prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Budgetunderskottet motsvarar av BNP. Skuldtjänstkvotenuppgår till och har skött sina utlandslän utan anmärkning.Pris- och lönestopp har upphävts och regeringen lade fram nyaförslag till avreglering av ekonomin, inklusive ett förändrat system förtilldelning av valuta. Den redan stora arbetslösheten växer och utgör ett alltsvårare politiskt och socialt problem. På grund av sitt geopolitiska läge upprätthållerZimbabwe ekonomiska förbindelser med Sy., ifrika. I enlighet med regeringensstrategi har exporten till reducerats. Sydafrikanska intressen harett stort inflytande i näringsliv. Zimbabweär enligt konstitutionen en flerpartistat. Efter sammanslagningen av de tvåstörsta partierna, (PF) och ZAPU har (PF):s dominerandeställning ytteriigare stärkts. (PF) vann stort i pariamentsvalet i mars1990. Valdeltagandet sjönk dock till . Beslutet från (PF)-kongressen att upprätta enenpartistat med marxist-leninistiska förtecken har ställts åt sidan. PresidentMugabe och partiledningen har klargjort att regeringspartiet vill vinna allaplatser i parlamentet och därigenom uppnå en enpartisituation de facto. Den nyaekonomiska politiken med sin klara marknadsorientering går inte atl förena medmarxist-leninismen. Undantagstillståndet som rått sedan år 1965upphävdes . Läget för de mänskliga rättigheterna har förbättratssedan självständigheten, trots att regeringen gått fram hårt motkritiska studenter, fackliga ledare, journalister och oppositionspartietZimbabwe Unity Movement (ZUM). Flera ministrar har tvingats avgå efteravslöjanden om inblandning i korruplionsaffärer. Destörsta biståndsgivarna till är vid sidan om , ,, , , och Väridsbanken. haråterupptagit ett mindre bilateralt bistånd avbrott av politiskaskäl. Det humanitära svenska stödet till befrielserörelsernaZANU och ZAPU övergick 1980 i återuppbyggnads- ochutvecklingsbistånd till . Totah har t.o.m. /90 I 205milj. utbetalats inom ramen för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Etttvåårigt samarbetsavtal ingicks . Zimbabwesmottagningskapacitet är god. Huvudmålen för biståndssamarbetet är attunderstödja strä- Prop. 1990/91: 100 van till social och ekonomiskutjämning samt att minska det ekonomiska Bil. 5 beroendet av Sydafrika.Sektorstöden avseende undervisning, hälsovård, förvaltningsutveckling ochtransport inriktas på landsbygdsutveckling. Varubiståndet och personal- ochkonsultfonden svarar främst mot biståndsmålen oberoende och tillväxt. Svenskt stöd ges till demokratiseringsreformer inomförvaltningen och till insatser med folkligt deltagande på lokal nivå. I flerainsatser utgör kvinnor målgruppen. För den utsatta gmppen lantarbetare ochderas familjer görs speciella satsningar inom undervisning och hälsovård. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Disponibelt 1989/90 1990/91 Utgående reservation 32 33 Storaframsteg har gjorts inom primärhälsovården i med stöd från bl.a.Sverige. Den nationella vaccinationskampanjen har förbättrat hälsoläget hosbarn särskilt vad gäller mässling och polio. Samarbetet med hälsoministeriethar vunnit stadga. I sektorprogrammet ingår förvaltningsutbildning ochbyggande av en vårdskola. Delinsatser görs för vatten och sanitet i Manicaland,mödravård, nutrition, personalutbildning och han-dikapprehabJIitering. Särskiltstöd går till det nationella programmet för bekämpande av AIDS. Undervisningssektornhar fått stora svenska bidrag. Stödet har gått till att byggaoch utrusta primärskolor på landsbygden. För sekundärskolan har lokaltanpassade läromedel utvecklats och lärarna har utbildats i tekniska ämnen. Ettav de största projekten är byggande av primärskolor i eftersatta områden. 