prop · GE03111 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:111 om sekretess inom och mellan myndigheter på vårdområdet m.m. Regeringenföreslår att anta de forslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att sekretesslagen (1980:100) ändras så att hälso-ochsjukvårdssekretess eller socialtjänstsekretess inte hindrar att uppgifter ombarn och ungdomar eller om den som är missbrukare lämnas mellan myndigheterinom hälso- och sjukvården och , om det behövs för att denenskilde skall få nödvändig vård, behandling eller annat stöd. Motsvarandeskall gälla om det behövs för en nödvändig insats för ett väntat barn. Vidareskall enligt propositionen uppgifter få lämnas mellan olika myndigheter inomden kommunala och landstingskommunala hälso- och sjukvården för statistik,forskning och administration, om ett s. k. rakt skade-rekvisit tillåter detta. lag om uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården föreslås också. Enligtlagen bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter för kommuner ochlandstingskommuner att lämna uppgifter till ochläkemedelsverket för forskning och statistikframställning inom hälso- ochsjukvårdens område. Denya reglerna föreslås träda i kraft . 1 1990/91. Propositionens lagförslag Prop. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § och 14 kap. 2§sekretesslagen (1980:100)' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekretess gäller, om inte annat följer av 2 §, inom hälso-och sjukvården för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personligaförhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att denenskilde eller någon honom närstående lider men. Detsamma gäller i annanmedicinsk verksamhet, såsom rättsmedicinsk och rättspsykiatrisk undersökning, in-semination,fastställande av könstillhörighet, abort, sterilisering, kastre-ring ochåtgärder mot smittsamma sjukdomar samt i verksamhet som avser särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda och därmed likställda. Sekretess enligt första stycket gäller också i sådanverksamhet hos myndighet som innefattar omprövning av beslut i eller särskildtillsyn över allmän eller enskild hälso- och sjukvård. 1 fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . Utan hinder av sekretessen får En landstingskommunal eller uppgift lämnas till enskild enligt myndighet som bedriver vad som föreskrivs i lagen verksamhet som avses i första styc- (1984:1140) om insemination och ket får lämna uppgift till en annan lagen (1988:1473) om undersök- sådan myndighet för forskning eller ning beträffande HIV-smitta i framställning av statistik eller för brottmål. rådet, om det inte kan antas alt den enskilde eller någonhonom närstående lider men om uppgiften röjs. Vidare får utan hinder avsekretessen uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lagen(1984:1140) om insemination och lagen (1988:1473) om undersökning beträffande HIV-smittai brottmål. Sekretess hindrar inte att uppgift i annat fall än somavses i 1 § lämnas till myndighet, om uppgiften behövs där för I. förundersökning, rättegång, ärende om diciplinansvareller skiljande från anställning eller annat jämförbart rättsligt förfarandevid myndigheten mot någon rörande hans deltagande i verksamheten vid denmyndighet där uppgiften förekommer, ' Lagen omtryckt 1989:713. -Senaste lydelse 1990:1414. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 2.omprövning av beslut elleråtgärd av den myndighet där uppgiften förekommer, eller 3.tillsyn över eller revision hosden myndighet där uppgiften förekommer. Sekretesshindrar inte att uppgift lämnas i muntligt eller skriftligt yttrande avsakkunnig till domstol eller myndighet som bedriver förundersökning ibrottmål. Sekretesshindrar inte att uppgift om enskilds adress,telefonnummer och arbetsplatslämnas till en myndighet, om uppgiften behövs där för delgivning enligtdelgivningslagen (1970:428). Uppgift hos om enskilds telefonnummerfår dock, om den enskilde hos begärt att abonnemanget skall