prop · GE03102 · 1990-12-31 00:00:00 — Enligt huvudre geln i 5§ utgör hel sjukpenning för dag en trehundrasextiofemtedd av den försäkrades sjukpenningunderlag, vilket vanligtvis motsvarar hans sjuk penninggrundande inkomst enligt AFL. Från denna regel föreskrivs un dantag i 5 a 5 c §§, de s. k. timsjukpenningreglerna. Innebörden av dessa regler är sammanfattningsvis att sjukpenning, som svarar mot sjukpen- 186 ningunderlagi form av inkomst av anställning, enligt bl. a. LSP utges för Prop. 1990/91:102de första av ett sjukfall endast om den försäkrade skulle haBilaga 1 förvärvsarbetat, om han inte hade varit sjuk. Dock utges helsjukpenning enligt huvudregeln ovan i vissa situationer, bl. a. när denförsäkrade är helt eller delvis arbetslös och är anmäld som arbetssökande på enarbetsförmedling samt är beredd att anta erbjudet arbete i en omfattning somsvarar mot den fastställda sjukpenninggmndande inkomsten. Detta framgår av 3kap. 5 c § LAF jämförd med 3 kap. 10 c § AFL. De särskilda reglerna förberäkning av sjukpenning av ett sjukfallinfördes . Reglerna var avsedda att ge de försäkrade enersättning vid korttidssjukdom, som bättre motsvarade inkomstförlusten. Dettavar särskilt betydelsefullt för personer med oregelbundet förlagd arbetstid. Enligtde nuvarande bestämmelserna har en värnpliktig som ådrar sig en skada eller ensjukdom i tjänsten rätt att fullgöra återstoden av tjänstgöringen och fåralltså inte utan eget medgivande hemförlovas, om han inte befrias från återståendetjänstgöringsskyldighet. Han kommer därigenom så länge tjänstgöringen pågår iåtnjutande av de förmåner som gäller under värnpliktstjänstgöring, bl. a. frisjukvård. En värnpliktig som har hemför-lovats på gmnd av skada eller sjukdomsom han har ådragit sig , och som är arbetslös, blirdäremot på gmnd av timsjukpenningreglerna utan ersättning under de förstafjorton dagarna efter hemförlovningen. Om han inte hade insjuknat skulle han juinte ha förvärvsarbetat. Eftersom han är sjuk kan han inte heller anmäla sigsom arbetslös för hemförlovningen och stå till arbetsmarknadensförfogande. Endast om han sjukanmäler sig minst förehemförlovningen kan sjukpenning utges direkt efter tjänstgöringens slut äventill en värnpliktig som är arbetslös. Något formellt hinder att görasjukanmälan kan i och för sig inte anses föreligga.Man måste dock räkna med att många värnpliktiga inte kommer att utnyttjamöjligheten att sjukanmäla sig vid skada eller sjukdom undertjänstgöringstiden. Densom insjuknar eller skadar sig och som sjukanmäler sigförst efter utryckningen eller än före utryckningengår således miste om viss tids sjukpenning om han är arbetslös. Även den sominsjuknar eller skadar sig under månaden efter utryckningen kan gå miste omviss tids sjukpenning (särskild sjukpenning) avsjukfallet. Utredningenom administration av familjebidragen m. m. har funnit att den värnpliktige börha ett bättre inkomstskydd vid sjukdom efter det atttjänstgöringen upphör. Utredningenkonstaterar att föreskrifterna om särskild sjukpenning, som hade sinmotsvarighet redan i militärersättningslagen, gjordes innan timsjukpenningreglernakom till. Utredningen anser att en värnpliktig bör tillförsäkras en ersättningpå samma nivå som den särskilda sjukpenningen även av ett sjukfall. Deflesta remissinstanserna har inte haft något att erinra mot utredning ens förslag. Även jag godtar förslaget och förordar således att särskild 187 sjukpenning skall utgesför varje kalenderdag den värnpliktige är sjuk och Prop. 1990/91:102 därvidutges med en trehundrasextiofemtedd av ersättningsunderlaget i 4 Bilaga 1 kap.10 § andra stycket LAF. Denna bestämmelse skall gälla generellt för densärskilda sjukpenningen. Det kan därför förekomma att en värapliktig samtidigthar rätt till t. ex. sjukpenning enligt AFL beräknad enligt tim-sjukpenningregleraa.För att den värapliktige inte skall överkompenseras bör därför anges attsärskild sjukpenning endast utges för sådan timsjuk-penningperiod, om densärskilda sjukpenningen är högre räknat för perioden. Motsvarande jämförelsebör göras om sjukpenning utgetts enligt LSP eller LAF. Kostnadernaför det förbättrade personskadeskyddet beräknas till ca 1 milj. kr. Vad jag nu anfört kräver ändringar i lagen om statligt personskadeskydd.Förslag till lagom ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd harupprättats inom försvarsdepartementet i samråd med chefen försocialdepartementet och bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga1.7. 