prop · GE03190 · 1990-12-31 00:00:00 — Kassan bördock inte börja avveckla sitt aktieinnehav innan det nya bolaget skall ta uppegna lån på kapitalmarknaden, vilket bör kunna ske senast från ombildningen.Jag återkommer med en redogörelse för varför kassan bör ombesörja upplåningenför aktiebolaget under en övergångstid (avsnitt 3.7). Kassan föreslås ställa ut ett skuldebrev på nämndavärde, . Kassan bör betala en rimlig ersättning tillstaten för denna kredit. Hur den ersättningen skall bestämmas och hur skuldenskall avvecklas får överlåtas åt staten och kassan att bestämma genomförhandlingar. Som jag tidigare framhållit bör staten ha kontroll öververksamheterna i såväl kassan som i så länge staten står ettgarantiansvar för den uteliggande obligationsstocken. Eftersom denkontrollfunktionen kan uppnås på annat sätt än genom ett ägande i StadshypotekAB behöver staten inte, som föreslagit, gå in som ägare av bolaget. Lagrådet har konstaterat att hypoteksinrättningarnakonstituerats av staten genom lagstiftning. Det ankommer således på riksdagenatt besluta i frå- 1 sitt yttrande framför lagrådet att skälen för sta- Prop.tens anspråk mot kassan inte redovisats. Som framgått av det tidigare finns1990/91:190 inte någon som - före staten - kan resa anspråk på kassans ellerföreningarnas förmögenhet. Den rättsliga grunden för överföringen konstituerasgenom de beslut som föreslås fatta i detta ärende. Jag vill härsärskilt betona att det inte är fråga om att några medel förs från denverksamhet som det nybildade kreditaktiebolaget skall driva. De medel somföreslås tillfalla staten härrör i stället i allt väsenUigt från den likvid somkan förväntas flyta in vid den kommande avvecklingen av kassans aktieinnehav i StadshypotekAB. Lagrådethar inte framfört några konstitutionella hinder mot den av mig föreslagna förmögenhetsövertöringen.Vad lagrådet anfört ger mig därför inte anledning till någon annan bedömning idenna fråga än den som jag tidigare redovisat. Det bör således överlåtas åtriksdagen att pröva användningen av kassans behållning. Tillsättningenav kassans styrelse och dess sammansättning Statenbör, för att ha kontroll över ombildningsprocessen, tillsätta kassans styrelse.Det bör ankomma på regeringen att fullgöra denna uppgift. Kassans verksamhetskall bedrivas helt affärsmässigt. Styrelsen för kassan bör därför ha en sådansammansättning att affärsmässigheten tillgodoses. Stadshypotekskassansroll och låntagarnas inflytande Kassankommer efter ombildningen att förvalta obligationsskulden, grundfonden ochreverserna utställda av . Kassan kommer även efter ombildningenoch att äga och förvalta samtliga aktier i . Kassanskall se till att statens intentioner beträffande ombildningen fullföljs.Kassan har möjlighet till detta genom att kassan - som ägare av aktierna i - utser styrelsen i bolaget. Ikassans uppgift ingår också att avveckla aktieinnehavet. Hur dettaskall gå till måste bestämmas utifrån affärsmässiga grunder. Här kan endastanges huvudinriktningen för en sådan avveckling. bör somtidigare nämnts vara en självständig aktör på kreditmarknaden. Av detta skälbör aktier i bolaget erbjudas till en bred allmänhet. Särskilt bör låntagarnassituation uppmärksammas. Dessa bör enligt min mening få möjlighet att påverkautvecklingen i den nya organisationen. Låntagarna bör därför genom riktadeerbjudanden få köpa aktier i bolaget. För att skall kunna förblisjälvständigt erfordras också en stabil ägarbild. Det bör därför inte uteslutasatt flera större investerare erbjuds aktieposter. Förfarandeti dessa angelägenheter ankommer på kassans styrelse att besluta om.Målsättningen bör vara att det slutliga ägandet i bolaget skall vara spritt menäven uppfylla ett krav på styrka och engagemang bland ägarna. Sålänge grundfonden finns kvar till tryggande av utestående lån bör dock kassan behålla ett bestämmande inflytande över verksamheten i Stadshypo tek AB. När låneskulden är slutligt reglerad , finns någon särskild anledning för att just kassan skall kunna