prop · GE0336 · 1990-12-31 00:00:00 — Den som yrkesmässigt hanterar ellerimporterar miljöfarliga blybatterier skall till lämnauppgifter om överlåten mängd sådana batterier. Erforderliga bestämmelser om uppgiftsskyldighelkan meddelas med stöd av lagen om kemiska produkter. Den uppgiftsskyldige skallbetala en avgift som motsvarar kostnaderna för, insamling, slutligtomhändertagande samt för informationskampanjer som är nödvändiga för atlförebygga skador på hälsan eller i miljön till följd av användningen avmiljöfarliga blybatterier. Avgiften skall betalas efter debitering från statensnaturvårdsverk. Betalningen bör uppbäras och redovisas av naturvårdsverket.Avgiftssystemet bör konstmeras så att det dels kan inbegripa framtidahanteringskostnader, dels fortlöpande kan justeras allteftersom de intemationellablypriserna förändras samt man får erfarenheter av kostnadsutvecklingen.Avgiften bör placeras i batterifonden hos . Batterifonden skaffdisponeras av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer för attbetala kostnader för information, insamling och slutligt omhändertagande.Frågan om ekonomisk ersättning för insamling och slutligt omhändertagandeskall vara avhängig kostnadernas storlek, i första hand i förhållande till delinternationella blypriset. Jagavser att efter ytterligare överläggningar bl. a. med företrädare för blybatteribranschenåterkomma lill regeringen med förslag om avgiftens storlek. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag lill lag om avgifter för miljöfarliga batterier. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen dels toreslårriksdagen atl 1. antaförslaget till lag om avgifter för miljöfarliga batterier, dels bereder tillfälle att la del av vad jag har anfört om 2. en övergång till alternativa batterier ochalternativa startsyslem (avsnitt 2.2.1), 3. insamling och omhändertagande av miljöfarligablybatterier (avsnitt 2.2.2), 4. behovei av informationskampanjer (avsnitt 2.2.3), 5. åtgärdsprogrammels finansiering (avsnitt 2.3). 5 Beslut Prop. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genompropositionen förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärdoch de ändamål som föredraganden har hemställt om. Hemställanom åtgärder för att minska miljöstörningarna från blybatterier vad beträffarinsamling, ansvar och lagstiftning. Naturvårdsverkethar arbetat med etl projekt i syfte att väsentligt ökainsamlingsgraden av ulljänta blybatterier och därvid också främja enmiljövänlig hantering av batterierna. Projektet har drivits i nära samarbetemed tillverkare, skrotbranschen, , Svenska kommunförbundet.Svenska Renhållningsverks-Föreningen m.fl. Mellan1.0 och 1.2 miljoner startbatterier för bilar, båtar m.m. förbmkas ilandet. Något från teknisk/ekonomisk eller från miljösynpunkt realistisktalternativ lill blybatterier finns inte och fömtses inte blitillgängligt . Blyinnehållel i batteriema har docksuccessivt minskat och utveckling pågår för att minska de potentiellt skadligaeffekterna av batteriernas syrainnehåll. Bilbatterier,truckbatterier och induslriballerier tillverkas i av i Tudor i . Den årliga förbmkningen i landet av startbatterier förfordon uppgår, som ovan nämnts, lill mer än 1 miljon enheter. Härav tillgodosesca från inhemsk produktion och återstående genom import. Antaletimportörer uppgår till ca 20. Dengenomsnittliga livslängden hos etl startbatteri är . Förbrukadebatterier insamlas av kommunerna och skrolhandeln och levereras tillBoliden Bergsöe i för behandling och återvinning av batteriemasblyinnehåll. I batteriframställningen kasserade batterier, liksom blyavfall iövrigt från batteritillverkningen, levereras av batterifabrikerna direkt tillBoliden Bergsöe. Det ur batteriema utvunna blyet levereras till heltövervägande del till batteritillverkarna i och övriga nordiska länder.Blyet i ett nytillverkat batteri består till av återvunnet bly. BolidenBergsöe är det enda återvinningsverket för blybatterier i , sedantidigare befintliga