hållashemligt och uppgiften omfattas av sekretess enligt 9 kap. 8 § tredje stycket,lämnas ut endast om den myndighet som begär uppgiften finner att det kan antasatt den som söks för delgivning håller sig undan eller att det annars finnssynnerliga skäl. Sekretesshindrar inte att uppgift som angår misstanke om brott lämnas till åklagarmyndighet,polismyndighet eller annan myndighet som har att ingripa mot brottet, omfängelse är föreskrivet för brottet och detta kan antas föranleda annan påföljdän böter. Föruppgift som omfattas av sekretess enligt 7 kap. I 6 §§, 8 kap. 8 § förstastycket, 9 eller 15 § eller 9 kap. 4 eller 7 §, 8 § första eller andra stycketeller 9 § andra stycket gäller vad som föreskrivs i fjärde stycket endastsåvitt angår misstanke om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigarestraffan fängelse . Dock hindrar sekretess enligt 7 kap. 1 eller 4 §,inte att uppgift som angår misstanke om brott enligt 3, 4 eller 6 kap. brottsbalkenmot någon som inte har fyllt lämnas till åklagarmyndighet ellerpolismyndighet. Tredjeoch Ijärde styckena gäller inte uppgift som omfattas av sekretess enligt 9 kap.9 § första stycket. Sekretess enligt 7 kap. I § och 4 § första och tredje styckena hindrarinte all uppgift om enskild, som inte fyllt eller som fortgående missbrukaralkohol, narkotika eller flyktiga lösningsmedel, eller närslående till dennelämnas från myndighet inom hälso- och sjukvården och till annansådan myndighet, om det behövs för att den enskilde skall få nödvändig vård,behandling eller annat stöd. Delsamma gäller i fråga om lämnande av uppgift omgravid kvinna eller närslående lill henne, om del behövs för en nödvändig insatslill skydd för del väntade barnet. Dennalag träder i kraft . 2 Förslagtill Prop. Lag om viss uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården Härigenomföreskrivs att en landstingskommun eller en annan kommun, enligt vadregeringen närmare föreskriver, skall lämna uppgifter från hälso- ochsjukvården eller annan sådan verksamhet som avses i 7 kap. 1 § första stycketsekretesslagen (1980:100) till och läkemedelsverket förforskning eller framställning av statistik på området. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , S. ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , ,, Proposition om sekretess inom och mellan myndigheter påvårdområdet m. m. Sekretesslagen(1980:100, omtryckt 1989:713, ändrad senast 1991:19) trädde i kraft den 1januari 1981. Med hänsyn till ämnesområdets natur och till lagens vidsträcktatillämpningsområde bevakas fortlöpande uppkommande frågor om ändringar ilagen. Jag skall nu ta upp ett antal frågor om sådana ändringar som har aktualiseratsi skilda sammanhang. Konstitutionsutskottetbehandlade vissa motioner som innehöll önskemål om vidgademöjligheter för myndigheter att till andra myndigheter få lämna ut sekretessbelagdauppgifter inom hälso- och sjukvård samt socialtjänst. Efter hörande avsocialutskottet ansåg att det var påkallat att begäraen översyn av sekretessreglerna i fråga. Översynen borde enligt utskottetsyfta till en smidigare tillämpning av de grundläggande sekretessreglerna i defall där tillämpningen är till uppenbar nackdel för den enskilde ur vård-och behandlingssynpunkt (1988/89:KU14). Vad utskottet anfört gav riksdagenregeringen till känna (rskr. 1988/89:51). Inomjustitiedepartementet har med anledning av begäran upprättatspromemorian (Ds 1990:11) Sekretess inom och mellan myndigheter på vårdområdet.I promemorian behandlas förutom frågor om upp-giftslämnande inom hälso- ochsjukvården och för vård, behandling och stöd till den enskildeäven frågor om sekretessen inom en myndighet på hälso- och sjukvårdsområdetsamt frågor om uppgiftsläm-nande för forskning, statistikframställning ochsjukvårdsadministration på hälso- och sjukvårdsområdet. Promemorian utgör i desistnämnda delarna en omarbetning av de förslag till ändringar i sekretesslagensom data- och offentlighetskommittén (DOK) lämnade i sitt delbetänkande (SOU 