prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Förändring Ökning (-I-) Minskning(-) X]BostadsdepartementetInvesteringsbidrag för bostadsbyggande, förslagsanslag 5 500 000 Summa 5 500 000 150 5 300 000 5 300 000 200 000 200 000 165 000 370 000 -1--t- 165 000 370 000 150 150 150 150 -1--f -H -1- Näringspolitisk myndighet: Förvaltningskostnader,förslagsanslag : Utredningar m.m. och information, reservationsanslag Särskildaawecki ingskostnader, förslagsanslag Statens industriverk:Förvaltningskostnader, förslagsanslag : Utredningsverksamhet,reservationsanslag Småföretagsutveckl ing, reservationsanslag Åtgärder föratt främja utländska investeringar i , reservationsanslag Styrelsen förteknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling, reservationsanslagStyrelsen för teknisk utveckling: Förvaltningskostnader, förslagsanslag Teknikven skåp liga forskningsrådet, reservationsanslag Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete,reservationsanslag Regionala utvecklingsinsatser, reservationsanslag : Förvaltningskostnader, mraansU : Utredningar m.m.och information, reservationsanslag , ramanslagEnergiforskning, reservationsanslag Drift av beredskapslager, förslagsanslagBeredskapslagring och industriella åtgärder, reservationsanslag Ätgärder inom delfunktionen Elkraft, reservationsanslag Täckande av eventuella förluster i anledning av statensvattenfallsverks borgensförbindelser, m.m., förslagsanslag Vissa åtgärder för effektivare användning av energireservationsanslag Insatser för ny energiteknik, reservationsanslag Vissa utvecklingsåtgärder, reservationsanslag Anskaffning av ADB-utrustning, reservationsanslag Bidrag till Statshälsan, förslagsanslag Externa arbetslagarkonsulter, reservationsanslag Trygghetsåtgärder för statsanställda, 5 250 215 300 5 250 11 330 15 243 1 121 11 872 8 934 Prop.1990/91:150 Bilaga 1:1.5 FörändringÖkning (-I-) Minskning(-) 90 90 150 90 90 90 Länstyrelsernam.m., ramanslag 1 639 722 Stöd tillinternationellt ungdomssamarbete, Jämställdhetsombudsmannenm.m., förslagsanslag 3 996 Särskildajämställdhetsåtgärder, reservationsanslag 12854 Summa 2 595 279 ,förslagsanslag 28 727 Utredningarm.m., reservationsanslag 19 000 , ramanslag 384 516 Bidragtill miljöarbete, reservationsanslag 167585 Investeringar inom miljöområdet, reservationsanslag 100 000 Miljöforskning, reservationsanslag 112 351 Forskning för ett avfallssnålt samhälle: Avfallshantering, reservationsanslag 4 000 , ramanslag 14 253 Bidrag till miljöfond, Visst internationellt miljösamarbete, förslagsanslag 10 850 Inredning och utrustning av lokaler vid vissa myndigheter, reservationsanslag 11 400 Kemikalieinspektionen, förslagsanslag 1 Landskapsvårdande åtgärder, reservationsanslag 100 000 Sanering och återställning av miljöskadade XV och dess myndigheter byggnader,reservationsanslag 5 900 13 369 34 217 19 000 423 776 211 855 128 000 133 190 12 360 17 863 25 000 1 279 362 26 900 26 900 -t--I--I- -I- 270 102 -I--I--I-+ -I--f 5 490 O 39 260 44 270 28 000 20 839 8 360 3 610 -I- 100 000 + 12 500 + 6 496 733 Bilaga1:2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition med förslag till slutlig regleringav statsbudget för /92 m. m. , täckande äv vissa utgifter förskadeersättning Riktlinjernaför exportkreditnämndens (EKN) verksamhet förändrades den genom attriksdagen godkände propositionen (prop. 1989/90:44, NU 19, rskr. 153) omstatlig medverkan vid finansiering av export m. m. De nya riktlinjerna innebärbl.a. att garantiverksamheten fortsatt bedrivs inom två system: ettnormalgarantisystem (N-system) och ett LT-system (Long Term) i vilket särskildvikt skall läggas vid det svenska samhällsintresset av garantigivningen. 