prop · GE03153 · 1990-12-31 00:00:00 — Hindersprövningenskall begäras av kvinnan och mannen gemensamt hos valfri skaltemyndighet elleradmän försäkringskassa. Innan vigsel förrättas skall vigselförrättaren förvissa sig om att hindersprövning har skett före den planerade vigseln och att inget hinder har framkommit. Innan vigselförrättas skall vigselförrättaren förvissa sig om att hindersprövning harskett före den planerade vigseln och att inget hinder harframkommit. intyg om hindersprövningen får vigseln förrättas endast aven präst som tjänstgör i den församling där hindersprövningen har gjorts. Vigselförrättarenskall genast sända underrättelse om vigseln till den skattemyndighet som hargjort hindersprövningen. Om hindersprövningen inte har gjorts i , sändsunderrättelsen lid skattemyndigheten i det län där vigseln har ägt Senaste lydelse av 3 kap.2 § 1988:1254. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1990/91; 153 Bilaga 5 rum. Underrättelsen lämnas på särskilt formulär som fastställer. 2§ beslut i fråga om beslut i frå- hindersprövning får överklagas hos ga om hindersprövning får överkla- . gas hos länsrätten. Detsammagäller beslut av präster inom om förrättande av vigsel. Länsstyrelsensbeslut om tillstånd till äktenskap eller om förrättande av vigsel får överklagashos kammarrätten. Detsamma gäller beslut av om hindersprövning eller omförrättande av vigsel. 5§ Anteckningar om ingångna eller t/pgZ/Zer om ingångna eller upp upplösta äktenskap skad göras i lösta äktenskap registreras inom kyrkoböckerna enligt föreskrifter folkbokföringen enligt särskilda be- som regeringen meddelar. Dennalag träder i kraft . 2.Hindersprövning hospastorsämbetet som inte har beslutats före ikraftträdandet skall göras avskattemyndigheten. 3.Beslut av pastorsämbetet ellerbeslut av präst inom om förrättande av vigsel som haröverklagats före ikraftträdandet skall handläggas enligt äldre bestämmelser. Lag om ändring i församlingslagen (1988:180) Prop.1990/91:153 Bilaga 5 Härigenom föreskrivs att 2kap. 4 §, 6 kap. 12 och 19 §§, 9 kap. 4 §, kap. I §, 12 kap. I § samt 13 kap. 3§ församlingslagen (1988:180) skall ha följande lydelse. Rösträtt vid val avkyrkofullmäktige har den som är kyrkobokförd i församlingen, är medlem avsvenska kyrkan och som är myndig på valdagen. Den som inte är svenskmedborgare har rösträtt endast om han har varit kyrkobokförd i riket den 1november de tre åren närmast före valåret. Varje röstberättigad har en röst. Densom är kyrkobokförd i en icke-territoriell församling har inte rösträtt vid valav ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige i annan församling. Fråganom rösträtt enligt första och andra styckena föreligger avgörs på grundval aven före valel upprättad röstlängd. Rösträtt vid val av ledamöleroch suppleanter i kyrkofullmäktige / en församling har den som är folkbokfördi församlingen, är medlem av och har fyllt senast påvaldagen. Den som inte är svensk medborgare har rösträtt bara om han har varitkyrkobokförd i landet de tre åren närmast före valåret. Varjeröstberättigad har en röst. Densom är medlem i en icketerritoriell församling har inte rösträtt vid val avledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige i annan församling. Frägorom rösträtt enligt första och andra styckena avgörs på grundval av en röstlängdsom har upprättats före valel. 1Valbar är den som är kyrkobokförd inom valkretsen, är medlem av svenska kyrkanoch som är myndig på valdagen. Densom innehar en tjänst som biskop eller biträdande biskop är inte valbar tdlledamot eller suppleanl. Domprosten eller någon annan kyrkoherde som ärbiskopens ersättare i stiftsstyrelsen samt den som är anställd hos sliftssamfäUighetenoch som i egenskap av föredragande hos stiftsstyrelsen eller på grund av andrauppgifter som hör tid tjänsten har en ledande slällning bland stifts-samfdUighelenstjänstemän är inte heller valbar. Valbar//// ledamot eller suppleanl i stiftsfullmäktige är den som är folkbokfördinom valkretsen, är medlem av och har fyllt senast påvaldagen. Den som är medlem i en icke-territoriell församling är bara valbar iden valkrets som den församlingen tillhör. 