anläggningar i och lagts ned. Tidigaretog Bergsöe endast emot batterier, som tömts på sitt syrainnehåll. Detta är fortfarande praxis vid många ulomnordiska smältverk. tar emellertid Bergsöe emot batterierna med deras syrainnehåll. Syran binds under smältprocessen till järnslagg, som därefter exporteras till kontinenten. Medan återtagningen av förbmkadeindustribatterier torde vara i det Prop. 1990/91:36 närmaste hundraprocentig,ligger återtagningen av förbrukade startbatteri- Bilaga 1 er vid . Dettainnebär att mer än 400000 batterier innehållande ca blykommer på villovägar. På motsvarande sätt "försvinner" mellan 1500och batterisyra. Genomförda undersökningar indikerar att en betydandedel av de förbmkade batteriema hamnar på avfallsupplagen, där såväl bly- somsyrainnehållet kan vålla miljöproblem. Vissa blyföreningar är för levandeorganismer utomordentligt giftiga. Metallens reaktioner i ett avfallsupplag ärdåligt undersökta. i ett tillräckligt långt tidsperspektiv hamnar blyet såsmåningom i naturen. Därför bör blyinnehållet i avfallet begränsas så mycketsom möjligt. Det är också samhällsekonomiskt tveksamt atl stora mängder blyhamnar på avfallsupplagen. Iviss utsträckning torde batterierna finnas kvar hos konsumenten, i garage,lador, båthus etc. Av en genomförd sifoundersökning framgår all ca800000 batterier "förvaras" på della sätt. Undersenare år har blyprisema sjunkit. har kostnaderna för behandling ochåtervinning stigit, bl.a. lill följd av åtgärder till skydd för arbetsmiljö ochyttre miljö. Strängare föreskrifter, som av samma skäl reglerar hantering ochtransporter av förbmkade batterier, har vidare ökat kostnaderna för insamlingenav batteriema. Vid återvinningen utvunna metallvärden kan numera nätt och jämntbalansera den totala kostnaden i ålervinningskedjan. Densvenska batleribranschen, företrädd av och samt Bergsöe, isin egenskap av återvinningsförelag för blybatterier, har förklarat sig bereddaatt vidta, respektive stödja åtgärder för finansiering av en effektivareinsamling av förbrukade startbatterier. Iflertalet länder i västvärlden går insamlingen till på likartat sätt som i Sverige.Det är svårt alt få tillförlitliga uppgifter om insamlingsgraden, men grovt kankonstaleras att insamlingsgraden i är högre än i och , menlägre än i och i flertalet andra . Ett tydligt samband kanspåras mellan insamlingsgrad och befolkningstäthet och urbanisering. Det ärsåledes inle förvånande att insamlingsgraden är lägst i länder som ochNorge med gles befolkningsstruktur och långa avstånd. Genomgåendekan också konstateras dels att insamlingsgraden sjunkit relativt kraftigt i ulomnordiskaländer parallellt med de fallande blypriserna , dels atl sekundärsmäUverkenunder haft stora lönsamhetsproblem. I uppges insamlingen hasjunkit från till och ett antal sekundärsmältverk har lagts ned.Inom EG överväger sekundärindustrin att begära stödåtgärder, inklusiveexportförbud för förbmkade startbatterier. Påfå ställen har införts pant- eller avgiftssystem. 1 finns dock ett pantsyslem infört, som administreras av batteritillverkare och smältindustri och i planerar samma branscher ett pantsy- 14 slem.I studeras fömtsättningama avgifts-och/eller pant- Prop.1990/91:36 syslem. Även i och övervägs nu framtida former förbatteri- Bilaga 1 insamling. arbetar ocksåmed dessa frågor. Omständigheter,som påverkar insamlingsgraden Någraundersökningar, som medger säkra slutsatser om vilka faktorer som är mestavgörande för en hög insamlingsgrad, finns inle. Nedan följer några faktorersom påverkar insamlingsgraden. a)Miljömedvetande hos konsumenten Detgenerellt starkt ökade miljömedvetandet i samhället gör atl det finnsförståelse för nödvändigheten av specifika åtgärder för atl skydda miljön. Belydelsenav återvinning, både från miljö- och resurssynpunkt har också gått in i allmänhetensmedvetande. Delta allmänna medvetande måste dock aktiveras med information ommiljöeffekterna av all förbrukade startbatterier hamnar på fel ställe, om denför