prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — 2. lag om ändring i lagen (1989:425) omsärskilda inskolningsplat ser hos offentlig arbetsgivare (avsnitt 2.11), 3. godkänna förslaget omutvidgad rätt till bidrag vid utbildning i företag vidnyanställning (avsnitt 2.4.3), 4. till .Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för /92 anvisaett reservationsanslag på . 1989/90 Utgift O 1990/91 Anslag 1 000 1991/92 Förslag 1 000 AMU-gruppens främsta uppgift är att anordnaarbetsmarknadsutbildning på uppdrag av arbetsmarknadsverket. Därutöver fårgruppen anordna utbildning för andra uppdragsgivare, t.ex. företag ochkommuner. Myndigheterna inom gruppen får också sälja andra tjänster ochprodukter som följer av utbildningsverksamheten. AMU-gruppens verksamhet skall finansieras genomintäkter och varje har ansvar för det ekonomiska resultatet avsin verksamhet. För AMU-gruppen gäller förordningen (1988:1 076)med instruktion för AMU-gruppen. 1990/91: 100 AMU-gruppensförsäljning av arbetsmarknadsutbildning uppgick budget- "- ' året1989/90 till totalt , vilket innebär en minskning med 6%jämfört med föregående budgetår. Försäljningen av utbildning till företagökade beräknat på intäkterna. Jämfört med /90 kommer volymenarbetsmarknadsutbildning under /91 enligt AMU-styrelsensberäkning att minska något. Vidare bedömer AMU-styrelsen att volymen kommer attfortsätta minska under /92. Då försäljningen av arbetsmarknadsutbildningytterst är beroende av statsmakternas beslut om anslag tillarbetsmarknadsverket innefattar en prognos för denna försäljning en betydandeosäkerhet. AMU-styrelsen bedömer att försäljningen avutbildning till företag under /91 kommer att öka med 35%beräknat på intäkterna. Försäljningen förväntas öka i lägre takt än . AMU-gruppen skall, enligt beslut av regeringen,mellan budgetåren 1986/87 och 1990/91 minska kostnaderna förarbetsmarknadsutbildningen . Rationaliseringsåtgärder för att uppnådetta mål under /91 har genomförts eller är under genomförande. De fasta kostnadernas andel av AMU-gruppens totalakostnader uppgår till . Den höga andelen fasta kostnader innebär i sig atten minskning av utbildningsvolymen ger en snabb ökning av kostnaderna per produceradenhet. Trots en minskad volym av arbetsmarknadsutbildning sedan budgetåret1987/88 har det genomsnittliga kursveckopriset, i fasta priser räknat, legatrelativt . Den gynnsamma prisutvecklingen är bl.a. en följd av denökade försäljningen av övrig utbildning. Denna innebär en avlastning av fastakostnader som annars skulle bäras av arbetsmarknadsutbildningen. AMU-gruppens strävan är att bringa ned de fastakostnaderna så långt möjligt. Gruppen genomför ett omfattandeomställningsarbete vilket i första hand berör personalen, som minskas ochomorganiseras, och lokalerna. Varje länsmyndighet utarbetar infor den kommandetreårsperioden ett rationaliseringsprogram. En betydande överkapacitet föreligger i form avlokaler som övertogs vid bildandet av AMU-gruppen och som inte behövs förarbetsmarknadsutbildningen. Den årliga hyran för dessa lokaler uppgår tilltotalt ca 50 milj. kr. Arbete pågår för att avveckla eller hyra ut lokalerna iandra hand. Ett sätt att mäta flexibiliteten i verksamheten kanvara att AMU-gruppen förmår anordna av länsarbetsnämnden önskad utbildning.AMU-styrelsen har inte kännedom om något fall där detta inte har kunnat ske.AMU-styrelsen beräknar att AMU-gruppen har förutsättningar för att fördubblaantalet kursdeltagare genom bl.a. tillfälliga förhyrningar ochkorttidsanställning av personal. Inom pågår ett fortlöpande arbeteför att utveckla flexibiliteten vad avser utbildningens innehåll. Kursplanernahar utvecklats från att reglera timplaner m. m. till att i högre grad beskrivamål och kompetenskrav. Flertalet kursplaner har modulindelats. AMU-styrelsenhar fastställt mål och strategier för verksamheten. 