prop · GE03175 · 1990-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till bl.a. den minskning av tobaksrökning somframför allt observerats bland män är detta en intehelt oväntad utveckling. Betydelsen av motion och goda kostvanor har ocksåuppmärksammats allt mer. Blandkvinnor har emellertid en ökning av insjuknandet i hjärt-kärlsjukdomiakttagits . Detta är dock en mycket ovanlig sjukdom hoskvinnor i fertil ålder, men sjukdomsfrekvensen ökar sedan långsamt med åldera.Någon säker förklaring till den ökning av hjärt-kärlsjukdom som iakttagitsbland kvinnoraa kan inte ges. Blodtrycks- och kolesterolnivån har sjunkit blandkvinnor på ett liknande sätt som bland män, men man kan misstänka att denökande rökningen bland kvinnor har bidragit, liksom även psykosociala faktorersåsom kvinnors förändrade arbetssituation. Trotsden positiva utveckling som redovisats kan man konstatera att hjärt- ochkärlsjukdomar i vårt land utgör den vanligaste dödsorsaken för både män ochkvinnor. Denna sjukdomsgmpp är också en vanlig anledning tillförtidspensionering och svarar för det största antalet vårdade inom den slutnasomatiska vården. Detsociala mönstret för kranskärlssjukdom har ändrats radikalt. Från att ha varitvanligare bland högutbildade har det blivit en sjukdom som ärvanligast bland arbetare inom industri och transport, för kvinnor även blandarbetare inom vård och service. 1 själva verket är det förändrade klassmönstreti dödlighet i första hand ett resultat av det förändrade mönstret ihjärt-kärlsjukdom - en ökning bland industriarbetare kombinerat med en starkminskning bland högre tjänstemän. Förändrade rökvanor, ett starkt sambandmellan hjärt-kärlsjukdom och socialt stöd samt arbetsorganisatoriskaförhållanden spelar sannolikt avgörande roll. Blandde riskfaktorer som kuimat identifieras vad gäller hjärt- och kärlsjukdomar ärkostvanor och rökning de viktigaste; andra faktorer som identifierats är högtblodtryck, ärftlighet, sociala faktorer, psykisk stress Prop. 1990/91:175och otillräcklig motion. Trafikolyckorär den vanligaste dödsorsaken bland bara, ungdomar och yngre vuxna. De ärdessutom den främsta orsaken till de alltjämt betydande sociala skillnaderaa idödlighet inom denna åldersgropp. Efter en minskning harantalet dödade och skadade i trafiken ökat med . Detär framför allt ett ökat antal bilförare som omkommer, men räknat i relationtill antalet tillryggalagda kilometer har risken ändå inte ökat för bilisteraa.Räknat i relation till antalet fordon i trafik har även olycksrisken förmotorcyklister minskat. Risken för cyklister och gångtrafikanter är i stortsett oförändrad. Trots ökningen har vid en interaationell jämförelselåga dödstal i trafikolyckor - särskilt bland baraen. Här har naturligtvis denhöga medvetenheten i samhället om behovet av åtgärder för barasäkerhet storbetydelse. Vissaandra typer av olycksfall, särskilt fallolyckor bland äldre medlårbenshalsbrott som följd, har emellertid ökat markant . Arbetsolycksfallmed dödlig utgång har minskat, men under senare delen av1980-talet har antalet legat omkring 160 fall (inkl. olycksfallpå väg till och från arbetet), vilket motsvarar en sjättedel av det totalaantalet trafikdödade. Antalet olycksfall i arbetet totalt sett har dock varitkonstant . De yrkesmässiga skillnaderaa är mycket stora.Särskilt utsatta är arbetare inom slakteri och charkuteri, gravor och sfålverk,sågverk och byggnadsindustri samt jordbruk. Ensjukdomsgrapp som liksom hjärt-kärlsjukdomaraa är nära knuten till våralevnadsvanor är cancer. Cancersjukdomaraa omfattar en heterogen gropp av tumörformermed helt olika epidemiologi och orsaker. Här finner vi en fortsatt långsamökning av risken att få cancer, utöver den som betingas av en åldrandebefolkning. har dödligheten i cancer minskat under hela 1980-talet.Utvecklingen är dock mycket olika för olika cancertyper. Mestalarmerande är den sedan inånga år mycket kraftiga ökningen av malignt melanom(en form av hudcancer) samt ökningen av lungcancer bland kvinnor. Den senarehar mer än