1 N-systemetskall garantigivningen ske med målet att verksamheten skall gå ihop ochpremiesättningen anpassas därefter. Beträffande LT-verksamheten gäller altpremien för varje enskild garanti skall sättas med målet att verksamheten påsikt skall vara självbärande. Ipropositionen redogjordes för de underskott i EKNs verksamhet som uppståttunder på grund av stora skadefall. I sammanhanget sadesatt det inte föreföll realistiskt att återställa balansen genom premiehöjningarpå nya affärer. Enligtde nya riktlinjerna skall underskott som uppstår i garantigivningen finansierasgenom räntebärande upplåning. Regeringen kan dock vid behov besluta omräntefrihet för sådan upplåning omden avser fordringar som inte bedöms varamöjliga att återvinna annat än möjligen på mycket läng sikt och då med ettväsentligt begränsat värde. Somen följd av de nya riktlinjerna har EKN förberett en särredovisning avverksamheten enligt de nya resp. de gamla riktlinjerna att tillämpas medretroaktiv verkan fr. o. m. . EKNhar vidare i skrivelse till regeringen hemställt omersättning för räntekostnader för en upplåning i om upp till3 400 milj.kr. 1990/91: 100 Bilaga 5 angav jag att jag inte då var beredd att taställning till EKNs hemställan om räntefri upplåning. 1 1990/91. väganden avser regeringenatl besluta att medge EKN räntefri Prop. 1990/91:150 upplåning förinnevarande budgetår i upp till ett belopp Bilaga 1:2 av3000 milj.kr. Samtidigtvill jag understryka att framtida upplåning föranledd av utbetalningar avskadeersättningar till följd av garantier utfärdade i enlighet med de nya riktlinjernaskall finansieras genom räntebärande upplåning. Endast i exceptionella fall börundantag från denna princip göras. Jag vill i sammanhanget erinra om attgarantiverksamheten i N-systemet skall ske med målet att verksamheten skall gåihop och att premiesättningen skall anpassas därefter. EKN arbetar med ettsystem för premiesättning som innebär att premierna anpassas så att de täckerbåde de förväntade förlustriskerna i systemet och administrationskostnaderna.1 den mån LT-garanti kommer ifråga bör vid varje enskilt beslutstillfälle måletvara att LT-verksamheten skall vara självbärande. Denya riktlinjerna innebär ingen ändring avseende EKNs förvaltningsansvar. Ävenfortsättningsvis skall ett samlat resultat av garantigivningsverk-samhetenredovisas. Jag förutsätter att EKN genom bl.a. aktiva återvinningsåtgärdersöker reducera det uppkomna underskottet så mycket som möjligt. Samtidigtfinner jag EKNs avsikt att särredovisa garantigivningen bedriven enligt de nyariktlinjerna lämplig. Motbakgrund av de nya riktlinjerna bör erhållna för garantigivning isvensk valuta fonderas som likvida reserver för att täcka framtida förluster.Så sker i princip redan för garantigivning i utländsk valuta. Vidskadereglering skall dessa medel användas. Premieintäkterna skall liksom idagockså täcka EKNs kostnader för administration. För fonderingen av erhållnapremier i svensk valuta bör ett konto inrättas i riksgäldskontoret.Förräntningen på kontot skall vara marknadsmässig för den bindningslid EKNväljer, och ränteintäkter skall tillfalla EKN. Om kontot längre framkompletteras med en kredit skall räntekostnaderna belasta EKN i enlighet medvad jag anfört. över en längre tidsperiod bör den genomsnittligabalansen på kontot uppgå till noll. Jagbedömer att den föreslagna förändringen ej försämrar EKNs möjlig-nv'er allfinansiera de underskott som tidigare uppstått i garantigivnings-verksamheten. Jaghemställer att regeringen föreslår attett konto i får ställas till EKNs förfogande för fondering avpremieintäkter. Täckande av eventuella förluster i anledning avstatliga garantier för finansiellt stöd till länder i . Nytt anslag (Förslag) 1000 Ettnytt anslag bör föras upp på statsbudgeten för täckande av eventuella kostnaderi samband med finansiellt stöd till länder i Central- och Öst- 2 europa.OECD-länderna har genom den s.k. 24-gruppen etablerat en sam- Prop. 1990/91:150verkan sinsemellan och med de internationella institutionerna för att ge BilagaI: 2 finansiellt och annat stöd till . Inom ramen fördetta samarbete har finansiella stödaktioner förberetts för ,, och . En mera kortsiktig stödaktion av liknandekaraktär har tidigare genomförts för . Det kompletterande stödet från24-gruppen utlästs i samband med att