prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — föreslår att statsbidragetkompletteras med ett årsarbetarbidrag för arbetsledare inom hemtjänsten.Socialstyrelsen anser vidare att statsbidragsregleraa till den socialahemhjälpen bör ses över så att de stimulerar en utbyggnad avdygnet-mnt-service. Dämtöver föreslår att statsbidrag tillhemhjälp även skall kunna utgå till personal i landstingskommunala gmppbostaderför utvecklingsstörda. Ensträvan inom omsorgerna om äldre och handikappade är att det skall vara möjligtför den som så önskar att bo kvar i den egna bostaden och där få den serviceoch vård som behövs. En utbyggd hemtjänst och tillgång till sjukvårdsinsatser ihemmet är en fömtsättning för att dette skall kunna uppnås. För att valfrihet iboendet skall bli en realitet måste ett varierat utbud av olika särskildaboende- och vårdformer utvecklas av kommunema. Den ökande gmppen personer över80 år och ökningen av människor med demenssjukdomar ställer ökade krav på ensåväl kvantite-tiv som kvalitativ utveckling av särskilda boende- ochvårdformer. Medelsbehovet för statsbidraget för verksamhetsåret1991 beror på omfattningen av de kommunala insatsema. I denna del harmedelsbehovet för statsbidraget beräknats öka med . För budgetaret 1991 /92 föreslås inga ändringar avstetsbidraget till social hemhjälp, ålderdomshem m.m. De förändringar somriksdagen beslutede ommed anledning av regeringens proposition (1990/91:14) /ansvaret för Prop.1990/91:1(X) service och vård till äldre och handikappade m.m. får betydelseför Bil. 7 utformningen av statsbidragssystemet först för budgetaret 1992/93.Gmndema för fördelning av statens bidrag till kommunerna för stöd och hjälp iboendet avses då bli ändrade så att medlen fördelas efter vissa behovskriteriersom antalet förtidspensionärer, antalet personer i de högsta åldraraa ikommunen, andelen ensamboende samt glesbygdsgraden. Medel bör också för budgetaret 1991/92 anslås föratt stimulera utvecklingen och förayelsen av äldreomsorgen. För innevarandebudgetar har 14,5 milj.kr. anvisats för utvecklings- och förayelsearbete. Fördet kommande budgetaret anser jag att 5 milj.kr. av dessa bör tas i anspråk förkostnader avseende uppföljning och utvärdering av förslagen i regeringensproposition (1990/91:14) Ansvaret för service och vård till äldre ochhandikappade m.m. Jag beräknar medelsbehovet för fortsatt utvecklings- ochfömyelsearbete till 9,5 milj.kr. för budgetaret 1991/92. Vidare utges från detta anslag bidrag till vissapensionärsorganisationer. I enlighet med vad som föreslogs i föregående årsbudgetproposition har regleraa för bidrag till organisationeraa justerats i syfteatt göra fördelningen mellan organisationema mer rättvis och likvärdig. Jagberäknar medelsbehovet för /92 till . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Bidrag till social hemhjälp, ålderdomshemm.m. för budgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 3 . Bidrag till färdtjänst, servicelinjer m.m. 1989/90Utgift 582 499 554' 1990/91 Anslag 640 000 000 1991/92 Förslag 729000 000 'Anslaget Bidrag till färdtjänst Från anslaget betalas statsbidrag tilllandstingskommuner och kommuner för färdtjänst och särskilt anpassadkollektivtrafik. Bidraget utgår av bmttodriftskostnadema. Det får dockinte öka med mer än ett belopp som star i visst förhållande till antaletpersoner som är samt utvecklingen av konsumentprisindex. Frånanslaget utgår statsbidrag till kommuners och landstingskommuners kostnader förservicelinjer och motsvarande trafikformer. Bidragsbestammelseraa finns iförordningen (1990:489) om statsbidrag till färdtjänst och särskilt anpassadkollektivtrafik. Bidraget betalas för kalenderår i efterskott. Anslaget förbudgetaret 1991/92 avser således bidrag för verksamheten . 