9.5.3Lagen om statlig ersättning vid ideell skada Enligtlagen om statlig ersättning vid ideell skada har en värnpliktig eller annanperson på vilken LSP tillämpas och som har ådragit sig en skada som omfattas avLSP rätt till ersättning av staten för sveda och värk, lyte eller annatstadigvarande men samt allmänna olägenheter till följd av skadan. Har skadanådragits under ledighet eller annan fritid vid vistelse utanför kasernområdeeller plats där verksamheten bedrivs, utges ersättning för ideell skada endastom skadan har orsakats av olycksfall vid färd till eller från denna plats ochfärden föranleddes av och stod i nära samband med verksamheten. Till skillnadmot vad som gäller enligt LSP omfattar lagen således inte olycksfall sominträffar med undantag för s. k. färdolycksfall. Vadgäller nuvarande förmåner enligt lagen om statlig ersättning vid ideell skadahar en värnpliktig rätt endast till vissa av de förmåner som kan utges till enstatligt anställd med stöd av personskadeavtalet (PSA). Den värnpliktige harenbart rätt till de ersättningsförmåner som särskilt anges i lagen och som kanhänföras till begreppet ideell skada. Efteren värnpliktig utges inte heller de ersättningsförmåner som enligt PSA utgesvid dödsfall. Inkomstbortfalletmed anledning av en skada ersätts i huvudsak genom bestämmelserna i . Vid beräkning av livränta bortses från inkomster som överstiger 7,5 basbelopp. Det torde vara sällsynt att en värnpliktig under gmndutbildning har inkomster som överstiger 7,5 basbelopp. Be stämmelserna tar emellertid även sikte på dem som gör repetitionsutbild ning. Det kan därför inte uteslutas att det i vart fall inom denna grupp kan förekomma inkomster av ifrågavarande slag. Utredningen anser att den som enligt en pliktlag måste fullgöra en tjänstgöring skall ha täckning även för förlust av sådana inkomster. Motsvarande synsätt måste enligt utred ningen anläggas även beträffande förlust av lägre inkomster som inte 188 ersättsenligt nuvarande regler, såsom t. ex. när arbetsförmågan är nedsatt Prop.1990/91:102 med mindre än 1/15 och rätt till livränta därför inte föreligger.Man bör Bilaga 1 här beakta att en liten inkomstförlust blir en storsammanlagd förlust för den som är ung när han skadas. De värnpliktiga börenligt utredningen erhålla ersättning för dessa inkomstförluster i enlighet meddet statliga personskadeavtalet. Jag delar utredningens uppfattning i dennadel. Utredningenanser vidare att en värnpliktig även skall ha ersättning för kostnader av olikaslag som han åsamkas genom skadan. I likhet med utredningen anser jag att envärnpliktig skall ha rätt till ersättning för sådana kostnader som kan ersättasenligt PSA, vare sig de ingår i olägenhetsersättningen eller ersätts särskilt.Även förmånerna vid dödsfall enligt PSA bör utges till den värnpliktiges efterievande. Enstatligt anställd är genom det statliga personskadeavtalet fråntagen rätten attföra skadeståndstalan mot arbetsgivaren (staten). Jag anser i likhet medutredningen att de värnpliktiga inte bör fråntas denna rätt. Däremot bör statenträda in i den skadades rätt till ersättning som utges enligt lagen även beträffandeannat än den ideella ersättningen. Utredningenanser slutligen att statens ansvar för skador som den värnpliktige åsamkasinte gör sig lika starkt gällande när det är fråga om olycksfall som inträffarunder fritiden. Man måste emellertid beakta att de som gör sin grundutbildningmånga gånger kommer direkt från skolan och inte har haft anledning att självaordna ett försäkringsskydd. De har inte alltidekonomiska fömtsättningar att skaffa försäkringar. 