1.den som innehar entjänst som biskop eller biträdande biskop, 2.domprosten eller någonannan kyrkoherde som är biskopens ersättare i stiftsstyrelsen. 3.den som är anslälld hos sliftssamfäUighetenoch som på grund av ' Senastelydelse 1989:985. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga 5 sina uppgifter har den ledande ställningen bland deanställda. I frågaom verkan av att valbarheten upphör och om rätt att avsäga sig uppdragettillämpas bestämmelserna i 2 kap. 5 § tredje stycket om ledamot och suppleant ikyrkofullmäktige. Beslutvarigenom ledamöter och Beslut varigenom ledamöter och suppleanter har utsetts får överklä- suppleanter har utsetts får överkla gas hos valprövningsnämnden. gas hos valprövningsnämnden. Rätt att överklaga har den som Rätt att överklaga har den som uppfyller villkoren för rösträtt vid uppfyller villkoren för rösträtt vid kyrkofullmäktigeval och som är kyrkofullmäktigeval och som enligt kyrkobokförd inom valkretsen. Par- 12 § är valbar inom valkretsen. Par tier som har deltagit i valet får ock- tier som har deltagit i valet får ock så överklaga beslutet. så överklaga beslutet. Skrivelsenmed överklagandet skall ges in till stiftsstyrelsen efter detatt valet eller förrättningen avslutades. Har en skrivelse med överklagandekommit in till valprövningsnämnden inom överklagandetiden, skall denomständigheten att skrivelsen har kommit till stiftsstyrelsen först därefterdock inte föranleda att den avvisas. prövar om skrivelsenhar kommit in i rätt tid. Valbartill ledamot eller supple- Valbar till ledamot eller supple ant är den som är kyrkobokförd ant / stiftsstyrelsen är den som är inom stiftet, är medlem av svenska folkbokförd inom stiftet, är medlem kyrkan och som är myndig på val- av och som har fylll dagen. arlon år senast på valdagen. Utöverde personer som avses i 6 Utöver de personer som avses i 6 kap.12 § andra styckel andra me- kap. 12 § andra stycket får inte hel- ningenfår inte heller en tjänsteman ler en anslälld som förestår någon somförestår någon förvaltning som förvaltning som är underställd ärunderställd stiftsstyrelsen väljas stiftsstyrelsen väljas till ledamot el- tillledamot eller suppleant. 1fråga om verkan av att valbarheten upphör och rätt till avsägelse tillämpasbestämmelserna i 2 kap. 5 § tredje stycket om ledamöter och suppleanter ikyrkofullmäktige. Nyvaldakyrkofullmäktige eller kyrkostämman väljer då val i hela riket avkyrkofullmäktige har förrättats tre eller flera revisorer samt minst lika mångarevisorssuppleanter för granskning av de tre följande årens verksamhet.Fullmäktige eller stämman får därvid välja revisorer och suppleanter förgranskning av viss eller vissa nämnders verksamhet. Antalet revisorer, liksomantalet suppleanter, för varje nämnd eller grupp av nämnder skall dock varaminst tre. Omval till kyrkofullmäktige har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har vidtagits genom förnyad sammanräkning och mandatför delningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör uppdragen för 192 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga 5 revisorerna och suppleanterna efterdet att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet ellersammanräkningen har avslutats, skall fullmäktige förrätta nytt val avrevisorer och suppleanter för återstoden av tjänstgöringstiden. I fråga om valbarhet till revisor I fråga om valbarhet till revisor och revisorsuppleant, verkan av att och revisorsuppleant,verkan av att valbarheten upphör och rätt till av- valbarheten upphör och rätttill avsägelse skall bestämmelserna i 2 sägelse skall bestämmelserna i 2 kap.5 § om ledamot och suppleant kap. 5 § om ledamot och suppleant ikyrkofullmäktige tillämpas. Den i kyrkofullmäktige tillämpas. Den som inte är kyrkobokfördi försam- som inte är folkbokförd i församlingen är dock valbar. Detsammalingen är dock valbar / en