prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Enviktig fömtsättning för att konjunkturen skall kunna vända är den nedväxling avpriser och löner som sker, vilket hänger samman med att efterfrågan iekonomin viker snabbt. Genom att stebiliseringsavtelets principer accepteratspå större delen av den svenska arbetsmarknaden, motverkas kostnadsökningar ochinflationsförväntningama dämpas. Till dette kommer att finansieringen avskattereformen inte längre drar upp konsumentprisema och att oljeprisema liggerbetydligt lägre än i höstes. Därigenom bör det vara möjligt att reducerainflationstakten till en årstakt av . Äveni ett längre perspektiv finns goda möjligheter att hålla nere pris-ochlönestegringstakten. Om den skyddade sektoms expansion hålls tillbaka, undviksen överhettning av ekonomin. Kostnadstrycket begränsas av en förvänted snabbareproduktivitetstillväxt. Skattereformen bör dämpa de nominella lönekraven.Stebiliseringsavtelet bör också ge långsiktigt positiva effekter på den svenskalönebildningsprocessen. Oljeprisfalletoch den svaga importen har medfört att handelsbalansen utvecklatsbättre än väntet. Sannolikt kommer överskottet att växa något Prop. 1990/91:150både 1991 och 1992. Därigenom motverkas försämringen av bytesbalan- Bilaga1:1.1 sen, som också påverkas gynnsamt av att fastighetsköpen utomlandsminskar. Räntebördan på dessa köp blir då inte lika betungande som annarsskulle varit fallet. En viss ökning av underskottet i bytesbalansen verkar dockofrånkomlig, eftersom det ackumulerade bytesbalansunderskottet fortfarandegenererar ökade räntebetelningar. Denna växande räntebörda kommer också attinverka negativt på bytesbalansen under de därpå följande åren. Eftersomhandelsbalansen fortsätter att förbättras, kan ändå underskottet ibytesbalansen krympa. Den intemationella konjunkturen försämrades ochsärskilt det siste kvartelet blev mycket svagt. Nedgången hängde delvis sammanmed de höga oljeprisema och den oro som följde av krisen vid Persiska viken.Avmattningen var speciellt markerad i Förente stetema, ochStorbritannien, men även ett flertel kontinenteleuropeiska länder som Frankrikeoch Itelien fick känna av nedgången. Aktiviteten i och höllsdäremot väl uppe. Inflationen i OECD-området steg under senare delen av 1990när det höjda. oljepriset började slå igenom i konsumentledet. Utsiktema har ljusnat, efter att krigetvid tegit slut och oljeprisema eteblerats på en lägre nivå än ihöstes. Realinkomstema i OECD-området sterks som investeringsviljaoch konsumtionsbenägenhet stimuleras. Dessutom underlättes en konjunktumppgångav att företegen inte byggt upp stora lager. Därigenom kommer produktionensnabbt igång när efterfrågan börjar stiga. Tabell 1:2 Internationella förutsättningar 1989 1990 1991 1992 BNP i , % 3,3 2,4 1 2 3/4 Konsumentpriser i 4,4 4,9 41/2 4 (KPI årsgenomsnitt), % Råoljepris, dollar per fat 18,2 23,6 18 20 Dollarkurs i kr. 6,45 5,91 6,07 6,19 Källor: och fmansdepartementet. I de anglosaxiska ländema kan en vändpunkt komma relativtsnart. Uppgången sker dock från en mycket låg nivå. I både Förente stetema ochStorbritannien stimuleras ekonomiema av en penningpolitik som getts en mindrerestriktiv inriktning. Amerikansk industri gynnas också av en mycketkonkurrenskraftig valutakurs, som möjliggör för företegen att öka sina andelar,både på export- och hemmamarkanden. Den japanska ekonomin väntes fortsatte att expandera underbåde 1991 och 1992, om än i något lugnare takt . Även för denöverhet-tede tyska ekonomin fömtses en dämpning. Penningpolitiken är där stram och inflationsbekämpningen prioriteras. Finanspolitiken har skärpts Prop.1990/91:150 genom att de oväntet höga kostnadema för återföreningen drivitfram Bilaga 1:1.1 skattehöjningar. För Kontinenteleuropa i övrigt fömtses en måttlig försterkning av tillväxten näste år jämfört med . Detsammagäller , där lågkonjunkturen i når sitt bottenläge . Hotenmot en intemationell uppgång är flera. Ett sådant utgörs av den tyskaåterföreningen, som kan komma att visa sig dyrare