prop · GE0325 · 1990-12-31 00:00:00 — Beslutet innebär vidare att Vattenfalloch dess dotterbolag skall behandlas som en sammanhållen gmpp av företag - Vattenfallkoncemen. Enligtgällande bestämmelser (jrf prop. 1989/90:100, bil. 16, NU39, rskr. 322) skallinvesteringar med en totalkostnad som överstiger 100 milj. kr. Vidare gäller att alla projekt skall rymmas inom den av riksdag ochregering fastställda investerings- och finansieringsplanen. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att besluta om bildande av aktiebolag och förvärv avaktier inom verksamhetsområde. För andra typer av bolag äneldistributionsbolag begränsades bemyndigande intill ett belopp somskulle fastställas . För /91 har detta beloppfastställts till 75 milj.kr. Regeringens bemyndigande är dessutom begränsattill att gälla bolag med ett bundet eget kapital på högst 5 milj.kr. (prop.1982/83:25 bff. 7, NU15, rskr. Vattenfallhar i skrivelse till regeringen redovisat förslag om dels omstmkturering avVattenfall (), dels förslag om stmkturrationalisering aveldistributionen i och Älvsby kommuner, dels förnyelse av likströmskabelni samkörningsförbindelsen (Kontiskan 1) mellan och , delshöjning av röriiga kredit. () och bildande av regionala förvallningbolag Iskrivelse har redovisat planerade förändringari det av helägda . () har till uppgift att förvalta intressen ielverks- och energiverksrörelser som bedrivs i bolagsform. VEAB är moderbolagi en koncern som utöver moderbolaget omfattade 13 dotterbolag.Moderbolaget hade dämlöver ägarintressen i ytteriigare 6 bolag (intressebolag).VEABs uppgift är bl.a. att utöva ägarfunktion samt att sköta bolagsgmppensgemensamma frågor. VEABbildades enligt beslut (prop. 1978/79:115, bil 1,NU60, rskr.429). VEABhar ca 340000 lågspänningskunder, vilket innebär en marknadsandel på . I VEABs intressebolag finns ytterligare ca 137000 kunder. fömtser en ökadstrukturell förändring och en ökande komplexitet i de regionala energilösningarna. Kommunerna ökar sitt enga- 57 gemang i energifrågornaoch detta ställer krav på när det gäffer Prop. 1990/91:25 bl.a. nya samverkansformer. Vallenfallsregioner utvecklas mot alltmer självständiga enheter. Avsikten medförändringen av VEAB är att regionema genom decentralisering, målstyrning ochmarknadsorientering skall ta elt större ansvar för den egna verksamheten. Vattenfallanser atl det bör bildas ett regionalt förvaltningsbolag i varje regionsamtidigt som VEABs el- och värmedistributionsbolag bör föras till dessa förvallningsbolag.Regionerna skall svara för styrning och drift av de regionala förvaltningsbolagen.Vattenfall föreslår vidare att de regionala förvaltningsbolagen ägs av ett för koncemengemensamt holdingbolag. Detta innebär bl. a. att möjligheten till koncernbidragkvarstår. Vattenfallföreslår att omstmktureringen genomförs på följande sätt. Senast 31 december1990 bildas fem företag, varav ett skall äga aktiema i dels del nuvarande VEAB,dels de fyra övriga nybildade bolagen. ombildas VEAB till eltförvaltningsbolag för el- och värmebolagen inom region . Övriga VEABbolag samt el- och värmebolagen överförs till de regionala förvaltningsbolagen. Vattenfallframhåller att den föreslagna omstmktureringen innebär bl. a. ökadesamverkansmöjligheter med lokala intressenter, en fortsatt anpassning till denregionala stmktumtvecklingen och en enhetlig styrning inom varje regions bolag. Förslagetmedför ett samlat nyemissionsbehov i de nybildade förvall-ningsbolagen på 54 milj.kr.Detta kapitalbehov kan täckas med interna medel inom VEAB-koncemen:Aktiekapital och reservfonder i koncern-holdingbolaget och i de regionalaförvaltningsbolagen kommer högst att uppgå lill 64 milj. kr. Aktierna övertasav de regionala förvallningsbolagen till bokförda värden. Vattenfallhemställer om regeringens medgivande att ombilda VEAB till region med de förändringar av aktiekapital, bolagsordning m. m. somerfordras härför. Vidare begär att få nybilda fyra regionalaförvaltningsbolag för de övriga regionerna och att få nybilda ett aktiebolagsom moderbolag för de regional förvaltningsbolagen (holdingbolaget). Vattenfallhemställer vidare om medgivande att få överlåta sina aktier