fördubblats och ökar , jämförtmed för män. har också malignt melanom ökat . Båda sjukdomaraa är mycket svårbehandlade men man kan i principförebygga dem genom att ändra sina solvanor och sluta röka. Tobak bidrar tilluppkomsten av förotom lungcancer, också cancer i läpp, mun, svalg, strophuvud,mat-strope, bukspottkörtel och urinblåsa. Nya forskningsrön talar för att risken för cancer i njuraroch livmodershals också ökar på grond av Prop. 1990/91:175 rökning. Vissacancertyper, bl.a. i magsäck och livmoderhals, minskar kraftigt sedan många år.Den tidigare ökningen av bröstcancer har också avstannat. Flera cancertyper ibl.a. bröst, tjocktarm, prostata, magsäck och livmoderkropp anses starktrelaterade till våra kostvanor, framför allt till andelen fett i kosten. 4.6 Allergi och annan överkänslighet Medallergi avses sådana överkänslighetsreaktioner som orsakas av immunologiskamekanismer. De viktigaste s.k. atopiska sjukdomaraa är astma, hösnuva, atopiskaeksem och nässelfeber. Kontakteksem kan vara av både atopisk och icke-allergisknatur. Besvärmed allergi och annan överkänslighet är enligt intervjuundersökningar mycketutbredda. Den senaste kartläggningen, som gjordes 1988/89 av statistiskacentralbyrån, visar att av alla vuxna säger sig ha någon typ av allergiskabesvär och av dem betecknar sina besvär som svåra. Varttionde förskolebara och vart femte skolbara har enligt sina föräldrarallergiska besvär. Enligt allergiutredningen är denna frekvens ännu högre.Hälsoundersökningaraa av värapliktiga visar att förekomsten av hösnuva nästanär dubbelt så vanlig bland dem som föddes jämfört med dem somföddes . Astmaförekommer hos av befolkningen och är nästan dubbelt så vanligt hosarbetare som hos högre tjänstemän. Astma är dessutom vanligare i Norrland.Varje år avlider drygt 1 200 personer med astma som underliggande ellerbidragande orsak. Troligaorsaker till att allergi och annan överkänslighet blir alltmer utbredda är den ökadeomfattningen av luftföroreningar, inkl. tobaksrök, försämrat inomhusklimat ochökad användning av kemikalier. 4.7 Sexuellt överförbara sjukdomar Ettantal infektionssjukdomar som huvudsakligen överförs vid sexuellt umgängebrokar gå under beteckningen STD (Sexually Transmitted Diseases). Störstbetydelse för folkhälsan har HIV/aids, på grond av de mycketallvarliga konsekvenseraa för dem som drabbas, klamydia, som är mycket vanligtförekommande bland ungdomar och kan leda till sterilitet, samt kondylom, somkan ge upphov till cancer i liv-modera. HIV/aids-infektion Prop. Aidsdrabbar personer som smittats av HIV (Human Immimo-Deficiency Virus). HIVangriper och sätter ned människans immunförsvar. Tiden från HIV-smitta till attaids utvecklas kan vara mycket lång. efter smittillfållet har av deHlV-smittade insjuknat i aids. Aids har en sjukdomsbild som präglas av svårainfektioner med smitto-ämnen som inte angriper människor med normaltimmunförsvar. Till aids-bilden hör också en sällsynt typ av celltumör i hud,slemhinnor eller lymfkörtlar som kallas Karposis sarkom. Ijämförelse med inånga andra länder har relativt få fall av aids ochdessutom en helfåckande statistik. Vid ingången av hade 504 fall avaids konstaterats i . Ungefår av fallen kom från storstadsområdena.Den dominerande andelen aids-sjuka, , finns bland homo- och bisexuella män.En dryg tiondel uppger heterosexuell smitta, i många fall utomlands. harsmittats genom blod eller blodprodukter. Fram till hade 17spratnarkomaner insjuknat i aids. Denna senare grapp kan komma att öka starktunder . Den1 rapporterades 2 655 HIV-positiva personer i varav 462kvinnor. Hälften av de HIV-positiva är homo- och bisexuella män och drygt enfemtedel är spratnarkomaner. Heterosexuell smitta hade uppgivits av avmännen och av kvinnorna. Den heterosexuella spridningen ökar emellertid.Det så kallade mörkertalet, det vill säga antalet HIV-smittade som ejrapporterats och inte är kända, är sannolikt inte särskilt stort. Det totalaantalet HIV-smittade i bedöms kunna vara uppemot 3 000 personer. 