1990/91: 100vid har konkreta mål satts upp vad gäller försäljningen, utbildningens Bil.12 kvalitet, produkt- och personalutveckling, m.m. Vidare har ekonomiskaresultatmål satts upp. Enligt AMU-styrelsens bedömning kommer köpen avarbetsmarknadsutbildning och i ett längre perspektiv attpräglas av krav på beredskap att snabbt kunna öka eller minskautbildningsvolymen och på en större anpassning till olika gruppers behov.Försäljningen av övrig utbildning kommer att påverkas av bl. a. ökadesatsningar på kompetensutveckling i arbetslivet och rehabiliteringsinsatserinom ramen för socialförsäkringen. För att möta den framtida efterfrågan på såvälarbetsmarknadsutbildning som övrig utbildning krävs bl. a. utvecklingsarbeteför att i högre grad kunna anpassa och "skräddarsy" utbildningensinnehåll utifrån individernas och arbetsmarknadens behov. Pedagogik ochmetoder måste tas fram som i högre grad knyter an till vuxna. Dessutom böråtgärder vidtas för att få en större flexibilitet vad gäller förtäggningen avutbildningen och rum. Utvecklingsarbetet kring utbildningen ochAMU-gruppens ekonomiska villkor förutsätter vidare ett fortsatt arbete för atteffektivisera resursutnyttjandet. Beträffande lokaler och utrustning kan dettauppnås t.ex. genom "saxning" i utnyttjandet men också genomanvändning av tillfälliga lokaler. En ökad flexibilitet vad gäller personalenfås genom organisering i arbetslag och tillfälliga anställningar. Möjligheterna till samverkan med andrautbildningsanordnare måste prövas i större utsträckning. AMU-styrelsen villförorda en samverkan kring lokaler och utrustning. En möjlighet är att en avutbildningsanordnarna eller utomstående part, t.ex. en kommun, tillhandahållerlokaler och viss utrustning som utbildningsanordnarna hyr. När det gäller innehålleti utbildningen är förutsättningarna för samverkan sämre och inte alltidönskvärd. Enligt AMU-styrelsens mening främjas utvecklingen av kvaliteten m.m.i utbildningen av en konkurrenssituation mellan olika utbildningsanordnare. AMU-styrelsen föreslår att en professur iyrkespedagogik och en professur i vuxenpedagogik inrättas. Forskningen inomdessa områden är eftersatt. Mot bakgrund av den förväntade satsningen påkompetensutveckling i arbetslivet och som stöd för utbildningsanordnarna behövsökad forskning. Finansiering av professurerna kan ske genom att en del av denav AMU-styrelsen inlevererade avkastningsräntan används. .AMU-styrelsen föreslår att myndigheten medges rättatt utan regeringens prövning besluta om ombyggnader inom . Enligtgällande regler krävs regeringsbeslut i de fall då kostnaden beräknasöverstiga 2,5 milj.kr. AMU-styrelsen föreslår att AMU-gruppen får inrättabankgirokonton för automatisk tömning till ordinarie postgirokonton och attregeringen därmed omprövar sitt avslagsbeslut av i sammafråga. Inom den restaurangverksamhet som bedrivs i anslutning till AMU-gruppensrestaurangutbildningar måste kreditkort med vilka betalning sker via bankgiroaccepteras. För att överföra medlen till AMU-gruppens postgiro- kontokrävs en administrativt omfattande hantering och anlitande av ett Prop.1990/91: 100 serviceföretag. AMU-styrelsen har i skrivelse den 4 april 1990föreslagit att styrelsen medges rätt att besluta om antalet AMU-myndigheterinom . På lång sikt är det osäkert om nuvarande länsorganisation ärden mest effektiva och behov av marginella förändringar kan uppstå. VidAMU-myndigheterna i och pågår en utredning för attklarlägga de ekonomiska effekterna av olika grader av samordning eller ensammanslagning av myndigheterna. AMU-styrelsen har i skrivelse föreslagitatt länsskolnämndernas representation i AMU-myndigheternas styrelser, mot bakgrundav att nämnderna upphör, ersätts med representation för länsstyrelsensövergripande utvecklings- och planeringsfunktion. Den nya länsstyrelseorganisationenfår god kunskap om utvecklingen i länet vilken skulle kunna vara av stort värdeför AMU-gruppen. Dessutom har AMU-styrelsen föreslagit att skolöverstyrelsensrepresentation i upphör. Då länsskolnämndernasrepresentation i länsmyndigheternas styrelser upphör uppkommer frågan omvikten av representation i AMU-styrelsens styrelse.AMU-styrelsen finner inte att samarbetet mellan myndigheterna är av den art atten fortsatt representation är motiverad. Det samarbete som förekommer är avmer praktisk art. AMU-styrelsensresultaträkning för budgetårei 1989/90 (.) Summa finansiella och extraordinära kostnader och intäkter AMU-gruppenredovisar ett underskott i försäljningen av arbetsmarknadsutbildning med 140milj.kr. Detta förklaras av att kostnaderna för avvecklings- ochomställningskostnader i begränsad omfattning ingått i prisundertaget. /91 kommer AMU-gruppen att tillämpa priser som täcker samtligakostnader. 