prop · GE036 · 1990-12-31 00:00:00 — : För att kunna lösa demiljöproblem som är förknippade med trafiken, avfallsbehandlingen,kemikalieanvändningen och avloppsvattnet i en storstadsregion fordras ensamordning mellan ett otal parter där ingen är totalansvarig och därhelhetstänkandet ofta tar slut vid kommungränsen. Bildandet av ettmiljöskyddsområde kan vara den ansats som möjliggör att man i dessa frågorfinner samarbetsformer samt gör de sammanställningar, värderingar ochåtgärdsprogram som är nödvändiga. Förvaltningenser mot bakgrand av det vidgade perspektivet på miljöproblemen, deteffektivare utnytQandet av personalresurser samt ett bibehållet lokaltinitiativ, positivt på att delegationen föreslår bildandet av ettmiljöskyddsområdet enligt §8a i , och kommuner. Bildandetav miljöskyddsområdet måste, för att det skall få genomslag i det praktiskaarbetet följas upp med ett operativt handlingsprogram. Rapporten ger enordentlig analys av många problemställningar och presenterar ett antalkreativa lösningar på dessa. Dock saknas det en diskussion om i vilka formeroch på vems initiativ det viktiga övergripande arbetet skall fortsätta nu när projektgrappenavslutat sitt arbete. Detär enligt förvaltningens mening viktigt att i ett miljöskyddsområde läggainitiativet hos de lokala myndigheterna med sin unika kännedomen om lokalamiljöproblem och utsläppskällor. Något nytt egentligt organ bör inte tillskapasför att administrera miljöskyddsområdet. Utformning av föreskrifter bör ske inära samarbete mellan lokala, regionala och centrala myndigheter. FörStockholms stads del finns en miljöanalys med ett åtföljande delvis "operativt"åtgärdsprogram, liknande den som ingår rapporten, i den fastställda"Miljöplan för ". Förvaltningen ser möjligheten i attmed bland annat denna som utgångspunkt inleda en diskussion om inrättande avett miljöskyddsområde också i . Riksantikvarieämbetetdelar utredningens uppfattning att , och kommunerbör förklaras för miljöskyddsområde. För att kunna följa upp ett beslut om attförklara ett område för miljöskyddsområde med regler enligt § 8miljöskyddslagen som också tar hänsyn till kulturvärden krävs dock enligtämbetets uppfattning ett underlag som visar i vilken utsträckning och hurföroreningar belastar den kulturmiljö som berörs. Sådana utredningar saknasidag. 1 detta arbete krävs insatser från såväl som länsmuseetoch museer i samarbete med ansvariga organ inom milljöskyddsområdet. Frågan om att utpekamiljöskyddsområden bör också aktualiseras i andra regioner. Här bör de regionala miljöanalyserna kunna utgöra ett underiag för val av områden. Ämbetet vill i detta sammanhang också peka 53 5 1990/91. 1 .saml Nr 6 på att instrumentetmiljöskyddsområde i ökande utsträckning kan komma Skr. 1990/91:6 att behövautnytQas inte bara i extremt förorenade områden utan också Bilaga 2 utifrånperspektivet extremt känsliga miljöer även om miljöbelastningen där är mindreuppseendeväckande. vill bejaka varje förenkling av miljöskyddsarbetet.Miljöprojektet underskattar emellertid i sina förslag genomförandets betydelse.En av fördelarna med det nuvarande systemet med specialutfor-made tillstånd ochmyndighetsråd är att varje enskild verksamhet direkt genom kontakt medmyndighet får klart för sig vad som gäller. De verksamheter som inte omfattasav miljöskyddslagens tillstånds- eller anmälansregler saknar normalt praktiskaförutsättningar för att hålla sig informerade om nya bestämmelser som utfärdasmed stöd av lagen. För att informera dessa om generella föreskrifter somutfärdats med stöd av miljöskyddslagen torde krävas omfattande aktiva insatserav tillsynsmyndigheterna. Det räcker knappast med enbart nya paragrafer. Skillnadenmellan nuläget och en situation med generella riktlinjer för småanläggningartorde därför i praktiken inte bli särskilt stor när det gäller myndighetsinsatser.Däremot kan skillnaden bli avsevärd när det gäller genomförandet av miljöskyddetom myndigheterna nöjer sig med att enbart utfärda generella föreskrifter utandirektkontakt