och mer mödosam än beräknat.Risken finns att penningpolitiken stramas åt ytterligare i , vilketskulle tvinga övriga EMS-länder att följa med i ränteuppgången. Avmattningen iKontinenteleuropa skulle då fördjupas och förlängas. Ett annat osäkerhetsmomentgäller situationen och utvecklingen i . Detkan emellertid inte uteslutes att den intemationella ekonomiska aktivitetenblir högre framöver än vad som här angivits. Framför allt kan de positivaeffektema av de lägre oljeprisema och av att är över haunderskattes. Detsamma gäller effektema av den pågående integrationsprocesseninom EG. Efterde mycket snabba löneökningama på nästan 10 1/för ekonomin igenomsnitt, håller nu bilden på att ändras radikalt. Rehnberg-kommissionensförslag till stebiliseringsavtel har accepeterats på större delen avarbetsmarknaden. Därigenom kan den svenska lönestegringstakten och1992 bli lägre än i omvärlden. Enstrikt tillämpning av stebiliseringsavtelet innebär att timförtjänsten ökar medca mellan årsgenomsnitten och med ca 3 1/mellan 1991och 1992. Under loppet av 1991 stiger timlönema med endast ca 2 1/, även närman tegit hänsyn till effekten av de två extra semesterdagama för vissa gmpper.Det sterkt försämrade arbetsmarknadsläget, de fallande vinstema i näringslivetoch åtstranmingar inom den offentliga sektom verkar återhållande på denominella löneökningama. Tabell 1:3 Löner och priser dec.-dec., exkl. skatteref. dec.-dec, inkl. skatteref. årsgenomsnitt, exkl. skatteref. årsgenomsnitt, inkl. skatteref. Källor: , ochfmansdepartementet. Även för konsumentprisemahar ett omslag skett. De ökade under loppet av 1990 med 10,. Skattereformenoch andra indirekte skattehöjningar bidrog med och de höjdaoljeprisema med drygt 1/. Den underliggande inflationstakten kansåledes uppskattes till . Under loppet av 1991beräknas konsumentprisema stiga med knappt 8 1/, där skattereformen svararför ca 3 1/. Denna effekt har redan slagit igenom i mätningama.Under resten av året ( ) väntes prisema endast öka med ca 21/. De lägre löneökningama och oljeprisema får en återhållande inverkan.Dessutom medför det svaga efterfrågeläget i ekonomin att företegen blir extraförsiktiga i sin prissättning. Under loppet av 1992 beräknas inflationstaktentill endast , trots att företegen väntes försterka sina vinstmarginalernågot. En bidragande orsak är att effekten på av dentillfälliga höjningen av mervärdeskatten faller bort . 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Underförra året steg BNP med endast 0,enligt nationalräkenskaperna. Det Qärdekvartelet blev betydligt sämre än väntet med bl.a. kraftiga fall förnäringslivets investeringar och för den private konsumtionen. Aktivitetsnivån islutet av 1990 var mycket låg, vilket påverkar beräkningama över BNP:sutveckling mellan årsgenomsnitten . Den totela produktionenkan därför komma att falla något, trots att utvecklingen under loppet av 1991snarast ser något bättre ut än tidigare i och med att nu är överoch att antegandet över oljeprisema justerats ned betydligt. Diagram 1:1 BNP och produktivitetsutveckling Procentuell förändring från föregående år 19B1 1983 1985 1987 1989 1991 Under1992 väntes BNP åter öka, till följd av att industrin går bättre och att denprivate konsumtionen fortsätter att stiga. Däremot väntes bostedsinvesteringamafalla och den offentliga konsumtionen växa mycket långsamt. Hushållens realinkomsterökade med . Bakom uppgången låg de kraftiga nominellalönestegringama, sysselsättningsexpansionen och en del tillfälliga faktorer.Eftersom den private konsumtionen föll med 0,, förbättrades sparkvoten -enligt nationalräkenskapema - med . Långsammare löneökningaroch en vikande sysselsättning begränsar disponibelinkomstema under 1991.Skattereformen får dock en motsatt inverkan. Att det tillfälliga sparandetupphört och återbetelningama tidigarelagts ger dessutom ett extra tillskotttill hushållens köpkraft. Sannolikt kommer den private konsumtionen att stigamed åtminstone . De disponibla inkomstemaväntes stiga 1992. Dämtöver ger återbetelning av det tillfälligasparandet ett tillskott till köpkraften på ca 1/. Konsumtionen kan då kommaatt öka i ungefär samma takt som . Sparandet är emellertid mycketsvårbedömt, både , beroende på det nya skattesystemet ochtillfälliga effekter som påverkar hushållens ekonomi. Den underliggandesparkvoten beräknas förbättras med 2 1/sammanlagt underprognosperioden. 