1stort sett alla barn går i primärskola jämfört med hälften föresjälvständigheten. Gällande sektoravtal löper till juni och omfattar200 milj. kr. Ril S Förvaltningssektorn har från /86 gjorts till en separat samarbetssektor.Stödet avser organisationsutveckling, förvaltningsutbildning ochstatistiksamarbete. Insatser görs bl. a. för att stärka folkligt deltagande pålokal nivå och kvinnoinriktade verksamheter. Svenska institutioner harengagerats aktivt i genomförandet av olika delprogram bl. a. statens institutför personalutveckling, , ,och . Stöd går till förberedelser och genomförande avkommunreformer och till fysisk planering. PK-fondensutbetalningar avser lönepåslag för svensk personal som rekryteras av Zimbabwe,s.k. direktanställning, f.n. ett tiotal personer. En insats för att stärka dencentrala finansförvaltningen ingår. Transportstödetgår i stor utsträckning genom svenska institutioner och transportföretag. Detomfattar tekniskt bistånd för vägunderhåll, utbildning och bilbesiktning samtövervakning/kontroll av vägbyggen. En delinsats avser byggande avlandsbygdsvägar med arbetsintensiva metoder. Stödformenmotiveras av stora brist på utländsk valuta och landets ekonomiskaberoende av . Av varorna till den offentliga respektive privatasektorn upphandlas tre fjärdedelar i . Inom det offentliga stödet harZimbabwe prioriterat lastbilar, vattenborrar, tryckeriutrustning, papper ochkullager. För den privata sektorn har införsel skett av stål, papper ochkemiska produkter. Beslut har även fattats om import av utrustning förlandsbygdselektrifiering. Hanteringen av stödet har förenklats och kaneffektiviseras ytterligare genom avskaffandet av det tungrodda systemet förvalutatilldelning på administrativ väg. Ettbetydande bistånd går till utanför landramen, såsom SADCC-insatser,forskningsstöd, flyktingbistånd, stöd till kvinno- och kulturprojekt samt viaenskilda organisationer. Inom det regionala SADCC-stödet är insatserna avseendeden s.k. Beira-korridoren av betydande zimbabwiskt intresse. Såväl BITS somSWEDFUND, SAREC och IMPOD är engagerade i projekt i . IMPOD hartillsammans med de nordiska importkontoren etablerat ett kontor förSADCC-regionen i ; BITS finansierar bl. a. ett projekt för strategiskoljelagring. Totalt utbetalades under /90 226,3milj. Bilateralt bistånd till icke-programländer Prop-1990/91: lOO Enväxande andel av det bilaterala biståndet går till länder utanför kretsen avde 18 programländerna. Formerna för detta bistånd varierar. Bistånd ges via t.ex. katastrofinsatser eller enskilda organisationer. Men bilateralt biståndkanaliseras även genom andra biståndsorgan än SIDA, främst BITS, ,IMPOD och SAREC. Detta bistånd utanför programlandskretsen går för närvarandetill ett sextiotal länder och områden. Nedan ges en sammanfattning av några avde större insatserna i länder som inte är programländer, men som ändå erhållerbilateralt bistånd. För varje land ges en kort beskrivning av de olikainsatserna. Isammanställningen som följer ingår insatser kanaliserade genom SAREC, BITS,IMPOD och . Vidare ingår betalningsbalansstöd, katastroföistånd,livsmedelsbistånd samt stöd via enskilda organisationer. 1 flertalet fall redovisas inte regionala insatser.Det innebär t. ex. att medel från anslagsposterna Särskilda program m. m.,endast tas upp då de klart kan hänföras till enskilda länder. De angivnabeloppen avser utbetalningar. Det livsmedelsbistånd som redovisas har normaltkanaliserats via olika multilaterala program. Trots detta redovisas biståndetsom bilaterala insatser, eftersom det har varit möjligt att knyta de olikabidragen till respektive länder. Under enskilda organisationer presenterasendast verksamheter som ges stöd från SIDA. Den sammanfattning som följer är inte heltäckande.Endast inriktningen i vissa projekt redovisas. För en komplett sammanfattning hänvisas till tabellenBiståndet fördelat på enskilda länder där samtliga insatser och länderredovisas. Följande länder och områden har medlagits i redogörelsen nedan: ,, , , , , , , ,, , , , . ,, , , , , , ,, /, Yemen. ,, , , . 