prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — institutet en ökning av des. k. gästspelsmedlen med 1,5 milj. kr. Föratt kunna bedriva verksamheten i samma omfattning som begär föreningen enökning av anslaget med . begär ett anslag på590000 kr. för tryggande och utveckling av den nordiskt inriktadekulturverksamheten. 9.4Svenskhemmet A/S Styrelsenför Svenskhemmet begär en ökning av anslaget med , varavför ökade hyreskostnader med . och för verksamheten med . Fondstyrelsenanhåller om en ökning av bidraget för stipender för vistelse vid SvenskhemmetVoksenåsen med . Hanaholmen kulturcentmm för och anhåller om bidrag motsvarande detfinska anslaget med ca . för det svensk-finländska kulturutbytet ochbilaterala samarbetsprojekt. Somjagframhöll budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 10 s. 337) utgörkulturrådets resurs för utvecklingsverksamhet inom kulturområdet ensynnerligen angelägen strategisk resurs inom den statliga kulturpolitiken.Under de senaste budgetåren har medlen ökat kraftigt och de uppgår nu till 19,6milj.kr. redovisar i sin anslagsframställning att medlenhuvudsakligen fördelas mellan följande fyra ändamål: Enstaka projekt och evenemang, som t. ex. festivaler,där olika invandrargrupperpresenterar sina hemländers kultur, större kulturmanifestationer, barnkulturveckor, poesidagar etc. Systematiskt utvecklingsarbete, siärskilt för barn ochungdom, samarbete mellan amatörer ochprofessionella kulturarbetare, institutioner och organisationer samt visst stöd för utveckling av den samiska kulturen. Anslaget är också avsett för insatser som föreslåsi konst-bildningsprogram. Kontinuerliga utvecklingsinsatser t\\verksamhetsutveckling inom folkbiblioteken, stöd till nothyra av ny svensk musik ochbidrag till tonsättare m. m. samt daglig träning för frilansdansare. Stöd i akuta nödsituationer. Det har framför allt gälltfria grupper i ekonomiskt trångmål. Avden redovisning rörande den närmare fördelningen av medlen, som jag tagit del av, framgår att de fördelar sig väl mellan de olika kulturområ- 246 dena och att dengeografiska spridningen är stor. Genom resursen har Prop. 1990/91:100 enstakabehov på belopp från . till fleråriga projekt på upp till Bil. 10 1milj.kr.kunnat tillgodoses. Enligt min mening har utvecklingsresursen kommittill den användning som var syftet med den, nämligen att vara ett komplementtill de fasta bidragen och att utgöra en stimulans för nytänkande ochutveckling av kulturverksamheten på olika områden. Jag vill därför betonanödvändigheten av att denna resurs finns tillgänglig för kulturområdet och attjag ser den som värdefull för denna typ av kulturinsatser. För /92 föreslår enökning av medlen för insatser som rör konstbildningsprogrammet, ett treårigtprojekt för barn och ungdom i de största städerna samt utvecklingsverksamhetvid folkbiblioteken. Mot bakgmnd av de kraftiga ökningar som skett de senastebudgetåren beräknar jag endast en mindre ökning av anslagsposten. Iförutsättningama för den fria resursen ligger att får bedöma hurmedlen skall fördelas. De nämnda ändamålen ingår redan nu som angelägna områdeninom anslagsposten. a. framhölls behovet av insatser för barn och ungdomoch för konstbildningsarbetet när anslagsposten innevarande budgetår ökade med6 milj. kr. När det gäller konstbildningsprogrammet erinrar jag vidare om vadjag anfört under det konstnärspolitiska avsnittet i inledningen. Folkmusik- och har blivit en storframgång med verksamhet över hela landet. Staten har genom särskilda bidragmedverkat till finansieringen av året. Det är väsentligt att denna verksamhetsom utvecklats så starkt kan fortsätta. Jag fömtsätter attkulturrådet tar hänsyn till detta vid sin fördelning av medel för utvecklingsverksamhet. Folkparkerna,Folkets hus, bygdegårdarna och Våra-gårdar är viktiga mötesplatser förartister, amatörverksamhet och olika publikgmpper. De finns spridda i helalandet och har ofta en framträdande roll i det lokala kulturlivet. Under senareår har verksamhet för