påverka bolagets 32 Kassansinnehav av aktier i bolaget bör då helt avvecklas. Det förutsätts attgrundfonden skall kunna trappas av vartefter låneskulden sjunker. Kassan kommer inte atthänföras till gruppen kreditinstitut och kapitaltäckningsreglerna kommerdärför inte att vara tillämpliga på kassans verksamhet efter ombildningen. Likvidationenoch fördelningen av överskottet Avvecklingenav kassan bör ske i ett perspektiv av högst . Skälet till att intepåskynda avvecklingen är att ett tillräckligt utrymme bör lämnas för kassan ochStadshypotek AB som bedriver rörelsen, att fatta beslut om verksamheten somuteslutande är grundade på affärsmässiga överväganden. Slutpunktenär alltså klar. Kassan skall på ett affärsmässigt sätt avveckla den uteståendeobligationsstocken och förpliktelsen mot staten samt aktieinnehavet i StadshypotekAB. Därefter skaU kassan likvideras. Detbör ankomma på att besluta om användningen av de medel som kommer attfrigöras vid likvidationen av kassan. Mitt förslag:Någon reducering av värdet i kapitalbashänseende av de fondavsättningar somgjorts görs inte. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: , , , och , SBABhar motsatt sig att avsättningar som har gjorts till fonderna fulltut skall räknas in i kapitalbasen eftersom dessa har gjorts med obeskattadevinstmedel. Skälen för mitt förslag:Det egna kapitalet i utgörs av kassans reservfond ochföreningarnas säkerhetsfonder samt kapitaltäckningsfonderna. Sammanlagt uppgårfondema till ca . Vid en bolagsbildning äravsikten att dessa fonder eller delar av dem skall svara mot aktiekapitalet i . Med hänsyn till det sätt på vilket reservfonden och säkerhetsfondernabyggts upp - med avdragsrätt för avsättningar upp till ett belopp som motsvarar2 % resp. av kassans och föreningarnas skulder - uppstår frågan huruvidadessa fonder fullt ut är att betrakta som "äkta" eget kapital. Vidövervägande av denna fråga måste man skilja på de avsättningar till fondernasom gjorts och de avsättningar som gjorts därefter. Som framgått av beskrivningenav kapital-och skattesituation (avsnitt 2.4.5) är en minskningav reserv- resp. säkerhetsfond skattepliktig endast i fråga om avsättningarsom gjorts . Avsättningarna t.o.m. år1984 har alltså formellt ställning som beskattat eget kapital trots att avdragtill största delen torde ha medgetts för avsättningarna. 3Riksdagen 1990/91. mitteni sitt betänkande (SOU 1988:29) Förnyelse av kreditmarknaden olika möjligheteratt eliminera den fördel som det från olika håll hävdats innebära att Stadshypotekkunnat bygga upp sina fonder med obeskattade medel. Kommittén övervägde bl.a.en reducering av fonderna i kapitaltäcknings-hänseende. Jag anser att det kanifrågasättas om de fördelar som den hittillsvarande särbehandlingen av dessafondavsättningar kan ha inneburit för är så stora att demotiverar en korrigering av de regler som gällt för förfluten tid. Enligt de kapitaltäckningsreglerför hypoteksinstituten som gäller får beskattadefondavsättningar, dvs. avsättningar t.o.m. , inräknas i kapitalbasen (prop.1989/90:43). Det bör därvid beaktas att de nya kapitaltäckningsreglerna intemedger att någon del av grundfonden får inräknas i kapitalbasen. Enligt minmening är det viktigt att de olika med varandra konkurrerande institutenbehandlas lika . Jag finner således att fondavsättningarna t.o.m. år1984 bör kunna bibehålla sin ställning av beskattade medel och få inräknas i Stadshypotekskapitalbas. För den fusionerade kassanär överlåtelsen att se som en försäljning av tillgångar mot betalning i form avdels reverser motsvarande kassans utelöpande obligationer, dels aktiermotsvarande nettoförmögenheten. Avsikten är därvid att överföringen skall skeså, att de belopp som i kassan är att se som obeskattade reserver skallöverföras oförändrade till bolaget. Kassan bör i samband därmed sätta ned sinreservfond med det belopp som motsvarar den obeskattade delen. 