överenskommelser träffas med Internationellavalutafonden om reformprogram. bör delta i dessa aktioner.Finansieringsinsatserna kommer att få formen av garantiåtaganden förlångfristiga krediter. Garantier för sammanlagt 580 milj. kr. kan behövaställas ut från svensk sida. Härutöver behövs även en garanti intill ett beloppom 220 milj.kr. avseende en kapitalhöjning i fond för socialutveckling. Denna fond skall öppna sin verksamhet för . Aktionernatill stöd för befinner sig i ett inledande skede.Eventuella skadefall skall finansieras genom omfördelning inom statsbudgeten.Några skadefall förutses inte under /92. Förde statliga garantiåtagandena föreslås en ram om 800 milj.kr. Jag beräknaranslagsbehovet för /92 till . Jaghemställer att regeringen föreslår 1. attmedge att staten ikläder sig betalningsansvar i form av statsga ranti för kreditgivning till länder i till ett belopp om högst . 2. atttill Täckande av eventuella förluster i anledning av stadiga ga rantier för fitiansiellt stöd tid länder i för bud /92 anvisa ett förslagsanslag på . Information om samarbete med EG Vid1988 års riksdagsbehandling av regeringens proposition om och denvästeuropeiska integrationen betonades särskilt behovet av omfallandeinformation om det pågående integrationsarbetet. Mot denna bakgrund togregeringen initiativ till ett antal informationsaktiviteter för att tillmötesgådetta krav. Informationen om Europafrågorna både till beslutsfattare ochallmänhet har markant ökat. Riksdagenhålls fortlöpande informerad om regeringens arbete med integrationsfrågorna.Inför viktigare ställningstaganden samråder regeringen med utrikesnämnden.Därtill samråder regeringen regelbundet med EFTA-delegation iEFTA/EG-frågor. Som ett led i det ökade informationsbehovet beslutaderiksdagen att utvidga EFTA-delegationen med företrädare församtliga partier i för att därigenom möjliggöra en effektivareförankring av integrationsprocessen hos de folkvalda. Regeringenssatsning på det Västeuropeiska integrationsarbetet har också skapat ett ökat intressehos den svenska allmänheten för dessa frågor. 1990/91: 150 dennabakgrund har regeringen tagit initiativ till ett flertal informationsak- Bilaga I: 2 tiviteter. upprättades en särskild arbetsgrupp förinformationsfrågor inom . Gruppen fungerar som ett forum församråd i informationsfrågor med anknytning till Europasamarbetet. I gruppeningår företrädare för en rad olika intresseorganisationer. Somett led i strävan att öka informationen till allmänheten om det svenskaintegrationsarbetet, är i stort hela engagerat iinformationen om Europafrågorna. Departement och myndigheter har i ökadomfattning i form av skrifter och seminarier informerat om sina speciellasakområden och eventuella konsekvenser av ett svenskt närmande till EG. Dettainformationsarbete sker i nära samråd med UDs handelsavdelning (UDH). Handelsavdelningenhar också ökat sin informationsspridning till allmänheten via regelbundnanyhetspublikationer, redovisningsskrifter och lägesrapporter samt översiktligaoch specialinriktade informationsskrifter. Andra informationsaktiviteter, somEG-seminarier i olika fackdepartements och myndigheters regi samtjournalistseminarier och stormöten om Europafrågorna, har också initierats avUDH. För denna verksamhet disponerar UDH under /91 2.8 milj.kr.under anslaget E 2. Deslutförhandlingar som förestår om deltagande i ett europeisktekonomiskt samarbetsområde, EES, och den debatt kring frågan om svensktmedlemskap i som förutses, ställer krav på ytterligare informationssatsningar.I utrikesutskottets betänkande om och den västeuropeiska integrationen(1990/91 :UU8) betonas också "betydelsen av att allmänheten ges en godinformation om samarbete med EG. Mot bakgrund av de ullalandenutskollel lidigare i belänkandel gjort rörande svenskt medlemskap i anserutskottet att ytterligare informationsinsatser är nödvändiga i syfte attfrämja en allsidig belysning av och diskussion om Europasamarbete.Utskottet förutsätter all regeringen inkommer med förslag med