prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Riksdagenbeslutede om meritvärderingen vid tillsättning av domartjänster ochom en snabbare och sammanhållen domarbana (prop. 1989/90:79). Beslutets syfteär bl.a. att alla ordinarie domartjänster skall tillsättes efter enskicklighetsbedömning och att domaratbildningen skall koncentreras ochförkortes. Syftet är att trygga domarkårens höga standard även . Domstolsväsendetdelter nu i verksamheten med treåriga budgetramar. Åklagarväsendet går /92 in i en ny treårig budgetperiod. Härigenom ökarmöjligheteraa till långsiktig planering och smidigare Prop. 1990/91:150användning av anslagsmedlen, något som är särskilt betydelsefullt med Bilaga1:1.2 hänsyn till den växande arbetsbördan. Satsningaraa på ADB harintensifierats. Ocksåinom åklagarväsendet fiims svårigheter att rekrytera och behålla främst yngrejurister. Arbetsbördan har ökat. Riksåklagaren har gjort belydande insatser föratt förbättra rekryteringen. Eftermönster av det framtidsinriktede arbete som pågår beträffande domstolsväsendethar också på åklagarväsendets område tillkallats en parlamenteriskt sammansattkommitté med ett sektorövergripande uppdrag, nämligen åklagamtredningen -90 (Ju1990:04). Utredningens uppgift är att se över åklagarväsendet och reglema omförundersökning. Utredningen skall överväga möjligheteraa att ytterligarerenodla åklagarnas arbetsuppgifter, bl.a. genom att åklagaraa befrias frånuppgifter som kan skötes av annan personal eller andra myndigheter. Andraviktiga frågor rör effektivare förundersökningsförferande och utvidgadanvändning av ordningsbot och strafförelägganden som frågor omavkriminalisering. Även organisatoriska frågor omfattas av utredningensuppdrag, som skall vara slutfört före utgången av . Underbudgeteren 1983/84 - 1989/90 ökade utgifteraa för rättshjälp med i genomsnitt15 % och uppgick till 494 milj. kr. imder budgeteret 1989/90. Ökningenav kostnadema under budgeteren 1988/89 -1989/90 förklaras till en del av attäldre ärenden - som är borttegna från rätlshjälpsområdel- har avslutels under dessa år som det har tillkommit nya, mindrekostnadskrävande ärenden, som både har hunnit påbörjas och avslutes.Rättshjälpsavgiften har halverats och inkomslteket för rättshjälp har höjts ochindexerats. Detär dock inle möjligl att av tillgänglig stetistik dra nägra säkra slutsatser omkostaadseffekteraa av de omfattande ändringar i rättshjälpslagen somgenomfördes . Regeringen avser att uppdra åt riksrevisionsverketatt utvärdera reformens effekter. I uppdraget skall ingå inte bara attanalysera kostnadsutvecklingen utan också att göra en utvärdering av hurreformens syfle har uppfyllts. Uppdraget skall vidare omfatte att analysera ochföreslå åtgärder som nedbringar samhällets kostnader för rättshjälpen. Utnyttjandetav kriminalvärdsanstalter och häkten Aren1987 och ökade beläggningen vid kriminalvårsansteltema med sammanlagt 13 %och vid häktena med sammanlagt . och förste harbeläggningsnivån vid anstelter och häkten varit i stort sett oförändrad. Underhösten 1990 har däremot en uppgång skett vid såväl anstelter som häkten. sens bedömning berorökningen vid anstelteraa till övervägande del på Prop. 1990/91:150 att ettstort antel personer, som tidigare på fri fot awaktede ansteltspla- Bilaga1:1.2 cering, imder hösten tegits in i anstelt. Den redan tidigare ansträngdasituationen vid häktena har förvärrats genom att integna med verkstellbar dompå gnmd av den höga ansteltsbeläggningen inte har kunnat placeras ianstelt. Beläggningsnivån vid häktena var undef Qärde kvartelet 1990 högre änvid något tillfälle under 80-telet. Beläggningsutvecklingenvid anstelter och häkten under förste bör kunna ge bättreimderlag för en bedömning av om uppgången i beläggningen vartillfällig eller inte. Ettarbete som syfter till omläggning av stetsmakteraas styrning av verksamheteninom kriminalvården inledes . Avsikten är att stymingen /94 skall ske i termer av resultetmål koinbinerat med tre-årigaanslagsramar. 