1likhet med utredningen och de flesta remissinstanserna anser jag attförsäkringsskyddet för olycksfall som inträffar under den värnpliktiges fritidbör förstärkas när det gäller gmndutbildningsvärnpliktiga. Skyddet bör ävenavse dem som fullgör repetitionsutbildning i direkt anslutning tillgrundutbildningen. Det bör dock vara tillräckligt att skyddet avser ersättningför ideell skada. Kostnadernaför det utökade skyddet för olycksfall beräknas till ca 0.5 milj. kr. Vadjag nu anfört kräver ändring i lagen om statlig ersättning vid ideell skada. Förslag till lag om ändring i lagen har upprättats inom försvarsde partementet i samråd med chefen för och bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.8. Eftersom ändringen innebär att försäkringsskyddet utökas till att avse även annat än ideell skada förordar jag att lagens mbrik ändras. Förslaget medför följdändringar i värnpliktslagen (1941:967), lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, lagen (1980:1021) om militär gmndutbildning för kvinnor, civilförsvarslagen (1960:74) samt räddningstjänstlagen (1986:1 102). Dessa lagförslag har upprättats inom försvarsdepartementet och bör fogas till protokollet i detta ärende som bilagor 1.2, 1.4, 1.5, 1.6 och 1.12. Förslaget medför dessutom en följdändring i luftfartslagen (1957:297). Förslag till lag om ändring i luftfartslagen har upprättats inom försvarsdepartementet i sam råd med chefen för och bör fogas till pro tokollet i detta ärende som bilaga 1.11. 9.5.4 Sjukpenning undertjänstgöring Prop. I3 kap. 15§ AFL föreskrivs att sjukpenning inte utges för den tid då den Bilaga 1 försäkrade fullgör värnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst ellergenomgår militär grundutbildning för kvinnor. Undervärnpliktstjänstgöringen är en värnpliktig däremot berättigad till olikavärnpliktsförmåner och dessa förmåner utges även då en värnpliktig ärfrånvarande från tjänstgöringen på grund av sjukdom. Den värnpliktige harvidare rätt till sjukvård. Envärnpliktig som före tjänstgöringstiden har en sjukpenninggrundande inkomstfår dock behålla denna vilande under värnpliktstjänstgöringen. Utredningenanser att det numera är svårt att motivera att principen om ersättning förinkomstbortfall vid sjukdom inte skall gälla för värnpliktiga undertjänstgöringstiden. Även mot bakgrund av den höga frekvens förvärvsarbeteparallellt med tjänstgöringen som förekommer bland värnpliktiga anserutredningen att bestämmelsen att en värnpliktig inte har rätt till sjukpenningmåste ändras och föreslår därför att värnpliktiga, vapenfria tjänstepliktigaoch kvinnor i militär grundutbildning skall ha rätt till sjukpenning påmotsvarande villkor som gäller för studerande de fullgör singrundutbildning och, i förekommande fall, därtill anslutande repetitionsutbildnir.g.En värnpliktigs tidigare sjukpenninggrundande inkomst bör inte heller ifortsättningen sänkas , och det gäller även vidfristående repetitionsutbildning. Detta bör i fortsättningen anges i AFL.Vidare boren värnpliktig för grundutbildningstiden kunna få ensjukpenninggrundande inkomst fastställd som beräknas på den inkomst han kanantas få i ett fritidsarbete . Motsvarande bör gällavapenfria tjänstepliktiga under grundutbildning och kvinnor i militärgrundutbildning. Sjukpenning skall endast utges på grundvalavdenna särskilt fastställda sjukpenninggrundande inkomst. Liksom för studerandebör sjukpenning utges endast för de dagar då denvärnpliktige skulle ha förvärvsarbetat. Detta bör således inte bara gälla förde av ett sjukfall utan även för tid därefter så längetjänstgöringen pågår. Regelni 3 kap. 5§ AFL, att ändring av den sjukpenninggrundande inkomsten inte skallske förrän efter det att har fått kännedom ominkomständringen, bör när det gäller för värnpliktiga särskilt fastställd sjukpenninggmndandeinkomst i likhet med vad som gäller för studerande tillämpas endast vidinkomständringar . Föratt värnpliktiga skall kunna få sjukpenning under grundutbildningen bör enligtutredningen 3 kap. 15 § AFL