i lill detnybildade moderbolaget för förvaltningsbolagen lill bokfört värde saml alt VEABoch får överlåta sina aktier i el- och värmedistributionsbolagentill de angivna förvaltningsbolagen till bokfört värde. Vattenfallbegär vidare om medgivande att aktiekapital och reservfond i de nya förvaltningsbolagenfår uppgå till högst 64 milj.kr. Finansieringen till detta skall tas från VEABsbundna och fria egna kapital. Slutligenbegär all del nybildande koncernholdingbolaget och de regionalaförvaltningsbolagen får rätt att teckna borgen för eldistributions- respektivevärmebolagen och atl de borgensåtaganden som finns i VEAB vid ombildandel fåröverföras till de nybildade bolagen. Strukturrationaliseringav eldistributionen inom och Älvsby Prop. Iskrivelse har redovisat de förhandlingar somförts med kommun om samarbete när det gäller eldistributionen i kommunen. Eldistributioneninom kommun handhas av tre parter, (),(Pelab) samt . Pelab handhardistributionen inom tätort medan distribuerar till merparten avövriga kunder inom kommunen. mindre del av distributionentill Markbygdenområdet i den nordvästra kommundelen. Pelab handhareldistributionen inom Älvsby tätort. Övrig distribution inom handhasav . Vattenfalloch kommumavser att renodla distributionsförhållandena inom kommunen bl.a. för att få en utjämning av tarifferna. Som ett led i detta har AB Piteenergi(ABPE) bildats. Bolaget ägs till lika delar av kommun och . I bolaget ingår , Pelab och en andel motsvarande 25procent av . Förhandlingarnahar lett till ett samarbetsavtal med följande, innehåll. överiåter lillPelab de delar av 40 kV-nätet som enbart försörjer och Pelab. I denna överiåtelseingår av staten ägd fast egendom. Överlåtelsen värderas lill 30 milj. kr.Vattenfall överiåter vidare Markbyg-denälet till Pelab, varigenom helaeldistribution inom kommun' kommer att handhas av ABPE. Denna överiåtelsevärderas till . Vidare övertar eldistributioneninom Älvsby tätort från Pelab, vilket innebär att kommer att äga alldistribution inom . Denna överlåtelse värderas lill 27,3 milj. kr.Avtalet innebär sammantaget en nettoersättning tiff på 3 milj. kr. Slutligenåtar sig drift och.underhåff av det;40 kV-nät som överförs till PEABoch Pelab. Ersättningen för Vattenfalls-åtagande skaff baseras på självkoslnader. Delfinns inget fastställt taxeringsvärde för den av staten ägda egendomen(transformatorstationer i eldistribulionsnäten) som lavser attavyttra. beräknar del tekniska nuvärdet tiff 18 milj.kr. Vallenfallhemställer om regeringens medgivande alt få genomföra stmkturrationaliseringeninom och Älvsby kommuner samt att få avyttra den av staten ägda fastaegendomen. Förnyelseav samkörningsförbindelsen Kontiskan 1 Iskrivelse har redovisat planer på ersättningsinvesteringarav likströmskabeln i samkörningsförbindelsen Kontiskan 1 meffan och Jyffand. Samkörningsförbindelsenmellan och består av två lik strömslänkar, Kontiskan 1 och Kontiskan 2. Dessa togs 1964 resp. . Överföringskapaciten är 250 MW resp. 300 MW. Kabeln Kontiskan 1 behöver förnyas. Kabeln är klent dimensionerad och ett stort antal kabelfel har inträffat. Även kontrollanläggningen och strömriktarsta- - tionerna kan komma attbehöva förnyas. Den svenska sträckningengår mellan och . Denna del är Prop. 1990/91:25 enligtVattenfall i sämst skick. Kabelfelen är kostsamma att åtgärda och Bilaga 7orsakar minskade möjligheter till kraftförsäljning till . Det händeralt dansk fossilkraft måste las i anspråk för att kompensera kraftbortfall vidkabelfel. Marknadfömtsätlningamabedöms vara gynnsamma för att upphandla en ny kabel. har slutit ettavtal med den danska kraftföretaget om ekonomiska bidrag till byte av denden svenska delen av kabeln. Investeringenberäknas kosta högst 180 milj. kr. Kabeln beräknas kunna tas i drift hösten1991. Vattenfallhemställer om medgivande att förnya den svenska delen av likströmsledningen (Kontiskan1) mellan och . Iskrivelse har redovisat vissa frågor rörande Valtenfallkoncernenslikviditet. Enligt den gällande finansieringsplanen, som fastställdes av regeringeni , uppgår ramen för koncemens upplåning hos föråren 1990 och 1991 till 1 225 milj.kr.. varav 1 175 milj. kr. utgör