territoriell gäller den som är myndig församäng.I en icke-terrilorieU förfår valet till revisor eller suppleant. samlingär även den valbar som inte är medlem i församlingen. Valbar i en församling är densom är myndig pä dagen för valet till revisor eller suppleant. Om en revisor som inte har utsetts vid proportionellt valavgår , får fullmäktige eller stämman förrätta fyllnadsvalför återstoden av . Revisorer och revisorsuppleanter har rätt till denledighet från anställning som behövs för uppdraget. Fullmäktige eller stämman får besluta att det tillrevisorer och revisorssuppleanter skall betalas skäligt arvode samt skäligersättning för resekostnader, förlorad arbetsförtjänst och andra utgifter somföranleds av uppdraget. Arvodet skall bestämmas till lika belopp för likauppdrag. 1§ Bestämmelser om skyldighet att erlägga församlingsskaltfinns i kommunalskattelagen (1928:370). Den som är kyrkobokförd i en Den som är medlem i en icke- icke-territoriell församling är inte territoriell församling är inte skyl- skyldig att erlägga församlingsskatt dig att erlägga församlingsskatt till till den territoriella församling där den territoriella församling därhan han är mantalsskriven. Särskilda bestämmelser om skattskyldighet finns i lagen(1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhörsvenska kyrkan. 3§ Beslut enligt I och 2 §§ får över- Beslut enligt I och 2 §§ fär över- klagas av den som är kyrkobokförd i klagas, ifråga om enterritoriell för församlingen, samling, av den som är folkbokförd i församlingen och, i fråga om en icke-territoriell församling,av den som är niedlem i församlingen. Denna lag träder i kraft . 13 1990/91. Lag om ändring i begravningslagen (1990:1144) Härigenomföreskrivs i fråga om begravningslagen (1990:1144) delsatt 4 kap. 1 4 §§ skall upphävas, dels att i 2 kap. 3 §, 5kap. 2, 3'och 13 §§ ordet "kyrkobokförd" i olika böjningsformer skallbytas ut mot "folkbokförd" i motsvarande form, dels att i 5 kap. 10 §ordet "pastorsämbete" i olika böjningsformer skaU bytas ut mot"skattemyndighet" i motsvarande form, dels alt nuvarande 4 kap.5 8§§ skall betecknas 4 kap. 14§§ och nuvarande 4 kap. 911 §§ skallbetecknas 4 kap. 6 8 §§, dels att de nya 4 kap. 14 och 7 §§ samt 5 kap. 9 § och 9 kap. 6 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skallinföras en ny paragraf 4 kap. 5 § av följande lydelse. Prop.1990/91:153 Bilaga 5 Närstoftet eller askan.efter en person som har avlidit utomlands har förts in tillSverige, skall den som ordnar med gravsättningen anmäla detta tillpastorsämbetet i den församling där den avlidne senast var kyrkobokförd. Omdet inte är känt var den avlidne senast var kyrkobokförd eller om den avlidneinte har varit kyrkobokförd i , skall anmälan göras till pastorsämbeteti den församling där stoftet eller askan skall gravsättas. Viddödsfall i skall bevis om dödsfallet (dödsbevis) och utom i fall somavses i 8 § intyg om dödsorsaken utan dröjsmål utfärdas och lämnas UU detpastorsämbete sotn skall ta emol anmälan om dödsfallet. Dödsbevisoch intyg om dödsorsaken skall utfärdas av läkare. Denne får inle vara make,barn, förälder, syskon eller pä något annat sätt närstående till den avlidne. Om den avlidne viddödsfallet vårdades på en sjukvårdsinrättning eller fördes dit i anslutning lUldödsfallet, skall dödsbeviset och intyget Närstoftet eller askan efter en person som har avlidit utomlands har förts in tillSverige, skall den som ordnar med gravsältningen anmäla detta tillskattemyndigheten i del län där den avlidne senast var folkbokförd. Omdet inte är känt var den avlidne senast var folkbokförd eller om den avlidneinte har varit folkbokförd i , skall anmälan göras tillskaltemyndigheten i del län där stoftet eller askan skall gravsättas. Viddödsfall i skall bevis om dödsfallet (dödsbevis) och intyg omdödsorsaken utfärdas utan dröjsmål. Bevisetoch intyget skall utfärdas av läkare. Denne får inte vara make, barn,förälder,syskon eller på något annat sätt närstående till den avlidne. Om någol annat