ändras så att där anges att sjukpenning inte utgestill den som genomgår värnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst omtjänstgöringen inte avser gmndutbildning eller därtill anslutanderepetitionsutbildning. Genom denna lagändring kommer den värnpliktige att ävenbli berättigad till tillfällig föräldrapenning beräknad på en särskiltfastställd sjukpenninggrundande inkomst underförutsättning att han går miste om förvärvsinkomst. anfört i denna del har lämnats utan erinran av de flesta Prop.1990/91:102 remissinstanserna. Även jag delar utredningens uppfattning i dennafråga. Denkostnadsökning som följer av förslaget kan uppskattas till ca 5 milj. kr. Vad jag nu har anfört kräver ändringar i AFL. Eftersom ändring i sammaparagraf har skett (3 kap. 5§), men ännu inte trätt i kraft, behövs tvålagändringar i AFL. Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring och lag om ändring i lagen (1990:156) om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring har upprättats inom försvarsdepartementet i samråd medchefen för och bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilagor 1.9 och 1.10. Minaförslag till förändringar av värnpliktigas förmåner har jag kostnadsberäknatenligt följande. Jagräknar med en höjning av de värnpliktigas förmåner med totalt ca 80 milj. kr.Av dessa medel bör ca 40 milj. kr. avsättas för bostadsbidrag till följd avberäknade hyreskostnadsökningar. Vidare innebär mina förslag till förändringarav värapliktsresorna en kostnadsminskning med minst 8 milj. kr. Sammanlagtberäknar jag således att det finns utrymme för en höjning av dagersättningenmed . per dag vilket medför en totalkostnad om ca 39 milj. kr.,samt medel, ca 7 milj. kr.,till de förbättringar i försäkringsskyddet m. m.som jag förordat i avsnitt 9.5. Vadjag nu tagit upp berör de förändringar som bör ske den Ijuli 1991. Idetta sammanhang vill jag också erinra om att , medanledning av prop. 1990/91:59 om vissa ändringar i sjukförsäkringen m.m.,beslutat att kompensationsgraden för dagpenning till värnpliktiga,civilförsvarspliktiga m. fl. inte skall ändras. Minaförslag om förändringar av familjebidragen bör som jag tidigare förordatgenomföras först den . De beräkningar jag nu redovisar avser etthelt budgetår. Införandetav en kvalifikationstid i fråga om bostadsbidragen innebär enbesparing på ca 20 milj. kr. Vidare innebär det ändrade beräkningssättet avbostadsbidrag vid föräldraboende en besparing på ca 35 milj. kr. Slopandet avbostadstillägg till värnpliktiga som bor hos föräldrarna ger ca lOmilj. Höjningenav bostadstillägget för övriga medför en kostnad på ca lOmilj.kr. Kommunernasandel av nuvarande kostnader för familjebidragen, dvs. uppgår tillca 12 milj. kr., som staten får ta över. Staten får också ta överadministrationen av familjebidragen från kommunerna, vilket sammantagetberäknas medföra en kostnadsökning på ca 5 milj. kr. årligen.Civilförvaltningens och länsstyrelsernas kostnader för administrationen avfamiljebidragen beräknas minska något. Medhänsyn till att flertalet värnpliktiga under /92 rycker in före och måste hanteras inom nuvarande system, eftersom familjebidragen för dessa inte skall förändras under pågående tjänstgöring samt att det tillkommer en engångskostnad på 12 191 i samband medöverförande av administrationen av familjebi- Prop. 1990/91:102 dragen tillriksförsäkringsverket och försäkringskassorna, kan inga bespa- Bilaga 1ringar förväntas detta år. Först /93 får de föreslagna kostnadsbesparingarna,ca 40 milj. kr., i denna del full genomslagskraft. Itillämpliga delar bör de förändringar som jag nu redovisat också gälla andrasom uppbär ersättning enligt samma grunder som värnpliktiga, t. ex. vapenfriatjänstepliktiga. 