1990/91: 100 Totaltutbetalat under /90: 38,7 milj. kr. var samarbetsland för nämnden förinternationellt bistånd (NIB) , och är BITS äldsta samarbetsland.Den första u-kredi-ten beviljades . Det totala gåvobiståndet genom BITStekniska samarbete och u-krediter uppgår till ca en halv miljardkronor. Insatserna har i huvudsak riktats till kraft- och telesektorerna. Den totala u-kreditvolymen till uppgårtill 1,122 milj. kr., vilket gör landet till det tredje största mottagariandetför denna biståndsform. Telesektorn dominerar samarbetet. BITS har beviljat femkrediter om ca 670 milj. kr. till telekommunikationsprojekl bl. a. i städernaAlger, och . Genom det tekniska samarbetet har BITS bl. a. lämnatbidrag till teleutbildning för algeriska telemyndigheten personal. Inomkraftsektorn har u-krediter om sammalagt ca 245 milj. kr. lämnats till bl. a.ett ställkraftverk i södra samt till tre mobila gasturbiner förkraftgenerering i områden som ej täcks av det nationelh elnätet. Genomu-krediter har BITS även finansierat två mejerier och en margarinfabrik. Totalt ca 40 milj. kr. har utbetalats inomdet tekniska samarbetet genom BITS. 38 personer har deltagit i detinternationella kursprogrammet, framförallt inom telekommunikation. Medanledning av bl.a. relativt höga BNP per capita och den omfattandekreditvolymen är BITS återhållsam vad gäller nya u-krediter till . ÄvenIMPOD har i olika sammanhang varit verksamt i . Totaltutbetalat under /90: 8,8 milj. kr. samarbetar med UNSO (United NationsSudano-Sahelian Office) i ett markvårdspojekt som till viss del omfattarBurkina Faso. Flera svenska enskilda organisationer är verksammai , bl. a. , Pingstmissionens u-landshjälp (PMU) ochSjunde-dags-advenlistsamfundet. arbetar t. ex. med byutveckling ochstöd till olika bygrupper och PMU har inlett ett skolprojekt. Under budgetåret1989/90 bidrog också med livsmedelsbistånd om ca 5 milj. kr. Totaltutbetalat under /90: 5,3 milj. kr. har länge varit ett svensktprojektbiståndsland. BITS har bedrivit tekniskt samarbete med . Närmare 47 milj. kr. har utbetalats tillett fyrtiotal insatser. I samarbetet har främst ingått konsultinsatser förrehabilitering och utbyggnad av högspänningsnätet jämte utveckling avvattenkraften. Insatser inriktade på energibesparing har också erhållit stöd. har erhållit u-krediter till ett totaltbelopp om drygt 420 milj. kr. är inga nya projekt med u-kreditfinansiering aktuella. Däremotär flera projekt genomförda eller under genomförande. Väridens Prop.1990/91:100 störstasammanhängande havsnavigationssystem har installerats i Suez- Bil. 1 samband med att införde lagar somförbjöd användning av bördig och hårt utnyttjad lera från för tegeltillverkning,beslutade det egyptiska bostadsministeriet att uppföra 12nya produktionslinjer för lättbetong. förfyra av dessa. finansierar även en genomgripande renovering ochupprustning av ett ångkraftverk. På miljöområdet genomförs bl.a. en studieav avfallshantering vid sju livsmedelsfabriker med syfte att minska avfallsmängderoch rena utsläppen i från fabrikerna. har samarbetat med sedan år 1984och medverkar i fyra joint-venture projekt avseende tillverkning avsvetselektroder, rostfria vaskar och diskbänkar, framställning avaluminiumfosfat för vattenrening samt pappersproduktion. Även IMPOD har genomfört olikaaktiviteter för att uppmuntra importen från . Bl.a. har flerainköpsresor tili landet arrangerats. arbetar i med projekt motkvinnlig omskärelse, och stödjer bl. a. ettutvecklingsprogram för ett slumområde i . i muhilateralt livsmedelsbiståndlämnades under budgetåret. Totaltutbetalat under /90: 34 milj. kr. BITS bedriver samarbete med sedan år 1986.Ett fortsatt tekniskt samarbete inom skogssektorn planeras. En u-kredit om 28milj. har beviljats för processutrustning till ett gruvprojekt i sydvästraGhana. Vidare lämnas stöd till en studie för lokal tillverkning av handpumparsamt till planering av eldistribution till 44 städer och byar i landetscentrala delar. Genom FN bidrog /90 med 7,4milj. i livsmedelsbistånd till . IMPOD och Export Promotion Councilarrangerade ett seminarium i om förutsättningarna förexport av tropiskt virke. IMPOD informerade också om utbildning inom skogsbruk,skogsvård och återplantering vilket väckte ett stort intresse. Inom ramen för särskilda program författiga