3.6 ABs verksamhet och organisation Mitt förslag: StadshypotekABs verksamhet och organisation bestäms av bolagets aktieägare inom de ramarlagstiftning och praxis har ställt upp för kreditaktiebolagen. Utredningens överväganden:Diskuterar att organisera verksamheten efter en holdingbolagsmodell för attkunna bredda verksamhetsområdet samt förordar att verksamhetens lokala delbyggs upp efter en modell med regionkontor. Nordströmsförslag: Utgår från en holdingbolagsmodell. Remissinstanserna:Riksbanksfullmäktige menar att några särbestämmelser i förhållande till debankanknutna konkurrenterna inte bör gälla för . Nya finansiellaverksamheter bör alltså kunna länkas till de ursprungliga förutsatt att dettasker via sidoordnade bolag efter holdingbolagsmodell. , och menar att en holdingbolagsmodellinte får leda till att koncernens verksamhet breddas till andra områden änfastighetsfinansiering. Skälen för mitt förslag:Utredningen har berört det framtida ABs verksamhet ochorganisation. Som tidigare nämnts kommer Stadshypo- tek AB att inordnas underden reglering som gäller för kreditaktiebolag. Frågor om inriktning av bolagetsverksamhet och hur den närmare skall vara organiserad ankommer på StadshypotekAB och dess ägare att ta ställning till. Hos stadshypoteksföreningarnasanställda och i föreningarnas styrelser har byggts upp omfattandekunskaper och erfarenheter rörande förutsättningarna för fastighetskreditgivninginom resp. förenings område. Jag utgår från att den värdefulla tillgång som deanställda och styrelserna i detta avseende representerar för tastillvara på bästa sätt i den nya organisationen. Likaså utgår jag ifrån attmöjligheten att bibehålla den decentraliserade organisationsform som Stadshypotekhar kommer att beaktas. - Grundfonden ställs till kassans förfogande förupplåning Under den tiden får kassan svara för upplåningav medel som behövs för utlåning i ABs rörelse. - Grundfonden är kvar i kassan och avgift betalas förden till dess obligationsstocken har avvecklats. -Regeringen bestämmer grundfondensstorlek i förhåhande tiU den utestående lånestocken. Regeringen bestämmer ocksåi övrigt de villkor som skall gälla för grundfonden. Utredningens och Nordströmsförslag: Saknar motsvarande övergångsreglering. Utredningens förslagöverensstämmer beträffande grundfondsavgiften med mitt förslag. Remissinstanserna: Stadshypotekskassannoterar att enligt både utredningens och förslag skall den statligagarantifonden ligga kvar i kassan för den obligationsstock som finns vid konverteringstillfället.Stadshypotek AB skall inte ha någon garantifond som extra säkerhet för de obh-gationerbolaget emitterar. Kassastyrelsen pekar på risken för att Stadshypoteksobligationer kommer att få en lägre rating efter konverteringen. I det sammanhangetspelar den nuvarande svenska ekonomins situation en roll på samma sätt somriskerna för förluster inom svenskt kreditväsen. De internationellafinansmarknaderna är känsliga och har vid konverteringstillfälleten mycket utsatt position. Det fusionsarbete som behövs för att sammansmälta dehittills separata organisationerna kan inte genomföras före konverteringeneftersom någon fungerande bolagsstyrelse inte har tillträtt. Först den storanyemissionen kan ge en sådan ekonomisk styrka att kanförsvara sin rating trots att den statliga garantifonden tas bort. Någonemission kan inte vara fullt genomförd Det vore enligt kassastyrelsens mening Prop.olyckligt om hamnar i en svacka som kan leda till sänkt rating1990/91:190 och försvårad upplåning . Risken är uppenbar attdet kan bli svårt att över huvud taget ta sig tillbaka till en god rating annatän Det är betydligt lättare att sänka en rating än att höja den.Av dessa skäl anser kassastyrelsen att omkanske borde kunna få behålla det stöd som ligger i en statlig garantifondsom även avser de nyemitterade obligationerna. En metod att praktisktåstadkomma detta skulle kunna vara att kassan får fortsätta att emittera obligationer. Medlen som därvid inflyter lånas sedan uttill på exakt motsvarande villkor. I sak skulle givetvisverksamheten handhas av bolaget, men formellt