1990/91:150 Bilaga1:1.1 -0,2 -0,3 -0,5 -0,3 -1,8 -1,9 -1,4 -0,6 Förändring i procent av föregående års BNP. Källor: , och fmansdepartementet. Denoffentliga konsumtionen steg med 1990. Bakom den relativt kraftigauppgången låg bl.a. omfattande stetliga inköp. Den stetliga expansionen är dockav tillfällig karakter och förväntes en nedgång, också beroende påde besparingar som successivt genomförs. Även näste år faller sannoliktvolymen. För kommunemas del bromsas gradvis expansionstakten. I det ekonomiskaklimat som råder är utrymmet för nya satsningar ytterst begränsat ochomprövningar sker av befintlig verksamhet. Efterde senaste årens expansion föll bruttoinvesteringarna Prop.1990/91:150 med . Näringslivets tillbakagång berodde till stor del påett Bilaga 1:1.1 omslag för industrinvesteringama, medan bostedsbyggandetexpanderade. En kraftig neddragning skedde av de kommunala investeringama. Förbåde 1991 och 1992 fömtses en fortsatt minskning av de totelabmttoinvesteringaraa med respektive ca 1 1/. Ett relativtkraftigt fall för industriinvesteringama försterker nedgången , medanbostedsbyggandet hålls uppe till följd av den höga igångsättningen av nyabosteder . bedöms däremot bostedsbyggandetfalla kraftigt, medan nedgången i industriinvesteringama gradvis bromsas upp. Enuppbyggnad av lagren inom industrin och detelj handeln ägde mm i slutet avförra året. 1111 stor del skedde dette ofrivilligt och en avveckling av dealltför stora lagren kan väntes under främst 1991, men i någon mån också under1992. Lageromslaget ger ett kraftigt negativt bidrag till BNP och ettpositivt bidrag näste år. Trotsen väsentlig avmattning växte världsmarknaden för bearbetedevaror med 1990. Svensk export av dessa varor steg endast med knappt 1 %.De stora marknadsandelsförlustema berodde bl.a. på effekter av tidigarerelativprishöjningar och en oförmånlig vamsam-mansättning. Andelsförlustemabegränsades dock av att företegen inte lät kostnadshöjningama slåigenom fullt ut på prisema, utan i stället lät vinstmarginalema krympa.Dämtöver försämrades råvamex-porten, inte minst för den viktiga pappersmassan. Denintemationella avmattningen gör att marknadstillväxten för svenska varor dämpasbetydligt . Eftersom relativprisema väntes fortsatte att sjunka bör dockandelsförlustema kunna begränsas. Trots dette blir exporten så gott somoförändrad eftersom varu- och ländersammansätt-ningen också är oförmånlig.När dessutom hemmamarknaden är svag blir det svårt att förhindra ett fortsattfall i industriproduktionen, mätt som förändring mellan årsgenomsnitten för1990 och 1991. En vändpunkt i industrikonjunkturen kan dock fömtses . ger den sterkare intemationella konjunkturen draghjälp åtsvensk export. Tillsammans med förbättrade relativpriser väntes dette leda ökning av vamexporten på . Tabell1:5 Bidrag till BNP-tillväxten Procent av föregående års BNP Privat konsumtion offentlig konsumtion -0,2 0,5 2,2 0,5 -1,7 -0,4 0,1 0,2 -0,4 -0,6 0,1 -0,3 0,4 0,2 -0,2 P.g.a. avrundning summerar inte alltid delarna tilltotalen Källor: och Importtillväxtenavtog markant , beroende på avmattningen i importtunga delar iekonomin som näringslivets investeringar och privat konsumtion. Speciellt underfjärde kvartelet skedde en markant försvagning då importvolymen föll kraftigt.Under 1991 väntes efterfrågan på importvaror vara fortsatt dämpad eftersom denekonomiska aktiviteten är låg. Inte sker en återhämtning i importefterfrågan,främst p.g.a. stigande export och maskininvesteringar. Sammanfattningsvis kankonsteteras att en nedgång i faste investeringar och lager gör att BNP troligenminskar något . Konsumtionen stiger inte tillräckligt mycket för att kompenseraför investeringsnedgången. Näste års tillväxt bärs upp av bidragen från privatkonsumtion, lager och nettoexport. 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Handelsbalansengav ett överskott på nästan , vilket var ca 1 miljardkr. bättre än 1989. Den överraskande positiva utvecklingen berodde främst påden svaga importen. och näste år bidrar den lägre oljenotan till attytterligare förbättra saldot. Diagram1:2 Handels- och bytesbalans Procentandel av BNP 1970 1974 1978 1982 1986 1990 Bytesbalansenhar kraftigt försvagats genom att underskotten för resevalutaoch räntenetto vuxit. Takten i försämringen för dessa poster väntes bromsas uppframöver. Fastighetsinvesteringama utomlands kan antes dämpas markant framöver.Konjunkturen har försänu-ats och fastighetsprisema utvecklats ogynnsamt.Därigenom begränsas utlandsupplåningen och den därav genererade räntebelastningen.Dessutom ökar de återinvesterade vinstmedlen, som inkluderas i bytesbalansen. Dessa positiva faktorer kan dock inte förhindraatt underskottet i bytesbalansen fortsätter att växa, till drygt Prop.1990/91:150 av BNP 1992, främst p.g.a. att det ackumulerade bytesbalansunder- Bilaga 1:1.1 skottet fortfarande leder till stora räntebetelningar. Disponibel inkomst (%) Sparkvot (nivå, %) -4,6 -0,3 Industriproduktion (%) -2,8 -2,8 Relativ enhetsarbetskostnad (%) -2,3 Arbetslöshet (nivå, %) Handelsbalans (mdr. Bytesbalans (mdr. -20,6 -33,3 -43,4 -47,4 (% av BNP) -1,7 -2,5 -3,0 -3,2 Källor:Statistiska centralbyrån, samt fmansdepartementet Överhettningenpå arbetsmarknaden avtog gradvis . Antelet lediga platser hosarbetsförmedlingama minskade i allt snabbare takt och varslen ökade kraftigtmot slutet av året. Den vikande efterfrågan resulterade under vintem i ensuccessivt växande arbetslöshet som sysselsättningen stegnerade. För1990 i genomsnitt blev dock arbetslösheten så låg som 1,. Konjunkturavmattningenoch det växande antelet varsel tyder på att arbetslösheten kommer att fortsatteatt stiga. fmns tecken på att utbudet av arbetskraft håller på attdämpas. Dessutom begränsas medelarbetstiden av de två extra semesterdagama förvissa gmpper och av minskad skiftgång, högre andel deltider m.m. En viktigfråga för bedömningen är vad som händer med produktiviteten, som påverkas avden takt i vilken arbetsgivama gör sig av med arbetskraft. Sannolikt kommerproduktiviteten gradvis att stiga framöver, från den nedgång på 0,somuppmättes . Lågkonjunkturen skapar incitement hos företeg ochorganisationer att rationalisera och trimma verksamheten. Prognosen bygger påatt produktiviteten totelt i ekonomin ökar med 0,1991 och 1,1992. Tilldessa underliggande tendenser skall fogas effektema av de särskilda arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som regeringen aviserat , dels i budgetpropositionen,dels . Totalt motsvarar åtgärdema insatser på 1,av arbetsstyrkan1992. Mätt som årsgenomsnitt väntes arbetslösheten med dessa fömtsättningar uppgåtill 2,1991 och 2,1992. Detfinansiella sparandet i ekonomin har gradvis försämrats, vilket yttrat sig iett växande underskott i bytesbalansen. krympte den offentligasektoms överskott, huvudsakligen till följd av vikande inkomster. I företegssektom föll vinstema, vilket medförde att det finansiella sparandet minskade, trots vikande investeringar. Denna Prop.1990/91:150 försvagning motverkades dock delvis av den mycket sterka uppgångenför Bilaga 1:1.1 hushållen. Under1991 och 1992 väntes företegens underskott förbli i det närmaste oförändrat. Enytterligare försämring motverkas av den låga investeringsaktiviteten ochnäste år av något högre vinster. Hushållensfinansiella sparande blir i stort sett oförändrat 1991 för att sedan stiganågot näste år. Däremot väntes den offentliga sektoms finansiella sparandeurholkas beroende på automatiken i utgiftsökningama som skattebasemaväxer långsamt. Skattekvoten (skattemas andel av BNP) beräknas minska med 3procenthenheter , medan utgiftskvoten sjunker med knappt 1procentenhet. Resultetetav utvecklingen i de olika