2Föredragandens överväganden Prop. 1990/91: 100 2.1Förslag ''- ' AMU-gruppenskall vidta utvecklingsarbete för att ytterligare höjakvaliteten i arbetmarknadsutbildningen. Detta innebär insatser för att i högregrad anpassa utbildningen till arbetsmarknadens och individernas behov.AMU-gruppen skall särskilt beakta möjligheterna till individuell anpassning avkursprogrammen. Myndigheten skall vidareutveckla uppföljningen, liksom vidtaåtgärder för utvärdering, av kvaliteten i utbildningen. AMU-gruppen skall dessutom vidta åtgärder för attytterligare förbättra effektiviteten och flexibiliteten i verksamheten vadavser anpassning av insatser och resurser till en förändrad utbildningsvolym. /92 bör lämnas ett driftbidrag på I milj. kr. för att täckaökade administrationskostnader i samband med avveckling av lokaler inommyndigheten. Medlen bör anvisas över anslaget B 4. AMU-gruppen: Bidrag tillvissa driftutgifter. AMU-styrelsenhar föreslagit att den medges rätt att besluta om antalet myndigheter inomAMU-gruppen. Enligt min mening kan det finnas anledning att aveffektivitetsskäl förändra myndighetsstrukturen. Jag föreslår därför attregeringen begär bemyndigande att få besluta om antalet myndigheterinom . AMU-styrelsen har föreslagit att länsskolnämndernasrepresentation i länsmyndigheternas styrelser ersätts med representation förlänsstyrelsernas övergripande planerings- och utvecklingsfunktion, liksom attskolöverstyrelsens representation i upphör. Enligtriksdagens beslut (prop. 1990/91:18, UbU4, rskr. 76) skall fr.o.m. den 1 juli1991 upphöra och ett nytt ämbetsverk, , inrättasför skolväsendet. uppgifter skall huvudsakligen vara utveckling avskolan, uppföljning och utvärdering av skolverksamheten samt tillsyn. Vidareskall länsskolnämnderna upphöra fr.o.m. den och ersättas av enregional fältorganisation. Jag delar AMU-styrelsens uppfattning attrepresentation av kan tillföra värdefull kunskap om länet ochföreslår att länsstyrelserna fr.o.m. den får ersättalänsskolnämnderna i AMU-myndigheternas styrelser. Till frågan omsammansättningen av återkommer jag. AMU-styrelsensförslag i övrigt kan jag inte tillstyrka. 2.2 Resultatbedömning Prop. 1990/91: 100 AMU-gruppenbildades som en fristående uppdrags- ' " myndighet.Syftet var bl.a. att uppnå en ökad flexibilitet i utbildningsinsatserna ochdärmed en bättre anpassning till förändringar i utbildningsbehoven påarbetsmarknaden. Ytterligare syften var att uppnå ett effektivtresursutnyttjande, mindre grad av detaljreglering och ökad decentralisering. Den gångna femårsperioden har inneburit ettomfattande och intensivt utvecklingsarbete inom myndigheten, beträffande såvälden inre organisationen som rollen som säljare av utbildning. En viktigerfarenhet av detta arbete är att övergången från en anslagsfinansierad tili enintäktsfinansierad och mer kundanpassad verksamhet är en svår och tidskrävandeprocess. En väsentlig del av utvecklingsarbetet har beståtti att utforma system för styrning och uppföljning av verksamheten. Styrningentar sin utgångspunkt i en långt gående delegering och ett uttalatresultatansvar för länsmyndigheterna. Detta har i sin tur medfört attkostnadskontroll och kostnadsmedvetande fått ett starkt genomslag iorganisationen. Ett väl fungerande ekonomisystem har utarbetats. Från systemetkan olika typer av resultatredovisningar snabbt tas fram. AMU-styrelsen har fastställt mål och strategier