dennainnebörd". Föratt tillmötesgå kravet på bredast möjliga informationsverksamhet om Sverigessamarbete med EG, planeras ett antal insatser med denna inriktning. a.kommer UDH som komplement till de fortlöpande informationsaktiviteter som nyssredovisats att i en särskild skrift redogöra för innehåll ochomfattning samt att i en ny "grönbok" redogöra för konsekvenserna påolika områden av ett svenskt EG-medlemskap. För att möjliggöra genomförandet avnämnda insatser kommer en omdisponering att göras inom anslaget E2.Exportfrämjande verksamhet. En fördubbling av medlen för /92förutses för information om samarbete med EG. Utav dessa kommer medelatt användas för stöd lill vissa informationsinsatser utanförregeringskansliets regi. Föratt tillmötesgå krav på ökad informationsspridning, har även de övriga fackdepartementen intensifierat sina informationsinsatser. a. har genom arbetsmiljöfonden ställt 4.3 milj.kr. till förfogande för TCOs, LOs och SACOs fackliga bevakning av och information om det västeuropeiska integrationsarbetet. Jämställdhetsministernhar ställt 1 milj.kr. till förfogande för information Prop. 1990/91:150 om vadett närmare samarbete med EG kan betyda för kvinnorna. Medlen, Bilaga 1:2 som iförsta hand står till förfogande för de enskilda organisationer och politiskapartier som ingår i jämstäDdhetsrådet, avses i huvudsak bJi använda förinformation, dokumentation, seminarier och konferenser som syftar till att ökakunskaperna i dessa frågor. Därigenom stimuleras en fortsatt debatt ochinformationsverksamhet inom olika samhällsområden. Utöverdessa informationsinsatser bör bl. a. studieförbundens verksamhet medföra attallmänheten ges möjlighet att ta del av information om Europasamarbelet. 11991års proposition (1990/91:82) Folkbildning anför statsrådet att"målet med statsbidrag till folkbildningen är att stödja en verksamhet somsyftar till att göra det möjligt för människor att påverka sin livssituationoch skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen genom t.ex. politiskt,fackligt eller kulturellt arbete". I anslutning härtill anserföredraganden det angeläget att "... studieförbunden, liksom ,anordnar verksamhet i glesbygdsområden, studiecirklar i hemspråk samt läggersärskild vikt vid studiecirklar i svenska, engelska, matematik ochsamhällsinriktade ämnen". Mot bakgrund av den angivna inriktningen förverksamheten, finns det förutsättningar för att studieförbunden även kommeratl ta upp Europafrågorna i sin studiecirkelverksamhet. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag anfört om information om samarbete med EG. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såvitt avser punkt 1-3 och statsrådet såvitt avserpunkt 4. Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /92, m.m.(kompletteringsproposition) 1 Administration av socialförsäkring m.m. Påsocialförsäkringsområdet behövs ett förbättrat och moderniserat ADB-stöd.Administrationen skall med hög säkerhet och rimliga resursinsatser kunnahantera ett komplicerat regelsystem som den skall kunna möta högtställda krav på flexibilitet och service. Somanförts i de senaste årens budgetpropositioner är inriktningen lokala registerinom sjukförsäkringen. I årets budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil.7)anförde jag att, mot bakgrund av den då pågående utredningen omsocialförsäkringsregisterlag (S 1990:05) samt i avsaknad av en mer omfattandeinvesteringskalkyl för lokala sjukförsäkringsregister var jag inte beredd att ibudgetpropositionen ta ställning till av ()presenterad registeruppläggning och genomförandeplan. Vidare aviserades ettuppdrag till RFV att närmare utreda behovet av en utökning av antaletarbetsplatsutrustningar och deras tekniska utformning. Utredningenom socialförsäkringsregisterlag har numera lämnat delbetänkandet (SOU 1991:9)Lokala sjukförsäkringsregister. Utredningen lägger i delbetänkandet framförslag till en registerlag för lokala sjukförsäkringsregister. Utredningenföreslår bl.a. att i samband med inrättande av lokala register, vilka innebärbättre skydd för känsliga uppgifter, ytterligare uppgifter bör få registreras.För att säkerställa kraven på integritetsskydd föreslås att särskilda villkorställs rörande åtkomst, 1990/91. 