med de berörda. ifrågasätter därför förslaget idenna del. Centraloranisationen /SR är av den bestämda uppfattningen attett framgångsrikt miljöarbete måste bygga på incitament (ekonomiska och andra)som styr konsumenters och företags fria val. Endast så kan ett miljömedvetandekomma att bli en naturlig del av vår vardag. Även den mest avanceradereningsteknik är beroende av att den används på rätt sätt av alla aktörer isamhället. Modellen med extraordinära befogenheter för centrala och lokalamyndigheter inom ett avgränsat "miljöskyddsområde" skapar en polariseringmellan den enskilda människans vardag och myndigheternas miljöinsatser. Denbör endast användas vid akuta kristillstånd, såsom svåra miljöolyckor ochplötsliga stora utsläpp. delar uppfattningen att Göteborgär att betrakta som miljöskyddsområde enligt 8 a i miljöskyddslagen, liksom attGöta inkluderas. Det finns också skäl att ur administrativsynpunkt stödja förslaget om utfärdande av generella regler för miljöstörandemindre anläggningar. Lokala undantag, med skärpning av generella regler i kemikalieanvändning,bör också vara möjliga inom ramen för miljöskyddsområdet. LO anser att deolika förbundens regionala skyddsombud kan spela en väsentlig roll förmiljöarbetet i de mindre företagen. avstyrkerförslaget att förklara några kommuner i som miljöskyddsomrpådetenligt § 8 a miljöskyddslagen. 8 Lagstiftning Skr. Bilaga2 : På lokal och regional nivå krävs bättre kunskaper om godsflödena. Transportforskningsberedningendelar utredningens uppfattning att man även bör beakta en verksamhets transportvid dess prövning enligt miljöskyddslagen. har i samband med beslut om vissa ändringar imiljöskyddslagen intensifierat sitt arbete med att utveckla och styraföretagens egenkontroll och stödja och samordna tillsynsmyndigheterna i dessarbete. Utredningens förslag ligger väl i linje med detta arbete. Verket anserockså att det är angeläget att arbetet med att utveckla omgivningskontrollen iregionen fortsätter bl. a. avseende organisationsformer. Principen att förorenarenstår för de direkta kontrollkostnaderna bör dock behållas. Utredningensredovisning när det gäller godstrafik innehåller ett antal intressanta förslagtill åtgärder. Utredningens arbete visarpå en svårighet med tillämpning av nuvaran de system med prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen, nämligen att implementera ny teknik. Företagen har det primära ansvaret för att miljö skyddsåtgärder vidtas och har därför också ett ansvar att följa den tekniska utvecklingen inom sitt verksamhetsområde. Tillsynsmyndigheternas upp gift är bl a att övervaka att givna tillstånd och villkor följs. Tillsynsmyndig heten har också möjlighet att initiera omprövning av villkor med hänsyn till bl a ny teknik. Erfarenheterna av miljöskyddsarbete visar emel lertid på en tröghet att införa ny miQövänlig teknik inom många bran scher. Myndigheterna på framför allt lokal och regional nivå har ofta inte resurser och möjlighet att följa teknikutvecklingen. Det är därför angeläget ' attföretagen får ett tydligare ansvar och en skyldighet att fortlöpande införamiljövänlig teknik där det är ekonomiskt möjligt. Frågan bör kunna behandlas avutredningen om översyn av miljölagstiftningen som regeringen tillsatt. Koncessionsnämndenhänvisar till den översyn av lagstiftningen som be slutats av regeringen (1989 05 11). ställer sig för sin del tveksam till en obligatorisk utredning. Vad avser frågan om utsläpp och miljöstörningar från godstransporter till och från tillståndspliktig verksamhet enligt miljöskyddslagen bör anmärkas att sådana transporter blir föremål för överväganden vid tillämpning av 4 § nämnda lag. Kemikalieinspektionen: Införande av "omvända bevisbördan" resp. "substitutionsprincipen" i lagtexten är knappast avgörande för att fåtill stånd ett önskvärt agerande. Däremot är det viktigt att tydliggöra dessa principer och att utveckla tillämpningen av dem. Inspektionen tillämpar dem i allt större utsträckning mot leverantörsledet