1990/91:150 Bilaga1:1.2 kr., 1991/prisnivå 91/92 Förändring lill Genomsniulig ------------------------------ procentuell för ändring 92/93 93/94 94/95 95/96 91/92- 85/86- 95/96 89/90 Internationellt utvecklingsarbete Utrikesförvaltningenm.m. 15 427 -154 378 499 12 965 -143 380 498 337 1 431 O 0 0 O Ulrikesdepartemenletsverksamhetsområde omfatter utrikes- och säkerhetspolitik, interaationelltutvecklingssamarbete, utrikeshandel och exportfrämjande, rättsliga ochkonsulära frågor samt press- och informationsfrågor. Tillutrikesdepartementet hör bl.a. utrikesrepresentetionen med 114 lönadeutlandsmyndigheter och 425 honorärkonsulat. DiagramIII.l Realekononiisk fördelning av utgifter /92 Konsumtion o. invest. ' Nära90% av utgifteraa avser interaationellt utvecklingssamarbete, i figurenbetecknat som övriga transfereringar. Utgifter för konsumtion avserhuvudsakligen utrikesförvaltningen. Bilaga 1:1.2 Inom verksamhetsområde utgör intemationellt utvecklingssamarbete denstörste enskilda posten. enligt riksdagsbeslutuppgå till av BNI. BNIs utveckling är därmed den viktigasteutgiftsstyrande fkktom inom omräde. Nyakrav och möjligheter i del interaationella utvecklingssamarbetet kräver anpassning bådeinom biståndsadminislrationen och i analysen av formemaför verksamhetens genomförande. Långtidsbudgeten,som avser perioden /92-1995/96, bygger på de förutsättningar som gäller förregeringens förslag för budgeteret 1991/92. Utgifteri samband med deltegande i interaationella organisationer fastställsefter förhandling mellan de medverkande stetema och fördelas efler överenskomnafördelningsnycklar. Riksdagenuttelade i beslut (1990/91:UU8) att böreftersträva att bli medlem i EG med bibehållen neutralitetspolitik. Myckettelar för att ett svenskt medlemskapsavtel, om det kommer till stånd, kan trädai kraft mot slutet av den period långtidsbudgeten avser I så fall kommer ettsvenskt bidrag till gemenskapens centrala budget att uttexeras. Det är förnärvarande inte möjligt att ange vilket belopp som skulle bli aktuellt. Somillustration kan dock nämnas alt bidrag för , omräknattill BNI, skulle motsvarat ca bratto. Motbrattosumman skall dock slällas ett omfallande "återflöde" från EG,som möjliggör utgiftsminskningar i medlemsländemas stetsbudgeten Delmöte, som hölls i mellan deltegama i Konferensen omsäkerhet och samarbete i (ESK), utgör en bekräftelse på de vittgåendeförändringar, som ägt ram i . Den process, som omdaningeni inlett, har medfört frigörelse och demokratisering i Central-och , enande och elt omfattande avtel om konventionellnedrastning i . 1Parisstedgan för ett nytt , som undertecknades vid ESK-mölel, har grandenlagts till en ny europeisk säkerhetsordning och riktlinjema dragits upp för detframtida samarbetet på skilda områden mellan ESK-stetema. Det är vikligt attESK ytterligare befästs och sterks som foram för europeisk säkerhet. Andraorgan som kommer att få växande betydelse i europeiskt samarbete. Storosäkerhet råder emellertid om den fortsatte utvecklingen i ,såväl ekonomiskt som politiskt. Det gäller inte minst förverkligandet av debaltiska republikernas legitima rätt till självständighet. Övergångenfrån diktetur och centralstyrd planekonomi till demokrati ochmarknadshushållning i de central- och östeuropeiska ländema medför betydandeekonomiska och sociala påfrestningar. Det kommer att ställa stora krav på stödfrån och samarbete med västländema. Inomde europeiska gemenskaperaa (EG) fullföljs integrationen i förste hand med sikte påförverkligandet av den inre marknaden. 