras till . Till följdhärav och mot bakgmnd av att fiskenämnderna går upp i länsstyrelserna har inomjordbmksdepartementet upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1950:596)om rätt till fiske, lag om ändring i lagen (1981:533) om fiskevårdsområden, lagom ändring i vattenlagen (1983:291) och lag om ändring i lagen (1985:139) omersättning för intrång i enskild fiskerätt. Förslagen fogas till propositioneni detta ärende som bilaga 1. delsatt antar förslagen till 1.lag om ändring i lagen(1950:596) om rätt till fiske, 2.lag om ändring i lagen(1981:533) om fiskevårdsområden, 3.lag om ändring i vattenlagen(1983:291), 4.lag om ändring i lagen(1985:139) om ersättning för intrång i enskild fiskerätt, 5.lag om ändring i lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning, 6.riktlinjer för gmndutbildningeninom högskolan (avsnitt 4.2), 7.riktlinjerna förstudiefinansieringen inom forskamtbildningen inom det tekniska området (avsnitt4.2), 8.riktlinjerna för svensktdeltagande i Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete (avsnitt 4.3), 9.riktlinjerna för utseende avprovnings- och certifieringsorgan (avsnitt 4.5), 10.att, med ändring av tidigarebeslut avseende användningen av de medel som inflyter till följd avavskattningen av juridiska personer förutom handelsbolag, 5 miljarder kronoröverförs /92 till infrastmkturinvesteringar på trafikområdet(infrastrukturfonden) (avsnitt 5.2.1), 11.att medlen till infrastmkturinvesteringarpå trafikområdet (infrast-mkturfonden) överförs till räntebärande konto iriksgälden (avsnitt 5.2), 12.vad regeringen anfört omanvändning, fördelning och administration av medlen tillinfrastmkturinvesteringar på trafikområdet (infrastrukturfonden) (avsnitt5.2), 13.inriktningen av den politiskastyrningen av investeringsplaneringen (avsnitt 5.3), 14.inriktningen av dentrafikgrensövergripande investeringsplaneringen (avsnitt 5.3.1), 15.inriktningen av investeringsplaneringen vid resp. (avsnitt 5.3.2 och 5.3.3), 244 16. principeratt det politiska och ekonomiska ansvaret för huvuddelen avstatskommunvägarna samt de enskilda vägarna skall överföras till Prop.1990/91:87 kommunerna (avsnitt 5.3.2), 17.inriktningen avinvesteringsplaneringen vid luftfartsverket resp. (avsnitt5.3.4), 18.inriktningen av vägverketsframtida organisation (avsnitt 5.4.1), 19.att lån iriksgäldskontoret överförs till (avsnitt 5.4.2), 20.den förordade principen föravgiftsuttag på befintliga vägar (avsnitt 5.5), 21.förslaget till principer förbyggande av ny bro över (avsnitt 5.5), 22.att också andra väganordningarän själva vägen får lånefinan-sieras (avsnitt 5.5), 23.att medel ur infrastmkturfondenfår användas för vägförstärkningar i enlighet med vad regeringen har anfört(avsnitt 5.5), 24.beträffande överenskommelser omtrafiken och miljön i storstadsregionerna vad regeringen anfört om enlagstiftning om avgifter på väg-och gatutrafiken, om ny teknologi inomvägtrafikområdet och ett elektroniskt betalsystem samt om utgångspunkter förfinansiering av trafikinvesteringar med medel ur infrastmkturfonden (avsnitt5.10.3) 25.att det statliga ansvaret skallomfatta telefonitjänsten i hela landet (avsnitt 6.2.2), 26.förslagen angående televerketskapitalstmktur (redovisning av pensionsskuld, av skattemotsvarighet,engångsinleverans samt soliditet) (avsnitt 6.2.3), 27.de ekonomiska målen förteleverket 1994 avseende avkastning, utdelning, priser,totalproduktivitet och delegering av beslut om taxor (avsnitt6.2.3), 28.att särredovisningen avteleverkets konkurrensutsatta verksamhet avskaffas från och (avsnilt 6.2.3), 29.förslagen beträffande televerketsinvesteringar, service- och kvalitetsmål för (avsnitt6.2.3), 30.att televerketsassociationsform skall ändras fr.o.m. den (avsnitt 6.2.4), 31.förslagen till principer förhur särskilda åtaganden skall redovisas och ersättas (avsnitt6.2.5), 32.förslaget till nyttkonsortialavtal avseende (avsnitt 6.2.5), 33.förslagen om en översyn avfömtsättningarna och formerna för postverkets verksamhet (avsnitt 6.3.1), 34.vad regeringen anfört om deekonomiska målen och inriktningen av postverkets verksamhet och förslaget omdelegering av portobeslut till postverket fr. o. m. (avsnitt 6.3.3), 35.att prismål och mål förtotalproduktivitet införs för postverket fr.o.m. (avsnitt6.3.3). 