både i samband med beslut av generell karaktär som reglering och vid ställningstaganden i enskilda fall som prövning av bekämpningsmedel och tillsyn av företag. De är emellertid, och det gäller särskilt substitutionsprincipen, ännu vikti gare att de tillämpas också i användarledet. Användarnas produktval är en mycket stark drivkraft för leverantörernas produktutveckling. Ett sätt att stärka såväl tillsyn som efterlevnad av regler om användningen re avmiljöfarliga kemikalier skulle kunna vara att komplettera miljöskydds- Skr.1990/91:6 lagen med bestämmelser som tar sikte på använda produkter. Dettaskulle Bilaga 2 också kunna vara ett medel för att få igång en bättrekemikaliekontroll från miljösynpunkt i företagen. Parallellitet skulle uppnåsmed arbetsmiljöområdet. Arbetsmiljölagen innehåller som miljöskyddslagenprocess- och verksamhetsinriktade bestämmelser. Dessutom finns produktinriktadekrav. Det finns anledning att tro att kemikaliekontrollen vid användning avkemiska prodkter skulle förbättras från miljösynpunkt om regler härom fanns isamma lagstiftning som övriga miljöskyddsbestämmelser. i Malmöhuslän delar i huvudsak utredningens synpunkter vad gäller behov av skärpttillämpning och förändringar i miljölagstiftningen. Länsstyrelsenvill dock särskilt peka på en möjlig ändring i miljöskyddsförordning som intetagits upp i utredningen. Trafiken ger förutom en storskalig spridning avluftföroreningar ofta upphov till lokala störningar i form av högaluftföroreningshalter och buller. Detta gäller i första hand väg- ochflygtrafik men för buller också järnvägstrafik. Genom ändring i miljöskyddsförordningenär större flygplatser fr.o.m. tillståndspliktiga enligtmiljöskyddslagen vilket innebär att sådana flygplatser inte får anläggas ellermer omfattande ändringar genomföras utan tillstånd enligt miljöskyddslagen.Enligt mening bör övervägas om inte motsvarande tillståndspliktockså bör införas för större vägar, trafikleder och järnvägar. Länsstyrelseni : Vad gäller kemikalielagstiftningen torde det, vilketutredningen också föreslagit, vara nödvändigt med ytteriigare generellaföreskrifter som konkretiserar de grundläggande kravreglerna i lagen om kemiskaprodukter. Avsaknaden av adekvata tillämpningsföreskrifter avseendeförsiktighetsmått m. m. torde (jämte oklarheter vad gäller myndigheternastillsynsansvar) vara en avgörande orsak till att nämnda lag inte"slagit igenom". Utfärdande av sådana föreskrifter bör emellertidåvila en statlig myndighet och inte enskilda kommuner. Det är knappast fråga omlokala problem och med ett statligt ansvar för sådana föreskrifter torde bättregarantier skapas för en ändamålsenlig reglering. Detär nödvändigt att, som utredningen föreslår, det skapas "bättreförutsättningar för ett målinriktat miljöskyddsarbete med trafik och produkter/kemikalier".Utredningen har emellertid, även om vissa ansatser finns i rapporten, intesjälv lämnat konkreta förslag i denna del, utan hänvisat till den översyn avmiljölagstiftningen som aviseras. Förhoppningsvis kan utredningens slutsatseremellertid bidra till att en diskussion kommer i gång bl. a. om vilka ändraderättsliga former en sådan målriktning kräver. För övrigt torde behovet avmålinriktning och nya rättsliga förutsättningar härför gälla inte bara trafikoch produkter/kemikalier utan hela miljöskyddsområdet. Länsstyrelseni : Det är nödvändigt att, som utredningen föreslår, det skapasbättre föratsättningar för ett målinriktat miljöskyddsarbete med trafik ochprodukter/kemikalier. Utredningen har hänvisat till den översyn som aviserats.Förhoppningvis kan utredningens slutsatser emellertidbidra till att en diskussion kommer igång bl. a. om vilka ändra- Skr.1990/91:6 de rättsliga former en sådan målinriktning kräver. Partillekommun finner en sådan ändring mycket angelägen. Naturskyddsföreningentillstyrker de lagändringar utredningen föreslår. : utnytQar utomstående konsulter för att få framunderlag till åtgärder för att minska störningar vilka tillgodosermiljöskyddslagens krav