barn och ungdom särskilt uppmärksammats. Efter förslag i1990 års budgetproposition gjordes en väsentlig ökning av bidragen till dessaorganisationer. Även bidraget till de centralaamatörorganisationema ökade kraftigt efter förslag i 1990 årsbudgetproposition. Organisationerna är viktiga centralpunkter för den livaktigaamatörverksamhet som finns i landet inom olika konstområden. De centralaorganisationerna fungerar bl.a. som träffpunkter för utbildning, seminarier ochfestivaler. Ienlighet med vad jag har anfört under avsnittet Konstnärspolitiken om en forstärkning av bidragen till Konstfrämjandet och konstföre ningars riksförbund föreslårjag en ökning av anslagsposten med 3 milj. kr. får fördela medlen mellan de nämnda bidragstagama. StiftelsenDansens Hus bildades . Stiftelsebildare är Operan, "'' "Svenska riksteatem, , länsteater, Malmöstadsteater, Dansmuseifonden och Danscentmm. Stiftelsen skall presenterasvenska och utländska dansare och danssällskap i första hand i Folkets hus iStockholm, där hyr lokaler. Finansieringen av Dansens Husförutsätts ske genom bidrag från staten, och länslandsting. Jag har för /92 under detta anslag beräknat etttotalt bidrag till på 5 milj.kr. Jag har därvid beräknat en visskompensation för ökade hyreskostnader. Detsvenska folkbiblioteksväsendet fyller centrala uppgifter i svenskt kultur- ochsamhällsliv. Folkbiblioteket är otvivelaktigt en av de viktigaste kommunalakulturinstitutionerna. Efter det att folkbiblioteken genomgående fått kommunalahuvudmannaskap har de utvecklats kraftigt såväl när det gäller boksamlingar ochbokutlåning som nya uppgifter inom allmän kulturell verksamhet t. ex. blandbarn och ungdom. Folkbiblioteken har kommit att mycketpåtagligt framträda som kommunemas kulturhus. Expansionen omfattar både nya lokaler för nära entredjedel av landets huvudbibliotek och verksamheten, som ökat avsevärt i helalandet . En betydande standardutjämning har ägt rummellan kommunerna, men fortfarande finns det ett antal kommuner med lägrebiblioteksstandard. Av detta skäl infördes /86 (prop.1985/86:141) ett särskilt statsbidrag för lokal biblioteksutveckling. Ettvillkor för att få bidrag är att kommunen antar en långsiktig utvecklingsplanför . Intresset för detta bidrag har varit mycket stort. I 1988 årsbudgetproposition (prop. 1988/89:100 bil. 10 s. 337) föreslogs därför enförstärkning av insatserna under budgetåren 1989/90- 1991/92 för attåterstående behov skulle kunna prövas . Anslagspostenförutsätts bli avvecklad vid utgången av /92. Vi har i en stmktur för en både offensivoch framgångsrik biblioteksverksamhet. Möjligheterna är utomordentligtgynnsamma för att bredda läsvanor, vinna nya läsargrupper och att organisera enomfattande barn- och ungdomsverksamhet. har i sin långtidsbedömningaktualiserat frågan om införandet av en bibliotekslag, som bl. a. skullegarantera de avgiftsfria boklånen. 1 regeringens proposition (prop. 1984/85:141s. 23) om litteratur och folkbibliotek redovisades argumenten mot enbibliotekslag. föredragning förutsatte jag att bokutlåningen även iframtiden skulle vara kostnadsfri för låntagaren. Jag finner ingen anledningatt ändra den ståndpunkten. 1 enlighet med vad jag kommer att föreslåunder anslaget Bidrag till regional biblioteksverksamhet bör medlen för inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk tillföras den nya invandrarlånecentralen. Anslagspostenbör därför utgå ur detta anslag. Jag har för återstående Prop. 1990/91:100anslagsposter beräknat kompensation för prisutvecklingen. Bil.10 förslag om ett nytt bidrag för uppsökande biblioteksverksamhet till äldreavvisas således. Enligt min mening bör sådan verksamhet ingå i bibliotekensordinarie uppgifter. Motbakgmnd av förslagen i betänkandet (SOU 1988:9) Sverigeinformation ochkultursamarbete ökade medlen till statens kulturråds och Svenska institutetsdisposition innevarande budgetår med sammanlagt I milj.kr. serjag inga ekonomiska möjligheter att förorda ytterligare förstärkningar avresurserna