1990/91:150 na om en moneter och en politisk union intensifieras. Densnabba och positiva utvecklingen i har ändrat föratsätt-ningaraa för Sverigesdeltegande i det västeuropeiska samarbetet. har, som redanframhållits, uttelat att bör eftersträva att bli medlem i EG medbibehållen neutralitetspolitik. Förverkligandet av denna ambition kommer attkräva en omfettande och flerårig insats. Nordeuropakommer även i fortsättningen att tillmätas stor strategisk betydelse avstormakteraa. För kommer den nordiska samhörigheten och ett växandesamarbete pä olika områden mellan landeraa kring att vara av storvikt, inte minst som ett led i det alleuropeiska och västeuropeiska samarbetet. Desenaste årens allt större samförstånd mellan stormaktema har öppnat nyamöjligheter för Förente nationema (FN) att spel den centrala rollen i arbetetför interaationell fred öch säkerhet. visar den krigsutveckling, sominleddes med ockupation av , hur prekär freden är trots imånga avseenden hoppingivande internationella tendenser. Detär ett svenskt säkerhetspolitiskt intresse att väma om folkrättens regler omrespekt för stetens suveränitet och territoriella integritet. Främjandet av demänsliga rättigheiema är ett annat grundläggande element i vår utrikespoltik.Frågor om mänskliga rättigerhet väntes fa en ökad uppmärksamhet både nationelltoch intemationellt. Svferiges engagemang och åteganden på dette område stelleranspråk på ökade insatser och resurser. måste också uppfyllade åteganden som görs från svensk sida genom att vi ansluter oss till deinteraationella överenskommelserna på området. En omfettande rapporteringsskyldighetskall fullgöras till interaationella organ. Härtill kommer att antelet klagomålmot inför den europeiska kommissionen och domstolen för de mänskligarättigheteraa har ökat kraftigt . Hur utvecklingen kommer attbli är svårt alt föratsäga, men det kan uite uteslutesatt en viss förändring av de nuvarande arbetsformeraa kan behöva övervägas.Andra för viktiga folkrättsliga frågor är havsrätten med tillhörandeavgränsningsfrå-gor, miljörätten och rymdrätten. Denintensiva utvecklingen av de interaationella förbindelseraa medför att Sverigeårligen ingår ett antel avtel med främmande makter. Förhandlingsarbetet krävertraktetsrättslig medverkan i stor omfettning. En annan viktig rättslig fråga ärutlänningsärendena, då inte minst flyktingfrågan. Viseringsverksamhetenvid utlandsmyndigheterna har fortsatt att öka kraftigt. Denna utveckling styrstill inte ringa del av invandringen till . Kontaktema med dem som fåttstaima här leder till önskemål såväl om besöksvisering som om tillstånd tillanknytningsinvandring. En annan omständighet som påverkat omfettningen avviseringsverksamheten utgör det ökande resandet från efter öppningenav gränsema där. Utlänningsärendena har fått ett ytterligare vidgat utrymme iutlands-myndigheteraas verksamhet genom en på försök införd ökad delegeringfrån stetens invandrarverk av beslutsrätten i tillståndsfrågor. 5 1990/91. 1 saml Nr 150. Bilaga 1:1.2 1enlighet med beslut uppgår biståndsramen till av BNI. /92 fördelas ramen enligt regeringens förslag tillbidrag till interaationella biståndsprogram, till utvecklingssamarbetegenom SIDA samt till andra biståndsprogram för bl.a. u-krediter,forskningsstöd, särskilt bistånd till skuldtyngda länder och projektbiståndtill vissa länder. För administration av och information om biståndet beräknas2,av totelramen. Desenaste årens världspolitiska förändringar, de stora skillnaderaa i u-länderaasutveckling imder loppet av 1980-telet och de växande ömsesidiga beroendenamellan u- och i-länder har stellt det intemationella samarbetet inför oftesvåra nya utmaningar. Angelägna uppgifter är nu att återapprätte tillväxten isvårt krisdrabbade länder och att fa till stånd en mer öppen, stebil ochgynnsam interaationell ekonomisk omgivning. Den fortsatte skuldkrisen i en stordel av främst och framster här som särskilt allvarlig.Krisen i drabbar många hårt bl.a. genom höjda oljepriseroch dämpningen av den intemationella konjunkturen. De minst utvecklade ländemahar svårast för att anpassa sig till de stora förändringama i denintemationella ekonomin och därigenom finna en väg till utveckling. Omfettandeoch långsiktiga insatser för dessa länder behövs både bilateralt och i detinteraationella utvecklingssamarbetet. Deninteraationella utvecklingen har präglats av demokratisering i många tidigarecentralstyrda länder. betonas demokratin som drivkraft för utveckling avallt fler aktörer