på vad som är tekniskt möjligt. Det MiljöprojektGöteborg föreslår är att ytteriigare en konsult skall lämna förslag med sammainnebörd. Förslagetinnebär att myndigheterna lyfter av ansvaret från företaget till den"tredje parten" för att ta fram förslag till åtgärder. Förslagetsynes vara svårförenligt med lagens anda, nämligen att den som bedriver miljöfarligverksamhet själv primärt skall lämna förslag till lämplig plats och åtgärder.Enligt Industriförbundets mening är förslaget kontraproduktivt; ettgenomförande skulle inte föra miljöskyddet framåt. Miljöskyddslagensprocedurregler är uppbyggda kring att företaget lämnar förslag och myndigheternagranskar förslagen. Om myndigheten i något fall inte anser sig ha kompetens attsjälv bedöma olika tekniska åtgärder finns det flera vägar att gå. Dels kanmyndigheten med stöd av miljöskyddslagen ålägga företaget att själv genomföraerforderliga utredningar. Det är också vanligt att tillståndsmyndigheten dådet råder osäkerhet fastställer tillfälliga villkor och uppdrar åt sökandenatt ytterligare undersöka och utreda vilka tekniska åtgärder som kan vidtas. Industriförbundetavstyrker förslaget om oberoende förslagsställare. och andra miljöstörande verksamheter i ett enligt Miljöprojektetunikt samarbete om den regionala omgivningskontrollen. De har tillsammans medkommuner och tillsynsmyndigheter beslutanderätt om programmets utformning. uppfattning måste tillsynsmyndigheterna bestämma sig för omman vill ha ett förtroendegrundat samarbete eller inte. Vill man samarbetamåste rimligen alla parter ha ett inflytande. Vill man inte samarbeta, somMiljöprojektet föreslår, får man också dra konsekvenserna och finansieraomgivningskontrollen själv. Industriförbundetföreslår att den nuvarande ordningen bibehålls. Miljöprojektetföreslår att godstransporter till och från tillståndspliktig verksamhetinnefattas i prövningen. Detta görs redan. Förslaget är alltså onödigt. motsätter sig utredningens förslag om lokala och regionalamyndigheters möjlighet att utfärda generella bestämmelser i enlighet med lagenom kemiska produkter. Landsorganisationeni delar uppfattningen att en skärpt miljölagstiftning är nödvändigliksom en ändring i lagen om kemiska produkter. En bred översyn av helamiljölagstiftningen är under arbete och de ändringar och skärpningar som föreslåskan förväntas uppfylla en del av utredningens önskemål. Genom att skriva inprincipen om "den omvända bevisbördan" och om byte av farliga ämnenmot mindre farliga kan lagen om kemiska produkter få ökad tyngd i miljö- ochhälsoarbetet. Förslagetatt införa regionala förbud för användning av vissa kemikalier 57 LO harredan sett vilka problem som särregleringar i bl. a. Skr. 1990/91:6 Sverigemedför i den europeiska handeln. Ett av de stora målen i det Bilaga 2 europeiskaintegrationsarbetet, i vilket regeringen anser att skall medverka, äratt motverka sådana störande särregleringar. Att som här föreslås gå i andrariktningen och medverka till regionalisering av bestämmelser påkemikalieområdet anser LO mycket olyckligt. LO tillbakavisar kraftigt sådanatankar. Sammanfattande redovisning av lokala och Skr. regionala åtgärder med anledning av förslag från aga 3 delegationen för Miljöprojekt . Minskningav raffinaderiernas utsläpp till luft Sedanår 1987 då regeringen beslutade om att tillsätta delegationen för MiljöprojektGöteborg har utsläppen från Shells raffinaderi i halverats. BP harlagt ned ca 2 milj. kr. i ett program för att minska utsläppen avflyktiga organiska ämnen från cisterner. Läck-sökningsprogrammen för att minskade diffusa läckagen från processområdena har intensifierats vid såväl Shells, BP:ssom Nynäs anläggningar. Se även nästa punkt. Mätsystemför utsläpp av flyktiga organiska ämnen från raffinaderi DåMiljöprojekt hade inget raffinaderi i redovisatnågra mätningar om storleken av kolväteutsläppen till luft. MiljöprojektGöteborg prövade den s.k. DOAS-tekniken som ett operativt övervakningssystem.Det är användbart både som processövervakning för företagen och som utsläppsskontrollför tillsynsmyndigheterna. har utvecklat och installerat detta system menmed egna s.k. sändariampor med IR-ljus, vilka skall kunna mäta totala halter avkolväten. 