7 Färdtjänsten har i praktiskt taget samtligakommuner vuxit i omfattning ochkostnader långt mera än beräknat. På olika sätt försöker kommuneraa minska sinakostnader och begränsa tillväxttakten bl.a. genom att förändra färdtjänstensorganisation, servicenivå samt egenavgifteraas storlek och även kriteriema förvem som är berättigad till färdtjänst. Huvudmännen försöker också firma nyaformer för att tillgodose transportbehovet för människor med olika slag avfunktionsnedsättningar som altemativ till färdtjänsten. Mot bakgmnd av de storaolikheterna mellan kommuneraa när det gäller utbyggnad och utformning avfärdtjänsten föreslår vissa förändringar avstatsbidragskonstmktionen i syfte att utjämna skillnadema men också för attmöjliggöra en lämplig avvägning mellan färdtjänst, servicelinjer och andraalteraativ till den traditionella färdtjänsten. Detfinns enligt min mening inte tillräckligt underlag för attbedöma och ta stallning till en genomgripande förändring av statsbidragetsutformning och konstmktion. Jag är därför inte beredd att nu föreslå någraförändringar när det gäller statsbidragskonstmktionen i dess helhet. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Bidrag till färdtjänst, servicelinjer m.m.för budgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Kostnader för viss omsorg om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. 1989/90Utgifter 45 395 186 1990/91 Anslag 40 136 000 1991/92 Förslag 43 347000 Psykiskt utvecklingsstörda och bamdomspsykotiskabam har enligt lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. rätt till rådgivning och personligt stöd av olikaspecialister. Landstingskommunema och de kommuner som inte ingår ilandstingskommun har t.o.m. budgetaret 1988/89 erhållit statsbidrag tilllönekostnader för vissa förskolekonsulenter och talpedagoger som arbetar medutvecklingsstörda förskolebara. Fr.o.m. utgår statsbidragför specialpedagogiska insatser som görs för förskolebam som tillhör eller kanantas komma att tillhöra den personkrets som omfattas av omsorgslagen. Despecialpedagogiska insatseraa skall kunna ges av förskolekonsulenter,talpedagoger. logopeder eller andraliknande yrkesutövare inom omsorgsverksamheten Prop. 1990/91:100 eller densamordnade barnhabiJiteringen. Bidraget betalas ut i efterskott Bil. Bidragsreglema finns i förordningen (1989:791) om statsbidrag tillspecialpedagogiska insatser för vissa förskolebam. erhåller medel för viss kurs- ochkonferensverksamhet för personal inom verksamheten med omsorger om psykisktutvecklingsstörda. Syftet är bl.a. att främja utvecklingen och ge tillfälletill erfarenhetsutbyte inom verksamhetsområdet. Bidragettill specialpedagogiska insatser föreslås att uppräknas i förhållandetill det föreslagna beloppet för . Med ett beräknat antal av 2 200förskolebam inom omsorgslagens personkrets och ett bidrag av . pervart tionde bam uppgår anslagsbehovet för till 42 460 000 kr.Socialstyrelsen beräknar medelsbehovet för kurs- och konferensverksamhet till210 . Ansvaretför bamomsorgen för psykiskt utvecklingsstörda förskolebam ligger enligtsocialtjänstlagen på primärkommuneraa. De psykiskt utvecklingsstördaförskolebarnen behöver emellertid särskilt pedagogiskt stöd. Detta behovtillgodoses genom att landstingskommuneraa star för specialpedagogiska ochrådgivande insatser åt det enskilda baraet och dess familj. Jag beräknar statsbidraget för specialpedagogiskainsatser till . För kurs- och konferensverksamhetför personal inom omsorgsverksamlieten för psykiskt utvecklingsstörda beräknarjag . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Kostnader för viss omsorg om psykisktutvecklingsstörda m.fl. för budgetaret 1991/92 anvisa ett reservationsanslag på43 . 