9.7 Specialmotivering till lagförslagen Förslagettill lag om upphävande av familjebidragslagen (1978:520) m. m. Somhar framgått av den allmänna motiveringen föreslås nu att administrationen avfamiljebidragen skall föras över från de kommunala familjebidragsnämnderna ochförsvarets civilförvaltning till och de allmännaförsäkringskassorna. Enligt 18 kap. 5§ AFL krävs särskilt lagstadgande för attallmän försäkringskassa skall få bedriva annan verksamhet än sådan som sägs i AFL.1 33 § andra stycket värnpliktslagen (1941:967) och 12 § 5 mom. fjärde stycketcivilförsvarslagen (1960:74) har därför tagits in bestämmelser om attriksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna skall handhafamiljebidragen. I och med att kommunernas befattning med familjebidragenupphör behöver regleringen i övrigt inte längre ske i form av lag. Jag hardärför föreslagit att familjebidragslagen upphävs. Jag kommer att senareåterkomma till regeringen med förslag till fortsatt reglering avfamiljebidragen i förordningsform. Av andra stycket i lagen om upphävande avfamiljebidragslagen följer att regeringen i det sammanhanget kan bestämma ivilken utsträckning familjebidragslagens regler skall fortsätta att tillämpasövergångsvis. Underen övergångsperiod efter den bör familjebidragsnämnderna ochcivilförvaltningen fortsätta att handlägga sådana ansökningar om familjebidragsom skall prövas enligt äldre bestämmelser. En sådan skyldighet för kommunernamåste åläggas i lag och kan alltså inte regleras av regeringen iförordningsform. De bestämmelser i familjebidragslagen som reglerarkommunernas skyldigheter i dessa hänseenden bör därför kunna fortsätta attgälla efter utgången av . Regeringen hardärför i förslaget till lag om upphävande av familjebidragslagen bemyndigatsatt, såvitt gäller kommunernas handha-vande och utbetalande av familjebidrag,bestämma att familjebidragslagen skall upphävas änutgången av . Deföreslagna ändringarna i sista stycket lagen (1989:402) om försök med förkortadgrundutbildning av värnpliktiga, 8 a§ lagen (1966:413) om vapenfri tjänst och 8§lagen (1980:1 021) om militär grundutbildning för kvinnor är i huvudsakföljdändringar till upphävandet av familjebidragslagen och ändringarna i 33 §värnpliktslagen. Dessa ändringar behöver inte motiveras ytterligare. Beträffandeden föreslagna ändringen i andra stycket lagen om försök med förkortad grundutbildning av värnpliktiga hänvisas till vad som an förts under avsnitt 8.2.1. Ifråga om den föreslagna ändringen i 55 § civilförsvarslagen hänvisas till Prop.1990/91:102 avsnitt 3.7. Förslagettill lag om ändring (1977:265) om statligt personskadeskydd Deföreslagna ändringarna i paragrafen innebär att de personer som avses i 1 §första stycket 1 alltid får ersättning med ett belopp som uppgår till minst densärskilda sjukpenningen även av ett sjukfall. Iförsta stycket anges som en fömtsättning för rätt till särskildsjukpenning att sjukdomen inte ger rätt även till annan ersättning enligtlagen. I förslaget har denna förutsättning tagits bort. I fortsättningen skallsåledes en värnpliktig kunna uppbära såväl vanlig som särskildsjukpenning enligt LSP. Föratt tillförsäkra de värnpliktiga rätt till ersättning har i paragrafen införtsett nytt tredje stycke av innebörd att de s. k. timsjukpenningreglerna i 3 kap.5 a 5 c §§ LAF inte skall tillämpas på den särskilda sjukpenningen. Föratt den som erhåller vanlig sjukpenning enligt LSP och särskildsjukpenning inte skall bli överkompenserad skall emellertid avräk-ningsregdn idet nuvarande tredje stycket tillämpas. Den utvidgade rätten till särskildsjukpenning gör att förmånen också kan utgå med sjukpenning enligt LAFoch AFL. Även i ett sådant fall tillämpas avräk-ningsregdn. Eftersomsjukpenning enligt t. ex. den allmänna försäkringen även i fortsättningenberäknas enligt timsjukpenningreglerna bör därför anges att särskildsjukpenning endast utges för sådan timsjukpenningpe-riod, om den är högreräknat för perioden. Reglerna om avräkning anges i det nya frärde stycket. Förslagettill lag om ändring i lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada Rubrikentill lagen har ändrats, eftersom lagen enligt förslaget avser ersättning ävenför andra än ideella skador. Dettamedför följdändringar i värnpliktslagen (1941:967), lagen (1966:413) omvapenfri tjänst, lagen (1980:1021) om militär