i utvecklingssamarbetet. Miljöfrågomahar fått ökad interaationell uppmärksamhet. I u-länderaa är de stora miljöhotenofta direkt fettigdomsrelaterade. Markförstöring, skogsskövling, vattenbristsamt en alllför hög befolkningstillväxt och urbanisering påverkar utvecklingeni en stor del av den tredje världen. Även på dette område krävs samladeinsatser inom utvecklingssamarbetet. Förändringaroch utvecklingstendenser som är uppenbara gör att utvecklingssamarbetetställs inför både nya krav och mojligheter. Ett svenskt medlemskap i kommeräven att påverka biståndsbudgeten. Somhögt industrialiserat land med relativt liten hemmamarknad är för sittvälstånd beroende av ett omfettande och fritt handelsutbyte med omvärlden.Därför är det ett centralt mål för vår handelspolitik att bidra till att bevaraoch vidareutveckla en ordning för världshandeln som bygger på frihandelnsprinciper. Sverigedelter aktivt i den världsomspännande s.k. Uraguay-nmdan inom . Rundan,vars syfte är att minska handelshindren, stärka regleraa för intemationellhandel samt att utsträcka dem till nya områden, skulle ha avslutets i december1990. Emellertid kunde då ingen enighet uppnås i centrala förhandlingsfrågor.Man beslöt därför att ajoumera förhandlingama med siktepå att återappte och slutföra dem i början av Prop. Underföratsättning av ett förlängt amerikanskt förhandlings- Bilaga 1:1.2 mandat finns temligen godaföratsättningar för ett slutförande av rundan. Något slutdatum har ännuinte feststellts, men flera länder, däribland , verkar för attförhandlingama avslutas . som ursprungligenuppstelldes för Uraguay-nmdan ser dock inte ut att helt kurma uppnås. Förhandlingamamellan EFTA-ländema och EG om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES)är inne i sin slutfas. Avsikten är att de skall kuima slutföras . Ett omfettande informations- och lagstiftningsarbete kommer attkrävas inför avtelets beräknade ikraftträdande . Arbetet medatt implemen-tera ett framtida EES-avtel kommer också att kräva omfettande insatser. Riksdagenuttelade sig för att skulle eftersträva att bli medlemi EG med bibehållen neutralitetspolitik. En svensk medlemskapsansökan kanenligt bedömning sannolikt, lämnas in . En sådanansökan kommer att medföra behov av omfattande förberedelser och förhandlingarmed EG, liksom av ett intensivt arbete med implementeringen av ett eventuelltmedlemskapsavtel. Depolitiska och ekonomiska reformerna i öppnar nyasamarbetsmöjligheter också för handeln. I ett övergångsskede ställs emellertidkrav på särskilda insatser för analys och bedömningar av reformprocessen, bl.a.som underlag för det stöd till denna process som lämnas av svenska myndigheter,organisationer och näringsliv. Fortlöpandeansträngningar måste göras, inte minst inom handelspolitikens ram, för attutveckla handelsförbindelserna med , , de snabbt växande ekonomieraa iStilla HavsAsien och med andra regioner. Bevakningen av vissa utomeuropeiskamarknader är av stor vikt inte minst i en situation med tilltegande osäkerhetom världshandelns utveckling och därav följande tendenser till protektionism. 1990/91:150 Bilaga1:1.2 Milj. kr.. 1991/prisnivå Förändring till 92/93 93/94 Genomsnittlig procenluell förändring 91/92- 85/86- 95/96 89/90 Civila sektorer/funktioner 0 -4,5 Källa: Försvarsdepartementet och Försvarsdepartementetsverksamhetsområde omfetter utgifterna för totelförsvarets militera och civiladelar samt övrig verksamhet inom totelförsvaret. 1 Realekonomisk fördelning avförsvarsdepartementets utgifter /92 Konsumtioa o. invest. Utgifteraastyrs av i regel femåriga försvarsbeslut. Det nu gällande försvarsbeslutetfestställdes genom beslut och innehåller mål ochplaneringsram för perioden /88 - 1991/92 (prop 1986/87:95, FöU 11, rskr.310). Föratsättningaraa för att genomföra försvarsbeslut harförändrats i flera viktiga avseenden. Regeringen tillsatte enparlamenterisk försvarskommitté (dir.1988:87) med uppgift att förbereda ett nytt försvarsbeslut våren Prop.1990/91:150 1991. På grund av den mycket snabba säkerhetspolitiska utvecklingenhar Bilaga 1:1.2 kommittén bedömt att det inte är möjligt att fette ettlångsiktigt försvarsbeslut . Regeringen har beslutetatt den inriktning av försvarskommittés arbete som lagts fäst idirektiven till kommittén inte längre skall gälla. Regeringen har vidarebeslutet att kommittén skall ombildas till en beredning med företrädare förregeringen och riksdagspartierna för samråd i frågor som rör inrikbiingen avtotelförsvaret /93 - 1996/97. Ett nytt försvarsbeslut avsesfettas . 