och skuldtyngda länder i bidrog med 10milj. har bidragit med 30 milj. kr.i betalningsbalansstöd till programmet. lämnade också visst bistånd via LO/och . Totalt utbetalat under /90: 13,8milj. Biståndet till har i huvudsak varit begränsat till vissa insatser 359 25 1990/91. Sammanlagt 23marockaner har Prop. 1990/91: 100 deltagit i BITSinternationella kurser. Under /89 lämnades Bil. en första u-kredit om 100milj. till för finansiering av ett En andra kredit lämnades för rehabilitering av en i enbrand förstörd telestation i . har ytteriigare en kreditavseende projekt inom teleområdet beviljats. totala kredit volymenuppgår till 157 milj. kr. Totahutbetalat under /90: 35,3 milj. kr. BITS bedriver tekniskt samarbete medMauritius och gjorda utbetalningar uppgår till 9 milj. kr. BITS bidrar via det tekniska samarbetet dels till enorganisationsstudie för omstrukturering och utbyggnad av telesektordels med ledningsstöd vid internationella telemyndighet. En u-kredit på 107milj.kr. lämnades för arbeten med utbyggnad av det lokala telenätet.Hittills har 10 personer deltagit i internationella kurser framförallt inomtelesektorn. medverkar som joint-venture parten i enverktygsfabrik och IMPOD hargenom olika aktiviteter med framgång befrämjattextilimporten från och turismen till landet. Totahutbetalat under /90: 6,1 milj. kr. stödjer ett joint-venture mellan och rwandiska staten för fabrikstillverkning av tändstickor. BITS harlämnat en u-kredit om 13 milj. kr. Det till knutnaInternational (), deltar ocksä i projektet ochgaranterar u-krediten. Mer än hälften av bistånd till Rwandakanaliseras genom enskilda organisationer. Pingstmissionens u-landshjälp ärstörst i landet, och organisationen arbetar med grundskolor. Ca 700000 kr.lämnades i form av livsmedelsbistånd. Totaltutbetalat under /90: 2,6 milj. kr. IMPOD besökte för att utrönaeventuellt intresse av en delegationsresa av senegalesiska exportörer tillSverige. Ett sådant besök väntas med exportörer av frukt ochgrönsaker. stöder ungdomsorganisationen somarbetar för en bättre arbetssituation för kvinnorna samt sysselsättning förungdomar. Stöd utgär även till brunnsbyggande och grönsaksodlingar. Röda Korset bistod med flyktingslödvid konflikten mellan och . och Biståndsnämndstöder ett projekt . 1990/91: 100 för undervisning för kvinnor, bl. a. i näringslära, hygien och hälsovård. Genom FN har under /90 1,5 milj.kr. utbetalats i livsmedelsbistånd. Totaltutbetalat under /90: 28,1 milj. kr. samarbetar med bl. Tillsammans medVäridsbanken finansierar BITS en uppbyggnad av en statistisk centralbyrå ilandet. ger också stöd till ett fiskebåtsprojektdär är delägare. SAREC inledde ett forskningssamarbete med Somaliaår 1980. Tillsammans med vetenskapsakademi ger SAREC stöd tillforskning om kamelskötsel, medicinsk forskning om bl.a. primärhälsovård,jordbruksforskning, arkeologi, samt till forskning kring somaliska kvinnorssituation och villkor. fick också livsmedelsbistånd på ca 12 milj.kr. Dessutom beslutades att skulle ge ett katastroföistånd via FN på 5milj. kr., i första hand avsett för flyktingar. arbetar med ettsjukhusprojekt i landet. () erhåller stödför arbete med flyktingar och primärhälsovårdsprogram. Svenska Röda korset har upprättat enmer permanent hälsovårdsverksamhet i konfliktområdet i norr. Totaltutbetalat under /90: 49,2 milj. kr. BITS har bidragit till ett tjugotalinsatser inom det tekniska samarbetet med , huvudsakligen inom energi- ochhälsosektorerna. Ett institutionssamarbele pågår mellan iUppsala och i avseende forskning och utbildninginom främst mödra- och barnavård. På energiområdet utbildas lärare vid landetskraftskola. Från har 82 personer deltagit i BITS internationella kurserfrämst inom områdena jordbruk, miljö och företagsledning. SWEDFUNDstödjer ett mejeriprojekt i . har tidigare beviljats ettbetalningsbalansstöd på 114 milj. kr., för betalning av vissa skulder tillsvenska staten. Katastroföistånd och livsmedelsbistånd har givitsbl.a. i samband med nödsituationen under de långa och ihållande regnen.Livsmedelsbiståndet uppgick till knappt 3 milj. kr. och katastroföiståndet tillsammanlagt 31,5 milj. kr. Enrad olika enskilda organisationer arbetar i . () ger bistånd till flyktingar. arbetar med program för landsbygdsutveckling samt med upprustning av ett sjuk hus. arbetar i ett byprojekt. PMU finns 361 också i landet. 