4.8 Hoten mot folkhälsan Isocialstyrelsens folkhälsorapporter redovisas samlade bedömningar avfolkhälsan. Med olika infallsvinklar får hotbilden delvis skilda innehåll. Förvissa sjukdomar finns ingen bot och behandling, vilket gör att det förebyggandearbetet får en särskilt hög prioritet. Andrasjukdomar är inte lika allvarliga utan har ett mer kroniskt förlopp. Dettagäller t. ex. diabetes. av befolkningen lider av diabetes - en sjukdom somförefaller att öka, dels därför att risken för att insjukna i insulinberoendetyp-1 diabetes statistiskt sett har ökat , delsdärför att befolkningen åldras och att typ-2 diabetes därmed blir vanligare.Övervikt är den avgörande orsaken till den senare typen av diabetes. Deolika hoten mot folkhälsan kräver mofåtgärder - folkhälsofrämjande ochförebyggande insatser, behandling och omvårdnad - alltefter vad som ärtekniskt, ekonomiskt, etiskt och politiskt möjligt. 5 DEN OFFENTLIGA SEKTORN OCH FOLKHÄLSAN Sammanfattning:Det är genom den offentliga sektora som samhällets intentioner och ambitionervad gäller människors välfård och hälsa i första hand kanaliseras. Genom sinförankring på nationell, regional och lokal nivå har den offentliga sektoraockså en mycket stor kontakfyta mot övriga samhällsverksamheter - näringslivet,folkrörelseraa och andra organisationer - och mot de enskilda mäimiskoraa. Denindirekta effekten i samhället av den offentliga sektoras välfårds- ochhälsopolitiska verksamhet är därmed också befydande. Iavsnittet lämnas en kortfattad redogörelse for det folkhälsoarbete som bedrivsinom landsting och kommuner och av vissa myndigheter. 5.1 Folkhälsoarbetet inom landsting och kommuner Landstingskommuneraaoch primärkommuneraa är tillsammans ansvariga för och har ett avgörande inflytandeöver en stor del av de fömtsättningar för människors välfård och hälsa somsamhället tillhandahåller. Denoffentliga hälso- och sjukvården har stor strategisk betydelse för etteffektivt folkhälsoarbete. Med hälso- och sjukvård avses i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda ochbehandla sjukdomar och skador. I lagen anges särskilt att hälso- och sjukvårdenskall arbeta för att förebygga ohälsa. Målet för hälso- och sjukvården är engod hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Det ligger naturligtvis ihög grad i landstingskommunernas intresse att vidta åtgärder som minskarsjuklighet och förebygger ohälsa. Målen för landstingskommunemasfolkhälsoarbete anges ofta på flera nivåer, för länet, för konununområdet ochför den enskilda kliniken eller vårdcentralen. Häratöver finns som regelsärskilt upprättade program för att förebygga skador och olycksfall ellerhjärt- och kärlsjukdomar m.m. För landstingskommuneraasförebyggande arbete har primärvården en strategisk och central roll. Inomprimärvården bedrivs arbete som riktar sig såväl till individerna som tillbefolkningen i allmänhet. Exempel på primärvårdens förebyggande arbete ärmödra- och barnhälsovård, föräldrautbildning, hälsoupplysning,hälsoundersökningar, hälsoprofils-bedömningar och rökavvänjning. Primärvårdenhar också en viktig roll när det gäller utbildning och information omhälsorisker m.m. till allmän- het, till andrasamhällssektorer och till frivilligorganisationer samt i fråga Prop.1990/91:175 om medverkan i samhällsplaneringen. flesta landstingskonununer finns samhällsmedicinska enheter ellermotsvarande verksamhet. Enheteraa har en samordnande och kunskaps-förmedlanderoll i det förebyggande arbetet. Sålunda utarbetas av enheteraa lokalahälsobeskrivningar, folkhälsorapporter samt dokumentation och uppföljning avdet förebyggande arbetet. Enheteraa arbetar också med metodutveckling,medverkan i samhällsplaneringen samt information, utbildning och annat stödför det direkt förebyggande arbetet. Föratt säkersfålla kunskapsutvecklingen inom folkhälsoområdet har flera landstingetablerat särskilda samverkansorgan med bl.a. forskningsinstitutioner. Givetvisbetyder sjukhusens kliniker mycket för kunskaps- och metodutvecklingen inomfolkhälsoområdet. De har en