1 saml Nr 150 Bilaga 1:3 sökbegrepp, gallring etc.Betänkandet har remissbehandlats och bereds för Prop. 1990/91:150 närvarande inom . RFVhar redovisat sitt angivna utredningsupp drag. Iuppdraget presenteras nuvärdeskalkyler över de investeringar och besparingarsom ett införande av lokala sjukförsäkringsregister skulle innebära. Kalkylemautgår från ett tillskott om 3 900 arbetsplatsutrustningar (terminaler), vilketmotsvarar en terminal per utredare och en terminal per tre övriga handläggare.RFV beräknar investeringskostnaden för den maskinella utrustningen till ca 500milj.kr. Genom viss förenkling av utrustningen torde dock beloppet enligtverkets bedömning kunna reduceras med 50 - 100 milj.kr. Härutöver tillkommerkostnader för utvecklingsarbete m.m. Rationaliseringseffektenpå personalsidan beräknas av RFV sammanlagt uppgå till 1 700årsarbetare med nuvarande regler inom sjukförsäkringen och 1 270 om sjuklöninförs. I dessa beräkningar ingår en ambitionsnivåhöjning med ca 500årsarbetare för rehabiliteringsarbete. Detnuvarande datasystemet inom socialförsäkringen följer principer från tidigt70-tal. Personalen på lokalkontoren har mycket begränsad tillgång tillADB-teknik, både vad gäller handläggningsstöd och s.k. kontorsstöd (ordbehandling,kalkylering etc). finns sammanlagt 3 200arbetsplatsutrustningar, vilka delas av ca 19 000 anställda. Inomförsäkringskassoma pågår en decentralisering där målet är att i princip allindividinriktad handläggning av försäkringsärenden skall förläggas tillkassomas lokalkontor. Detta innebär att ADB-teknikens betydelse för personalenökar. Enligtmin mening är försäkringskassoraa i behov av ett moderniserat ADB-stöd såvälför rationalisering av löpande ärendehandläggning som för att skapa en grundför satsningen på rehabilitering och förebyggande insatser. Vidare firms detett stort behov av mer utvecklade kontorsstöds-funktioner. Enligtmin mening måste det nya ADB-stödet byggas upp i etapper. I en första etapp bören satsning göras på en basinvestering i ADB-kapacitet med syfte att breddatillgången till arbetsplatsutrustningar, möjliggöra ett mer kraftfulltkontorsstöd och förstärka nät-och kommunikationskapacitet. Detta är enligt minmening en investering som under aUa omständigheter krävs för att modemiseraförsäkringskassoraas ADB-stöd. andra etapp ar det min avsikt att i samband med en proposition avseende enlagstiftning om lokala sjukförsäkringsregister lägga fram förslag som skaparförutsättningar för det utvidgade datorstöd som behövs för försäkringskassomasarbete med en mer aktiv rehabilitering och förebyggande insatser. Det är härvidsynnerligen viktigt med en noggrann avvägning mellan hänsynentill den personliga integriteten och försäkrings- Prop. 1990/91:150 kassomasbehov av uppgifter på ADB-medium. 1:3 synpunkterkommer i samband härmed att vara av stor betydelse. Motbakgmnd av vad RFV anfört angående teknik och kostnader beräknar jag dentotala ramen för den sammanlagda investeringen i utmstning för ett nyttADB-stöd, som även innefattar lokala sjukförsäkringsregister, fill högst 350milj.kr. varav 25 milj.kr. Av denna ram behövs nu högst 150milj.kr för att under /92 täcka investeringar som behövs oberoendeav ställningstagande till propositionen om en registerlag. Medel förnämnda investeringskostnader beräknas under huvudtitelsreservationsanslag Anskaffning av ADB-utmstning, som behöver tillförasytterligare 125 milj.kr. Chefen för kommer attta upp denna fråga. I samband med propositionen om en registerlag avser jag attåterkonm:ia i frågan. Försocialförsäkringsadministrationen beräknar jag att utgiftema för budgetåret1991/92 till följd av investeringen uppgår till 120 milj.kr. I detta beloppingår 42 milj.kr. vilka tidigare beräknats i årets budgetproposition förförsöksverksamhet