1989/90 Utgift 42 146 669 1990/91 Anslag 83 717 000 1991/92 Förslag 100 989 000 har till uppgift attorganisera verksamheten med vårdartjänst samt att administrera det stafligabidraget till denna. Nämnden administrerar också det statliga bidraget tillverksamheten med särskildaomvårdnadsinsatser (boende i elevhem, omvårdnad i boendet och Prop. 1990/91:100habilitering) i anslutning till gymnasieskola med specialanpassad utbild- Bil.7 ning för svårt rörelsehindrade ungdomar. Vidare skall nämnden bista medkansliresurser för den särskilda nämnd som skall avgöra frågor om intagningtill speciellt anpassad gymnasial utbildning. Från anslaget betalas ocksåkostnader för samt för viss utvecklingsverksamhet. Nämndens arbetsuppgifter och organisation framgårav förordningen (1988:1126) med instmktion för . 1.Nänmden för vårdartjänst beräknar anslagbehovet för verksamheten medvårdartjänst åt svårt rörelsehindrade som studerar vid universitet, högskoloroch folkhögskolor till . exklusive pris- och löneomräkning. Nämnden beräknar kostnaderaa för boende ielevhem, övriga sociala omvårdnadskostnader samt habilitering i anslutning till specialanpassad utbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar vid gymnasieskola till sammanlagt . exklusive pris- och löneomräkning. Nämnden räknar också med ett medelsbehov av . i samband med planeringen av verksamheten på respektive skolort samtför ofömtsedda kostnader. Nämnden begär ytterligare . förinformationsinsatser och för omkostnader i samband med de administrativa uppgifter som åläggs särskilda intagningsnämnden samt . till att fmansiera en lönebidragberättigad arvodestjänst från anslaget för kansli- verksamheten. Nämnden begär också en förhöjd anslagsnivå förutvecklingsarbete utöver pris- och löneomräkning. Nänmden begär vidare att bli befriad från denbesparing som huvudalternativet innebär. 1.Jag räknar med en fortsatt ökad efterfrågan på vårdartjänst åt elever somstuderar i eftergynmasial utbildning eller vid folkhögskola och beräknar ettmedelsbehov för denna på . har (prop. 1989/90:92,SoU20, rskr. 271) antagit en lag om ändring i skollagen (1985:1100).Lagändringen, som träder i kraft , innebär bl.a. attspeciellt anpassad utbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar skall kunnaanordnas i gymnasieskolan i de kommuner som regeringen bestammer. Utbildningenskall kombineras med särskilda omvårdnadsinsatser i form av boende i elevhem,omvårdnad i boendet och habilitering. Kostnadema för de särskilda omvårdnadsinsatsema tacks enligt riksdagsbeslutet av stats- bidrag.Sådant statsbidrag har lämnats redan från och med höstterminen Prop.1990/91:100 1990. har träffats överenskommelsermellan staten och Stiftelsen , kommun samt Stockholmsläns landsting om åtaganden att t.o.m. bedriva verksamhet medsärskilda omvårdnadsinsatser för svårt rörelsehindrade elever, som intagitstill speciellt anpassad utbildning i gymnasieskolan. Partema är ense om attföre uppta förhandlingar om statens ersättning fr.o.m. den 1juli 1991. I avvaktan på fömyad överenskommelse med huvudmännen beräknar jagmedelsbehovet för särskilda omvårdnadsinsatser till . bör som tidigaredisponera medel för att bidra till utveckling av metoder för boendeservice ochandra kvalificerade insatser för personer med omfattande funktionshinder. Jagberäknar medelsbehovet för detta till . Nämnden har en lönebidragsfmansierad arvodestjänstsom datatekniker. Jag anser att tjänsten bör ombildas till en lönetjänst ochberäknar medelsbehovet till . Jag finner också att nänmden bör undantas frånproduktivitetsr och sparkravet om 1,. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Nämndenför vårdartjänst för budgetaret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Ersättning till för texttelefoner 1989/90Utgift 35 944 492 1990/91 Anslag 39 100 000 1991/92 Förslag 52 8000(X) Från anslaget ersätts dels förtexttelefoner som lämnas åt döva, gravt hörselskadade, dövblinda ochtalskadade, dels för förmedlingstjänst för samtal mellan texttelefoner ochvanliga telefoner. Ersättningen betalas budgetarsvis i efterskott ochinnefattar även ränta på nedlagt kapital. Socialstyrelsenuppskattar att omkring 520 texttelefoner koinmer att ordineras under detinnevarande budgetaret. Inom förmedlingstjänsten beräknas en trafikökning om ca10 %. Det sammanlagda medelsbehovet uppgår enligt till . 