en rörligkredit. Ramen för de två åren är oförändrad sedan föregående år eftesomrikdagen ännu inte har behandlat treårsplan för . EnligtVattenfall visar likviditetsprognosen på ett betydande underskott mol slutet avår 1990 beroende på bl.a. utbetalning av räntor och amorteringar påstatslånet, skatter samt löpande utbetalningar. Mot bakgmnd härav föreslårVattenfall en höjning av den rörliga krediten hos till 2 100milj. Riksdagenhar som jag anförde fastställt nya former för den ekonomiska stymingen avstatens vattenfallsverk (). Dessa nya styrformer syftar bl.a. anpassning till effektivare förvaltning av statens kapital, ökade krav pålönsamhet, effektivitet och produktivitet. Vidare innebar beslut attVattenfall skall bredda sin verksamhet till elt energitjänstföretag. Deav föreslagna åtgärderna får bl. a. ses som en aktiv anpassningtill beslut i dessa frågor. () och bildande av regionala förvaltningbolag Förslagetatt omstmkturera innebär en regionalisering av koncernen och en fortsatt utveckling av regioner. Förslaget innebär vidare en rationalisering och klarare ansvars förhållanden inom koncemen. Mot denna bakgmnd anser jag att Vatten falls förslag bör genomföras. Frågan är av sådan art att den bör understäl- 60 las prövning. Strukturrationaliseringav eldistributionen inom och Älvsby Prop. Avtaletmellan kommun och Vallenfall innebär bl.a. försäljning av fast egendomsom tillhör staten. Enligt gällande bestämmelser i förordningen (1971:727) omförsäljning av staten tillhörig fast egendom är försäljningen av sådan karaktäralt den bör prövas av . Avtaletmellan kommun och innebär en fortsatt strukturrationaliseringinom eldistributionsområdet som pågår. Avtalet bör enligt minmening leda till en mer rationell eldistribution i och Älvsby kommuner. Förnyelseav samkörningsförbindelsen Kontiskan 1 Förnyelsenav Kontiskan 1 är inte upptagen som investeringsprojekt i Ireårsplanför 1989-1991 som har godkänt (prop. 1988/89:100, bil. 16, NU30, rskr.275). Investeringenär enligt min mening angelägen. Den skulle bl.a. öka driftsäkerheten i detnordiska elutbylet. Jag kan även konstatera att bedömer att marknadsfömtsättningarnaför atl upphandla kabeln är goda. Investeringen är av en sådan storlek att denbör godkännas av . Höjningav rörlig kredit, m. m. Vattenfalllämnar till regeringen en treårsplan, som fastställs av regeringenefter godkännande. I treårsplanen ingår en investeringsplan och enfinansieringsplan. Investeringsplanen är i alla delar bindande för de årplanen avser. Finansieringsplanen är bindande endast i vad avser Vattenfallsupplåning hos riksgäidskontoret i form av s. k. riksgäldslån och röriig kredit. Ibudgetpropositionen 1990 (prop. 1989/90: 100, bil. 16) lade regeringen framförslag till treårsplan för Vattenfallkoncernen för perioden 1992.1proposition 1989/90:125 (bil. 11) begärde regeringen en viss justering av denföreslagna planen med hänsyn till en fömtsedd minskning av Vattenfallsägarandel i . 1989/90: NU39) har beslutat att skjuta upp behandlingen av bl.a.förslaget till Ireårsplan för Vattenfallkoncernen till /91. Somen följd härav gäller tills vidare den treårsplan för perioden 19891991 somfastställdes av (prop. 1988/89:100 bil. 16, NU30, rskr.275). Regeringenhar beslutat all i skrivelse till (skr. 1990/91:49)återkalla det vilande förslaget till treårsplan för perioden 1992. Jagavser att senare föreslå regeringen att för lägga fram förslag omtreårsplan för . På två punkter krävs det dock beslut avriksdagen beträffande den nu gällande treårsplanen. Vattenfallhar anmält att det fastställda rambeloppet för upplåning hos behöver höjas om inte skall drabbas av likvi- 61 diletsproblem i denlöpande verksamheten . 