på ADB-området. Återstoden 78 milj.kr. föreslås slutligtfinansieras via försäkringskassoma. Det ankonmier på RFV att med utgångspunktfrån denna ram göra erforderliga anpassningar i tekniklösningar ochgenomförandetakt. Investeringenskall finansieras främst via rationaliseringar inom socialförsäkringsadministrationen.Det är av stor vikt att RFV noga följer och redovisar effektema av det nyateknikstödet. Jag utgår vidare från att fortsatt utveckling av datorstödetfinansieras genom de rationaliseringsvinster som uppstår vid RFV ochförsäkringskassoma. Försäkringskassorna kommer därigenom enligt min mening attfå ett vidgat inflytande över fortsatt datorisering. Resursertill de allmänna försäkringskassoma Fömtsättningamaför försäkringsadministrationen kommer att påverkas av satsningen på aktivrehabilitering och av införandet av sjuklön. Mot den bakgmnden föreslogs iprop. 1990/91:100, bil.7, att medel för hälften av försäkringskassomasförvaltningskostnader avseende /92 skulle ställas tillregeringens disposition, tills dess att konsekvensema av förändringama bättrekunde fömtses. Ipropositionen påpekades att fömtsättningama för försäkringskassoma skulle kommaatt påverkas av införandet av en arbetsgivarperiod i enlighet med riksdagensfillkännagivande (SfU9, rskr. Regeringenbeslöt att en parlamentarisk utredning skulle tillsättasmed uppgift att pröva vissa frågor i anknytning till införandet av enarbetsgivarperiod inom sjukpenningförsäkringen. Utredningen, somantog namnet sjuklönekommittén, har i betänkande behandlatfrågan om likabehandling av olika gmpper på arbetsmarknaden vid införande av enarbetsgivarperiod inom 1990/91:150säkringssystemetmotoberättigadeinskränkningarisjuklöneutbetalningen. Bil.1:3 Förslag har också lämnats angående överföring av uppgifter från arbetsgivamatill försäkringskassoma angående sjukfall som föranlett utbetalning av sjuklön. Regeringenbeslutar denna dag om en proposition om att införa sjuklön fr.o.m den 1 januari1992. har beräknat att 2 400 årsarbetare frigörsvid försäkringskassoraa om en arbetsgivarperiod införs. Ibudgetpropositionen anmälde jag min avsikt att återkomma till omförsäkringskassoraas förvaltningskostnader i samband med förslaget om enarbetsgivarperiod. Jag har emellertid valt att behandla frågan omförsäkringskassoraas förvaltningsresurser i ett sammanhang med beaktande avsåväl införandet av sjuklön som satsningen på aktiv rehabilitering. Föratt klara den avsedda satsningen på rehabiliteringsområdet krävs personalförstärkning vid försäkringskassoraa. I enlighet med regeringens proposition omrehabilitering och rehabiliteringsersättning, m.m. (prop. 1990/91:141) avses eni åtskilliga avseenden ändrad lagstiftning på området träda i kraft den 1januari 1992. RFV har beräknat det ökade personalbehovet till 2 500årsarbetare vid nuvarande teknikstöd och till 2 000 årsarbetare underfömtsättning att teknikstödet byggs ut i enlighet med utredningsbetänkandet(SOU 1991:9) Lokala sjukförsäkringsregister. Detta resurstillskott är enligtRFV ett minimum för att kassoma skall kunna sköta det förebyggande arbetet ochrehabiliteringsverksamheten. Somjag föreslagit under anslaget Bl bör ADB-stödet successivt byggas ut. Förförsäkringskassoraa iimebär det för /92 att moderai-seringen avADB-stödet påbörjas. Detta medför att försäkringskassomas förvaltningsutgifterökar med 78 milj. kr., varav , dvs. 11.7 milj. kr. belastar B2 anslaget. Jaghar i min beräkning av resurser till försäkringskassoraa för /92utgått från nämnda, delvis nya, fömtsättningar. Iett inledningsskede bör resursema för kassornas arbete med rehabiliteringförstärkas med 2 000 årsarbetare. Rehabiliteringenkommer att kräva stora resurser under en följd av år. Först närrehabiliteringsarbetet börjar ge effekt kan resurseraa för rehabiliteringminskas. Ipropositionen om rehabilitering och rehabiliteringsersättning framhålls att denya regleraa i mycket innebär en stor omvälvning för inte minstförsäkringskassoraas arbete med rehabiliteringsfrågoraa.