strategisk roll i kartläggningen och uppföljningenav ohälsa. Kommuneraahar en rad betydelsefulla uppgifter inom folkhälsans område. De gäller t.ex. miljöförbättringari fåtortsmiljöer, rent dricksvatten, bra bostadsstandard,trafiksäkerhetsåtgärder, stöd till bara, gamla och handikappade samt fritids-och kultursatsningar. Inom konununeraas baraomsorg och inom skolan ärhälsoupplysning och hälsofostran viktiga insatser. Varje konunun har en miljö-och hälsoskyddsnämnd med uppgift att bedriva tillsyn, uppmärksamt följautvecklingen inom kommunen och utarbeta de förslag som behövs. Nämndensarbetsområde är mycket brett och omfattar föratom allmänna hälso- ochmiljöskyddsfrågor t.ex. livsmedelsfrågor, kemikaliehantering, avfall,djurskydd och smittskydd. Kommuneraa har ofta måldokument som kan avsebostadsbyggande, miljön eller program mot missbrok m.m. Målsättningar finnsockså i olika speciallagar, såsom socialtjänstlagen, hälsoskyddslagen samtplan-och bygglagen m.fl. Plan-och bygglagen (1987:10) är en central samhällsplaneringslag. 1 lagen anges attdet är en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten.Den fysiska planeringen sammanlänkas med övrig samhällsplanering, som rörbostadsförsörjning, utbildning, barntillsyn, äldreomsorg, trafikförsörjningoch energiförsörjning m.m. Planläggningen skall ge föratsättningar för en frånsocial synpunkt god bostads-, arbets-, trafik- och fritidsmiljö. avser att presentera en rapport om densystematiska genomgång av konununeraas folkhälsoarbete som förbundet gjortunder . 5.2 Statliga myndigheters ansvar för folkhälsan Prop.1990/91:175 Mångastatliga myndigheter bedriver verksamheter som påverkar befolkningensmöjligheter att imdvika hälsorisker och välja hälsosamma levnadsvanor. Menolika samhällssektorer har olika traditioner för att belysa och beaktaverksamheteraas betydelse utifrån ett folkhälsoperspektiv. Idet följande vill vi ge en aktuell redovisning av hur hälsopolitiska målintegrerats inom olika samhällssektorer och av vilka insatser som görs. Dennaredovisning ger därigenom en konkret bild av en viktig del av den nationellafolkhälsopolitiken. Att göra en ftillständig redovisning av samtligamyndigheters insatser skulle emellertid bli alltför omfattande. Vi har därförgjort ett urval. Boende,närmiljö och trafik Boverketsansvar för folkhälsofrågor finns tydliggjort dels i lag, dels i mer generellapolicydokument. Det lagreglerade ansvaret återfinns bl.a. i plan- och bygglagenoch gäller t.ex. omprövning av kommunala planbeslut om de kan befaras varaolämpliga med hänsyn till de boendes hälsa. Aktuellafolkhälsoproblem av generell karakfår inom ansvarsområde är bl.a.: - Dåliga psykosociala boendemiljöer präglade avstorskalighet, enformighet och dåliga kommunikationer. Verket strävar efter ensocialt inriktad stadsförayelse och nyproduktion som utvecklar stödjande avsmåskaliga närmiljöer och som främjar kontakt och gemenskap. En bred kampanjhar initierats för att lyfta fram behovet av -också från folkhälsosynpunkt - väl fungerande och trevliga närmiljöer. - Sjuka hus, ohälsosamt inomhusklimat,byggnadsmaterial som avger olämpliga ämnen, radonstrålning från marken ochventilationsanläggningar som inte fungerar. En omfattandeutbildningsverksamhet pågår för att i ökad omfattning uppmärksamma och åtgärdadessa problem. - Olyckor i hem och närmiljö utgör den heltdominerande delen av alla olyckor. Det är ett område därolycksfallspreventionen är betydligt mindre utvecklad än exempelvis iarbetsmiljön och i trafiken. skall bl.a. med stöd i plan- ochbygglagens krav om tillfreds-sfållande skydd mot olycksfall i byggnader vidtagaåtgärder i den fysiska miljön för att minska risken för olyckor. Trafiksäkerhetsverketsarbete är helt inriktat på att inom ramen för samhällets trafikpolitik minskaolyckor och dödsfall i trafiken. det artiga antalet ivägtrafiken dödade personer skall uppgå till Prop. 1990/91:175 högst600 och antalet skadade till högst 40 000. Detta kräver att såväl antaletdödade som skadade minskar med i genomsnitt . Trafiksäkerhetsprogrammetbetonar betydelsen av hastighetsbegränsningar och ökad trafikövervakning.Effekten av det mest långtgående hastighetsbegränsningssystemet uppskattas blidrygt 370 fårre dödade och 7 800 fårre skadade. Försfårkt övervakning inomnuvarande hastighetsbegränsningssystem bedöms minska antalet dödade med cirka280 och antalet skadade med drygt 6 300. Trafiksäkerhetsverketarbetar även med information och utbildning, i synnerhet till bara och imgdom. Baramiljörådetverkar för att förbättra baras miljö med inriktning på deras lek och säkerhetgenom bl.a. faktainsamling och information till föräldrar och olikaprofessionella gropper, exempelvis inom baraomsorgen, om konkreta åtgärder föratt förebygga baraolycksfall. Stöd ges till det lokala barnmiljöarbetet ikonununer och landsting samt till lokala grapper och enskilda som arbetar föratt förbättra baraens närmiljö i bostadsområden. har vidareutvärderat exempelvis baraa-vårdscentraleraas arbete medbarasäkerhetsinformation och analyserat dödsorsaker vid baraolycksfall. Konsumentverketsinsatser av betydelse för folkhälsan är speciellt budgetrådgivning tillresurssvaga gmpper och arbete för ökad produktsäkerhet. Vadavser hushållsbudgetfrågoma ägnar verket särskild uppmärksamhet åt t.ex.matekonomi och specialkoster. a. hushållsapparater, verktyg och andra maskiner samt olika kemiskaprodukter. Beträffande de kemiska produkter som används i hemmet betonar verketatt många är omedvetna om hur farliga dessa hushållskemikalier kanvara. Enligt giftinformationscentralen inträffar det t.ex. cirka 10000 incidenter där bara är inblandade. Produktsäkerhetsarbetetär även inriktat mot säkrare leksaker, flytvästar, hjälmar och annanskyddsutrastning. Verketarbetar vidare med bostadens inre utformning och inredning vilket bl.a.omfattar hälsofrågor, såsom baras och äldres säkerhet, insatser för att ökahandikappades funktionsmöjligheter samt allergiproblem. Enhuvuduppgift för är att stötta den lokala konsumentverksamheten.Ett nära samarbete har också etablerats med bildningsförbunden samtpensionärs- och andra frivilligorganisationer. Arbetsmiljö ocharbetsmarknad Prop. Arbetarskyddethar varit inriktat mot olycksfallsförebyggande insatser. Under olika perioderhar andra områden fått speciell uppmärksamhet. Under 1970-taletökade t.ex. insatsema mot de kemiska hälsoriskeraa. har det iförsta hand varit området belastningsergonomi som krävt allt större resurser.Under senare år har även arbetsorganisatoriska och psykosociala förhållandenav vikt för hälsan fått allt större betydelse. Ett utvecklingsdrag iarbetsmiljöarbetet är en allt starkare markering av att främja arbetslivetspositiva sidor för hälsa och välbefinnande. Inomramen för arbetarskyddsstyrelsens uppgift ligger också att förebygga riskerför särskilt utsatta gropper. Arbetarskyddsstyrelsenhar ett samordningsansvar vad gäller arbetsmiljöfrågor. För att kunna fullgöradenna uppgift krävs omfattande tvärsektoriellt samarbete med andramyndigheter. Attinrätta arbetslivsfonden var ett led i regeringens offensiv för att förayaarbetslivet och bekämpa den dåliga arbetsmiljön samt förhindra utslagningenfrån arbetslivet. Fonden har skapat helt nya föratsättningar för att höjaambitionsnivån både i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och i den aktivarehabiliteringen. Riksdagenbeslöt att ta ut en särskild arbetsmiljöavgift om under periodenseptember - . Totalt har ca samlats iarbetslivsfonden. beslutade (prop. 1989/90:62, SfU12,rskr. 185) om riktlinjer för hur fondens medel skall användas samt om enorganisation för att pröva bidrag och förvalta fondmedlen. Fonden skallanvändas dels för arbetsmiljöförbättrande åtgärder, dels för rehabiliterings-och anpassningsinsatser. Decentrala och regionala arbetslivsfonderaa bildades och kom igång med sinverksamhet . Fonden verkar bl.a. för att arbetsmarknadens parterskall ta fram breda branschprogram för arbetsmiljöförbättrande åtgärder ochrehabiliterings- och arbetsanpassningsinsatser. Programmen är vägledande