7 Min bedömning är att 520 texttelefonerkoinmer att ordineras under budgetaret 1990/91. För engångsavgifter beräknarjagdärmed sammanlagt 9,1 milj.kr., medan servicekostnaderaa uppskattas till 0,8milj.kr. Kostnaderaa för förmedlingstjänsten beräknarjag till 40,2 milj.kr.Kostnadsökningen inom förmedlingstjänsten beror dels på att mervärdeskattinförs på teletjänster fr.o.m. , dels på att en visstrafikökning kan fömtses. Medelsbehovet för ersättning till förtexttelefonverksamheten utgör därmed . Härtill kommer ränta pågmnd av att ersättningen till betalas i efterskott. Anslaget förnästa budgetar bör tas upp med . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Ersättning till förtexttelefoner för budgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 52 800 000kr. Ersättning till postverket för befordran av blindskriftsförsändelser 1989/90Utgift 47 976 000 1990/91 Anslag 58 192 000 1991/92 Förslag 68 769 000 Från anslaget ersätts postverket för befordran avportofria blindskriftsförsändelser. Ersättningen erhålls halvårsvis iefterskott. Medelsbehovetför budgetaret 1991/92 anges av till . Ökningen iförhållande till föregående budgetar beror på att postavgiftema förändratsunder och på ett beräknat ökat antal punktskriftsförsändelser.Socialstyrelsen aviserar en översyn av mtiner m.m. avseende antalsberäkningamaav portofria blindskriftsförsändelser. Deportohöjningar som skett samt ett beräknat ökat antalpunktskriftsförsändelser kommer enligt min bedömning att medföra ökadekostnader. Medelsbehovet för budgetaret 1991/92 bör därför beräknas till . Bil 7 Jag hemstaller att regeringen föreslårriksdagen att till Ersättning till postverket för befordranav blindskriftsförsändelser för budgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslagpå . Kostnader för viss verksamhet för handikappade 1989/90utgift 38 213 000 1990/91 Anslag 37 533 000 1991/92 Förslag 42 748 000 Från anslaget får ()bidrag till , depåverksamheten, till verksamheten medledarhundar samt till viss övrig verksamhet. Föreningen () erhåller bidrag för tidningsutgivning för dövblinda och () för sin teckenspråksavdehiing. Under anslaget utges vidarebidrag till rikstolktjänst, palynologiska kiboratoriet vid naturhistoriskariksmuseet. De handikappades riksförbunds och Synskadades riksförbundsrekreationsanläggningar samt till Föreningen . 1.Kostnadema för depåverksamlieten beräknas av SRF till . Medelsbehovet förverksamlieten med ledarhundar anges av SRF till . Under anslaget utges bidrag till SRF för viss övrigverksamhet. Medlen avser utgivning aversättiiingstidningar för synskadade, individinriktad verksamhet försynskadade med ytterligare funktionshinder, stöd för synskadades sysselsättningsamt punktskriftprojekt. Kostnaden för denna verksamhet anges för budgetaret1991/92 till . FöreningenSveriges Dövblinda (FSDB) FSDBpekar på behovet av en fortsatt utveckling av Tele-Nuet. Medels behovet /92 anges till . SDRkonstaterar att bidraget till teckenspråksavdelningen har stor betydelse för utvecklingen av dövas tvåspråkighet. Kostnaderaa för verk samheten /92 beräknas av SDR till . 6.Rikstolktjänsten har till uppgift att bekosta tolktjänst som förtroendevalda ihandikappades organisation<;r behöver när de utför uppdrag av riks- beräknar medelsbehovet under det kommandebudgetaret till . 