närvarande låga insamlingsgraden (resurshushållning) och om var man skalämna sitt batteri. b)Tillgängligheten av mottagnlngsställen Delär viktigt att del är lätt för konsumenten atl lämna tillbaka sitt batteri och atlhan vet var det finns inlämningsställen. Naturliga inlämningsställen ärbilverkstäder, bensinstationer och övriga försäljningsställen för startbatterier,liksom den lokale skrothandlaren. c)Ändamålsenliga insamlings- och transportregler Blybatterierklassas som miljöfarligt avfall. (Se allmänna råd 1985:7,punkt 8.3.8.). Kommunerna har därför monopol på insamling och transport avblybatterier. Enligt förordningen om miljöfarligt avfall behövs ocksålänsstyrelsernas tillstånd för alt transportera blybatterier. Dessa reglerupplevs av skrotbranschen som onödiga och betungande. d)Sjunkande blyskrotpriser Av detta följer också alt skrotprisel är lågt. Del är inte längre tillräckligt lönsamt att samla in batterier och återvinna blyet ur dem, vilket får till följd atl insamlingsgraden sjunker. Exportförbudet, tillsammans med återvinningsföretagets monopolställ ning, kan också bidra till att hålla blyskrotpriserna nere. e) Ekonomiskt incitament Prop. Såsomtidigare nämnts finns, respektive övervägs i några länder ett pant- ""ägasystem för startbatterier. Systemet bygger på del incitament all återlämna batterier,som ligger i återbetalningen av panten. Ett sådanl system har dock fleranackdelar jämfört med ett system med en miljöavgift, som föreslås nedan. Ett pantsyslemkräver en betydande administration. Om ett pantsystem för bilbatterier infördesskulle dubbel avräkning/redovisning behöva ske i ett flertal led. Antaletförsäljningsställen uppgår till ca 6000. Enpant måste vidare sällas lill etl relativt högt belopp för att den också skallkunna finansiera (intäkter för ej återlämnade batterier saml räntor) återvinningen.Ett högt pantbelopp skapar emellertid risk för tillgrepp av insamlade batterieroch andra ogentligheler och kräver speciella övervaknings- ochkontrollåtgärder, som i sin tur ökar administrationskostnaderna. Den långaomloppstiden för bilbatterier, , tunnar ul den incilamenleffekl, sompanten avses vara. del av de batterier som lämnas in eller uppkommer i olika verksamheterkastas med annat grovavfall och hamnar på avfallsupplagen. Dettaär en följd av att skrotbranschen inte finner det tillräckligt lönsamt attsamla in batterierna. Ett pantsyslem ger konsumenten ett incitament att lämnatillbaka sitt förbrukade batteri, men löser i första hand inte problemet medden dåliga lönsamheten i insamlingsledet. Ettsystem med en miljöavgift kan på ett effektivare sätt finansiera insamlingen avbatterier. Ökad lönsamhet i insamlingsledet, informationsinsatser ochtillräcklig tillgång på inlämningsställen bör kunna bidra till all ökaåtervinningen av blybatterier väsentligt. Enytterligare omständighet, som kan anses tala för att pröva vägen med enmiljöavgift, är att man för småbatlerier just infört ett system med avgift ochutan pant, där man gentemot konsumenten i stället satsar på information ochmiljömedvetande. Det kan vara naturligt atl pröva samma princip även förstartbatterierna. Del är också angelägel alt samordna informationenbeträffande småbatlerier och bilbatterier och önskvärt all systemen förkonsumenten är likartade. förslag till åtgärder Miljöfarligt avfall Förbrukadeblybatterier bör även klassas som miljöfarligt avfall. Orsaken tilldetta är batteriernas innehåll av svavelsyra och blyslam som vid felaktighantering kan vålla problem i avfallshanteringen och i miljön. Nuvarandeinsamling av förbrukade startbatterier sker väsentligen genom den svenska skrolbranschens försorg. Inom skrolbranschen finns långvarig erfarenhet av insamling och hantering. Investeringar har genomförts i en 16 successiv anpassning lillmiljökraven vad beträffar lagring och transport Prop. 1990/91:36 avstartbatterier. Härigenom har emellertid också insamlings- och Irans- Bilaga 1portkostnaderna ökat. Vid de ersättningsnivåer, som