för internationellt kultumtbyte. Bidraget till International Amateur TheatreAssociation (lATA) för verksamheten vid kansliet i fördes för förstagången innevarande budgetår upp som en särskild delpost. Med hänsyn tillbidragets ringa storlek föreslårjag att det i fortsättningen beräknas underdelposten Till disposition för internationellt kulturutbyte. Vidmin beräkning av anslagsposten i övrigt har jag tagit hänsyn tillprisutvecklingen. För Svenskhemmet har jag dessutom beräknatkompensation för viss del av hyreskostnaderna. Förde anslagsposter under detta anslag som jag inte har berört särskilt har jagberäknat kompensation för prisutvecklingen. Jag beräknar anslaget till totalt104254000 kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 2. till Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m. m. för /92 anvisa ett reservationsanslag på104254000 kr. Bidrag till samisk kultur 1989/90Utgift 2881467 1990/91Anslag 5429000 1991/92Förslag 5646000 Ur detta anslag kan bidrag utgå till olika formerav samisk kulturverksamhet och till de samiska organisationerna i enlighet medde i prop. 1976/77:80 (s. 116, 122, 128-132 och 148, KrU 43, rskr. 289) angivnariktlinjerna. Medlen fördelas av samefondens kulturdelegation. Med anledning av förslag i prop. 1989/90:90 omforskning (avsnitt 17, KrU 23, rskr. 334) disponerar samefondens kulturdelegation under nästa 249 under anslaget Forsknings- och utvecklingsinsatser Prop.1990/91:100 inom kulturområdet. Samefondenföreslår, utöver en uppräkning för automatiska kostnadsökningar, en höjning avanslagsramen med . Fonden pekar på att ökade insatser behövs förDälvadis teater, för Gaaltie, samiskt konst- och kulturcentrum samt förSamernas nationalråds verksamhet. Jagvill erinra om att förevarande anslag i samband med den senastebudgetbehandlingen ökade från 2 816000 kr.till , dvs. Resurserna för samisk forskning ökade med 500000 kr.Samefondens kulturdelegation bör således ha goda fömtsättningar att inom dessaramar utveckla det samiska kulturarbetet. För nästa budgetår bör anslaget räknas upp med . med hänsyn till prisutvecklingen. Jaghemställer att regeringen föreslår att 3. till Bidrag till samisk kultur för budgetåret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . Ersättningaroch bidrag till konstnärer /91: lOO 10 G 4. Visningsersättning åt bild-och formkonstnärer 1989/90Utgift 38000000 1990/91Anslag 39 520000 1991/92 Förslag 54601000 Från anslaget lämnas ersättning till bild- ochformkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas förallmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt (visningsersättning). Visningsersättningen anvisas i form av ett fastårligt belopp som tillförs , inrättad den 1 juli1982. Fondmedlen får användas dels för ändamål som syftar till att geyrkesverksamma konstnärer ekonomisk och arbetsmässig trygghet, dels för andraändamål som berör verksamhet inom bildkonstens område. Med fondmedel betalasockså viss del av konstnärsnämndens förvaltnings- och lokalkostnader. Frågor rörande fonden och fondmedlens användninghandläggs av ett organ inom konstnärsnämnden, kallat styrelsen för Sverigesbildkonstnärsfond. Styrelsens verksamhet regleras i förordningen (1988:831)med instruktion för konstnärsnämnden och i förordningen (1982:600) om Sverigesbildkonstnärsfond. Konstnärsnämndensstyrelse föreslår att anslaget med hänsyn till inflationen höjs med 3952000kr. Jaghar i inledningen under avsnittet Konstnärspolitiken redovisat minautgångspunkter för förändringar av anslagen till ersättningar och bidrag åtkonstnärer, varvid jag förordat en ökning av visningsersättningen åt bild-ochformkonstnärer med 13,5 milj.kr.utöver kompensation för prisutvecklingen. Jaghemställer att regeringen föreslår att 4. till Visningsersättning åt bild- ochformkonstnärer för /92 anvisa ett anslag på . 