inleföljer av 4 § skad dödsbeviset ulan dröjsmål lämnas tiU skattemyndigheten i dellän där den avlidne senast varfolk- omdödsorsaken lämnas av sjukvårdsinrättningen. I andra faU skall beviset ochintyget lämnas av den läkare som utfärdat handlingarna. bokförd.Om det inle är känl var den avlidne senast var folkbokförd eller om den avlidneinte har varit folkbokförd i landel, skad dödsbeviset lämnas lidskattemyndigheten i det län där dödsfallet inträffade. Dödsbeviset skalllämnas av en sjukvårdsinrättning, om den avlidne vid dödsfallet vårdades däreller fördes dit i anslulning till dödsfallet. 1 andra fall skaU bevisetlämnas av den läkare som utfärdat handling- 1990/91:153 Bilaga 5 Om det kan antas att dödenhar orsakats av någon annan person eller om det annars finns skäl för enfullständigare undersökning av den döda kroppen gäller i stället för vad somföreskrivs i 6 ,f att dödsbeviset med uppgift om detta skall lämnas tillpolismyndigheten i den ort där dödsfallet inträffade och pastorsämbetetunderrättas. Polismyndighetenskall efter den utredning som kan behövas skaffa intyg om dödsorsaken. Därefterskall myndigheten till pastorsämbetet lämna dödsbeviset och intygettillsammans med ett tillstånd till gravsättning eller kremering. Om det kan antas att dödenhar orsakats av någon annan person eller om det annars finns skäl förrättsmedicinsk obduktion eller annan rättsmedicinsk undersökning av den dödakroppen gäller i stället för vad som föreskrivs i 3§ första stycket attdödsbeviset med uppgift om detta ulan dröjsmål skall lämnas till polismyndigheteni den ort där dödsfallet inträffade och skattemyndigheten underrättas. Polismyndighetenskall efter den utredning som kan behövas skaffa intyg om dödsorsaken. Därefterskall polismyndigheten lill skalte-tnyndigheten lämna dödsbeviset tillsammansmed ett tillstånd till gravsättning eller kremering. Intygetom dödsorsaken skall sändas tdl . Det skall göras avden läkare som utfärdat intyget eller, om den avlidne vid dödsfallet vårdadespå en sjukvårdsinrättning eller fördes dit i anslulning liU dödsfallet, avsjukvårdsinrättningen. IfaU som avses i 4 § skall polismyndigheten sända intyget till statistiska centralbvrån. skallutfärda ett intyg om att stoft får gravsättas eller kremeras. skallutfärda ett intyg om att stoft får gravsättas eller kremeras. Ettsådant intyg får utfärdas bara om det enligt dödsbeviset kanantas alt döden inte har orsakats av någon annan person eller att det inteheller annars finns skäl atl göra en fullständigare undersökning av den dödakroppen, eller om polismyndigheten har meddelattillstånd till gravsättning eller kremering i fall som avses i 8och9§§. Om det är känt förpastorsämbetet att det pågår eller har pågått medling om kremering eller omgravsättningen enligt 5 kap 3 §, får intyg inte utfärdas förrän tvisten ärslutligt löst. Etlsådant intyg får utfärdas bara om det enligt dödsbeviset kanantas att döden inle har orsakats av någon annan person eller att det inteheller annars finns skäl för rättsmedicinsk obduktion eller annanrättsmedicinsk undersökning av den döda kroppen, eller om polismyndigheten har meddelattillstånd till gravsättning eller kremering i fall som avses i 4 eller 6 §. Om det är känt förskattemyndigheten att det pågår eller har pågått medling om kremering eller omgravsättningen enligt 5 kap. 3 §, får intyg inte utfärdas förrän tvisten är slutligtlöst. 1990/91:153 Bilaga 5 Stoft får inte kremeras eller gravsättas utan alt ett sådant intyg som avses i 4 kap. 70 § har lämnats till krematoriemyndigheten eller den som förvaltar begravningsplatsen. Stoftfår inte kremeras eller gravsättas utan att ett sådant intyg som avses i 4kap. 7§ har lämnats till krematoriemyndigheten eller den som förvaltar begravningsplatsen. Regeringenfår meddela föreskrifter om att kremering eller gravsättning i vissa fall fårske även utan ett sådant intyg. 