följer av de låga metallpriserna,är insamlingsverksamheten knappast lönsam. Skrotbranschen har förklarat sigvillig atl åstadkomma en väsentligt högre insamlingsgrad om en rimligersättningsnivå garanteras och om i övrigt förutsättningar skapas för enrationell hantering. Del kommunala monopolet och del särskilda lillslåndskravetför transport av förbrukade batterier försvårar enligl skrolbranschenytterligare en rationell hantering av batterierna. har iolika sammanhang föreslagit att föreskrifterna om iransporttillstånd enligt 7§ förordningen om miljöfariigt avfall upphävs. Kommunförbundethar uttalat, atl man inle har någon erinran mol atl insamlingen av förbrukadestartbatterier även handhas av skrotbranschen, under förutsättningatt kommunerna befrias från det formella ansvaret för insamlingen. SvenskaRenhållningsverks-Föreningen har å sin sida framhållit, att man av principieffaskäl ej vill tillstyrka att startbatterier undantages från det kommunala insamlingsmonopolel.Svenska Renhållningsverks-Föreningen vill dock inte motsätta sig ett genomförandeav ett sådant förslag. Naturvårdsverketföreslår all det kommunala monopolet slopas för blybatterier genom en ändringi 4 § renhållningsförordningen (1979:904). Enligtnuvarande bestämmelser i förordningen om miljöfarligt avfall, krävs särskilttillstånd för transport av förbrukade blybatterier. Transport av förbrukadeblybatterier regleras även i statens räddningsverks anvisningar beträffandefarligt gods. Det är önskvärt, alt berörda transportföreskrifter koncentrerastill en författning. anser att de anvisningar, som meddelatsav är tillfyllest även från miljösynpunkt. Kravet på särskilttransporttillstånd enligt 7 § förordningen om miljöfarligt avfall bör därförkunna utgå. Naturvårdsverketföreslår all en särskild avgift tas ut på alla startbatterier som importeraseller tillverkas i landet för förbrukning här. Avgiften föreslås finansiera enökad ersättning till de förelag som tar emot, förvarar och transporterarbatterier för slutligt omhändertagande. Avgiften ger också, eftersomlönsamheten förbättras, skrolbranschen möjlighet att ytterligare investera imiljöskydd, t.ex. genom inköp av syrafasta containrar för insamling ochtransport av batterier. En mindre del av avgiften föreslås finansieraadministrationen av systemet samt läcka kostnaderna för därtill hörandeinformationskampanjer. Systemet föreslås administreras av ett särskilt bolag . Intäkter på i storieksordningen20 bör, under nuvaran de omständigheter, kunna täcka kostnaderna för det föreslagna systemet. Något mer än 1 miljonbatterier kommer åriigen ut på den svenska mark- Prop. 1990/91:36 nåden. Detinnebär atl en avgift på i mnda tal per batteri skuffe Bilaga 1 kunnabli aktuell. Avgiftens storlek bör bestämmas genom avtal meffan regeringen och Returbatt.Den bör bl. a. regleras efter rådande världsmarknadspris på bly. Insamlingenbör så långt del är möjligt bära sig själv. Avgiftens storlek bestäms också avhur hög insamlingsnivå man vill uppnå. Avgiftenföreslås, som tidigare nämnts, att till största delen betalas ut som en extraersättning i insamlingsledet. Delta kan ske på så sätt att de företag (förnärvarande etl 20-tal, av vilka och lillsammanslevererar av batterierna) som levererar batterier lill ålervinningsförelagetfår ett kostnadsbidrag från de medel som kommer in via avgiften. Returbalt,som administrerar avgiften, kan betala ut detta kostnadsbidrag. Ålervinningsföretagetsleverantörer kan sedan i sin tur betala ul en högre ersättning tiff sinaunderleverantörer osv. Kostnadsbidragetsstorlek kan på olika sätt påverka prisbildningen på bly och blyskrol. Sådanafaktorer måste också beaktas när avgiftens storlek bestäms (se ovan). Huravgiften i detalj används kan bestämmas av Returbatt. anserdock att ersättningen för insamlingen bör differentieras regionalt. Högreersättning bör utgå för batterier insamlade i med hänsyn tilllängre transportavstånd till ålervinningsförelaget. Likaså bör en högre ersättningutgå för