förverksamheten. System för uppföljning och genomgångar med länsmyndigheternafinns och är under utveckling. Den nya har enligt min meningskapat goda förutsättningar för och krav på flexibilitet och effektivtresursutnyttjande. Inom myndigheten finns uttalade rationaliseringssträvandenoch omfattande omstruktureringar har vidtagits i vissa län. Den nya organisationen har medfört förändradevillkor även för länsarbetsnämndernas arbete. Länsarbetsnämnderna skallupphandla arbetsmarknadsutbildning från den utbildningsanordnare som i varjeenskilt fall bäst svarar mot kraven. Kompetensen och kunnandet hos såvällänsarbetsnämnderna som hos har utvecklats över åren. Upphandlingsförfarandetvarierar väsentligt mellan olika länsarbetsnämnder vad gäller regleringen avutbildningens uppläggning och innehåll. Jag anser att det är väsentligt attAMU-styrelsen och AMS gemensamt vidtar åtgärder för att utvecklaupphandlingsförfarandet med sikte på en större anpassning till individerna.Myndigheterna har inlett ett utvecklingsprojekt i detta syfte. En diskussionpågår om möjligheterna till ett förfarande som innebär att länsarbetsnämndenköper en viss kompetens hos kursdeltagarna i stället för ett visst antalkursveckor enligt fasta kursplaner. I ett sådant system finns motiv för attanpassa t. ex. kurstidens längd till varje deltagare. Inom harpåbörjats ett arbete för att få en större flexibilitet i uppläggningen avutbildningen där användande av en "modulbank" kan ersätta fastakursplaner. AMU-gruppen har presenterat enårsredovisning som avser /90. Resultaträkningen finns presenterad i det föregående. AMU-gruppen redovisar for /90 ett underskott på 40,4 g Regeringen beslutat att resultatet får Prop. 1990/91: 100 balanseras i ny räkning. AMU-gruppen redovisar ett stigande underskott iförsäljningen av arbetsmarknadsutbildning vilket visar på brister iprissättningen. Detta kommer enligt AMU-styrelsen att åtgärdas. I den resultatbudget som redovisats för innevarandeår räknar AMU-styrelsen med ett mindre underskott i verksamheten. Den av statsrådet tillkallade arbetsgruppenför utvidgat samarbete mellan gymnasieskolan och vuxenutbildningen,samverkansgruppen, har slutfört sitt arbete. Samverkansgruppen haranalyserat vilka möjligheter som finns att underlätta samverkan mellan olikautbildningsanordnare och föreslagit regeländringar i detta syfte. Förslagentill regeländringar berör i första hand skolväsendet. Gruppens kartläggningvisar att samverkan mellan utbildningsanordnare förekommer i högutsträckning. 1 sin rapport presenterar gruppen en modell där man skiljeransvaret för utbildningen hos varje utbildningsanordnare från ansvaret förutbildningslokalerna som ges en egen organisation, "lokalverket", ochsom utnyttjas gemensamt. Projekt för samverkan måste i varje enskilt fallanpassas till lokala förhållanden. Någon samordning av själva utbildningenbehöver således inte ske. Varje utbildningsform skall behålla sin särart.Enligt min mening kan samverkan mellan de samhälleliga utbildningsanordnarnage väsentliga möjligheter till effektiviseringar. Varje böraktivt pröva förutsättningarna för samverkan. Detär arbetsmarknadsverkets ansvar att utifrån behoven på arbetsmarknadenupphandla arbetsmarknadsutbildning som bedöms kunna leda till stadigvarandearbete. AMU-gruppens ansvar som anordnare avarbetsmarknadsutbildning är att erbjuda kvalitativt god utbildning till ettkonkurrenskraftigt pris. AMU-gruppen skall kunna tillhandahålla utbildning somtill sitt innehåll dels är anpassad till den enskildes behov och förutsättningar,dels förmedlar de kunskaper och färdigheter som det aktuella yrket kräver. AMU-gruppen har således en viktig uppgift i attfortlöpande utveckla kvaliteten i arbetsmarknadsutbildningen. Ytterst innebärkvalitet att utbildningen leder till ett stadigvarande arbete och att dessinnehåll stämmer med de krav som möter den enskilde. Arbetsmarknadens ochindividernas behov bör därför vara styrande i utvecklingsarbetet. a. en nära kontakt med arbetslivet och