gmndutbildning för kvinnor,civilförsvarslagen (1960:74), luftfartslagen (1957:297) samträddningstjänstlagen (1986:1102). Iförsta stycket anges att den skadade har rätt till ersättning av statenendast för ideella skador. Denna generella begränsning av ersättningsrättenhar tagits bort. Av 2§ framgår dock att rätten till ersättning i vissa fallfortfarande är begränsad till ideell skada. Iparagrafens andra stycke görs liksom nu vissa inskränkningar i rätten till ersättning för fritidsskador. Enligt förslaget har värnpliktiga, vapenfria tjänstepliktiga och kvinnor i militär grundutbildning rätt till ersättning även om ett olycksfall äger mm under fritid utanför kasernområdet och inte avser s. k. färdolycksfall. Övriga som omfattas av personskadeskyddet har emellertid liksom endast rätt till ersättning för skador som har uppkommit inom verksamheten i fråga eller under vistelse inom det område där verksamheten bedrivs eller vid färdolycksfall. 13 1990/91. Iförsta stycket anges vilka slag av ersättning som kan utgå enligt lagen. Dettahar skett genom en hänvisning till den ersättning och de belopp som skulle ha utgetts om denskadade hade haft rätt till ersättning enligt statens personskadeförsäkring.Enligt det nya andra stycket skall den som avses i I § första stycket 3 LSP dockäven i fortsättningen endast ha rätt till ersättning för ideell skada. I ettnytt tredje stycke stadgas att den rätt till ersättning för skador under fritiden som föreliggerenligt I § andra stycket i förslaget endast avser ersättning för ideellskada. Förstastycket har ändrats på så sätt att där anges att staten träder in i denskadades rätt till ersättning även beträffande annat än ersättning för ideellskada. Iett nytt andra stycke har dock statens rätt att inträda i den skadades rätttill skadestånd begränsats till att avse endast skadestånd för ideell skada förden händelse ersättning endast utgetts för sådan skada. 4§Förslaget innebär inte någon ändring i sak i förhållande till vad som gälleridag. Förslagentill lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän JÖrsäkring och till lag omändring i lagen (1990:156) om ändring i lagen (1962:381) om allmän JÖrsäkring En värnpliktig som före tjänstgöringstiden har en sjukpenninggrundandeinkomst behåller denna vilande under värnpliktstjänstgöringen. Detta framgår av3§ föreskrifter (RFFS 1981:5) om sjukpenninggrundandeinkomst. Enligt förslaget har denna bestämmelse tagits in i AFL. Motsvarandeskall gälla vapenfria tjänstepliktiga under gmndutbildning och kvinnor imilitär gmndutbildning. Den nya regeln har förts in under den nya punkten 6 itredje stycket. Vidare skall värnpliktiga, vapenfria tjänstepliktiga och kvinnor imilitär grundutbildning ha rätt till sjukpenning på samma villkor som gällerför studerande de fullgör sin gmndutbildning och, i förekommandefall, därtill anslutande repetitionsutbildning. Detta anges i detnya sjätte stycket. Eftersomen ändring har gjorts i paragrafen genom lagen (1990:156) om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring, som träder i kraft först den 1 oktober1991, måste paragrafen ändras genom ändring i sistnämnda lag. 10§ Liksom för studerande bör sjukpenning utges endast för de dagar då den den som är försäkrad enligt 5§ tredje stycket 1 skulle ha förvärvsarbetat. Denna begränsning skall således inte bara gälla förde första av ett sjukfall utan även förtiden därefter så länge 104 \ första stycket har därför förts in en hänvisning till Prop.1990/91:102 5 § sjätte styckd. 15§Bestämmelsen i första stycket a) har ändrats så att den som fullgörvärnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst i fortsättningen har rätt tillsjukpenning, om tjänstgöringen avser gmndutbildning eller därtill omedelbartanslutande repetitionsutbildning. 6§ Den föreslagna ändringen i 3 kap. 15 § medför även att den värnpliktigehar rätt till tillfällig föräldrapenning. Denna beräknas på en sjukpenninggrundandeinkomst enligt 3 kap. 5 § sjätte stycket under fömtsättning att han går misteom förvärvsinkomst.