batterier insamlade i glesbygdsområden eftersom lönsamheten där ocksåär sämre. Annars finns risk alt endast "gräddan" av batteriernasamlas in, dvs. batterier från tätbefolkade områden och storstäder. Detföreslagna systemet innebär alt av alla förbrukade startbatterierbör kunna samlas in och återvinnas. Kravet på Returbatt bör vara att inom en Ivåårsperiodefter det att systemet trätt i kraft nå en kontinuerlig insamlingsnivåöverstigande . Ettpantsystem, som komplement till det föreslagna avgiftssystemet, bör utredas omdel visar sig all avgiftssystemet inte får avsedd effekt. Tyder insamlingsnivånett år efter atl avgiftssystemet trätt i kraft på att Returbatt inte klararkravet på en mer än en 90-proceniig återvinning bör ett pantsystem utredasomgående. Förall garantera en hög insamlingsgrad är det angelägel atl underlätta för konsumentenatl återlämna förbrukade startbatterier. Det är naturligt att återlämna detförbrukade batteriet vid köp av ett nytt batteri. Av tidigare omnämnda sifoundersökningframgår att flertalet förbrukare helst vill lämnatillbaka sitt förbmkade batteri där man köper ett nytt. Det bör Prop.1990/91:36 därför, liksom fallet är för de miljöfarliga småbatterierna,föreskrivas, att Bilaga 1 envar, som yrkesmässigt säljer startbatterier, ocksåär skyldig att ta emot och på lämpligt sätt förvara förbmkade startbatterier.Även batterier, som stått hemma hos allmänheten, kan på så sätt återlämnas föråtervinning. Det ingår därefter i skrotbranschens åtaganden, att ta emot batteriemafrån olika inlämningsställen eller biträda dessa vid fortsatt hantering för vidaretransport tiff slutligt omhändertagande. Naturvårdsverketfinner det angeläget, att blybatterier förses med återvinningssymbol. Dennasymbol bör om möjligt präglas i batlerikärlet. Märkningen bör även omfattauppgift om alt batterierna innehåller bly och syra. Batleritillverkama iSverige säger sig vara beredda att prägla en återvinningssymbol ibatterikärlet. En av de större importörerna uppger att det är fullt möjligt attmärka importerade batterier med någon form av klister-lapp med återvinningssymbolen.Delsamma bör kunna ske med batterier importerade i fordon, maskiner ellerbåtar. Någon notifiering skulle således inle behövas. Detär angeläget, att såväl landsomfattande som regionala informationskampanjergenomfördes för att upplysa allmänheten om blybatteriemas miljöfarlighet, omskyldigheten att återlämna förbmkade batterier, om insamlingsställen m.m.Informationskampanjerna behöver vara särskilt omfattande i ledningsskedet avdet nya systemets genomförande. Informationen bör därefter upprepas årligen.Den bör samordnas med motsvarande kampanjer för miljöfarliga småbatlerierför att ge konsumenten en samlad bild av hur olika typer av batterier skallhanteras. Informationskampanjerna bör bekostas ur miljöavgiften. Ettför ändamålet särskilt bildat bolag föreslås administrerasystemet samt svara för erforderliga informationskampanjer. Kravet på Reiurbattsverksamhet bör vara att från det att systemet trätt ikraft nå en kontinuerlig insamlingsnivå överstigande . IReturbatt bör ingå de branscher som berörs av förslaget dvs. batleri-tillverkare,batteriimportörer, skrotbranschen, återvinningsföretag m. fl. Insamlingsmål,miljöavgiftens storiek m.m. bör regleras i avtal mellan regeringen och Returbatt. Kontrollav insamlingsgrad Prop. Detär ur miljösynpunkt viktigt all kunna kontrollera, att insamlingen tlilgä 1hålles på en hög nivå. Man måste också kunna följa upp hur insamlingsgradenvarierar mellan tätbefolkade områden, medelbefolkade områden ochglesbygdsområden, som exempelvis större delen av . Föratt möjliggöra en uppföljning, bör tillverkare och importörer av blybatterierregistreras. Batteriproducenler och -importörer bör till Returbatt periodisktrapportera försäljningen av startbatterier i . Bergsöe, såsomslutlig mottagare av förbmkade batterier, bör lill Returbatt likaså årligenrapportera den från mottagna kvantiteten förbrukade startbatterier. Pågmndval