6§ Kyrkogårds- eller krematoriemyndighetensbeslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd avlagen får överklagas hos . -polismyndighetens beslut omtillstånd till gravsättning eller kremering enligt 4 kap 9 §, och -paslorsätnbetelsbeslut om intygfår gravsättning eller kremering enligt 4 kap. 70 § eller anstånd enligt 5 kap.10 § andra stycket. polismyndighetensbeslut om tillstånd till gravsättning eller kremering enligt 4 kap 6 §, och skaltemyndighetensbeslutom intyg för gravsättning eller kremering enligt 4 kap. 7§ eller anståndenligt 5 kap 10 § andra stycket. Denna lag träder i kraftden . Lag om ändring i lagen (1990:1536) omfolkbokföringsregister Härigenomföreskrivs i fräga om lagen om folkbokföringsregister (1990:1536) deh art i 2 § benämningen"folkbokföringslagen (1967:198)" skall bytas ut mot"folkbokföringslagen (1991:000)", delsatt 6 § skall ha följande lydelse, dels att det närmast före13 § skall införas en rubrik med lydelsen "gallring". Prop.1990/91; Bilaga 5 Ett lokaltfolkbokföringsregister får innehålla uppgifter om personer som är eller harvarit folkbokförda inom det verksamhetsområde för vilket registret förs. Försådan person får anges 4. folkbokföringsfastighet,folk bokföringsort, och folkbokföring under särskild rubrik, 5.födelsehemort och födelseort, 8. make, barn,föräldrar och vårdnadshavare eller annan person som den registrerade har samband med inom folkbokföringen och om sambandet är grundat på adoption, 9. sjömansregistrering, 10. inflyttningfrån utlandet, a)dödsfall och dödförklaring, b)utflyUning tifl utlandet, c)obefintlighet. För personen får ocksåanges uppgifter som i enlighet med särskilda bestämmelser ärantecknade i en sådan personakt som avses i 16 § folkbokföringskungörelsen(1967:495). 4. folkbokföringsfastighet,folk bokföringsort, och folkbokföring under särskild rubrik, 5.födelsehemort och födelseort, 8. make,barn, föräldrar och vårdnadshavare eller annan person som den registrerade har samband med inom folkbokföringen och om sambandet är grundat på adoption, 9. sjömansregistrering, 10.inflyttning från utlandet, a)dödsfall och dödförklaring, b)UtflyUning till utlandet, c)obefintlighet, d) beslut om fingeradepersonupp gifter, 12. gravsättning. För personen får ocksåanges uppgifter som i enlighet med särskilda bestämmelser ärantecknade i en sådan personakt som avses i 16 § folkbokföringskungörelsen(1967:495) samt uppgifter om medlemskap i en icketerritoriell församling. 1990/91; 153 Bilaga6 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande:f d. regeringsrådet , justitierådet ,regeringsrådet . Enligtprolokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till 2.lag om införande avfolkbokföringslagen, 3.lag om fingeradepersonuppgifter, 4.lag om ändring i kommunalskallelagen(1928:370), 5.lag om ändring irättegångsbalken, 6.lag om ändring i lagen (1947:529)om allmänna barnbidrag, 7.lag om ändring i , 8.lag om ändring i lagen (1969:629)om ändring i , 9.lagom ändring ireligionsfrihetslagen (1951:680), 10.lag om ändring i vallagen (1972:620), 11.lag om ändring i datalagen (1973:289), 12.lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 13.lagom ändring i namnlagen(1982:670), 14.lag om ändring i lagen (1986:378)om förlängt barnbidrag, 15.lag om ändring i , 16.lag om ändring iförsamlingslagen (1988:180), 17.lag om ändring ibegravningslagen (1990:1144), 18.lagom ändring i lagen(1990:1536) om folkbokföringsregister. Förslagen har inför lagrådet föredragitsav avdelningsdirektören Förslagen föranleder följande yttrande avlagrådel: 1remissprotokollet berörs ytterst knapphändigt vilka rättsverkningar som skall följa av att en person folkbokförs med helt eller delvis fingerade personuppgifter. Det framstår emellertid som i hög grad komplicerat att förena olika hänsyn. Å ena sidan skall man gardera den skyddade mot rättsförluster till följd av att han i den bokförda nya identiteten inte kan nås för att sättas i tillfälle att bevaka sin rätt i den riktiga identitetenoch å andra sidan skall man förhindra att den fingerade identiteten leder till att han undandrar sig skyldigheter eller restriktioner