1989/90Utgift 20881239 Reservation 4182 383 1990/91Anslag 26602000 1991/92Förslag 30562000 251 Frånanslaget lämnas bidrag enligt förordningen (1976:528) om bidrag Prop.1990/91:100 till konstnärer. Bidragen kan ha formen av konstnärsbidrag ellerprojekt- Bil. Konstnärsbidrag kan beviljas för att ge aktivakonstnärer ekonomisk trygghet. Konstnärsbidrag kan också tilldelas konstnärerför andra ändamål, t.ex. för resor och internationell kontaktverksamhet. Detkan ges till samma konstnär för högst i sänder utan omprövning. Bidragav pensionskaraktär och bidrag till efterlevande får beviljas utantidsgräns. Projektbidrag skall avse målinriktat konstnärligtutvecklingsarbete av mer kostnadskrävande natur. Bidrag kan ges för avgränsadeprojekt som kan antas få betydelse för utvecklingen inom det aktuellakonstområdet eller som utgör försök att vidga användningen av konstnärligverksamhet till nya områden i samhället. Konstnärsbidrag och projektbidrag utdelas avstyrelsen för till dramatiker, författare, översättareoch kulturjournalister och av konstnärsnämnden till övriga konstnärer. Eftersom upphovsmän på musikområdet ochfonogramartister inte ersätts för den fria biblioteksutlåningen av deras verkfinns under detta anslag medel för särskilda insatser till förmån för nämndakonstnärsgrupper. Medlen disponeras av konstnärsnämnden enligt förordningen(1989:500) om vissa särskilda insatser på kulturområdet. Enligt samma förordning kan bidrag lämnas tillprojekt på filmområdet. Medel för detta ändamål anvisas under anslagetFilmstöd. skall enligt förordningen(1988:831) med instmktion för konstnärsnämnden, vid sidan av uppgiften attbesluta om bidrag och ersättningar till konstnärer, hålla sig underrättad omkonstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden. Nämnden skall ocksågemensamt med styrelsen för avge förslag till innehavareav inkomstgaranti för konstnärer. leds av en styrelse. Inom nämndenfinns vidare fyra organ för handläggning av ärenden rörande bidrag ochersättningar till konstnärer, nämligen styrelsen för Sverigesbildkonstnärsfond, arbetsgmppen för upphovsmän på musikområdet, arbetsgmppenför musiker och sångare samt arbetsgmppen för scen- och filmkonstnärer. Anslagets /91' Prop. Bidragtill författare, översättare och kulturjournalister 1 858000 2.Bidrag till dramatiker 2000000 3.Bidrag till bild-och formkonstnärer 4795000 4.Bidrag till upphovsmän på musikomrädet 3 309000 5.Bidrag till scen- och filmkonstnärer samt musiker och Särskildainsatser för upphovsmän på musikområdet samt musiker och sångare 1 431000 Särskilda insatser för enskildakonstnärers deltagande i internationellt kulturutbyte på bild-, form-, ton- och Statistiskundersökning av konstnärers ekonomiska och ' Anslaget får även användas för att betalaförvaltningskostnader hos de medelsför-delande myndigheterna. Styrelsenbegär en höjning av bidragsmedlen tiUförfattare, översättare ochkulturjournalister som kompensation för automatiska kostnadsökningar (+ 112000kr.) samt för bidrag till enskilda författares, översättares ochkulturjournalisters deltagande i kulturyttringar med andra länder (+140000kr.). Vidare begärs att bidragsmedlen till dramatiker räknas upp med 270000 kr.för att motverka urholkning samt för internationellt kultumtbyte. Då upphovsrättsutredningenavslutat sitt arbete och frågan om upphovsrättslig biblioteksersättning torde ha avförts fråndagordningen anser konstnärsnämndendet vara ett första rangens rättvisekrav att upphovsmän och utövare påmusikområdet - i enlighet med nämndens förslag får ersättning för att musikaliska verk används på bibliotek.Med utgångspunkt från deberäkningsgrunder som nämnden redovisar är anslagsbehovet . Medlen bör anvisas över ett särskilt anslag,benämnt Ersättning till komponister och musiker för användning av noter ochfonogram på bibliotek. Bidragsmedlen till bild- ochJörmkonstnärer, upphovsmän på musikområdet, scen- och filmkonstnärer samtmusiker och sångare bör i enlighet medkonstnärsutredningens förslag öka med 4 milj. kr. Vidare bör medlen försärskilda insatser för enskilda konstnärers deltagande i inlernationellt kulturutbytepå bild-, form-, ton- och scenområdena förstärkas