sektorerna blir att underskottet i bytesbalansenfortsätter att växa, om än i långsammare takt än vad som beräknades i denpreliminära nationalbudgeten. Miljarder kr., löpande priser -31,2 -55,1 -3,1 -82,9 -3,0 -83,1 6,2 -82,8 -20,6 -43,4 -47,4 -1,7 -2,5 -3,0 -3,2 Källor: , , statistiskacentralbyrån och fmansdepartementet Under1990 kännetecknades räntemarknaden av oro för den svaga ekonomiska utvecklingenoch osäkerhet över valutepolitiken. Det var främst ,januari-febmari och , som kraftiga valuteutflöden inträffademed åtföljande försvagning av kronan. Vid båda dessa tillfallen stramaderiksbanken åt penningpolitiken i syfte att stoppa valuteutflödet. Placeramareagerade positivt pä dette och på de åtgärder regeringen vidtog för attstebilisera ekonomin. Valuteströmmen vände och kunde successivtsänka räntenivån. Publiceringenav finansplanen gjorde att de svenska marknadsräntornahandlades ned som flertelet intemationella räntor föll. Valuteflödetvar fortsatt positivt och det var möjligt för att ytterligare lättepå penningpolitiken. och har dock räntenedgångenupphört. Dén nedväxling av löner och priser som stebiliseringsavtelet innebär,skapar dock fömtsättningar för en lägre räntedifferens mot uUandet underprognosperioden. Underde har en påteglig uppbromsning av utlåningen till främst hushållenskett. Försämrade avdragsmöjligheter för skuldräntor innebär att hushållenskostnader för lån ökat väsentligt. läggas den ökadeförsiktighet i uflåningen från banker och fmansbolag . 1990/91:150 somföljt i spåren av de kraftigt växande kreditförlustema . Bilaga1:1.1 Vissa finansbolag fick t.o.m. akute betelningssvårigheter. Kreditinstitutensrestriktivare utlåning torde i förste hand påverka småföretegens situation. 1.2 Kalkyler och analyser av den ekonomiska utvecklingenfram tiU 1995 reviderade nationalbudgeten redovisas kalkyler för denekonomiska utvecklingen i fram till 1990-telets mitt. Den ekonomiskautvecklingen beror i hög grad av lönebildningen ochproduktivitetsutvecklingen. Huvudkalkylen utgår från den prognos för svenskekonomi som presenterats i tidigare avsnitt. Löne- ochprisbildningen sker sedan i huvudsak enligt historiska beteendesamband, men inflationsförväntningamaantes gradvis komma att justeras ned. Därigenom sker en nedväxling av löner ochpriser. Det förtjänar dock att understrykas att anpassningsförloppet kan blibetydligt smärtsammare om inte löne- och prisökningstakten blir så låg som fömtsetts. Produktivitetsutvecklingenhar varit mycket svag i . I huvudkalkylen ökarproduktiviteten i näringslivet på ett sätt som ärrepresentetivt . Mycket tyder dock på att det ärmöjligt att uppnå en bättre produktivitetsutveckling och därmed en ännusnabbare tillväxt framöver. Ett scenario med en högre produktivitetsökningredovisas därför också. Denintemationella tillväxten kan bli god under förste hälften av 1990-telet. Den konkurrensutsattesektom bör därför kunna växa genom ökad export, om den inte hindras av en alltför expansiv inhemsk efterfrågan. Flerafaktorer telar för en tillväxt av den inhemska efterfrågan som är förenlig medsamhällsekonomisk balans. Hushållens nettosparande försämrades från 5,avdisponibel inkomst 1980 till som lägst -5,1988. Under de två senaste årenhar hushållens sparande;underskott minskat och 1990 beräknas de disponiblainkomsterna ha motsvarat den private konsumtionen. I de presenterade kalkylemafömtsätts att hushållens sparande förbättras . En beräknad godutveckling av de disponibla inkomstema medför dock att den private konsumtionenändå växer stebilt. Denoffentliga verksamheten väntes växa i mycket långsam takt. Kommunaltskattestopp gäller och åren därefter kommer en svagfinansiell stellning att motverka en expansion. Inom den stetligaverksamheten genomförs besparingsprogram. Det råder också en bred politiskenighet om att den offenfliga konsumtionens tillväxt måste begränsas. Åren1990-1995 beräknas därför den offentliga konsumtionen öka med i genomsnitt 0,4%per år. Eftersomden inhemska efterfrågetillväxten under början av 