prop · GE0337 · 1990-12-31 00:00:00 — Slopandet av reduceringsreglema göratt skillnaden i skattebelastning meffan egen regi å ena sidan och upphandlingå den andra sidan annars skulle innebära ett allvariigt hot mot främst demindre byggföretagen och bygghantverkama som i stor utsträckning har sinverksamhet inriktad mot de stora ej skattskyldiga fastighetsägama. Enkommuns ianspråktagande av egna varor eller tjänster för eget behov räknas intesom uttag enligt punkt 2 av anvisningama till 2 § ML. Det innebär att kommunemainte omfattas av den ovan angivna uttagsbeskattningen. Med hänsyn tiff den genereffaavdragsrätl för ingående mervärdeskatt som kommunerna medges fr.o.m. den 1januari 1991, finns det i huvudsak inte heller något behov art avkonkurrensneutralitetsskäl inordna den kommunala fastighetsförvaffningen underuttagsbeskattningen. Detförekommer emellertid i viss utsträckning att kommuner äger och förvaltarhyresfastigheter för bostadsändamål. Genom att de generella inskränkningar iavdragsrätten som anges i 18§ ML också gäller den kommunala avdragsrätten enligt18 a § ML kommer ingående mervärdeskatt som belöper på stadigvarande bostadinte att vara avdragsgill för kommunen. På detta område kan såledesmervärdeskatten få en konkur-renssnedvridande effekt. Denna effekt bör enligtmin mening undanröjas. Uttagsbeskattningen bör således omfatta även en kommuns ianspråktagandeför eget behov av sådana tjänster som avses i första stycket O av punkt 2 av anvisningamatill 2 § under fömtsättning att arbetena avser stadigvarande bostad. Även idetta fall bör uttagsbeskattning ske endast om de nedlagda lönekostnadema inkl.avgifter för beskattningsåret överstiger . Detaktuella förslaget innebär ändringar i punkt 2 av anvisningama till 2 § ML.Detta förslag och förslaget under mbriken kommunalförbund har diskuterats medföreträdare för och . Mittförslag: Statsbidrag enligt lagen (1990:578) om särskilt bidrag till kommunerskall afftid utgå när en kommun lämnar bidrag effer annan ersättning till ettkommunalförbund, om den verksamhet förbundet bedriver inte medförskattskyldighet till mervärdeskatt. Skälenför mitt förslag: Den nya ordningen med en generell avdragsrätt för kommunemaomfattar inte den del av den kommunala verksamheten som handhas avkommunalförbund. Som skäl härför angavs i prop. 1989/90:111 om reformeradmervärdeskatt ni. m. att kommunalförbund i flertalet fall används för ändamåldär skattskyldighet och därmed också avdragsrätt redan föreligger enligt deallmänna bestämmelserna i . Jag har erfarit att kommunalförbund i vissafall används för att handha kommunala angelägenheter där verksamheten intemedför skattskyldighet till mervärdeskatt och inte heller omfattas av lagen omsärskilt bidrag till kommuner. Föratt inte de kommuner som av olika skäl väljer att sluta sig samman handha kommunala angelägenheter skall missgynnas gentemotkommuner som väljer att bedriva motsvarande verksamhet i egen regi, bör enligtmin mening statsbidrag enligt lagen om särskilt bidrag tiff kommuner afftidutgå i de fall en kommun lämnar bidrag eller annan ersättning till ettkommunalförbund. Statsbidrag bör således i dessa fall utgå även om förbundetinte bedriver verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg ellerutbildning. Däremot bör statsbidrag inte utgå om den verksamhetkommunalförbundet bedriver medför skattskyldighet enligt de allmänna bestämmelsemai lagen om mervärdeskatt. Förslagetföranleder ändringar i 1 § lagen (1990:578) om särskilt statsbidrag tiffkommuner. Mitt förslag: Enfelaktig hänvisning i lagen om mervärdeskatt till vissa begrepp ikommunalskattelagen ändras. Skälen för mitt förslag: 1samband med ändringarna i kommunalskattelagen (1928:370) beträffandeinkomstslagen uppmärksammades inte att detta berörde också en följdändring ilagen om mervärdeskatt. I 73 § ML anges att vissa belopp skall räknas somdriftkostnad vid beräkning av inkomst av rörelse eller fastighet enligtkommunalskattelagen. Bestämmelsen skall fr.o.m. avseinkomst av näringsverksamhet enligt kommunalskattelagen eller kapital enligtlagen om statlig inkomstskatt. 3Omsättningsskatt på vissa värdepapper Mittförslag: Två felaktiga hänvisningar i lagen om omsättningsskatt på vissavärdepapper ändras. Skälenför mitt förslag: I samband med de omfattande ändringama i bl.a. lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, , uppmärksammades inte att detta ocksåberörde en följdändring i lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissavärdepapper. I 7 § hänvisas till 2 § 4 mom. nionde stycket SIL. Hänvisningenskall fr.o.m. i stället ske tiff tionde stycket. 15§ tredje stycket lagen om skatt på omsättning av vissa värdepapper har felaktigthänvisats till 13 § samma lag. Hänvisningen skall avse 12 § lagen. Denfelaktiga hänvisningen beror på ett redaktionellt förbiseende vid ändring i 5§ (prop. 1987/88:156, SkU37, rskr. 336, SFS 1988:781). Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1988:328) om vägtrafikskatt på utländskafordon, 2. lag om ändring i lagen (1990:576) om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 3. lag om ändring i lagen (1990:578) om särskilt bidrag till kommuner, 4. lag om ändring i lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper. Deföreslagna ändringarna är av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande enligt minmening skulle sakna betydelse. Yttrande från lagrådet behöver därför inteinhämtas. Jag hemställer attregeringen föreslår att anta förslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram.