prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Det innebär att enskilda anläggningar kan avvikafrån mönstret. Deindustrigrenar som bedöms ha "stor miljöpåverkan" är: ►Industri för gödselmedel ochogräsbekämpningsmedel ►Flertalet jäm-, stål- ochmetallverk (dock ej valsverk, dragerier och icke-jäm-metall). Sammanlagtfinns det ca 360 anläggningar som har en förhållandevis stor direkt och indirektpåverkan på miljösituationen. Därutöverfinns ytterligare drygt hundra anläggningar för vilka koncessionsnämnden förmiljöskydd fattar beslut om miljövillkoren. Antalet stora miljöstörandeindustrier har minskat som små anläggningar, som måste anmälas tillhälsovårdsnämnderna, ökar. Det senare gäller bl.a. kemtvättar ochbensinstationer. Utöverde anläggningar som redovisas i TabeU 7.5, finns ca 55 (XX) fabriker, verkstäder,etc. som inte behöver prövas eller anmälas enligt miljöskyddslagen. Siffranska jämföras med den uppgift som redovisades 1987; ca 100000. Demiljöstörande industriema lokaliseras ofta så att de har god tillgång tillråvaror, processvatten, energi och markområden Kapitel 7 Varuproduktion, kemikalier, avfall TabeU 7.3 Utsläpp till luft av svaveldioxid resp. kväveoxider från olika industribranscher 1980 och 1988. Icke järn/stålindustri Icke järn/stålindustri Källa: Na 18 , SCB TabeU 7.4 Utsläppoch utsläppskällor . Antal Utsläpptill Utsläpp till luft anlägg- hela miljön ningar /g. Radio- Svavel- Kväve- Klorerade Kolväten Dioxin taller aktiva dioxid oxider, organiska ämnen ammoniak föreningar Jörn-, stål- och metall Trafik (bilbåt, flyg) TOTALT årsut-släpp, ton Teckenförklaring: Branschen svarar för mer änhälften av det totala utsläppet Branschen svarar för mer än10% av det totala utsläppet Branschensvarar för av det totala utsläppet Källa: Naturmiljön i siffror 1990, SCB. Kapitel7 Varuproduktion, kemikalier, avfall Stoft Kol- CFC Syreför- Fosfor Kväve Suspen- Klorerade Olja Över dioxid och brukande derode organiska och skotts- haloner ämnen ämnen föreningarfett värme Jord-och skogs-1 bruk i Industrier: "'':'' Petrokemisk och 1 raffinaderier Jord- och sten 'jI Järn-, stål- och Trafik(bilbåt M flyg) m 250 000'° 7000 114000 70000 TOTALT årsut-släpp, ton ' Antal anläggningar somär föremål för prövning enligt miljöskyddslagen. Ammoniakavgång vid hantering av handelsgödsel stallgödseloch urin, totalt /år. " : kadmium och kvicksilver till vatten. 5 Biltrafik: bly till luft. -'#Bfi ''Avfallsförbränningsanläggningar:kvicksilver till luft. 7 Kväveoxider, mängderna omräknadetill kvävedioxid. Flyktiga kolväten,exkl. ' Haloner /år;freoner /ån Jj ' ° Mängden anges i BOD7, dvs den mängdsyre som åtgår vid nedbrytning av organiska ämnenj! för sina anläggningar.Effektiva transportvägar har varit ett annat viktigt skäl för platsvalet. Massa-och pappersfabrikema finns t.ex. i stor utsträckning längs kusterna.Raf-iinaderiema finns vid bra hamnar på . Jäm- och metallverkenligger vid hamnar på ostkusten. Under1970- och 1980-talen har utsläppen från den svenska industrin sjunkit kraftigt.Statistik saknas i allmänhet för tiden . Även senare mätningarkan vara bristfälliga och svåra att jämföra. En del uppgifter bygger på vad somär tillåtet att släppa ut från olika anläggningar, andra bygger på faktiskamätdata. Utsläppenav såväl k\'äveoxider och svaveldioxid från industriprocesser har generelltminskat. fram till har de svenska svavelutsläppenfrån industriprocesser minskat i storleksordningen . Minskningen berordels på minskad bränsleförbmkning, dels på kraven om begränsad svavelhalt iolja och skärpta villkor vid koncessionsprövningar. utsläpp kan sägas varaungefär hälften av nivå. Industriprocessemas andelav de totala utsläppen av svaveldioxid är och av kväveoxider ca 5 %.Skillnadema är emellertid stora mellan olika regioner. I samtGöteborgs och län dominerar industrin svavelutsläppen och svarar för resp. av kväveoxidutsläppen. Utsläppenav klorerade organiska föreningar är svåra att identifiera, men omfattandemätningar har gjorts av organiskt bunden klor. (Se TabeU 5.10). Den dominerandekällan för spridning av dessa föreningar är massaindustriemas blekerier, somsvarar för av utsläppen. Förbmkningen av klor i massaindustrin harminskat , trots att den sammantagna produktionen avblekt massa har ökat. Utsläppav dioxiner förekommer inom jäm- och metallverk samt inom skogsindustrin (seTabeU 5.9). När det gäller skogsindustrin har den sammalagda mängden dioxineri avloppsvattnet minskat från till . TabeU7.5 Antal anläggningar med miljöfarlig verksamhet den 1januari 1987 och totalt resp. med kontrollprogram. 1 exkl uppgifter frånlänsstyrelsen i . tabellen ingårinte ioidb.ruk, som också skall anmälas till miljö-och hälsoskyddsnämnder. A-objekt = för miljöslc/dd. B-objekt = Prövasav länsstyrelserna. C-objekt= Anmäls till miljö- och hälsoskyddsnämnden (t.ex. bensinstationer). Källa: SNVRapport 3815 Kapitel 7 Varuproduktion, kemikalier, avfaif Tabell7.6 Utsläpp av svaveldioxid och kväveoxideri några län och industrins andel av dessa utsläpp. Industrins andel i % Totalt ton/år Industrins andel i % Totalt ton/år Källa: Regionala miljöanalyser, SNV. Tabell7.7 Industrins utsläpp av flyktiga organiska ämnen frånprocesser och lösningsmedel. ' Ingen uppdatering från 1 932 gjord. Källa: Rapport 948, IVL. Närdet gäller utsläpp av flyktiga organiska ämnen (förkortas VOC = VolatileOrganic Compounds) till luft är de totala mängduppgiftema relativt osäkra.Industrin svarar för ca en femtedel av de totala utsläppen av VOC. Deviktigaste industrikälloma för spridning av VOC är lösningsmedel från lackeringoch avfettning inom verkstadsindustrin, målning, impregnering inom trävaraindustrinsamt diffusa läckage från raffinaderier och utsläpp inom den organisk-kemiskaindustrin. Livsmedelsindustrin står för t.ex. etanolutsläpp från bagerier. Desenaste åren har praxis ändrats och utsläppsvilllkoren har skärpts för många anläggningar,vilket kommer att minska utsläppen av lösningsmedel från industrin även Bild 7.6 Utsläpp av arsenik frånpunktkällor 1970-1988. Bild 7.7 Utsläpp av kvicksilver från punktkällor 1860-1987. Källa:Monitor 1987, , . Kapitel 7 Varuproduktion, kemikalier, avfall TabeU 7.8 Utsläpp av tungmetaller till luft 1987/88 från olika industribranscher. Bly Järn Kadmium Koppar .--.,. " _ ' _ _ 43 2 200 0,7 2 64 - 0,9 38 3 - 0,1 1 115 2 300 1,7 40 * Industrins metallutsic ' Uppgifter till vatten redovisas i Tabell 5.17. Källa: Naturmiljön i siffror 1990, SCB. omdet ännu inte avspeglas i statistiken. (Se även Kapitel 3, s. Utsläppenav metaller från oMka industrier har minskat kraftigt de ,det gäller inte minst arsenikutsläpp från metallverk, krom frånferrolegeringsverk, etc. Utsläppen av arsenik från industrin (framföralltRönnskärsverken) har minskat med under perioden 1985-1988.Rönnskärsverkens utsläpp av andra metaller har minskat undersamma period. Kvicksilvemtsläppenfrån enskilda industrianläggningar har minskat från ungefär i början av1970-talet tUl ca 1988. Naturvårdsverkethar redovisat olika metallutsläpp, som till en del bygger på schablonskattningar,och har även gjort en sammanställning av åtgärder för att minskadessa utsläpp. (Se även TabeU 3.11 och TabeU 5.13.) VIdtagnooch planerade åtgärder enligt tagna beslut. Utgångsår: 1 985 MEDIUM ÅTGÄRDER/KOMMENTARER Koppar, bly, zink, kvicksilver, kadmium Luft Avsevärdreduktion , i huvudsak genom utbyte av oljeel- dade sligtorkar mot pressluftfilter. Kvicksilver,kadmium, bly, krom, koppar, zink Vatten Stor reduktion , främst genom ökadrecirkulation av processvatten samt förbättrad rening av gruwattnet. Koppar, zink, bly. Vatten Utveckling avmetoder för att minska metallutlakning desenaste Täckningav avfall i Bersbo under 1 987 och 1988 beräknas minska läckaget därifrån med ca90%. Överenskommelseom täckning av upplag i träffad. Kostnad 4565milj kr. Kostnaderna delas av staten och . Plan från Dalälvsdelegationen om åtgärder mot zink- och kad- miumiöckage från avfall i och . Krav av koncessionsnämnden förmiljöskydd på Falu gruva om täckning avavfallsområde. Genomförda ochplanerade åtgärder bedöms minska läckaget med50% till 1 995 och med till 2000. Kvicksilver, kadmium. Luft Minskning med30-70% 1985-1988. arsenik, koppor, bly. Vatten ning av stoft från smöitprocesser.Nedläggning av kopparkal- zink doverk och blysmältverk. Luft Bly minskat vid ett smältverk genom effektivare textila spärrfii- Kadmiumkommer att minska genom att metallverken i Fin spång slutar med kadmium somlegeringsmetall i kopparplåt för bilkylare, . Zink, bly, krom, koppar, nickel Luft Minskning av stoftutsläppen vid stålverken.Mål stoft per ton smält stål. Målet beräknas nåsvid flertalet stålverk Bly Luft Övergång till malmmed lägre blyhalt, förbättradstoftrening. Stoftreningonläggning vid järnsvampverketi minskar blyutsläppenfrån 100 till något tiotal kg. Krom, koppar. av stoft från smältugnar och nedlägg- nickel ningav några ugnar har minskat utsläppen sedan Kapitel7 Varuproduktion, kemikalier, avfall Ferrolegerings verk Krom Luft Ytterligare betydande minskning när planerade åtgärder vid vidtas. Textila spärrfilter horinstallerats vid några stora galvanise-ringsanlöggningar. Liknande utveckling förutses förbranschen som helhet. Koppar, zink. Vatten Någon minskning genom förbättrad rening av processvatten, krom, nickel Utveckling motminskade vattenflöden pågår, vilket kommer att Luft Användningav kadmium har upphört hos några keramiktiilver- Votten käre, kommer att försvinna vid det glasbruk som använder det. Inom bl.a. glasindustrin används öven bly- och arsenikföre- Luft Tvåanläggningar har övergått tillkvicksilverfri teknik, vilket Vatten minskat utsläppen tiil luft med över per år.Effektivare re ningsteknik hor för övriga anläggningar minskat vattenutsläp pen något. Minskning med över50% för kvicksilver . Avanceradrökgasrening, separat insamling avbatterier. Samtliga anläggningar skall senast under 1991ha förbättrat rökgasreningen. Ytterligarehalvering av utsläppen beräknas till 1992. Luft Minskning med 1985-1988 genom blyfribensin/sänkta Ytterligare minskning med ca till 1995. Minskning genom åtgärder i processen. Ytterligare kraftig minskning genom produktionsminskning. Förbud 1989 mot kvicksilverhaltiga bekämpningsmedel. spridd mängd: . Vid tillverkningen användes é ton (tillv. Kvicksilverförbrukningen inom tandvården (1985: ca ) har minskat . Sänkta kvicksilverhalter i batterier. Högst 0,i alkaliska batterier. Förbud 1989 mot tennorganiska båtbottenfärger för båtar under 25 m. Nuvarande användning: ca tenn/år. Ca används i färger och kylvattensystem. Ytbehandling, färgpigment, PVC-stabilisatorer. Skogsindustrinsvarar fortfarande för den större delen av industrins utsläpp av närsalter ochorganisk syreförbmkande substans. Någon detaljerad statistik över de totala industriutsläppen av fosfor, kväve och organiska ämnen finns inte, med undantagför utsläppen från massa- och pappersindustrin. Utsläppen från kommunemasavloppsreningsverk är i allmänhet större än industriutsläppen av dessa ämnen. (Se TabeU 5.7.) Stoftutsläppfrån cementindustrin samt från kol- och vedeldning innehåller alkaliska ämnen,som delvis motverkar försuming av mark och vatten. Alkaliska ämnen är t.ex. Bild 7.8 Utsläpp av alkaliska ämnentill luft 1950-1980. Kalkbränning (exkl. fältugnar) Den mängdalkaliska ämnen som kan neutralisera tusen tonsvaveldioxid. Källa: Naturmiljön i siffror 1990, SCB. oxider och karbonater avnatrium, magnesium, kalium och kalcium. minskadealkaliutsläppen till en sjättedel - huvudsakligen som ett resultat avinstallation av stoftfilter. Utsläpp från olika branscher Massaindustrierdominerar, som nämnts, när det gäller utsläppen av organiskt bunden klor somkommer från kloranvändningen vid blekningen av kemisk pappersmassa. Blekning görs för attavlägsna rester av vedämnen (lignin) som finns kvar efter att massan kokats ochtvättats. Anledningen till att man bleker massan är att man önskar enslutprodukt med hög renhet, styrka och ljushet. Blekningsker i flera steg. används klorgas, klordioxid eller syrgas somblekkemikalier. (Mekanisk massa bleks med väteperoxid.) Detfinns flera möjligheter att minska utsläppen av klorerat organiskt material.Dels kan kokningen modifieras så att mer lignin tas bort redan där, dels kanandra processer för att ta bort lignin införas - t.ex. syrgas-blekning.Tvättprocessen kan också göras mer effektiv. Enannan åtgärd som minskar utsläppen är byte av klorgas mot klordioxid. Det ärför närvarande inte möjligt att tillverka hel-blekt barrsulfatmassa utan någonklorgas. Med dagens teknik kan merparten av klor-gasen bytas mot klordioxid.Övergången till klordioxid väntas öka ytteriigare genom utveckling avprocessema. lämförtmed stora massaproducenter i andra länder har den svenska skogsindustrin nåttlängst i fråga om att minska utsläppen av klorerad organisk substans. Riksdagenhar beslutat att skogsindustrin skall ha påbörjat åtgärder för att minskautsläppen av organiskt bunden klor till högst TOCI (ett mått påorganiskt bunden klor) per ton massa . Kapitel7 Varuproduktion, kemikalier, avfall klara detta etappmålbedöms vara slutförda . Numer mäts utsläppen med en annan metod, AOX,och TOCI motsvarar ca AOX. var utsläppen6-8 kg AOX per ton massa. Skogsindustrins utsläpp av organiskt bunden klorväntas minska ytterligare fram tiU . Även skogsindustrinsutsläpp av ämnen som förbrukar syre när de bryts ner (BOD7) har sjunkitmarkant. Anledningen till förbättringarna är både tekniska åtgärder ochstrukturförändringar inom branschen. Ut-släppsminskningama har åstadkommits samtidigtsom den totala produktionen har ökat. Närdet gäller luftföroreningar som sva- vel- och kväveoxidersvarar massa- och pappersindustrin för av industrins utsläpp avsvaveldioxider och ca 50' veoxiderna. Denkemiska industrin omfattar tillverkning av baskemikalier, gödningsämnen, klor,natriumhydroxid, sprängämnen, raffinerad olja, petrokemiska ämnen samt s.k.finkemikalier. Branschen omfattar omkring50 större industrier och många små anläggningar. Genom att företagen har enmycket skiftande typ av produktion är också miljöproblemen av olika karaktär. Produktion av massa milj ton/år 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 0,0 Bild7.9 Syreförbrukande ämnen. Utsläpp av BOD7 milj ton/år 1965 69 73 77 81 85 87 Produktionen av pappersmassa och utsläpp av biologiskt syreförbrukande ämnen (BOD7) från skogsindustrin. Källa: Naturmiljön i siffror 1990, SCB. Bild7.10 Klorförbrukning i massaproduktion. Produktion av blekt kemisk massa miljoner ton/år Produktion ev blekt kemisk mossa O ' - ' o 1960 1970 1980 1990 95 Förbrukning av klor i massaindustrinsamt produktionen av blekt massa, milj. ton/år. Källa: Skogsindustriema. 13 Hur mår ? TabeU7.9 Jämförelser av utsläppsnivåer. Utsläpp till vatten från tillverkning av oorganiska kemikalier jämfört med vadsom kan nås med bästa tillgängligateknik (BAT). Den petrokemiska industrins utsläpp av olja och syreförbrukande ämnen (COD) till vatten 1987 jämfört med vadsom kan nås med bästa tillgängligateknik (BAT). Utsläpp ov kvicksilver från kloralkaliindustrin jämfört med vadsom kan nås med bästa tillgängligateknik (BAT). Utsläpp från sprängämnesindustrin 1987 av kväveoch syreförbrukande ämnen (COD) jämfört med bästatillgängliga teknik (BAT). Källa: Report on 's plans and activities, Helcom1989, SNV och muntliga uppgifter. I enintemationeU jämförelse är den svenska produktionen förhållandevis liten. Detär framför allt den petrokemiska industrin som har utvecklats snabbt.Merparten av petrokemiindustrin har byggts upp under de senaste två-tredecenniema. Däremot är övriga kemiska industrier oftast äldre. Processutsläppenfrån kemiindustrin har minskat, men mycket återstår vad gäller att ersättamiljöskadliga kemikalier med mindre skadliga altemativ. Tillverkningav oorganiska kemikalier omfattar huvudsakligen svavelsyra, salpetersyra,forsforsyra och ammoniak. Dessa kemikalier produceras vid sex anläggningar,varav tre är lokaliserade till kusterna. Processutsläppenär av olika slag. Vid produktion av exempelvis svavelsyra sker utsläpp av svavetföreningarvia processgaser. Vid tillverkning av salpetersyra är läckage av kväveoxiderett problem. Det förekommer också utsläpp av tungmetaller. Dessa kommer in iprocessema med råvaror och följer därefter med produktema eller släpps ut medgaser, spillvatten eller avfall. Genom att re-cirkulera vatten inomanläggningama har det blivit möjligt att hålla tungmetallflödena på en lägrenivå . Denpetrokemiska industrin är koncentrerad till och till Göteborgsområdet.Sammanlagt finns det fem anläggningar i regionen. Verksamheten har länge varitföremål för granskning från såväl miljö- som hälsosynpunkt.Stenungsundsindu-striemas miljöpåverkan har bl.a. analyserats i en särskildutredning . Verksamheten vid de olika anläggningama bygger påkrackning av nafta (lätta oljeprodukter), naturgas och olja. Organiskakemikalier tillverkas vid anläggningama, inte minst råvaror tillplastindustrin. Klorproduktion sker vid fem kloralkaliindustrier ilandet. Den vanliga produktionsmetoden innebär att man vid elektro-lys avkoksalt använder kvicksilver som elektrod. Utsläppen från den här sortens anläggningarhar varit mycket stora - främst till luft. I använder tre anläggningar Kapitel7 Varuproduktion, kemikalier, avfall fortfarandekvicksilvermetoden, medan två har gått över till kvicksilverfri teknik. Enligtintemationella överenskommelser skall användningen av kvicksilvermetoden upphörainom kloralkaliindustrin. Massa-och pappersindustrin är den viktigaste marknaden för kloralkaliindustrin.Andra viktiga avnämare är andra kemiindustrier och kommunala vattenverk. Sprängämnen tillverkas vid två anläggningar.Miljöstömingama uppkommer huvudsakligen genom utsläpp av kväveföreningar ochsyreförbmkande ämnen. Det finns fem oljeraffinaderier i . Fyra av dessaär lokaliserade tOl . Raffinering av orsakar en rad ut- TabeU7.10 Jämförelse mellan tillåtetråolieintag och faktiskt utnyttjad kapacitet. * Enbart råolja, i övriga siffror kan även råvaror ingå. Källa: SNV rapport 3816. TabeU7.11 Uppskattning av utsläpp av flyktiga organiska ämnen(VOC) frånraffinaderier , ton per år.Utsläpp av metan ingårinte. 50*** Övrigt som bil- & jvg-utlastn., start/stopp, från förbränning etc Produkt- och råoljetankarsammantaget. Utsläppen frånhamnhanteringen ligger enligt gällande koncessioner under GöteborgsHamns ansvar. Råolja- och produkthamn sammantaget. Källa: SNV Rapport 3816. släpp.Det gäller exempelvis svavel- och kväveoxider, koloxid, stoft, lättflyktigakolväten och illaluktande ämnen som svavelväte och merkaptaner (organisksvavelförening) till luft. Till vatten sker bl.a. utsläpp av kvarvarandeoljerester, löst svavelväte och fenolen minskade svavelutsläppenfrån raffinaderierna med från svavel till , bl.a. somen följd av en utbyggd kontroll från miljömyndighetemas sida. Denökade tillsynen har emellertid också resulterat i att vissa, till myndighetentidigare ej redovisade utsläpp, har kunnat identifieras. harbegärt att tillstånden skall prövas på nytt när det gäller luftutsläpp frånBP och i samt från vid . En sådan omprövningpågår vid . Utsläppenav kolväten till luft, dvs. flyktiga organiska ämnen (VOC), har uppmärk-Sismmatsfrån både hälso- och miljösynpunkt. Mätningar av de totala utsläppen av VOCfrån olika delar av ett raffinaderi har endast utförts för BP. Demätningar som har gjorts där har visat att utsläppen av VOC är betydligt störreän vad som uppgivits i samband med tidigare tillståndsprövningar enligtmiljöskyddslagen. Utöverde föreningar som tagits upp här, släpper också raffinaderier ut andra förorenandeämnen, bl.a. bly och aminer (kemikalier som används i processen för att tabort svavel ur olja). Länsstyrelseni har under tillsynsarbetet drivit igenom ett antalåtgärder, då man ansett att förlusterna av amin varit oacceptabelt höga. Dettahar medfört att åtgången av amin minskat . Drygt50% av den svenska stålproduktionen sker i malmbaserade processer vid tvåanläggningar. Resten produceras i tio anläggningar med skrot som råvara. Vidca 20 industrier finns endast utrustning för vals-ning av stål till färdigprodukt. Inom den svenska jäm- ochstålindustrin tillverkas valsade och smidda produkter för i första handverkstads- och byggnadsindustrin. har också en stor andel av världensjärnpulverproduktion. Viktiga mel-lanprodukter är råjäm, råstål och järnsvamp.Branschens andel av de svenska utsläppen av kvicksilver, kadmium, bly och kromligger mellan och för vardera metallen. För metallema järn och mangan ärbranschen den dominerande utsläppskällan. De direkta stoftutsläppen frånugnarna har åtgärdats medan de diffusa utsläppen i samband medfyllning av skrot och tappning successivt har minskats genom investeringar iallt mer effektiv stoftrening. Från koksverken sker utsläpp av bl.a. svaveloch polyaromatiska kolväten. I finns ett ferrolegeringsverk, VargönsAll-oys, som producerar och släpper ut bl.a. metaUhaltigtstoft. Deflesta ytbehandlingsindustrier använder vattenreningsteknik medut-fällning och sedimentering av metallhyd-roxider. Det innebär att utsläppenfrån varje enskild anläggning oftast är förhållandevis små. finns detmånga anläggningar och sammantaget har utsläppen stor betydelse förförekomsten av metallföroreningar i slam från kommunemas reningsverk. Det finnsnumera teknik som gör det möjUgt att använda i princip helt slutna system förprocessvatten inom ytbehandlingsföretag. Sverigehar ca 50 jämgjuterier och tiotalet stålgjuterier. På gmnd av att det skrotsom smälts ned ofta är av dålig kvalitet och dessutom är förorenat av bl.a.olja, färg och plastrester kan rökgaserna innehålla såväl kadmium som bly,zink och olika klororganiska ämnen som dioxiner. Olika former av reningreducerar utsläppen och de svenska gjuterierna uppfyller strängare miljökravän många gjuterier i andra europeiska länder. Antaletmetallgjuterier uppgår till 200-300. Merparten av dem är små famil-jeägdagjuteriföretag. De stora metaUgju-teriema gjuter aluminium- och kopparlege- Kapitel7 Varuproduktion, kemikalier, avfall ringar och är enderaintegrerade i någon större koncern eller har huvuddelen av sin avsättning tilltransportmedelsindustrin. Miljöstömingama frånmetallgjuteriema är inte i samma storleksordning som från jäm- och stålgjuterier.Utsläpp av giftiga metaller uppstår på gmnd av s.k. avbränna vid smältningen.Metallgjuteriema smälter framför allt tackor som leverats från om-smältverk ochskrot som återanvänds inom industrin. Utsläpptill luft från ferrolegeringsverk jämförtmed vad som kan nås med bästa tillgängliga teknik (BAT).Ton . Källa: Report on 's plans and activities to Helcom1989, SNV. TabeU7.13 Järn- och stålindustrins utsläppjämfört med vad som ärmöjligt att nå med bästatillgängliga teknik (BAT) 1989-1990. TILL LUFT: Kvicksilver 0,3-0,6 0,4-0,6 TILL VATTEN: Kvicksilver <,2,4 = uppgifter saknas. 1 uppgift , uppgift . Källor: Monitor 1987, SNV, Report to Helcom 1989, SNV, Hav90, SNV. Underefterkrigstiden har användningen av kemikalier expanderat mycket snabbt. I ettindustrisamhälle som kommer människor i kontakt med ett stortantal kemikalier både i arbetslivet och hemma. Kemikaliernas miljöpåverkan ärsvår att beskriva. Dels hanterar vi ett mycket stort antal ämnen och produkter,dels är kunskapen om kemikaHernas effekter i miljön ofta begränsad. Mycketav det modema samhällets välstånd bygger på kemiindustrins landvinningar.Samtidigt har en stor del av kemikalieutvecklingen skett utan tillräckligkunskap om och hänsyn till de eventuella risker för miljö och hälsa somkemikaliema kan orsaka. Det pågår nu ett omfattande arbete med att kartläggaoch motverka negativa miljö- och hälsoeffekter av kemiska ämnen och produkter. Antaletenskilda kemiska ämnen som framställs syntetiskt har ökat exponentiellt desenaste årtiondena. fanns ca två milj. kemiska föreningar registreradei världen. hade antalet stigit till tio miljoner. Dettainnebär en ökning med i genomsnitt ca 450000 beskrivna ämnen . Antaletkemiska ämnen som är i praktiskt bmk är betydligt lägre.