36.att postverkets nästatreårsplan skall omfatta åren 19921994 (av- 245 snitt 6.3.3), 17.att Postens Diligenstrafikavskiljs från affärsverket och över- Prop. 1990/91:87 förs till (avsnitt 6.3.3), 18.att soliditeten för SJ skallvara för affärsverket och för koncemen under återstoden av SJsrekonstruktionsperiod t.o.m. (avsnitt 6.4), 19.att verksamheten vid statensvattenfallsverk med undantag för storkraftnät och samkörningsförbindelseröverförs till ett aktiebolag (avsnitt 6.5), 20.de riktlinjer för överföringenav tillgångar och skulder från till det nya aktiebolagsom regeringen förordat (avsnitt 6.5), 21.att staten fortsätter attansvara för statens vattenfallsverks borgensförbindelser intill ett belopp om15 637 milj.kr. (avsnitt 6.5), 22.att statens vattenfallsverksstatslån om 17 500 milj.kr. förvaltas av under enövergångsperiod (avsnitt 6.5), 23.en utökad låneram på 5000milj.kr. för det i moment 39 avsedda nya aktiebolagets upplåning iriksgäldskontoret (avsnitt 6.5), 24.att Trollhätte kanalverkombildas till ett aktiebolag med ansvar för drift och förvaltning avkanalrörelsen (avsnitt 6.5), 25.att statens vattenfallsverkssektorsansvar för elkraftteknisk forskning och utveckling överförs till den nyanäringspolitiska myndigheten (avsnitt 6.5), 26.att verksamheten viddomänverket överförs till ett av staten ägt aktiebolag enligt de principer vihar förordat (avsnitt 6.6), 47.att domänverket medges rätt attunder /92 inom en ram av . fritt låna upp medel försin verksamhet och fritt placera eventuell överskottslikviditet enligt vad viförordat (avsnitt 6.6), 48.förslag till nya riktlinjer förinrikes flygtrafik från den (7.3), 49.förslaget till avveckling avstödet till sockerbmken på och (avsnitt 7.5), 50riktlinjerna i övrigt för konkurrenspolitiken (avsnitt 7), 51.ändrade riktlinjer och detminskade kapitalbehovet för stöd till industriellt utvecklingsarbete genomstiftelsen fonden för industriellt utvecklingsarbete som angetts (avsnitt8.2), 52.förslag till nyttfinansieringssystem för produktutvecklingsprojekt (avsnitt 8.3), 53.riktlinjema förregionalpolitiskt företagsstöd till vissa ideella-och intresseorganisationer(avsnitt 8.8), 54.att inrätta en ny myndighet förnäringspolitiska frågor från den Ijuli 1991 (avsnitt 9.2), 55.att statens energiverk, statens industriverk och styrelsen för tekniskutveckling avvecklas (avsnitt Prop.1990/91:87 9.2), 56.att besluta om bidrag urinfrastrukturfonden till investeringar i järnvägar, vägar ochkollektivtrafikanläggningar intill ett belopp av (1991 årspenningvärde) (avsnitt 5.2.1), 57.att genomföra ombildning avstatens vattenfallsverk i enlighet med de riktlinjer regeringen redovisat(avsnitt 6.5), 58.att under /92besluta om försäljning av staten tillhörig fast egendom under domänverketsförvaltning inom en ram av , i enlighet med vad vi förordat(avsnitt 6.6), 59. tillinfrastmkturinvesteringar på trafikområdet (infrastmkturfon den) på tilläggsbudget till statsbudgeten /91 under sjätte huvudtiteln anvisar ett anslag på . (avsnitt 5.2.1). 11 Anslagsfrågor för /92 m.m. 11.1 Jordbruksdepartementetsverksamhetsområde 1990/91:100 (bil. 11) har regeringen föreslagit att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, för /92 under angivnaan-slagsmbriker beräkna följande belopp. Stöd till sockerbmken på och m. m. Främjande av fiskerinäringen . Isbrytarhjälp åt fiskarbefolkningen . Bidrag till fiskets rationalisering m. m. Lån till fiskerinäringen . Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till fiske I . Prisreglerande åtgärder på fiskets område . Vilar nu upp bl. a. dessa frågor. B 15.Stöd till sockerbruken på och m. m. 1990/91Anslag 28000000 1991/92Förslag 24 500000 Motbakgmnd av vad regeringen anfört i avsnitt 7.5 föreslår regeringen attriksdagen till Stöd tid sockerbruken på och Golland m.m. för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 1990/91Anslag 1991/92 Förslag '46009 302 '4487200041092000 Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) (_4470000) Kostnader för utredningar i vatten Kostnader för övertalig personal Vissa fiske- och arrendeavgiftsmedel