uppdragsgivarna. För attytterligare höja kvaliteten i arbetsmarknadsutbildningen behövsutvecklingsarbete inom ett flertal områden. AMU-gruppens försäljning avutbildning till företag ger kunskap om utvecklingen i näringslivet liksomerfarenheter som är av stort värde i ett sådant arbete. AMU-gruppen bör varaaktiv i sitt sätt att erbjuda länsarbetsnämnderna nya och utvecklade former avutbildning. AMU-gruppen bör vidarutveckla uppföljningen, liksom vidta åtgärderför utvärdering, av kvaliteten i utbildningen. AMU-gruppens uppgift som anordnare avarbetsmarknadsutbildning Prop. 1990/91: 100 ställer krav på att myndighetensnabbt kan anpassa sina insatser och Bil. 12 resurser till förändringar iutbildningsvolymen. Flexibilitet i verksamheten är en viktig målsättning. Jag villi detta sammanhang erinra om att jag har föreslagit enresursförstärkning som innebär en väsentlig volymökning avarbetsmarknadsutbildning under /92. AMU-gruppens ekonomiska villkor innebär attverksamheten skall finansieras genom intäkter och att full kostnadstäckningskall uppnås. I försäljningen av arbetsmarknadsutbildning skall principen omlägsta möjliga pris tillämpas. Denna innebär bl.a. att samtliga direkta ochindirekta kostnader skall ingå i prisunderlaget. I detta ligger även kostnaderför utvecklingsarbete kring utbildningen. AMU-gruppens prissättning skallsåledes motsvara den verkliga kostnaden för att tillhandahållautbildning. Försäljningen av övrig utbildning innebär enavlastning av fasta kostnader som annars skulle bäras avarbetsmarknadsutbildningen. AMU-gruppens ekonomiska villkor ställer krav på attmyndigheten fortlöpande beaktar möjligheterna till effektiviseringar iresursutnyttjandet. Statskapitalet skall förräntas till ett belopp sommotsvarar statens avkastningsränta. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att besluta om antaletAMU-myndigheter (avsnitt 2.1.3), 2. tiW AMU-gruppen:Uppdragsverksamhet Tör /92 anvisa ett förslagsanslag på . AMU-gruppen: Bidrag till vissa driftutgifter 1989/90 Utgift 16 300 000 Reservation O 1990/91Anslag 12 300 000 1991/92 Förslag 1 000000 Under anslaget har fram t.o.m. innevarande budgetårlämnats bidrag för sådant utvecklingsarbete, personalutbildning ochmarknadsföring som föranletts av omorganisationen avarbetsmarknadsutbildningen, liksom underskottsbidrag för NordkalottensAMU-center. AMU-gruppenbegär för /92 ett driftbidrag på I milj.kr. för avveckling avlokaler inom . 2 Föredragandensövervägande Prop. 1990/91: 100 Förinnevarande budgetår har lämnats bidrag på I milj.kr. för att täcka "'ökade administrationskostnader i samband med avveckling av lokaler som intebehövs för arbetsmarknadsutbildningen. Bidrag bör lämnas under en tvåårsperiod.Jag beräknar därför I milj. kr. för detta ändamål under nästa budgetår. Bidragför utvecklingsarbete, personalutbildning och marknadsföring skall fr.o. m.nästa budgetår inte längre utgå. Jaghemställer att regeringen föreslår att till AMU-gruppen: Bidrag till vissadriftulgifter för /92 anvisa ett reservationsanslag på I OOOOOOkr. 1989/90 Utgift O 1990/91 Anslag 1 000 1991/92 Förslag 1 000 Anslaget avser tillskott av statskapitalet i detfall anskaffning av erforderiig utrustning inte kan finansieras genomavskrivningsmedel. Det ankommer på regeringen att avgöra när anslaget fårutnyttjas. Nuvarandestatskapital har under /90 räckt för att finansieraerforderliga investeringar. AMU-styrelsen räknar med att detta skall varamöjligt även under /92. Förnästa budgetår bör anslaget föras upp med oförändrat . att till AMU-gruppen: Investeringar Tör budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på I . 