1990/91:25 bakgrundhärav begär en höjning av den rörliga krediten med Bilaga 7 925milj. till 2 100 milj. kr. Jag förordar all regeringen lägger fram förslaghärom till . Detkrävs också en viss justering av den gällande treårsplanen med hänsyn tilminskningen av ägarandel i SwedeGas, en fråga som behandlades avriksdagen (prop. 1989/90:125 bil. 11, NU39, rskr. Enligt vadjag har erfarit har aktieförsäljningen nu genomförts, vilket innebär attbolaget inte längre ingår i Vattenfallkoncernen. Detta kan föranleda vissaavvikelser från de i investerings- och finansieringsplanen upptagna beloppen.Vid behov bör regeringen få besluta härom. I sammanhanget vill jag nämna altVattenfalls ägarandel tills vidare är i stället för den andel av somvar fömtsedd för riksdagsbehandlingen. Jaghemstäffer att regeringen i enlighet med vad jag förordat föreslår riksdagenalt 1. bemyndiga regeringen att godkänna omstruktureringenav och bildandet av regionala förvaltningsbolagi enlighet med vad jag har redovisat, 2. bemyndiga regeringen att godkänna att den av statenägda fasta egendomen inom och Älvsby kommuner överlåts till Piteenergi ABi samband med stmkturrationaliseringen av eldistributionen inom ochÄlvsbyns kommuner i enUghet med vad jag ovan redovisat, 3. bemyndiga regeringen att medge att statens vatlenfallsverkförnyar den svenska delen av samkörningsförbindelsen Kontiskan 1. 4. bemyndiga regeringen att medge en tidsbegränsadhöjning av den rörliga krediten för Vattenfallkoncernen hos riksgäidskontoret till2 . fram lill den 30juni 1991, 5. godkänna vad jag har anfört om justering avinvesterings- och finansieringsplan för Vattenfallkoncernen föraren 1990 1992med anledning av ändrad ägarandel i . mT"'''' Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1990/91 Personalpolitik, statistik m. m. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ettförslagsanslag på . Stiftelsen grundas påen rullande treårsplan och finansieras lill största delen med medel som decentrala parterna på den statliga arbetsmarknaden kommer överens om att skjuta lilli kollektivavtal. räknades de överenskomna beloppen upp i enlighetmed förändringama i konsumentprisindex. Från och med innevarande budgetår skerinte längre en sådan uppräkning. Regeringenhärden 17 maj 1990godkänt etl avtal mellan och destatsanställdas huvudorganisationer som träffades omägartillskott till stiftelsen . Parternahar i avtalet konstaterat att Statshälsan kommer att uppvisa ett underskott iverksamheten fram . Detta uppgick för till 21,6 milj. kr.och beräknas till 41 resp. 34 milj. kr. Staten förbinder sigi avtalet att tillskjuta 21,6 milj. kr. resp. 37 milj. kr. Parterna är vidare överens om att den närmare ordningenför avräkning av ägartillskottet behandlas i samband med kommande avtalsförhandlingar. Effekterav den allmänna lönerörelsen, ofömtsedda prisökningar och åtstramningsåtgärder(arbetsmiljöavgift, momsbreddning och höjd faslighetsskatt i ) är endel av anledningarna till underskottet. Ihuvudsak är emellertid underskottet föranlett av intäktsbortfall i samband medvissa ändringar i finansieringssystemet. En sådan ändring är att statens bidragenligt kollektivavtalet numera utbetalas inte årsvis i förskott utankvartalsvis. En annan sådan ändring hänför sig till det ovan nämnda borttagandetav anknytningen till konsumentprisindex. Detta är en följd av en ändring år1988 i avtalet om statlig företagshälsovård m. m. Den har medfört att Stalshälsaninte längre kan balansera större kostnadsökningar lill följd av oförutseddaprisökningar m. m. mot en automatisk uppräkning av sina medel enligtkonsumentprisindex. Denekonomiska reserv på som mest 45 milj. kr. som Statshälsan byggde 63 upp i form av resultatutjämnings-och utbyggnadsfonder under början av Prop. 1990/91:25 togs ianspråk redan i samband med att Statshälsan under BilagaS perioden 1983-1986övertog 22 hälsocentraler från affärsverken och utan ekonomiskkompensation. års bokslut har samtliga fonder utom en reservfondpå 2,5 milj. kr. Deåtgärder som Statshälsan vidtagit med anledning av det ändrade finansieringssättethar inte givit sådan effekt att underskottet har kunnatelimineras. Statshälsans verksamhet omslmktureras och beslut om ytteriigareresultatförbättrande åtgärder har fattats av . Tillsammansmed ägartillskottet enligt avtalet bör de resultatförbättrande åtgärderna,enligt bedömning av , leda till en positiv utveckling såatt en ekonomisk reserv åter kan byggas upp . Enligtmin mening analyserades éffektema av den ändrade konstmktionen av Statshälsansfinansiering inte tillräckligt. Tiden har också varit alltför knapp förStatshälsan att rekonstmera sin