Ersättningar för undersökningar i Somframgått av det föregående bör anslaget till anpassas iförhållande till nuvarande anslag dels med hänsyn till derationaliseringar som är möjliga att göra, dels med anledning av de överföringarav resurser som bör göras från andra myndigheter. Överföringarna är enfömtsättning för att vissa besparingar skall kunna göras. Av jordbruksverketsresurser bör . Regeringen avseratt göramotsvarande justeringar i regleringsbrevet för jordbruksverket ochfiskeriverket. Regeringen är inte nu beredd att ta ställning till förslaget omen överföring av resurser från utan avser att återkommanär den särskilde utredaren rörande organisation harpresenterat sitt förslag. Statskontoret har beräknatatt sammanlagt 22 milj. kr. skall kunna sparas genom de förslag som lämnats.Därav hänför sig 7 milj. kr. till anslagen, för fiskenämnderna ochlantbruksnämnderna. Regeringens bedömning av besparingsförslagen innebär att17 milj. kr. sparas, varav 7 milj. kr. på anslagen till fiskenämnder ochlantbmksnämnder. Den senare besparingen tas upp i det följande under anslagettill länsstyrelserna. Avvikelsenmellan regeringens och statskontorets bedömning rör utred- Prop. 1990/91:87ningskontoren, forskningsfartyget och försöksstationen i . Enligtregeringens bedömning är det inte möjligt att göra så stora besparingar vidutredningskontoren som statskontoret har beräknat. Vidare är besparingarna somrör Argos verksamhet beroende dels av överföringen till fiskeriverksamhet avresurser från , dels en förändring av reglerna som rörbemanningen av Argos. Enligt kan viss neddragning avdrifttiden behöva göras. Vadså gäller försöksstationen i gör regeringen den bedömningen att deninte kan läggas ned. Verksamheten är till stor del inriktad på att bevara degenetiska resurserna hos flera lax- och öringsstammar, bl. a. den viktigaGullspångslaxen. Dessutom är anläggningen till nytta för vattenbruksforskningeni . Alternativanvändningen för anläggningen kan bedömas som mycketosäker. Verksamheten vid anläggningen bör därför fortsätta tills vidare. Idetta sammanhang vill vi ta upp frågan om en fiskevårdsanläggning i i enlighet med vad som aviseras i årets budgetproposition(prop. 1990/91:100 bil. 11 s. 52). i har hosregeringen anhållit om ett avskrivningslån till en fiskevårdsanläggning iGullspång. har föreslagit att ett nytt anslag inrättas förbidrag till laxfond Vänem finansierat genom en laxfiskeavgift. Fiskevårdsanläggningenomfattar tre delar, nämligen ett avels-fiske, en fiskodling och enservicebyggnad inkl. ett akvarium. För att möjliggöra ett fortsatt bevarande avde hotade lax- och öringsstammarna i bedömer regeringen att det ärangeläget att i första hand avels-fisket kommer till stånd. För detta ändamålbör kunna disponera de medel som kraft AB ställttill förfogande. För odling av fisk finns redan lämplig anläggning iVänerområdet. Om intressenterna i laxfond i stället prioriterar en nyanläggning får den finansieras av intressenterna. För statens del är detnärmast en fråga för berörda länsstyrelser att bedöma i förhållande till andraregionala insatser. Laxfond erhöll 2 milj. kr. av regionalpolitiska medelvåren 1990. /92 kommer kostnader för löner och lokaler för övertaligpersonal att belasta anslaget. Det går inte att beräkna dessa kostnader,varför de bör bestridas från en särskild . post för /92.Rationaliseringarna vid innebär stora förändringar förpersonalen varför åtgärder bör vidtas så att förändringar kan påbörjas såtidigt som möjligt och att de problem som kan uppstå minimeras. Bl.a. bör demöjligheter som trygghetsavtalet för statens anställda erbjuder så fort sommöjligt tas i anspråk. Förutomde förändringar av anslaget som har berörts bör uppräkning för löne- ochprisökningar göras. Sammanlagt bör anvisas . Anslagets namn börändras till . attriksdagen till för /92 anvisar ett förslagsanslagpå . 1989/90Utgift 5 761715 Reservation 2 564948 1990/91Anslag 7 830000 1991/92Förslag 7 865000 Anslagetanvänds för bidrag till främjande av fiskerinäringen och för att betalakostnader för forskning, utvecklingsarbete och försöksverksamhet på fisketsområde. Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. Bidragentill främjande av fiskerinäringen bör i ökad utsträckning utnyttjas för attfrämja en stmkturanpassning inom näringen. attriksdagen till Främjande av fiskerinäringen för /92 anvisar ettreservationsanslag på . 1990/91Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 Frånanslaget lämnas bidrag och ersättning i samband med isbrytning för fiskets ochfiskarbefolkningens behov. Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. Anslagetbör föras upp med oförändrat . attriksdagen till Isbrytarhjälp åt fiskarbefolkningen för /92anvisar ett förslagsanslag på . Bidrag till fiskets rationalisering m. m. 1989/90utgift 8995453 1990/91Anslag 9400000 1991/92Förslag 9 388000 Frånanslaget lämnas bidrag till investeringar i fiskeföretag vid fångstbegränsning,vid skada på fiskeredskap samt skrotningspremier för äldre fiskefartyg som tasur fiskeflottan. Bestämmelsema härom finns i förordningen (1985:439) omstatligt stöd till yrkesfisket m. m. Dessutom bestrids från anslaget kostnademaför ersättning till samema för visst avgiftsfritt fiske på statens vatten inomNorrbottens län. Bidragetbör föras upp med oförändrat . och medlen bör fritt kunna fördelasmellan de olika ändamålen. Bidraget till samema bör gå direkt till samefondeneller ställas till i disposition. Ersättningentill samema, vilken uppgår till , bör i fortsättningen betalas frånanslaget Länsstyrelserna m.m. Hänsyn har tagits härtill i anslagsberäkningama.Någon fördelning på olika ändamål under detta anslag bör inte längre göras avstatsmaktema. Medlen bör emellertid i ökad utsträckning disponeras så att defrämjar en stmkturanpassning av den svenska fiskeflottan. För bidrag tillfiskets rationalisering bör nästa budgetår få beviljas 9388 000 kr.Utbetalningarna under anslaget beräknas dll . 1.att medger attstatsbidrag till fiskets rationalisering beviljas med sammanlagt högst 9388000kr. under /92, 2.att till Bidrag tillfiskets rationalisering m. m. för /92 anvisar ett förslagsanslagpå . D 5.Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till fiske Prop.1990/91:87 1989/90Utgift 511355 1990/91Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 Frånanslaget bestrids utgifter för att täcka förluster på gmnd av statlig garantiför lån till fiskeföretag och fiskberedningsföretag enligt förordningen(1985:439) om statligt stöd till yrkesfisket m. m. Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. Anslagetbör föras upp med oförändrat I . attriksdagen till Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti dll fiske /92 anvisar ett förslagsanslag på . Prisreglerande åtgärder på fiskets område 1990/91Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 Dentotala utgiftsramen för prisregleringen under /92 börminskas med 9 milj. kr. till 111 milj. kr. Inom utgiftsramen bör 5 milj. kr.avsättas för stmkturella åtgärder inom fiskeflottan på ostkusten.Jordbmksnämnden och bör inom ramen för sitt nuvarande uppdragatt utreda vissa frågor rörande fisket lämna närmare förslag till hur medlenskall användas. Den närmareutformningen av prisregleringen beskrivs i prop. 1984/85:143 (s. 19-21).Jordbmksnämndens och förslag för nästa budgetår redovisasnärmare i bilaga 2 A. Detotala kostnaderna för pristillägg /90 var förnorm-prissatta fiskslag 43,3 milj.kr. jämfört med 36,6 milj.kr. regleringsåret1988/89. Av det totala stödbeloppet /90 gick till sill/strömming.Behållningen hos regleringsföreningen fisk var 45,1 milj.kr. denIjuli 1990, en ökning med 16,3 milj.kr. jämfört med den Ijuli 1989. Prop.1990/91:87 Motsvarande belopp för jordbruksnämndens prisregleringskassa var78,8 milj. kr. , en minskning med 22,1 milj. kr. Prisregleringsavgiftensamt import- och exportavgifterna beräknas innevarande regleringsår tillförakassan ca 81,5 milj. kr. Ränteintäkterna på de medel som är innestående hosSvensk fisk resp. i prisregleringskassan beräknas uppgå till sammanlagt ca 15milj. De sammanlagda tillgångarna för prisregleringen innevaranderegleringsår uppgår således till ca 220 milj. kr. Till detta kommer 30 milj.kr. som är avsatta för konsumentfrämjande åtgärder. Desammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande regleringsårberäknades urspmngligen av jordbmksnämnden till ca 119,3 milj.kr.