15 mätsträc-kor är på väg att installeras inom raffinaderiområdet.Resultat skall presenteras för . Shellsanläggning i är nu pilotanläggning inom . i BroQorden och Nynäs i har mätningar medDOAS-tekniken satts i gång och resultat skall presenteras . BPi har genomfört två mätningar med den s.k. LIDAR-tekniken. Det harföranlett att det nu diskuterar en revideringav beräkningsmetoderna för kolväteutsläpp från cisterner. förGöteborg och län följer utvecklingen och driver på i denna fråga. Utbyteav material och kemikalier vid Torslandaverken kemikalier håller på att avvecklas och bytas ut mot miljövänligarealternativ. Avfallsfriproduktion (ren teknologi) Fyraprojekt med denna inriktning har kommit eller är på väg att komma i gång iGöteborg. * Utvecklingsfonden - med stöd av olika intressenter har 3 milj. kr. lyyu/y 1. b avsattsför utbildning och stöd m.m. för små '»ifäSä 3 och medelstora företag. *Metallindustri- projekt för byte till miQövänligare skärväts-arbetarförbundet korplaneras. * Graab-Kemi - ett utvecklingsprojekt för att stimulera ren teknologioch minska "produktionen" av miljöfariigt avfall skall sättas i gång.1,5 milj. kr. har anslagits av kommunen. * Chalmerstekniska ett av de forskningsområden som har priori- högskola terats i samband med bildandet av den nya institutionenför miljövård är avfallssnål teknik. Bensinåtervinningfrån Jartyg I oljehamnar, kontrollmätning av kolväieutsläpp fråncisterner Enligtuppgifter från kommer en omprövning av verksamheten i Skarvik-Ryaatt ske . Då underlag för prövningen tas fram kommer åtgärder ochkontrollmätning av cisterner att ske enligt . Utsläppen avkolväten till luft och vatten beräknas kunna minskas . EnligtGöteborgs Hamn, som leder den arbetsgrapp som bildades i samband medMiljöprojekt förslag om bensinåtervinning, skall en förstaåtervinningsanläggning för fartyg, stå klar . Ytterligarereningsslegför avloppsvattnet från hamnen i Länsstyrelsenoch har krävt detta inför koncessionsnämndens prövning omtillstånd till ökad verksamhet vid anläggningen. fattade imaj 1990 ett beslut som innebär att bolaget ålägges att utreda delsmöjligheterna att ytterligare minska mängden inkommande vatten genom åtgärderbeträffande ledningssystem, tankanläggningar etc, dels möjligheterna attminska mängden föroreningar i inkommande vatten och dels förutsättningarna föratt avskilja vissa särskilt förorenade vatten och behandla dessa i ytteriigarereningssteg. Nyasegregerade lankfariygför råoljeimport i Alltfler nya fartyg med segregerade tankar tas i drift. De gamla kommer sannoliktatt försvinna helt enligt Hamn. Enligt länsstyrelsenfinns inget skäl att agera. Detvå som trafikerar mellan och är sedan hösten1989 elanslutna då de ligger vid kaj. Diskussioner mellan Göte- 60 borgsmiljö- och hälsoskyddsförvaltning, , Hamn, Skr.1990/91:6 rederierna m. fl. pågår om hur fortsatta insatser bäst skall sättas in. Övergångtill lågsvavlig olja (0,svavel) Jor förjor och fartyg (numera ) färjor. Denna åtgärdminskar svaveldioxidutsläppen från företagets färjor med . Kontrollav PCB- innehåll ijärtygens motorbränsle, s.k. bunkeroljor och redovisas till Miljö- och hälsoskyddsförvaltningen.I övrigt sker ingen miljökontroll av bunkeroljor. Reningsverkför lakvatten från soptipparna vid , Tagene och Brudaremossen Utredningarpågår och avvaktas innan man från ansvarigas sida vill besluta om ytterligarereningsåtgärder. En rad andra åtgärder som berör kontroll, täckning av tippytorm.m. Vid skall biologisk rening och aktivt kolfiltreringutföras och utvärderas. Kollektiv-och trafikplanför att uppnå miljötnål Beslutom omedelbara åtgärder för 42 milj. kr. har tagits av kommunen. En samladkollektivtrafikplan där miljömålen är medtagna har utarbetats. En handlingsplanför hela trafiken beräknas vara klar . med ett samlat ansvar för trafikplaneringen