1990/91: 100 Totaltutbetalat under /90: 94 milj. kr. är ett av BITS äldsta samarbetsländer.Genom det tekniska samarbetet har bidrag lämnats om 33 milj. kr. och u-krediterom sammanlagt ca 590 milj. kr. har beviljats för ett femtontal projekt. Deviktigaste sektorerna för samarbete med är telekommunikationer ochmiljövård. Fyra u-krediter har lämnats för olika teleprojekt.Inom det tekniska samarbetet finansieras utbildning i drift och underhåll avtelestationer samt konsultinsatser avseende förstärkning av den tunisiskateleförvaltningen. På miljöområdet har BITS genom det tekniska samarbetetbidragit till flera studier för avloppsreningsverk. BITS har även bidragit tillutbildning av tekniker och driftspersonal vid reningsverk. U-krediter om sammanlagt25 milj. kr. har lämnats för anläggning avavloppsreningsverk i städerna Houmt Souk, Cherguia, Kasserine och Tabarka.Ytterligare en miljöinsats utgör u-kreditfinansiering om 50 milj. kr. för engasreningsanläggning för en av landets största gödselfabriker. har ett institutionellt samarbete med dettunisiska industriförbundet som innefattar samverkan med att finnalämpliga svensk-tunisiska joint-venture projekt. IMPOD har ett samarbetsavtalmed den tunisiska exportorganisationen . beslöt under budgetåret att avskriva denärmaste fem årens återbetalningar på biståndskrediter som beviljades undersextio- och sjuttiotalen. Som motprestation kommer att inom ramen fören svensk-tunisisk miljöfond investera motvärdet i tunisiska dinarer inommiljösektorn. Motvärdet uppgår till ca 40 milj. kr. Genom SIDA finansieras sedan början av åttiotaleten markvårdsinsats i i . Stödet uppgårtill 16,5 milj. kr. Örebromissionen medverkar i projekt som avserutbildning av flickor och produktion av pedagogiska leksaker för handikappade.Örebromissionen stödjer också två hälsocentraler i provinsen medbl.a. Livsmedelsbiståndet via WFP till /90 uppgick till drygt 5 milj. kr. Totahutbetalat under /90: 193,1 milj. kr. Biståndssamarbetet med har ihuvudsak finansi erats över katastrofanslaget. Samarbetet har successivt breddats och flera insatser har kommit att få en alltmer långsiktig karaktär. För /91 tas det svenska stödet från anslagsposten Projektbistånd till vissa länder inom vilken möjligheter ges till treåriga utfästelser för insatser av flerårig karaktär. Biståndet till har för /91 beräk nats till 90 milj. kr. Den första regeringsförhandlingen mellan och om biståndssamarbetet ägde rum . Programsamtal äger numera regelbundet rum mellan och . bistånd till inriktas på de socialasektorerna, koopera- Prop. 1990/91:100 tionen och importfinansiering. Genom bidrar till vatten- ochhälsoinsatser i de sydvästra delarna av landet. har I 700 bmnnarborrats och 480 källor klätts in. SIDA samfinansierar tillsammans med Väridsbankenoch ett program för rehabilitering av hälsovården. 1 programmet ingårbyggnation, hälsoupplysning och stöd till planering. Ett stöd planeras till ett katastrofprogramutarbetat av Väridsbanken i syfte att stödja fattiga grupper samt de som påkort sikt påverkas negativt av strukturanpassningen. Aktiviterna iPAPSCA-programmet (Programme for the Alleviation of Poverty and the SocialConsequences of Adjustment) inkluderar hälsovård, primärundervisning,arbetsintensiva vägbyggen, småskalig industri och särskilda kvinnoprojekt. SIDA stödjer också program för AIDS-bekämpninggenom WHO och . Genom en rehabilitering och förstärkning avjordbrukskooperationen gynnas småbönderna som genom ökad produktion ochförsäljning kan öka sin försäljning. Samarbetet mellan Utan Gränser-SwedishCooperative Center (SCC) och den ugandiska kooperativa rörelsen har vuxit tillett omfattande program och bl. a. bidragit