med 1 milj.kr. föreslår attmedel för stöd lill konsthantverkskooperativ överförs från anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m. m. till en nyanslagspost under detta anslag och uppräknas till 1,7 milj. kr. samt att medlen för särskilda insatser påfilmområdet som uppförs under anslaget Filmstöd överförs tillanslaget Bidrag till konstnärer och attbeloppet uppräknas till . som enligt konstnärsutredningens förslag skulle använ- Prop.1990/91: 100 das för att fördubbla antalet inkomstgarantier bör i stället utnyttjas föratt Bil. inrätta150 långtidsstipendier som utgår under högst med en storlek motsvarandetre basbelopp . anser alt det finns starka skälför att den av konstnärsutredningen föreslagna verksamheten med hu.sartister handhas av nämnden, som bor få i uppdrag att ytteriigare bereda frågor om fördel ningen. För detta begärs en ökning av anslaget med 3 milj. kr. Slutligen föreslår konstnärsnämnden att deni fortsättningen får inrät ta tjänster utan att först inhämta regeringens medgivande. Jaghar i inledningen redovisat lorslag till insatser för att förbättra dekonstnärliga yrkesutövarnas villkor. Därvid har jag fört ett förhållandevisingående resonemang kring syftet med och formerna för statens ersättningar ochbidrag till olika konstnärskategorier. Med hänvisning till vad jag i det föregående haranfört beräknarjag en ökning av förevarande anslag med 2 milj.kr.för särskildainsatser för upphovsmän på musikområdet samt musiker och sångare samt med 1milj. för enskilda konstnärers deltagande i internationellt kultumtbyte.Det bör liksom ankomma på regeringen att, efter förslag frånkonstnärsnämnden och styrelsen för , fördela medlen påolika anslagsposter. Under innevarande budgetår disponerarkonstnärsnämnden ett engångsbelopp av lOOOOO kr.för en undersökning avkonstnärernas ekonomiska och sociala situation. Anslaget bör för budgetåret1991/92 minskas med motsvarande belopp. Därutöver har jag beräknat enpriskompensation med . har föreslagit att de medel förstöd till konsthantverkskooperativ som beräknas under anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m.och fördelas av börföras över till detta anslag. Jag är inte beredd att biträdadetta förslag. har vidare föreslagit att de medelför särskilda insatser på filmområdet som anvisas under anslaget Filmstöd,men disponeras av nämnden, överförs till detta anslag. Som jag tidigareangett, under avsnittet Massmedier, avser jag att senare föreslå regeringen attför vid 1990/lägga fram en särskild proposition omden framtida statliga filmpolitiken. Mot denna bakgrund är jag inte beredd attnu tillstyrka konstnärsnämndens förslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att 5. till Bidrag till konstnärer för budgetåret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . G 6.Inkomstgarantier för konstnärer . 1989/90Utgift 10324878 1990/91Anslag 12069000 1991/92Förslag 12858000 Enligt förordningen (1976:504) om inkomstgarantierför konstnärer kan inkomstgaranti beviljas konstnärer som står för konstnärligverksamhet av hög kvalitet och stor betydelse för svenskt kulturliv. Beslut ominnehavare av inkomstgaranti fattas av regeringen efter gemensamt förslag avkonstnärsnämnden och styrelsen för eller efter yttrandeav dessa organ. Inkomstgaranti kan uppgå till högst femgånger det basbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring gälldevid kalenderårets ingång. Det för fastställda basbeloppet är32 . Garantins maximibelopp för uppgår således till 161 000 kr.Detta maximibelopp minskas med innehavarens årsinkomst upp till ett basbeloppoch av årsinkomsten i övrigt. Regeringen har för /91 fastställtantalet inkomstgarantier till 145. Härav avser nio garantimm personer sominnehaft tidsbegränsade lärartjänster inom högre konstnärlig utbildning ochett garantirum professor . (1988/89:KrU16 s. 11, rskr. 183) har isamband med behandlingen av budgetförslaget for /90 uttalat attantalet garantirum under budgetåren 1989/90- 1991/92 borde öka med totalt 20.varav med sju för /90, sju för /91, och,följaktligen, med sex för /92. Nämndenföreslår att antalet garantirum ökas med minst sex i enlighet med vad riksdagenuttalat. Universitets-och högskoleämbetet (UHA) UHÄhemställer om inkomstgaranti för professorn i målning vid , EnnoHallek, vars förordnande går ut . 