1986:24)Integritetsskyddet i informationssamhället 1 Rättelse och skadestånd.Patientuppgifter i personregister. Promemorians förslag behandlas i avsnitt 2.Promemorians lagförslag och sammanfattning bör fogas till protokollet sombilaga 1 och 2. Promemorian har remissbehandlats. förteckningöver remissinstanserna bör fogas till protokollet som bilaga 3. Ensammanställning av remissyttrandena har upprättats inom justitiedepartementetoch finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 88 4353). Riksskatteverkethar i en framställning begärt en ändring i sekretesslagen så attkonkursförvaltare skall få möjlighet att ta del av vid taxerings-ochskatterevision upprättade promemorior. Framställningen har remissbehandlats.Vid beredningen av ärendet i departementet har det visat sig att frågan kräverytterligare överväganden. Jag kommer därför inte att behandla den frågan idetta sammanhang. har i en framställning begärt att sekretessinförs för vissa uppgifter hos intagningsnämnden. Framställningen, som tas uppi avsnitt 3, bör fogas till protokollet som bilaga 4. Iavsnitt 3 diskuteras även en fråga som postverket har väckt i en framställning,nämligen om sekretesskydd gentemot enskilda för uppgifter om tillfällig adress.Framställningen bör fogas till protokollet som bilaga 5. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande överjustitiedepartementets förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)och förslag till lag om viss uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården. De tilllagrådet överiämnade förslagen överenstämmer, frånsett en redaktionelländring, med de lagförslag som jag avser att lägga fram . Lagrådethar lämnat de remitterade förslagen utan erinran. Lagrådetsyttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 6. Jaghar i detta ärende samrått med cheferna för social-, kommunikations- ochutbildningsdepartementen samt statsrådet i de frågor som rör resp.statsråds ansvarsområde. 2 Sekretess för uppgifter inom hälso- och sjukvården samtsocialtjänsten 2.1 Uppgiftslämnande mellan myndigheter för vård, stöd ochbehandling Mittforslag: Reglerna i sekretesslagen ändras så att hälso- och sjukvårdssekretessenoch socialtjänstsekretessen inte hindrar att uppgifter om barn och ungdomareller den som är missbrukare lämnas mellan myndigheter inom hälso- ochsjukvården och , om det behövs för att den enskilde skall få nödvändigvård, behandling eller annat stöd. Detsamma skall gälla om det behövs för ennödvändig insats till skydd för ett väntat barn. Promemoriansförslag överenstämmer med mitt. Remissinstanserna:Alla remissinstanser utom tre har tillstyrkt eller inte haft något att invända motförslaget. Hovrätten över och Prop. 1990/91:111 anser att frågankräver vidare överväganden, varför en eventuell lagändring bör anstå.Stockholms stad anser att nu gällande sekretessbestämmelser är rimliga och välavvägda och att några förändringar inte är nödvändiga. Staden instämmer dock iatt det finns behov av regler som medger uppgiftslämnande mellan myndighetertill skydd för ett väntat barn. avstyrker förslaget då detär ett för stort och inte tillräckligt motiverat avsteg från den grundsyn sombestämt ramen för bl. a. sekretesslagen. Bakgrundentill mitt förslag: Enligt7 kap. 1 § sekretesslagen gäller med vissa undantag sekretess inom denoffentliga hälso- och sjukvården för uppgifter om enskildas hälsotillståndeller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgifternakan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men.Sekretessen inom för uppgifter om enskildas personligaförhållanden är enligt 7 kap. 4 § första stycket sekretesslagen utformad påsamma sätt. Sekretessen på hälso- och sjukvårdsområdet och socialtjänstområdetavgränsas alltså med ett s. k. omvänt skaderekvisit. Presum-tionen är försekretess. Begreppetmen har i sekretesslagen en mycket vidsträckt innebörd och tar framför alltsikte på de olika kränkningar av den personliga integriteten som kan uppstå omuppgifterna lämnas ut (jfr prop. 