1991års långtidsbudget utgår från den inriktning, uppgiftsbeskrivning ochresursfördelning som bestemts försvarsbeslut. Hänsyn har tegits tillde ändringar som har beslutets. Hänsyn har även tegits till de förändringar somanges i lämnade propositioner. För /93 och därpåföljande budgeter föratsätts en oförändrad verksamhet i förhållande tillbudgeteret 1991/92 med undanteg för vissa tidsbegränsade program och medeltillskott. Planeringsramemför det militära försvaret har för budgeteret 1991/92 angetts till 29 628 milj.kr. i pris- och löneläget . I planeringsramen ingår följandestörre justeringar. Enligt försvarsbeslutet skall planeringsramenhöjas varje budgeter till och med budgeteret 1991/92 med 200 milj. kr.Riksdagen har beslutet att tillföra det militera försvaret 700 milj. kr. t.o.m.1991/92 för skydd mot främmande undervattensverksamhet (prop. 1987/88:150, bil.8, FöU 13, rskr. Planeringsramen har vidare justerats med hänsyn till ettantel uppgiftsändringar av mindre ekonomisk omfettning. Utgiftsramenför budgeteret 1991/92 uppgår till 31 713 milj. kr. Denmilitera utgiftsramen priskompenseras med ett försvarsprisindex som feststelltsi försvarsbeslut. Försvarsprisindex är en sammanvägning av femofficiella indexserier. Den förväntede priskompensationen från prislägetfebruari 1990 till medelprisläget 1991/92 utgör 2 900 milj. kr. för budgeteret1991/92. Det beräknade utfellet blir därmed 34 613. I1987 års försvarsbeslut angavs för totelförsvarets militera del i huvudsakföljande inriktning. -På den allmänna vämpliktensgnmd prioriteras åtgärder som syftar till att höja krigsorganisationenskvalitet och utbildningsnivå samt ålgärder för att modemisera och kompletterabefintliga och beslutede system så att deras verkan förbättras.Underrättelsetjänsten skall förbättras. -Luftförsvarets utveckling ochverkansmöjligheter prioriteras. Moderaa vapen och elektroniska motmedel samtförbättrad stridsledning och luft-bevakning tillförs. Luftvära med längreräckvidd utökas. En långsiktig inriktning skall skapas för att förbättraflygstridskrafteraas jaktbeväpning. - För att förbättratillgången på effektiva system för att bekämpa en Prop. 1990/91:150angripares fertyg utökas antelet ubåter och tillförs moderaa tunga Bilaga 1:1.2 kustrobotförband. Ubåtsskyddets kvalitet höjs genom ett antelåtgärder. Förtotelförsvarets civila del beräknas den ekonomiska planeringsramen förbudgeteret 1991/92 uppgå till 1 993,4 milj. kr. i genomförandeprisläge1991/92. Den civila planeringsramen priskompenseras enligt ett civilt prisindexsom återspeglar pris- och löneutvecklingen. Denekonomiska planeringsramens storlek är styrande för utgifteraa inom den civiladelen av totelförsvaret. Utgifteraaför totelförsvarets civila del under /92 beräknas totelt uppgåtill 3 360,3 milj. kr. Föratom den del på 1993,4 milj. kr. som ingår i planeringsramenutgör 700 resp. 666,9 milj. kr. kapitelkostnader resp. övriga kostnader somberäknas utanför derma ram. Av utgiftema för totelförsvarets civila delredovisas i tebellen endast de utgifter som hör till funktioner tmderförsvarsdepartementets verksamhetsområde d.v.s. funktionerna Civil ledning ochsamordning. Befolkningsskydd och räddningstjänst. Psykologiskt försvar.Försörjning med industrivaror (utom livsmedelsförsörjning ochenergiförsörjning) samt Kyrklig beredskap. Dessa utgifter uppgår för budgeteret1991/92 till 1 637,6 milj. kr. Utgiftema för övriga funktioner inomtotelförsvarets civila del redovisas tmder resp. departementsverksamhetsområde. I princip omfetter totelförsvarets civila del allsamhällelig verksamhet som avses fortgå i krig. I budgetsammanhang är dockavgränsningen snävare och avser endast anslag eller delar av anslag som ärdirekt riktede mot beredskapsuppgifter. övrigaverksamheter omfettes i huvudsak av medverkan i FN:s fredsbevarandeoperationer. Svenskt deltegande fordrar regeringens beslut i varje enskiltfell. 