skulle upplåningen ledas genomden kvarstående kassan. (), ,och har alla påpekatatt grundfondsavgiften bör bestämmas efter marknadsmässiga grunder vilket tordemotsvara en procent av fondens storlek. Skälen för mitt förslag: Jag delar kassastyrelsensuppfattning att ombild-ningsfasen är en mycket ömtålig period för verksamheten.Kassastyrelsens förslag till en övergångslösning av upplåningsverksamheten föraktiebolaget är enligt min mening ett rimligt sätt att praktiskt åstadkommagoda förutsättningar för att kunna påbörja sin verksamhet iden nya organisationen utan att påfrestningarna blir alltför kännbara. Jag ärdärför beredd att föreslå att det av kassastyrelsen förordade arrangemangetgenomförs. Kassan bör således ombesörja upplåningen för ABs vidkommandeunder högst från ombildningen. Grundfonden uppgår till 25 miljarderkronor. 1990/91:177 föreslås att grundfonden skall ökas med tvåmiljarder kronor för att verksamheten på ett rimligt sätt skall kunna bedrivastill dess en ombildning kan komma till stånd. Om någon ytterligare höjning kankomma att behövas från ombildningen, dvs. under dentid som kassan skall sköta bolagets upplåning, kan inte bedömas.Vid en avveckling av grundfonden måste hänsyn tas till att utelöpandeobligationer köpts under förutsättning av nuvarande höga kapitalisering i Stadshypotekoch därmed följande kreditvärdighet. Den avtrappning av grundfonden somregeringen föreslås få besluta om bör ske i en sådan takt att kassanskreditvärdighet inte kan ifrågasättas. bör bemyndiga regeringen att bestämmagrundfondens storlek. Härigenom undviks återkommande riksdagsprövningar vidavvecklingen av grundfonden. Liksom bör avgift utgå för grundfonden. Förgrundfonden betalar kassan en årlig avgift på . Med hänsyn till att det uppdragitsåt (se prop. 1990/91:29, FiU4, rskr. 38) att se över bl.a.den statliga garantiverksamheten, inklusive avgiftssättningen, bör frågan omändring av avgiften för grundfonden tas upp i ett senare sammanhang. 4Upprättade lagförslag Prop. 1990/91:190 I enlighet med vad jag nu har anfört har inomfinansdepartementet upprättats förslag till Lag om stadshypotekskassa, 2.Lag om återföringav vissa obeskattade reserver inom och StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, , m.m., Lag om ändring i lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt, Lag om ändring i lagen (1990:654)om skatteutjämningsreserv, 5.Lag om ändringav lagen (1976:225) om avdrag vid inkomsttaxering för bidrag till hypoteksföreningm.m., 6.Lag omupphävande av lagen (1974:809) om befrielse från skattskyldighet vid fusioninom stadshypoteksinstitutionen, m.m., 7.Lag omupphävande av förordningen (1969:744) om befrielse från skattskyldighet vidfusion inom stadshypoteks- och bostadskreditinstitutionerna, m.m. 5.1 Förslaget till lag om stadshypotekskassa Kassan får efter ombildningen en väsentligt ändrad roll.De regler från den gamla lagen som alltjämt bör gälla för kassans verksamhethar av praktiska skäl förts över till en ny lag. I 1 § har bestämmelser om kassans ändamål tagits in. Ikassans uppdrag att förvalta aktierna enligt första punkten ingår också attavveckla aktieinnehavet. Enligt 5§ bemyndigas regeringen att bestämma grundfondensstorlek samt de villkor som skall gälla för grundfonden. De ändringar avgrundfonden som en avveckling kommer att medföra behöver då inte underställasriksdagens prövning. Enligt 6§ tredje stycket skall besluta omanvändningen av den behållning som finns i kassan efter den slutligalikvidationen. Vilka ändamål som kan komma i fråga får övervägas vid dentidpunkten med hänsyn bl.a. till hur stor behållningen blir. Kassanskall enligt 8§ stå under tillsyn. 