1979/80:2, Del A s. 83). Med men anses sådantsom att någon blir utsatt för andras missaktning, om hans personligaförhållanden blir kända. Redan den omständigheten att vissa personer känner för någon enskild ömtålig uppgift kan i många fall anses vara tillräckligtför att medföra men. Utgångspunkten för en bedömning av om men föreligger ärden enskildes egen upplevelse. I konsekvens med detta kan även helt rättsenligaåtgärder utgöra men, t. ex. att utlämnande av uppgifter om en person från enmyndighet till en annan leder till att den aktuella personen blir föremål försluten psykiatrisk vård. Vid bedömningen av vad som utgör men finns det ettvisst utrymme för att ta hänsyn till vad som enligt gängse värderingar isamhället uppfattas som men. Enbart det förhållandet att en person tycker attdet är obehagligt i största allmänhet att andra vet var han bor kan t. ex. inteanses som men. Enredogörelse för vissa uttalanden om menbegreppet dels i lagstiftningsärenden,dels av ombudsmän finns i promemorian s. 9 fF. Omsekretess gäller för uppgifter hos en myndighet, får uppgifterna inte hellerröjas för andra myndigheter i andra fall än som anges i sekretesslagen eller ien lag eller förordning till vilken sekretesslagen hänvisar (1 kap. 3 § förstastycket). Begränsningarna i möjligheten att lämna uppgifter mellan olikamyndigheter gäller också i förhållandet mellan olika verksamhetsgrenar inomsamma myndighet, om de är att betrakta som självständiga i förhållande tillvarandra (1 kap. 3 § andra stycket). I sekretesslagen finnsflera undanlagsbestämmelser, som innebär att en Prop. 1990/91:111 uppgiftfår lämnas ut trots att sekretess normalt gäller för den. Av1 kap. 5 § sekretesslagen framgår att sekretess inte hindrar att en uppgiftlämnas ut, om det är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten skall kunnafullgöra sin egen verksamhet. Av förarbetena framgår att bestämmelsen skalltillämpas restriktivt. Den kan inte heller åberopas för att hjälpa en annanmyndighet att fullgöra sin verksamhet (prop. 1979/80:2 Del A s. 465 och 494). Enligt14 kap. 1 § sekretesslagen hindrar sekretessen inte heller att en uppgiftlämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag ellerförordning. Bestämmelser om sådan uppgiftsskyldighet för myndigheter påvårdområdena finns i ett flertal författningar. a. i 7 och 7 a §§ lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalenm.fl. (tillsynslagen), 63 66 och 71 §§ socialtjänstlagen (1980:620, omtryckt1988:871, ändrad senast 1990:1527) samt 6 och 7 §§ lagen (1988:870) om vård avmissbrukare i vissa fall (LVM). Desom tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen är enligt 7 § tillsynslagen skyldigaatt lämna uppgifter m.m. till i dess egenskap av tillsynsmyndighet.I 7 a § samma lag anges bl. a. att uppgifter om att någon vistas på ensjukvårdsinrättning på begäran skall lämnas ut till vissa rättsinstanser ochtill folkbokföringsmyndigheter. Enligt71 § andra stycket socialtjänstlagen gäller numera att myndigheter varsverksamhet berör barn eller ungdom samt andra myndigheter inom hälso- ochsjukvården och är skyldiga att genast till socialnämnden anmälaom de i sin verksamhet får kännedom om något som kan innebära att socialnämndenbehöver ingripa till underårigs skydd. Detta gäller även dem som är anställdahos sådana myndigheter samt läkare, lärare, sjuksköterskor och barnmorskor sominte har sådan anställning. Bestämmelsen fick denna lydelse genom en ändringsom trädde i kraft (prop. 1989/90:28, SoU15, rskr. 112, SFS1990:53). Anmälnings- och uppgiftsskyldigheten utvidgades då till att gälla förutom myndigheter vars verksamhet berör barn och ungdom också andramyndigheter inom hälso- och sjukvården och . Anmälningspliktengäller även för dem som är verksamma inom familjerådgivning, om de isin verksamhet får kännedom om att en underårig misshandlas i hemmet (tredjestycket). Myndigheter, befattningshavare och yrkesutövare som anges i andrastycket är skyldiga att lämna socialnämnden alla uppgifter