till rehabilitering av kooperationeni Luwero-området. Stöd har också gått till en lastbilsverkstad, som harmycket stor kapacitet. Utan Gränser har också givit personalstöd till denkooperativa rörelsens ledning. En utvidgning av stödet till kooperationen inorra planeras. har en närmast desperat betalningsituation.Mot denna bakgrund har bidragit med importstöd genom den ÖstafrikanskaUtvecklingsbanken (EADB). erhöll under budgetåret betalningsbalansstödpå 50 milj. kr. inom ramen för det av samordnade SPA-programmet.Sammanlagt har 125 milj. kr. utgått som betalningsbalansstöd till . Som en komponent i det svenska biståndet ingårävenstöd för mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling. Stödet har givitstill Inspector General of Government, som är ombudsman för att komma till rättamed korruption och rättsröta inom förvaltningen. Utöver ovanstående insatser finansierar Sverigegenom UNDP en ka-tastroföiståndsrådgivare för . Sju krediter omsammanlagt 190 milj. kr. har lämnats till den Östafrikanska Utvecklingsbanken.Bistånd till har också givits genom BITS till kurser samt genom SARECtill forskning. Kontakter har också tagits mellan , IMPOD och deugandiska myndigheterna. Flera svenska enskilda organisationer är verksammai . Bl.a. arbetar med vattenförsörjning i en av provinsernaoch Pingstmissionens u-landshjälp med rehabilitering av flyktingar. bidrog också genom multilaterala organ medca 13 milj. kr. 1990/91: 100 Totaltutbetalat under /90: 2,3 milj. kr. B''- Det svenska biståndet till de västsaharier som leveri flyktingläger i i kanaliseras genom svenska enskildaorganisationer. är den tredje största bidragsgivaren till lägren. Dettotala biståndet till flyktinglägren över åren uppgår till ca 110 milj. kr.Rädda Barnen arbetar med stöd för de västsahariska flyktingarnaoch är den största förmedlaren av svenskt bistånd. har stöd utgåtttill diverse förnödenheter såsom fordon, reservdelar, tältduk, mat, kläder m.m. Röda korset arbetar med att förbättra näringsläget för särskilt utsattagrupper i lägren. har byggt en skola iTindouf och Föreningen har bidragit med diverse utrustning ochskolmaterial till befolkningen. Vidare har Praktisk Solidaritet svarat förflera klädsändningar och andra fömödenheter och iGnosjö bidragit till en skola och ett sjukhus i Totaltutbetalat under /90: 34,6 milj. kr. En rad enskilda organisationer arbetar sedan långtid i landet. Medlen har kanaliserats t. ex. genom , PMU samt (). PMU medverkar i skolbyggnadsprojekt, ettmarkvårdsprogram samt för upprustning av sjukhus. Genom lämnas stöd till SvenskaBaptistsamfundet (SB) och ().Missionsorganisationema arbetar inom undervisnings-, hälso- ochlandsbygdsektorerna, bl.a. genom ett fyrtiotal svenska volontärer. Totaltutbetalat under /90: 74,4 milj. kr. Biståndet, som främst bestått av katastrofhjälp,har huvudsakligen gått till FN:s hjälpverksamhet till förmån för ,UNOCA, och till , som arbetar med hälso- ochsjukvård samt livsmedelsdistribution i och utanför . och Röda korset har fått bidragför att stödja flyktingar från . Hjälp till går både tillåtemppbyggnadsarbete och repatri-eringsverksamhet inne i landet, och till stödåt de afghanska flyktingar som befinner sig i läger i 1990/91: 100 Totaltutbetalat under /90: 8,6 milj. kr. B''- Det tekniska samarbetet som inleddes budgetåret1986/87 är under uppbyggnad. har ca 27,5 milj. kr. utbetalats förinsatser främst inom energi- och miljösektorerna. 1 samarbete med Världsbankenhar via BITS lämnat stöd lill kartering av naturresurser och miljöpåverkanmed hjälp av satellitbilder. stöder även utveckling avelkraftöverföringssystemet i landet. IMPOD stöder utvecklandet av den filippinskamöbelindustrin. I övrigt ges stöd bl.a. till mässdeltagande och seminarier.Kostnaden för IMPODs aktiviteter på uppgick under budgetåret1989/90 till . Bland de enskilda organisationer som är eller harvarit verksamma i landet kan nämnas , Röda korset, och flera svenska missionsorganisationer. arbetar bl.a.med jordbruks- och hälsovårdsprojekt.