1990/91:177 om en sam manslagning av bankinspektionen och försäkringsinspektionen, m.m. före slår regeringen att tillsynsmyndigheterna skall slås samman till en myndighet med namnet finansinspektionen. Den verksamhet som skall drivas i kassan efter ombildningen är inte av sådan art att den automatiskt skall stå under någon tillsyn. Med hänsyn till den nära anknytningen till den finansiella verksamheten i samt till de stora värden det här är fråga om bör kassan emellertid även fortsättningsvis stå under tillsyn. nenhar inte getts några speciella befogenheter vid utövandet av denna till- Prop.syn. Det förutsätts att inspektionen anmäler eventuella missförhållandentill /91:190 regeringen. Regeringen tillsätter som framgår av 2§ helastyrelsen. Regeringen har alltså makt att också entlediga styrelsen ellerenskilda styrelseledamöter. Lagenföreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. För att praktiskt kunnagenomföra fusionen och ombildningen mäste vissa beslut kunna fattasdessförinnan. Regeringen bör bemyndigas att besluta i frågor om fusionen och ombildningeni övrigt. Lagens ikraftträdande är avhängigt av verkställigheten av dessabeslut. Någon bestämd tidpunkt för ikraftträdandet bör därför inte bestämmas ilagen. 5.2 Lagen om återföring av vissa obeskattade reserver inomStadshypotek och , , m.m. Avförsta stycket framgår vilka avsättningar som skall återföras till beskattning.Det är endast kvarvarande avsättningar för vilka avdrag medgetts som skallåterföras. Att återföringen endast gäller avsättningar som gjorts i bokslut tillledning och senare års taxeringar anges uttryckligen. Enligthuvudregeln skall återföring ske vid taxering. Föreskriften att återföringskall ske vid taxering om företaget inte taxeras tar sikte på StadshypotekAB. Genom föreskriften i 2 § andra stycket öppnas en möjlighet att återföraföreningarnas och kassans obeskattade reserver i aktiebolaget (se kommentarentill den bestämmelsen). Bolaget, som avses bildas och även överta den "fusionerade"kassans tillgångar (jfr avsnitt 3.5), kommer inte attha några obeskattade reserver vid sidan av de övertagna. Som nystartat företagkan med tillämpning av 12 § andra stycket bokföringslagen(1976:125) förlänga räkenskapsåret till att omfatta högst 18 månader. Bolagetkommer då att taxeras första gången vid taxering (jfr 2 § 1 mom.fjärde stycket SIL). Avandra stycket följer att avskattningen skall ske i enlighet med vad som gällerövriga finansiella företag. Genomhänvisningarna i första stycket till 2 § 4 mom. SIL i erforderliga delar kommerfusionen mellan kassan och föreningarna att kunna genomföras utanskattekonsekvenser (jfr avsnitt 3.5). Andrastycket utgör en motsvarighet till den i prop. 1990/91:136 föreslagna bestämmelseni 8§ första stycket återföringslagen. Bestämmelsen innebär att kassansreservfond och föreningarnas säkerhetsfonder kommer att kunna återföras tUlbeskattning i i stället för hos föreningarna och kassan. För StadshypotekAB utgörs uppskovsbeloppet av skillnaden mellan de övertagna obeskattadereserverna och bolagets survavsättning. Bestämmelseni andra stycket att de ifrågavarande företagen skall ses som 38 enskattskyldig är begränsad till tillämpningen av lagen och återföringslagen. För de tillgångar förvärvar från den "fusionerade"kassan 1990/91:190 kommer däremot inte enhetsprincipen utan vanliga regleratt gälla. Dessa innebär nytt anskaffningsvärde och ny anskaffningstidpunkt i bl.a.avskrivningshänseende. 5.3 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Den nuvarande föreskriften i sjunde stycket att reareglernagäller vid fusion mellan stadshypoteksföreningar slopas (jfr kommentaren till 2§andra stycket lagen om återföring av vissa obeskattade reserver inom Stadshypotekoch , m.m.). De nuvarande bestämmelserna i åttonde stycket omavdragsrätt för avsättning till resp. skatteplikt för upplösning av reservfondeller säkerhetsfond för stadshypotekskassan, stadshypoteksföreningarna och SBABslopas (jfr avsnitt 3.5). Beskattningen regleras i stället i lagen om återföringav vissa obeskattade reserver inom och StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, , m.m. I nionde stycket görs en konsekvensändring. 5.4 Lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv I andra stycket slopas en hänvisning till 2 § 8 mom.