som kan vara avbetydelse för utredning av en underårigs behov av skydd (Qärde stycket). Liknandebestämmelser om skyldighet för myndigheter som i sin verksamhet regelbundetkommer i kontakt med missbrukare att göra anmälan till och attlämna uppgifter dit finns i 6 och 7 §§ LVM. I14 kap. 2 § sekretesslagen föreskrivs bl.a. att sekretessen inom hälso- och sjukvården och inte hindrar att uppgifter lämnas till polis och åklagare angående misstankar om brott med ett minimistraffpå fängelse eller misstankar om vissa allvarliga brott mot minderåriga. Den senare bestämmelsen infördes på initiativ (KU 1979/80:37). Förde flesta andra områden men inte inom området för hälso- och Prop. 1990/91:111 sjukvårdssekretessoch socialtjänstssekretess gäller dessutom den s.k. generalklausulen isekretesslagen (14 kap. 3 §). Den innebär att en sekretess-belagd uppgift fårlämnas från en myndighet till en annan, om det är uppenbart att intresset avatt uppgiften lämnas ut har företräde framför det intresse som sekretessenskall skydda. Dennageneralklausul är tillämplig på uppgiftslämnande mellan såväl olika myndighetersom olika verksamhetsgrenar inom en och samma myndighet. Bestämmelsen harkommit till för att inte några oförutsedda hinder skall uppkomma imyndigheternas verksamhet. Den är alltså avsedd att tillgodose den självklaraprincipen om myndigheternas skyldighet att samarbeta i frågor där utbyte avinformation ingår som ett viktigt led i samarbetet (jfi prop. 1979/80:2 Del A s.91 och 326 f samt KU 1979/80:37 s. 12). Skälettill att myndigheter inom hälso- och sjukvården inte får lämna ut uppgifter annan myndighet efter en intresseavvägning enligt generalklausulen är attvården bygger på att den enskilde skall känna förtroende för dem som har handom vården. En konsekvens är att samråd med andra myndigheter i princip inteskall ske utan den enskildes samtycke (jfr prop. 1981/82:186 s. 14 f). Sekretesstill skydd för en enskild gäller enligt 14 kap. 4 § sekretesslagen i allmänhetinte i förhållande till den enskilde själv. Vidare kan den enskilde eftergesekretessen helt eller delvis. Fråganom myndigheternas möjligheter att samarbeta på vårdområdet har under hela1980-talet tagits upp av och regeringen. Även i olikautredningar har frågan om sekretessens betydelse för samarbetet mellanmyndigheter behandlats. Ipropositionen om den nya sekretesslagen förordade föredragande statsrådet atten särskild lag om uppgiftslämnande från hälso- och sjukvården skulle utarbetas(prop 1979/80:2 Del A s. 173 f). Denna fråga behandlades i propositionen om följdlagstiftningtill den nya sekretesslagen i fråga om hälso- och sjukvården samt den allmännaförsäkringen (prop. 1980/81:28). I den propositionen framhöll föredragandestatsrådet att tanken på att samla alla uppgiftsskyldigheter inom hälso- ochsjukvården i en enda särskild lag mötte på en rad svårigheter. Det ansågsdärför att en särskild lag i ämnet inte borde utfärdas. I stället föreslogs ettantal ändrade bestämmelser om uppgiftsskyldighet på vårdområdet, vilket godtogsav . Ennärmare redogörelse för frågans behandling i lagstiftningssammanhang finns ipromemorian s. 18 ff. Medanledning av den översyn av sekretessreglerna som begärt har inom sekretesslagens tillämpning följts upp vad gäller sekretessen mellan olika myndigheter och verksamhetsgrenar inom hälso- och sjukvården och . Därvid har olika företrädare för hälso- och sjukvården samt intervjuats. ägtrum även med tjänstemän vid . Svenska kommunför- Prop.1990/91:111 bundet och . Synpunkter har inhämtats också frånförre justitieombudsmannen . Uppföljningenhar visat att sekretesslagen ibland ger upphov till problem då ett samarbetemellan myndigheterna är påkallat från vård- och behandlingssynpunkt för attsöka bistå en enskild. Även andra problem som sammanhänger med vårdsekretessenhar emellertid påtalats. De till-lämpningsproblem som man har pekat på stämmeri stora drag med vad som framgår av de motioner som låg till grund förriksdagens beslut och remissvaren