ekonomiska situation. Jagfömtsätter att Statshälsan tar tillvara alla möjligheter tiff resultatförbättringari syfte att sanera sin ekonomi. Altförebygga arbetsskador och förhindra utslagning från arbetslivet blir en viktiguppgift för alla arbetsgivare . Den av regeringen på olika sättinledda offensiven mot hög sjukfrånvaro, dåliga arbetsmiljöer och utslagningmedför att ökade krav också ställs på en effektiv och kundanpassadföretagshälsovård. Förnärvarande pågår förhandlingar om elt nytt avtal om statlig företagshälsovård.Jag fömtsätter att parterna i detta sammanhang ser över finansieringsformen förStatshälsan. Iavvaktan på del nya avtalet finner jag del angeläget atl såväl kvalilels-somservicenivån beträffande förelagshälsovården för statsanställda inte sänks utanhåller en nivå som svarar mot aktuella behov. Jagräknar mot bakgmnd av vad jag nu har sagt med ett ytterligare medelsbehov på . tiff Statshälsan för att undanröja underskottet och skapaförutsättningar för en effektiv statlig företagshälsovård. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag lift Statshälsan på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /91 anvisa ett förslagsanslag på . Underanslaget för innevarande budgetår har anvisats etl förslagsanslag på . Från anslaget betalas utgifter för konsulter som personalorganisationer- 64 naanlitar i rationaliseringsfrågor med stöd av medbestämmandeavtal som Prop.1990/91:25 hargodkänts av regeringen. Anslaget disponeras av statens arbetsgivar- Bilaga 8 1avtal som godkänts av regeringen har parterna enats om allbeloppet för anlitande av externa arbetstagarkonsulter skall vara 8409000 kr.för /91. Jaghemställer atl regeringen föreslår atttill Externa arbetstagarkonsulter på tilläggsbudget I till statsbudgeten /91 anvisa etl förslagsanslag på . Administration av statens personskadeförsäkring m.m. Underanslaget för innevarande budgetår har anvisats ett förslagsanslag på 6200000kr. Frånanslaget betalas bidrag till konsortiet för AMF- trygghetsförsäkring (AMF) föradministration av statens trygghetsförsäkring m.m. (prop. 1987/88:125, AU 12, rskr.92). Det sker enligt ett avtal mellan statensförhandlingsnämnd (SFN) och AMF. överenskommelse mellan SFN och AMF har ersättningen för år1990 fastställts tiff 14,3 milj. kr. Av denna utgör 1,5 milj. kr. en slutligreglering av konsortiets krav på ersättning för tiden fram till den 1 januari1990. Kostnadsökningen beror främst på en ökad skadevolym. Regeringen hargodkänt överenskommelsen. Iårets budgetproposition anslog regeringen 6,2 milj. kr. i avvaktan på utfalletav förhandlingen. Detta belopp behöver således nu ökas med 8,1 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Administration av statens personskadeförsäkring m. m. på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /91 anvisa elt förslagsanslag på . Bilaga9 över anslag som regeringen begär på tilläggsbudget I till statsbudgeten /91. //.Justitiedepartementet E5 Engångsanskaffning av inventarier m.m., reservationsanslag 6 000 000 A2 Utredningar m.m.,reservationsanslag 10 700 000 B5 Bidrag till drift och imderhåll av statskommun vägar, reservationsanslag 296 900 000 V7/.Finansdepartementet G 8 Teckning av aktier i , , reservationsanslag 550 000 000 VIII.Utbildningsdepartementet E26 Vissa bidrag till forskningsverksamhet, reservationsanslag 10 000 000 F3 Studiehjälp m.m.,_rj/a.ya/iy/a 36 700 000 F7 Bidrag till vissastudiesociala ändamål, förslagsanslag 89 000 000 G2 Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m., reservationsanslag 347 000 000 G7 Ersättning åt författarem.fl. derasverk genom hibliolék. m.m., förslagsanslag 5 682 000 H23 Utbyte av TV-sändningarmellan och Fmland,förslagsanslag 90 000 X. ArbetsmarknadsdepartementetD8 Lån till hemutmstning för flyktingar m.fl., förslagsanslag 16 000 000 XII.Industridepartementet Dl geologiska tmdersökning: Geologisk kartermgm.m., reservationsanslag 2 800 000 F14 Bidrag 1 200 000 CIO Bidrag till Statshälsan,/ör.y/ag.yanj/a 58 600 000 Bilaga 9 C14 Externa arbetstagarkonsulter, yöraZa.yanj/a 1170 000 av statens personskade försäkring m..m., förslagsanslag 8 100 000 Summa 1 439 942 000 Tryckeri, 1990 67