1990/91:150 Bilaga 1:1.2 kr., 1991/prisnivå 91/92- 85/86-95/96 89/90 -0,7 0,4 -4,4 9,4 -3,0 9,9 -2,4 0,0 -0,1 2,2 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer 2,9 -0,1 -4.4 -3,9 Socialt behandlingsarbete, alkohol- 0,0 -5,8 Socialdepartementetsverksamhetsområde omfetter stöd till bamfemiljer, pensioner, sjuk- ocharbetsskadeförsäkring, hälso- och sjukvård, äldre-och handikappomsorg, alkoholoch narkotikafrågor samt övrig socialtjänst. Huvuddelen av verksamheten inomhälso- och sjukvården samt bedrivs av kommuner och landsting. Desamlade utgifteraa inom verksamhetsområdet motsvarar omkring en tredjedel avbrattonationalprodukten och beräknas 1991 komma att uppgå till ca 415 miljarderkr. Landstingens och kommimeraas kostnader för sjukvård, baraomsorg ochsocialtjänst utgör ca av totelsumman. De totela stetligautgifteraa inom departementets verksamhetsområde såväl inom som utanförstetsbudgeten för budgeteret 1991/92 beräknas till ca ,varav redovisas på stetsbudgetens utgiftssida, 70miljarder kronor på stetsbudgetens inkomstsida samt 94 miljarder kronorutanför stetsbudgeten. Sistnänmda belopp avser utgifter för ATP- ochdelpensioner. Enmycket stor del () av utgiftema utgörs av transfereringar till hushåll. De mest omfettande är folkpensioner, bambidrag, sjukpenning och föräldraperming. ' Transfereringamatill hushåll ökar . Huvuddelen av ökningen ligger inom områdetekonomiskt stöd till bamfemiljer. DiagramV.l Realekonomisk fördelning av utgifter /92 Prop.1990/91:150 Kostaademaför folkpensioner och KBT minskar till följd av att allt fler pensionärer ärberättigade till ATP, vilket finansieras utanför stetsbud geten. Transfereringaraatill kommimer utgör av utgifteraa. De mest betydande är stetsbidragen tillbaraomsorg och äldreomsorg samt till hälso- och sjukvården. Transfereringaraatill kommimei: ökar , vilket främst är en effekt av en fortsattutbyggnad av barnomsorgen. Den är i sin tur en följd av delsbefolkningsutvecklingen, dels riksdagsmålet om fiill behovstäckning. Enliten del av utgiftema () är.egen konsumtion, förvaltningsutgifter m.m. del av utgiftema styrs av automatiska: bindningar till konsumentprisindexoch lönenivå. Denfaktor som däratöver har störst betydelse för utvedklingen inom det socialaområdet är befolkningsutvecklingen. Ett ökat födelsetel innebär ökade krav påfrämst föräldraförsäkring och bamomsorg. En ökning av antelet äldre innebärhöjda utgifter för pensioner och ökade kostnader för vård och omsorg. Befolkningsutvecklingenoch utvecklingen på arbetsmarknaden har också stor betydelse för möjlighetemaatt möte behoven inom vården och omsorgen, exempelvis genom tillgången påpersonal i arbetsför ålder. Destetliga utgiftema inom sociala sektom beräknas under långtidsbudgetperiodenöka med ca . Huvuddelen av den beräknade utgiftsökningenkommer att inträffe utanför stetsbudgeten. ökningen ligger främstinom ATP-systemet till följd av att allt fler pensionärer blir berättigade tillallt högre pensioner. Stetensdel av femiljepolitiken omfetter dels det ekonomiska stödet till bamfemiljerinkl. föräldraförsäkring i form av bambidrag, bidragsförskott, vårdbidrag ochbarapensioner, dels stetsbidraget till kommimeraa för bamomsorg. De totelautgiftema beräknas för budgeteret 1991/92 till ca . Totela stetliga utgifter för familjepolitik Milj.kr1991/pris- och lönenivå 1990/91:150 Bilaga1:1.2 92/93 93/94 1991/92-1995/96 -72 -156 -0,3 -4 -1 Genomförsäldraförsäkringen ges föräldrar rätt till ledighet och ersättning för vårdav bara. Till föräldraförsäkringen räknas föräldrapenning, tillfälligföräldrapenning och havandeskapspenning.