över dessa. Dennuvarande principen är ju som redan nämnts att det i princip krävs samtyckefrån den enskilde för att uppgifter skall få lämnas mellan myndigheter ochverksamhetsgrenar. Även om det är det normala att sådant samtycke lämnas, visaruppföljningen att det förekommer fall då den enskilde inte vill medverka tillatt uppgifter lämnas ut om honom eller henne, också i de fall det är fråga om uppgiftslämnandei rent vård- och behandlingssyfte. Från flera håll har framförts att det idessa fall är mycket svårt, om ens möjligt, att ge den enskilde det stöd somhan eller hon är i behov av. Engrupp av fall där sålunda problem uppstått rör barn som far illa därför att vårdnadshavareninte medger att uppgifter lämnas ut, kanske i tanke att brister i vården ombarnet inte skall komma fram. Dehinder som sekretesslagen tidigare utgjorde för att lämna uppgifter tillsocialnämnden torde dock i stora delar ha undanröjts genom den tidigare nämndaändringen i 71 § socialtjänstlagen som trädde i kraft den . Isocialtjänstlagen ges dock inte någon möjlighet att lämna uppgiftertill hälso- och sjukvården. Detta innebär enligt promemorian att möjligheterna tillsamarbete mellan myndigheterna för att bistå barn och ungdomar kan försvåras.En situation som tas upp i promemorian gäller möjligheterna för socialtjänstenatt lämna uppgifter till hälso- och sjukvården i fall då ett barn har utsattsför eller kan misstänkas ha utsatts för incest. Vid övergrepp av detta slagförekommer det ofta att s.k. incestgrupper med företrädare för olikamyndigheter inrättas. Syftet med dessa grupper är att bevaka barnets intressenoch ge barnet erforderiigt stöd. 1 dessa fall är det oftast inte möjligt att fånågot samtycke från vårdnadshavaren till att uppgifter lämnas ut frånsocialtjänsten. Enannan situation, som vid utvärderingen tagits upp från flera håll, har behandlats i betänkandet (SOU 1987:11) Skydd för det väntade barnet 1. Åtgärder vid missbruk m.m. under graviditeten. Vid vissa typer av miss bruk hos gravida kvinnor är det av mycket stor betydelse med särskilda insatser i samband med förlossningen för att hjälpa barnet. På grund av sekretesslagen kan emellertid en psykiatrisk klinik eller en social myndig het inte lämna ut uppgifter om en kvinnas personliga förhållanden till en mödravårdscentral, om inte kvinnan samtycker till det. Med hänsyn här till föreslogs i det nämnda betänkandet en ändring i sekretesslagen. Ge nom den föreslagna ändringen skulle det öppnas en möjlighet för myndig heter inom hälso- och sjukvården och att utan hinder av 10 sekretessen lämnauppgifter till varandra, om det behövs för insats till Prop. 1990/91:111skydd för den ofödde. Betänkandet har remissbehandlats och fått ett positivtmottagande i denna del men har ännu inte lett till någon lagstiftning. Andrahinder i informationsutbytet mellan myndigheter som kommit fram vid översynenrör de olika samverkansformer i form av narkotikagrupper,rehabiliteringsgrupper och andra samrådsgrupper som inrättats på det lokalaplanet. Uppgifter om enskildas personliga förhållanden kan inte lämnas ut idessa grupper av företrädare för vårdmyndigheterna utan den enskildes samtycke.Det uppgiftslämnande som kan ske med stöd av 71 § socialtjänstlagen gäller barabarn och ungdomar och avser uppgiftslämnande till . Hinderför vårdmyndigheterna att utbyta information och därigenom söka bistå denenskilde kan naturligtvis också uppstå utan att formella arbetsgrupper harinrättats, då den enskilde av någon anledning inte vill ta emot samhälletsstödinsatser. Skälenför mitt förslag: En vägledande utgångspunkt för lagstiftningen på hälso- ochsjukvårdsområdet och socialtjänstområdet är respekten för den enskildessjälvbestämmande och integritet. I hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)föreskrivs bl.a. att vården skall bygga på respekt för patientenssjälvbestämmande och integritet samt att vården och behandlingen så långtmöjligt skall utformas och genomföras i samråd med patienten (2 a §).