bildas ochverkar fr.o. ochGöteborgs kommun har också enats om att sätta i gång en övergripanderegional trafikplanering. Göteborgskommun har vidare bildat en grapp med ABB, och för attutveckla transporttekniska lösningar med som försöksområde isyfte att minska miljöstörningar och spara energi. Översiktsplaneringenutformas styrande för detaljplaneringen och anpasssas regionplaneringen Trafikfrågornahar givits ökad betydelse i kommuns översiktsplan. Den kan dock ejutformas styrande för detaljplaneringen. för attutveckla metoder för miljökonsekvensbeskrivningar iöversiktsplaneringsarbetet. Kommunen är positiv till en ändring av deadministrativa gränserna i regionen, vilket skulle underlätta en sammanhållenoch balanserad arbets- och bostadsmarknad. Satsningpå pendeltåg, genomgående järnvägslinjer vid Centralen, Skr.1990/91:6 tågtunnelunder staden projekteras Bilaga 3 Pendeltågstrafikentill beräknas starta . Avtal har slutits under vintern.Planering för pendeltrafik på Boråsbanan pågår. Genomgåenderegionala snabbusslinjer med egna körfdll Genomgåenderegionala snabbusslinjer är genomförda . Vissa egna körfältfinns och några nya, t. ex. på Dag Hammarsköldsleden, kommer snart. Inriktningmot ett helt separat automatiskt lurtätl kollektivtrafiksystem, projektering aven första bana Planeringför ett sådant system pågår inom ramen för kollektivtrafikplanen. En förstaetapp tanks omfatta en bana, som förbinder norra medCentralstationen, och evenemangsområdet. Viktigknutpunkt för byte från bil till kollektivtrafik väljs ut i regionen som demonstrationsprojekt Planeringpågår för en sådan knutpunkt i . Lastbilslerminalerlokaliseras utanför centrala till kringfartsleder och järnväg.Lokalisering av kombiterminaler för all minimera trafik och gynnajärnväg Kommunalförbundetoch transportföretagen har ett förslag som överensstämmer med MiljöprojektGöteborgs förslag om omlokalisering av lastbils- och kombiterminaler, ute påremiss. Förslaget skulle bl. a. innebära utflyttning av de stora lastbils- och kombiterminalersom nu ligger mitt inne i vid . Utsläppenfrån Volvos transporter minskas med 50 %på 10 år Volvohar lagt fram och påbörjat åtgärder enligt en egen plan som innebär atthalveringen av utsläppen från transportema uppnås . De20 största tillverkningsförelagen granskas för att minska utsläppen från transporter (regionalt övergripande projekt) har dragit i gång ettmiljöprojekt . , , KF m. fl. dagligvaraleverantörer.Köpmannaförbundet, , , , ASG m.fl.deltar i arbetet. kommuns inköpskommitté har lagt ett program förinköp av varortill skolor, daghem m.m., som bl.a. innebär att miljövänliga eller Skr.1990/91:6 samordnade transporter gynnas vid upphandling. Dieselavvecklas och ersätts med bättre drivmedel , plan las fram avkommunen Kommunentog beslut om att inte köpa fler dieselbussar efter år 1990.Detta datum har dock fått skjutas fram något. Någon "avvecklingsplan"för har inte tagits fram. Kommunen tror mer på att påverkamarknadsförutsättningarna för miQövänligare fordon. I miljöprojektet har näringslivssekretariatet kontakt med olika företag som villintroducera nya ersättningsbränslen. Enplanering pågår inom spårvägar för ett storskaligt försök mednaturgas i linje med förslaget från MiQöprojekt . Försöket planerasomfatta samtliga bussar (ca 70 st) vid en depå i centrum. Ca 20 naturgasdrivnabussar beräknas vara i gång . Enförsta miljöoptimerad naturgasdriven buss kommer att finnas i drift i november1990, som demonstrationsbuss. (avloppsreningsverket) kan genom ettnystartat projekt leverera biogas (från avloppsslam-met) med naturgaskvaiitetsom räcker till helårsdrift av 20 bussar med början . Göteborgskommun pådrivande när det gäller vätgasdrivna fordon ,forskare från och andra institutioner i som redan studerar vätgasdrifthar haft ett möte som resulterade i att ett projekt på formuleras som kompletterar pågående forskningom vätgasdrift för fordon. planer på vätgasframställning vid detgamla spaltgasverket kvarstår. Produkter,kemikalier, avfall