föransökningar om bidrag. Arbetslivsfondenger efter prövning bidrag till arbetsgivare som i samverkan med berördafackliga organisationer har utarbetat arbetsplatsprogram eller ansökningar ommedel för branschövergripande projekt. Närdet gäller arbetsmiljöåtgärder kan bidrag ges för att bygga uppreferensarbetsplatser som kan utvecklas till förebilder, stödja utvecklings-ochförsöksverksamhet med ny arbetsorganisation, stödja projekt som avser planering,ledning och uppföljning, stödja riktade utbildnings- och informationsinsatsersamt stödja sådana konkreta arbetsmiljöåtgärder som arbetsgivaren inte ärskyldig att vidta. Bidragtill rehabiliterings- och anpassningsåtgärder, som i huvudsak Prop. 1990/91:175skall vara yrkesinriktade, kan avse arbetsträning, förändrade arbetsuppgiftereller arbetsmetoder, åtgärder för anpassning av arbetsplatsen vad gällerarbetshjälpmedel, åtgärder i fråga om attitydpåverkan m.m., riktadeutbildnings- och informationsinsatser samt stöd till uppbyggnad och utvecklingav nya rehabiliteringsmetoder. Enaktiv arbetsmarknadspolitik blir, genom att motverka arbetslöshet och risk förarbetslöshet, också en politik för bättre folkhälsa. Arbetsmarknadsverketsroll i folkhälsoarbetet är speciellt viktig för de gropper som har en svagposition på arbetsmarknaden. Det kan gälla lågutbildade ungdomar, handikappadeoch dem som av olika skäl slagits ut från arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutbildningen (AMU) är därvid av strategisk betydelse, eftersomden ger arbetslösa med bristfållig utbildning möjlighet att försfårka sinkompetens och därmed öka sina möjligheter att återinträda på den reguljäraarbetsmarknaden. Iett folkhälsoperspektiv är det givetvis viktigt att också speciellt beakta dehandikappades möjligheter till arbete. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderaa pådetta område omfattar bl.a. lönebidrag till arbetsgivare som ansfåller personermed arbetshandikapp, bidrag till arbetshjälpmedel och arbetsbiträde. Arbetsmarknadsverkethar utbyggda former för att samverka med andra statliga myndigheter verksammainom rehabiliteringsområdet, såsom arbetarskyddsstyrelsen,och . Detta har bl.a. resulterat i ettantal dokument som speglar ett gemensamt synsätt inom rehabiliteringsområdetoch ger linjeorganisationeraa stöd i rehabiliteringsarbetet. har i ökad utsträckning kommit attfokusera sig på samband mellan fysisk miljö och befolkningens hälsa. Aktuellahälsoinriktade programområden vid forskningsnämnd är: - Luftföroreningar i fåtorter - Miljömedicinskt varaingssystem, baserat påbiologiska indikationer - Hälsorisker vid försurning av mark och vatten. Dessutomplaneras för budgetaret 1991/92 att följande hälsoinriktade program skallstarta: - Miljömedicinskt varningssystem 2 - Riskuppskattning - luftemissioner - Miljö- och folkhälsa Prop. - Organiska miljögifter. Naturvårdsverketbedriver programmet för övervakning av miljökvalitet, PMK, somhuvudsakligen fåcker sådana geografiska onoråden som inte är påverkade avdirekta föroreningsutsläpp. I propositionen En god livsmiljö (1990/91:90)föreslår regeringen en kraftftill utbyggnad av miljöövervakningen i landet.Naturvårdsverket överväger därvid att utvidga befintlig miljöövervakning tillatt omfatta fler delprogram, bl.a. en hälsoinriktad miljöövervakning. Enannan av strategiska insatser i ett hälsopolitiskt perspektivär vidare Aktionsprogrammet mot luftföroreningar och för-suraing.Planeringsmålet är att riktvärdena för koloxid, svaveldioxid,kvävedioxid och sot inte får överskridas. Den totala cancerrisken bör ligga påsamma risknivå som anges inom strålskyddet (1-10 dödsfall i cancer ochmiljon invånare). Det föratsätter att förekomsten av cancerframkallande ämnen iluften minskas med . Bullerfrån vägtrafiken är också ett stort problem. Närmare 3 miljoner människorutsätts för vägtrafikbuller som överskrider det riktvärde som gäller förplanering av nya bostadsområden. har som en av sina grandläggande uppgifter att skyddamänniskor mot oönskade effekter av strålning.