som gäller för honom i hans rätta identitet. Inom snart sagt alla rättsområden, som han kommer i kontakt med i det dagliga livet, kan problem tänkas uppkomma. Lagrådet finner sig emellertid ändå inte vilja avstyrka lagförslaget. Härvid ansluter sig lagrådel till det synsätt som, nägot undanskymt, kommer lill uttryck i remissprotokollet, nämligen att de temporärt använda, fingerade uppgif terna inte innebär någon ändring av de rättsliga förhållanden som gäller för den skyddade. Lagrådet vill understryka att möjligheten att använda 198 fingerade personuppgiftermåste utnyttjas med den yttersta restriktivitet Prop. 1990/91: 153 medhänsyn till risken för rättsförluster både för den skyddade och för Bilaga6 andra. Det förutsätts också att den skyddade blir omsorgsfullt upplystom vadsom gäller för honom så atl han själv kan bidra lill all undvika onödigakomplikationer av atl han har "dubbel" identitet. Iparagrafens andra stycke tas enligt remissförslaget in bestämmelser omsekretess i ärenden om fingerade personuppgifter. Förslaget innebär attregleringen anknyts till den som gäller i ärenden om besöksförbud.' Följaktligenkrävs för sekretess att det kan antas att den enskilde eller någon närståendelider men om uppgiften röjs, dvs. elt s.k. rakt skaderekvisit föreslås gälla. Iärenden som innebär att någon skall tillåtas använda fingerade personuppgifterfår emellertid anses att det typiskt sett föreligger ett slarkt behov avsekretess så länge tillåtelsen utnyttjas, för att åtgärden skall ge åsyftatskydd, medan sekretessaspekterna kan variera i tyngd i ärenden om besöksförbud.Lagrådet föreslår att detta ges uttryck i bestämmelsen genom införande av s.k. omvänt skaderekvisit i ärenden oni fingerade personuppgifter. Det betyderatt sekretess skall gälla om det inte står klart att en uppgift kan röjas utanatt den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Lagrådethar ingen erinran mot förslagen. Propositionenshuvudsakliga innehåll ........................ 3 Propositionens lagförslag........................................ 4 2.Lag om införande avfolkbokföringslagen............... 10 3.Lag om fingeradepersonuppgifter....................... II 4.Lagom ändring ikommunalskattelagen (1928:370).. . 12 5.Lag om ändring irättegångsbalken...................... . 14 6.Lagom ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag 15 7.Lag om ändring i .......................... 16 8.Lagom ändring ireligionsfrihetslagen (1951:680).... 17 9.Lagom ändring i lagen(1969:629) om ändring i ... 19 10.Lag om ändring i vallagen(1972:620).................. . 20 11.Lag om ändring i datalagen(1973:289)................ . 21 12.Lagom ändring i sekretesslagen(1980:100).......... . 22 13.Lag om ändring i namnlagen(1982:670)............... 23 14.Lagom ändring i lagen(1986:378) om förlängt barnbidrag 25 15.Lag om ändring i ...................... 26 16.Lag om ändring iförsamlingslagen (1988:180)........ 28 17.Lag om ändring ibegravningslagen (1990:1144)..... . 31 18.Lag om ändring i lagen(1990:1536) om folkbokföringsregister .. 34 19.Lagom ändring i lagen (1927:77)om försäkringsavtal 35 20.Lag om ändring i lagen (1941:416)om arvsskatt och gåvoskatt .. 36 21.Lagom ändring i värnpliktslagen(1941:967)........... 37 22.Lagom ändring i lagen(1950:382) om svenskt medborgarskap .. 38 23.Lag om ändring i lagen (1951:691)om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör ................................. . 39 24.Lag om ändring i uppbördslagen(1953:272).......... . 40 25.Lag om ändring i kungörelsen(1953:524) angående upphävande av skyldigheten för svensk medborgare atttillhöra nationell kyrkoförsamling m.m 41 26.Lagom ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt 42 27.Lag om ändring i ............................. 43 28.Lag om ändring i lagen (1959:551)om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring 44 29.Lagom ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring 45 30.Lag om ändring i lagen (1962:392)om hustrutillägg och kommu