1avsnittet Konstnärspolitiken i inledningen till denna bilaga av budgetpropositionenhar jag redovisat mina ställningstaganden beträffande av konstnärsutredningenframlagda förslag om väsentlig förstärkning av antalet inkomstgarantier. Jaghänvisar till denna redovisning. Jag föreslår att antalet garantimm för nästabudgetår ökas med ett, som bör tilldelas professorn i målning vid , , vars förordnande upphör vid utgången av . Antalet garantimm för /92 blir således 146. De allmänna förutsättningarna för en 255 ytterligare ökning har jagredogjort för under inledningen. För övrigt har Prop. 1990/91:100 jag vidmin beräkning av anslaget beaktat effekten av basbeloppets höjning Bil. 10och ett ökat utnyttjande av befintliga garantier. Jaghemställer att regeringen föreslår att 6. till Inkomstgarantier för konstnärer /92 anvisa ett förslagsanslag på . Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m. m. 1989/90Utgift 65 807000 1990/91Anslag 63 952000' 1991/92 Förslag 79227000 ' Tilläggsbudget I . Gällande bestämmelser om biblioteksersättning finnsi förordningen (1962:652) om . Ersättning ges förutlåning genom folkbibliotek och skolbibliotek av litterärt verk i original avsvensk eller i bosatt upphovsman och litterärt verk i svensköversättning. Ersättning ges även för böcker som ingår i folk- ochskolbibliotekens referenssamlingar. Från detta anslag överförs till Sverigesförfattarfond medel som beräknas på grundval av vissa gmndbelopp förbiblioteksersättningen. Innevarande budgetår uppgår grundbeloppen i fråga omoriginalverk till för hemlån och till för referensexemplar samti fråga om översatt verk till för hemlån och till förreferensexemplar. Av fondens medel utbetalas individuell ersättning tillförfattare och översättare (författarpenning och översättarpenning).Författarpenningen uppgår till för hemlån och förreferensexemplar samt översät-tarpenningen för hemlån och förreferensexemplar. För upphovsmän med höga utlåningssiffror gäller vissabegränsningar. Styrelsen för kan också bestämma attersättning till viss upphovsman skall utgå med högre belopp än det statistisktberäknade. Denna möjlighet använder styrelsen för att utse innehavare av s. k.garanterad författarpenning, vilken för har fastställts till86000 kr. utgår garanterad författarpenning till 235 upphovsmän.Återstoden av fondens medel, den s. k. fria delen, används efter styrelsensbestämmande till pensioner, understöd, stipendier och andra för författare,översättare m. fl. Ersättning åt författare och översättare förutnyttjande av deras verk i form av talböcker och lallidningar fördelas avSveriges författarförbund enligt regler som förbundet fastställer. Från anslaget utgår också medel till Sverigesförfattarfond för resesti pendier till svenska författare för vistelse i annat nordiskt land samt medel till för nordiskt författarsamarbete. Mellan regeringen och deupphovsmannaorganisationer som berörs av Prop; 1990/91:100biblioteksersättningen ingicks en överenskommel- Bil. 10se om förhandlingar angående biblioteksersättningens grundbelopp. Enligtöverenskommelsen åtar sig regeringen att som ett led i beredningen av sittförslag till statsbudget förhandla med organisationerna om storieken avgrundbeloppet för hemlån av originalverk. När avtal träffats skall regeringenlägga fram förslag till om anslagsberäkning på grundval av detavtalade grundbeloppet. Anslagets fördelning /91 Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek 61 532 000 Ersättning åt författare och översättare förutnyttjande av deras verk i form av talböcker och taltidningar 2 336000 Medelsbehovet för biblioteksersättningen vid ettgrundbelopp av per hemlån av originalverk beräknar fondstyrelsen till .