härav rapporterar Returbatt insamlingsgraden till . finneratt återtagningen är otillfredsställande bör verket laupp frågan om erforderliga åtgärder med Returbatt. Desenaste årens låga blypriser och därav följande låga ersättningar förförbrukade startbatterier har medfört, att insamlingsgraden minskat. Fler ochfler batterier hamnar på avfallsupplagen. För att så snabbt som möjligt fåigång en effektiv insamling bör i ett inledningsskede medel ur bilskrotningsfondenkunna finansiera återtagningen. Bidragets storlek bör bestämmas medutgångspunkt från den miljöavgift som tas ul och bör utgå till dess att miljöavgiftenhelt kan finansiera återtagningen av batteriema. Medel ur bilskrotningsfondenbör i etl inledningsskede utgå även för administrationen av det föreslagnasystemet samt för de informationsinsatser som erfordras. 1) all en särskild förordning om blybatterier utfärdas 2) att blybatterier undantages vid tillämpning av renhållningsförordningen4 § genom tillägg lill nämnda paragraf 3) alt 7 § förordningen om miljöfarligt avfall upphäves eller, om dettainte kan ske i förevarande sammanhang, att blybatterier undantages i 7 § sammaförordning 4) att en instmktion utfärdas för avseende redovisning och kontrollav insamlingsgraden för blybatterier samt för bolagets verksamhet i övrigt. Sammanställning av remissyttrandena över statens Pop. 1990/91:36 naturvårdsverks hemställan om åtgärder för att e 2 minska miljöstörningarna från blybatterier vad beträffarinsamling, ansvar och lagstiftning 1 Förteckning av remissinstanser ,, generaltullslyrelsen, ,, arbetarskyddsstyrelsen, kemikalieinspektionen, kammarrätten iJönköping, i , ,. , ,, . , , , , , ,, Svenska Järn- och Metallskrothandlareförening-en,, , , , i , i , , Stiftelsen , har vissa invändningar mot förslaget. Det gäller framför alltkonkurrens- och marknadsaspekterna där vi anser att hänsyn måste tas tillSveriges internationella åtaganden då systemet för insamlingen ochåtervinningen utformas. Vissa punkter i förslaget kommenteras särskilt. : Verket har i sitt arbete med alt utveckla regler för transporterav farligt gods kommit i kontakt med frågor angående insamling och transport avkasserade bilbatterier. Verket anser det angeläget all effektiva former förinsamling av dessa skapas. Erfarenheten visar att verksamheten ärkostnadskänslig. Verket saknar dock underlag för all redovisa en ståndpunkt ifrågan om införande av pantsystem och praktiska och ekonomiska konsekvenser somföljer av de av föreslagna åtgärderna. anser sig inte ha anledning att närmare kommentera denföreslagna förordningstexten. Riksskatteverket:RSV begränsar sitt yttrande till att avse frågan om den föreslagna avgiften påblybatterier och avstyrker del framlagda förslaget. RSV anser att denföreslagna pålagan är all anse som en skall som kräver lagreglering. Införs ensådan skatt bör beskaltningsförfarandel direkt anknytas till vad som gällerifråga om andra punktskatter. Konsumentverket:Verket ser i huvudsak positivt på de förslag som redovisas i hemställan från om olika åtgärder för all öka 21 insamlingsgradenav blybatterier och för att främja en miljövänlig hanle- Prop. 1990/91: 36ring av blybatterier. anser dock all ett pantsyslem san- Bilaga 2 nolikl blir nödvändigt för atl uppnå den uppsatta insamlingsgraden. Verketförordar därför att frågan om ett pantsystem för blybatterier utreds. Arbetarskyddsstyrelsen:Arbelarskyddsslyrelsen konstaterar atl förslag bara indirektberör arbetsmiljön. Styrelsen har i en tidigare remiss från naturvårdsverketanfört att något behov av översyn av de arbelsmiljöregler som berörinsamlingen av uttjänta blybatterier knappast finns. Styrelsens föreskrifter ombly (AFS 1984:12) gäller i den omfattning som framgår av föreskrifterna. Vissapparatur såsom syrafasta containrar för syrafyllda batterier torde erfordravarselmärkning och skötselinslruktioner enligt styrelsens kungörelse omfarliga ämnen (AFS 1985:17). Kemikalieinspektionen:Kemi tillstyrker hemställan.