åttonde stycket SIL som en följd av att SBABs beskattning inte längre reglerasdär (jfr kommentaren till den bestämmelsen). Att övriga företag somfortsättningsvis omfattas av 2§ 8 mom. ättonde stycket dvs. allmänna hypoteksbankoch lands-hypoteksföreningarna inte har möjlighet att göra survavsättningföljer liksom tidigare av första stycket. 5.5 Lagen om ändring i lagen (1976:225) om avdrag vid inkomsttaxering för bidrag till hypoteksförening m.m. Ändringen av rubriken är en anpassning till att endast entaxering numer förekommer för juridiska personer i allmänhet. Fortsättningsvis gäller avdragsrätten och skattepliktenendast för bidrag från allmänna hypoteksbank till landshypoteksförening.Avdrags-rätten och skatteplikten för bidrag från stadshypotekskassan tillföreningarna slopas men behålls övergångsvis års taxering. Övrigaändringar utgör en anpassning till skattereformen och till den redan tidigareslopade kommunaltaxeringen av juridiska personer. 5.6 Lagen(1974:809) om befrielse från skattskyldighet vid Prop. fusion inom stadshypoteksinstitutionen, m.m. 1990/91:190 Lagenupphör att gälla . Några särskilda övergångsbestämmelser behövsinte eftersom någon fusion som omfattas av bestämmelserna inte är aktuell. 5.7 Förordningen (1969:744) om befrielse från skattskyldighet vid fusion inom stadshypoteks- och bostadskreditinstitutionerna, m.m. Förordningensom är obsolet upphävs. Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt anta de av lagrådet granskade förslagen till Lag om stadshypotekskassa, Lag om återföring av vissa obeskattade reserverinom och , , m.m., Lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, Lag om ändring i lagen (1990:654) omskatteutjämningsreserv, Lag om ändring av lagen (1976:225) om avdrag vidinkomsttaxering för bidrag till hypoteksförening m.m., Lagom upphävande av lagen (1974:809) om befrielsefrån skattskyldighet vid fusion inom stadshypoteksinstitutionen, m.m., Lag om upphävande av förordningen (1969:744) ombefrielse från skattskyldighet vid fusion inom stadshypoteks- och bostadskreditinstitutionerna,m.m. Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Sammanfattning av betänkandet (SOU 1989:103) Prop. I finns tre hypoteksinstitutioner, nämligenKonungariket ° stadshypotekskassa med stadshypoteksföreningarna, med enomslutning om , allmänna hypoteksbank med landshypo-teksföreningarna(.) samt (2,,inklusive garantiåtaganden). Mitt uppdrag har innefattat en samlad översyn av hypoteksinstitutensorganisation och verksamheter. Översynen skall enligt regeringens direktiv skemed utgångspunkt i de radikalt förändrade förutsättningar som råder påkreditmarknaden. Vidare bör enligt direktiven utredningsarbetet vara inriktatpå att främja förutsättningarna för en effektiv konkurrens på denna marknad. Utöver dessa utgångspunkter har det varit mitt mål attåstadkomma en moderniserad organisationsform för hypoteksinstituten som gör detmöjligt för dem att verka och utvecklas efter sina egna förutsättningar på enavreglerad kreditmarknad. Dagens omfattande särreglering av hypoteksinstitutenhar historiska rötter. På en reglerad kreditmarknad med kreditransonering vardet också rimligt att statens inflytande garanterades i institutioner som imångt och mycket fungerade som statens instrument för fördelning av krediterpå sektorer. Den svenska anpassningen till de s.k. Cooke-reglerna förkapitaltäckning medför att hypoteksintituten kommer att behöva förstärka sinakapitalbaser. Om instituten skall bibehålla eller flytta fram sinapositioner på en expanderande kreditmarknad är det också av detta skälnödvändigt att öppna möjligheter till förstärkning av kapitalbasen. har staten dels i princip garanterat institutensupplåning, dels på olika sätt bidragit till institutens grundkapital och delsreglerat deras upplåningskapacitet. Sådan styrning från statens sida äroförenlig med utgångspunkten konkurrensneutralitet. Tillskott av kapital från statens sida eller fortsattastatsgarantier måste, för att te sig rimliga, kunna grundas på någotnäringspolitiskt eller kreditpoli-tiskt motiv.