1990-telet blir begränsad samtidigtsom produktiviteten och arbetskraftsutbudet ökar Prop. relativt snabbt är detmöjligt att undvika en ny överhettning av ekonomin. Lönema beräknas liksom iprognosen att öka resp. 3,5%.Löneökningstakten påverkas sterkt av arbetsmarknadsläget. I huvudkalkylen ökararbetslösheten till som mest . minskar den gradvis.Lönema beräknas mot denna bakgmnd öka med 3,, 3,år1994 och 4,. Dei ett historiskt perspektiv låga telen fömtsätter att stebiliseringsavteletfår långsiktigt positiva effekter på den svenska lönebildningen i den meningenatt de s.k. löne-pris- och löne-lönespiralema inte driver upp de nominellanivåema på samma sätt som . Skattereformen bör också få en dämpande inverkanpå lönekraven. Inflationsförväntningama hålls vidare tillbaka av den ökadetrovärdighet som regimen med en fast växelkurs vunnit under det senaste året.De låga löneökningama medför i sin tur att uppgången i konsumentprisema efter1992 inte överstiger . Deåterhållna löneökningama ger tillsammans med en viss förbättring avproduktiviteten utrymme för företegen att öka vinsterna, men det svenskaexportpriset för bearbetede varor beräknas ändå stiga långsammare änvärldsmarknadspriset under samtliga år i början av 1990-telet.Konjunktumppgången inleds 1992 med en exportökning. De högre vinstema samt ökatkapacitetsutnyttjande leder sedan till en uppgång i investeringama under 1993.Bland annat till följd av skattereformen beräknas dock bostedsinvesteringamaminska . Bruttoruitionalproduktenväxer med i genomsnitt 1,. Det är dock en storskillnad och åren därefter. När den exportleddakonjunkturen väl ter fart beräknas tillväxten uppgå till nästan 2'/% . Densterkare tillväxten får först påtegliga effekter påarbetsmarknaden. Mot slutet av perioden växer sysselsättningen markant, mensamtidigt ökar arbetskraftsutbudet snabbare . Arbetslöshetenminskar därför långsamt och motsvarar alltjämt omkring2'/av arbetskraften. Då har emellertid antegits att de särskildaarbetsmarknadspolitiska insatsema, som sammanlagt motsvarar 1,avarbetskraften, succesivt har avvecklats . Viden lägre efterfrågan på arbetskraft drabbas normalt i förste hand gmpper somredan har en svag stellning på arbetsmarknaden, t.ex. arbetshandikappade, äldreoch ungdomar med kort utbildning. Antelet ungdomar minskar dock under denärmaste åren, vilket kan minska deras problem på arbetsmarknaden. Urvälfärdssynpunkt är långtidsarbetslöshet den allvarligaste formen avarbetslöshet. Studier på t.ex. engelska date tyder också på att de som ärlångtidsarbetslösa har en obetydligt dämpande effekt på lönebildningen.Åtgärder inriktede mot att minska antelet långtidsarbetslösa är därför bådesocialt och ekonomiskt motiverade. Enligthuvudkalkylen försämras bruttosparandet , för att sedanåterhämte sig något. är dock bmttosparandet fortfarande mindre änbmttoinvesteringama och bytesbalansen uppvisar därför ett underskott. Tabell 1.8 Försörjningsbalansen och vissa nyckeltal1990-1995. 1990/91:150 Årlig procentuell förändring. -0,2 -0,3 -0,5 -0,3 -1,8 -1,9 -1,4 -0,6 KPI (årsgenomsnitt) ' Förändring i procent av föregående års BNP. ' Procent av arbetskraften. * Miljarder kr. ' Procent av BNP. Denoffentliga sektoms finansiella sparande har ökat under hela 1980-telet ochkulminerade när det motsvarade 5,av BNP. Sparandet försämras under denärmaste åren, för att sedan åter förbättras mot mitten av 1990-telet och 1995uppgå till av BNP, vilket motsvarar nivå. Skattekvoten, dvs.skatter och avgifter som andel av BNP, beräknas minska från 56,av BNP 1990till 53,1995. Produktiviteteni näringslivet ökar i huvudkalkylen med i genomsnitt ca 1,mellan 1990och 1995. Det fmns dock möjligheter att uppnå en högre produktivitetstillväxtunder 1990-telet. Investeringama har stigit snabbt under andra hälften av1980-telet. har ett antel stmkturreformer genomförts i den svenskaekonomin och skattesystemet har lagts om i produktivitetsbefrämjande riktning.Till dette kommer den ökade konkurrensen som den närmare integrationen i Europatorde innebära.