1989/90 Utgift 9 578 000 1990/91 Anslag 8 855 000 (1) 1991/92'Förslag 12 564000 (1) Regeringen har medgivit att anslaget får överskridasmed föranskaffning av dator- och telefaxutrustning. Arbetsdomstolen prövar mål rörande kollektivavtalsamt andra ar betstvister enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. domstolengäller förordningen (1988:1 137) med instruktion för arbets- Prop. 1990/91:100 domstolen. Arbetsdomstolensarbetsläge är något bättre än föregående år. Måltillströmningen har dock ökatunder . Målen är genomsnittligt mer omfattande ochkomplicerade, vilket påtagligt ofta leder till längre förhandlingstid än undertidigare år. Arbetsdomstolenanför i sin anslagsframställning bl. a. följande. Konsekvenserna av effektivitets- ochproduktivitetskravet är att sammanlagt en helsekreterartjänst och en halv assistenttjänst skulle falla bort. Ett förarbetsdomstolen redan bekymmersamt personalläge skulle därmed ytterligareförsämras. Arbetsdomstolen har en extra vice ordförande somförstärkning. Arbetsdomstolen begär att få kompensation förhuvudförslaget, dvs. att hela effektivitets- och produktivitetskravet förarbetsdomstolen återläggs. Då medel för avtalsenliga löner ej har utgått /91 begär arbetsdomstolen en uppjustering av lönemedlen till detfaktiska löneläget. Sekreterartjänsternas omvandling till assessorstjänstermedför också kostnadsfördyringar. SLÖR-redovisningen som fr.o.m. den I juli 1990sköts av kammarkollegiet (tidigare ) har inneburit enmerkostnad liksom de ökade porto- och beredskapskostnaderna. Arbetsdomstolenbegär även medel för driftskostnader under /92 för datorer ochtelefaxapparater som avses inköpas under /91. Beräknad ändring 1991/92 + 2 549 000 (därav lönekostnader) (+ 2 249 000) + 1 160 000 + 3 709 000 Arbetsdomstolenskall fr.o.m. /92 ingå i verksamheten med treåriga budgetramar.Medel till domstolen bör därför anvisas i form av ramanslag. Arbetsdomstolen är en prejudikatinstans varsuppgift är att leda rätts utvecklingen inom arbetsrätten varvid en enhetlig rättsutveckling skall främjas. Ett krav skall vara att ett avgörande av arbetsdomstolen såsom varande slutinstans skall hålla högsta möjliga kvalitet. Detta bör styra arbetsorganisationen och arbetsinsatsens storlek men hindrar inte att öka de effektivitetskrav måste ställas på arbetsdomstolen. 7 1990/91. Förstärkningen med en extra heltidsanställd viceordförande har enligt Prop. 1990/91: 100 arbetsdomstolen fungerat bra. Dennaförstärkning bör därför kvarstå och Bil. 12 omvandlas till en permanenttjänst. Med hänsyn till den arbetsbelastning domstolen harförordar jag att kompensation för effektivitets- och produktivitetskravet utgårför /92. Jag föreslår också att medel utgår dels för att täckade ökade lönekostnaderna inom domstolen bl. a. till följd av attsekreterartjänsterna skall besättas med assessorer, dels till dedriftskostnader som den tekniska upprustningen av domstolen föranleder och delsför att kompensera fördyringar i SLÖR-systemet och ökade porto- ochberedskapskostnader. Dessa medelstillskott har finansierats genom neddragningav andra anslag inom huvudtiteln. De sammanlagda kostnaderna för domstolen under nästabudgetår beräknar jag till . Budgetramen för perioden /92-1993/94 harberäknats till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Arbetsdomstolen för /92anvisa ett ramanslag på . 1989/90 Utgift 1 818 000 1990/91 Anslag 1 409 000 1991/92Förslag 1 490 000 Statens förlikningsmannaexpedition är centralmyndighet för det statliga förlikningsväsendet. Expeditionen ansvarar vidareför statistiken över arbetsinställelser i riket. Förförlikningsmannaexpeditionen gäller förordningen (1988:653) med instruktionför statens förlikningsmannaexpedition. 1990/91 Beräknad ändring1991/92 Personal 3 - Anslag Förvaltningskostnader 845 000 + 81 000 (därav lönekostnader) (741 000) (+ 72 000) Ersättning till för likningsmän 564 000 - I 409000 +81 000 Iförlikningsmannaexpeditionens uppgifter ingår förutom att följa förhållandenapå arbetsmarknaden och medla i arbetstvister även att kontinuer- ligttillgodose behovet av nya förlikningsmän. Som ett led i denna strävan Prop.1990/91: 100 att rekrytera förlikningsmän har expeditionen dels inbjuditförliknings- Bil. 12 män till seminarier, dels i allt större utsträckningförordnat två särskilda förlikningsmän att tillsammans medla i uppkomnaarbetsmarknadstvister.