1990/91:100 Bil. Palynologiskalaboratoriet vid mäter och rapporterar om pollenhalten i luften. Rapportering sker regelbundet till radio, text-TV, dagstidningar och allergiföreningar. Kostnaderaa för verksamheten anges till . DHRhemstaller om bidrag på . till sina rekreationsan läggningar för budgetaret 1991/92. För Almåsa semesterhem och kursgård begär SRF för det konunande budgetaret . FöreningenRekryteringsgruppen (RG) 9.RG bedriver tränings- och rehabiliteringsverksamhet med särskild inriktning pånyhandikappade. Medelsbehovet /92 anges av RG till . Beräknadändring 1991/92 SRF Hantverk, depåverksamheten SRF för viss övrig verksamhet 2 730 000 480 000 2 360 000 1 774 000 -1--1--t--1--(-+ -1--1-+ 2 368 000 502 000 585 000 18 000 273 000 38 000 94 000 71 000 1.Depåverksamheten bedrivs av SRF i bolagsform. Staten ger årliga bidrag tilllöner och omkostnader. SRF har i senare års anslagsframstall-ningar anfört attdet statliga bidraget inte har tackt verksamhetens faktiska kostnader för löneroch omkostnader. I syfte att stärka depåverksamhetens ekonomi föreslog jag ifjolårets budgetproposition ett utökat statligt stöd om . utöver denreguljära pris- och löneomräkningen. Även för budgetaret 1991/92 vill jagföreslå ett särskilt resurstillskott - . - utöver pris- ochlöneomräkning. SRF genomför , i samråd medsocialdepartementet, en översyn av depåverksamheten. 1990/91:100har i min beräkning av det föreslagna resurstillskottet för det kommande Bil. 7 budgetaret lagt in de kostnader som SRF har haft för genomförandet avöversynen. Till depåverksamheten bör mot denna bakgmnd anvisasett sammanlagt belopp om 7 450 000. Min bedömning är att verksamheten i och meddenna och fjolårets satsning fortsättningsvis bör kunna bedrivas inom de nugivna ekonomiska ramama. För ledarhundsverksamheten uppgår pris- ochlöneomräkningen till , varför ett belopp på . Under detta anslag erhållerSRF statsbidrag till viss övrig verksamhet som till sin utformning utgör väsentligakomplement till samhällets insatser på området. Verksamheten avser produktion aversättningstidningar till synskadade, individinriktade insatser för synskadademed flera funktionshinder, stöd för synskadades sysselsättning samt ettsärskilt punktskriftsprojekt. Jag föreslår fortsatt stöd till ovan nämnda verksamhet. bör anvisas till SRF för vissövrig verksamhet. och nyhetsinformation via TeleNuet.Denna verksamhet är av avgörande betydelse för dövblindas möjligheter tillnyheter och arman information. Dövblinda ärsvårt eftersatte i informationssammanhang och jag instammer därför iFSDB:s uppfattning om vikten av en fortsattkvantitativ och kvalitativ utveckling av nyhetsförmedlingen. För budgetaret1991/92 har jag beräljiat . SDR bedriver vid sin teckenspråksavdelning olikaverksamheter för att få till stånd enutveckling av ttsckenspråket. En fortlöpande utveckling av teckenspråketär en fömtsättning för dövas kommunikation och delaktighet i samhället. Förbudgetaret 1991/92 bör . anvisas till teckenspråksavdelningen. Medlen till rikstolktjänst avser bidrag tilltolktjänst som förtroendevalda i handikapporganisationema behöver för attkurma utföra uppdrag av riksövergripande karaktar. Jag beräknar pris- ochlöneomräkning till , varför totalt . bör anvisas förverksamheten under budgetaret 1991/92. Till naturhistoriskariksmuse<;ts palynologiska laboratorium beräknar jag för det kommande budgetaret ett anslag på . Bidraget till DHR för merkostnader förverksamheten vid organisa tionens rekreationsanläggningar bör för budgetaret 1991/92 fäststallas till . Till SRF för merkostnader vid Almåsa semesterhem och kursgård bör . Rekryteringsgmppen har genom sina tränings-och rehabiliterings läger erbjudit nyhandikappade ökade möjligheter till ett aktivt och själv- standigt liv. Jag föreslår fortsatt stöd till denna verksamhet. bör anvisas till Föreningen . 7 Jag hemstaller att regeringen föreslårriksdagen att till Kostnader för viss verksamhet förhandikappade för budgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 42 748 000kr. Enligt riksdagsbeslut (1987/88:SoU24, rskr. 303)har godkänt propositionen (1987/88:126) om inriktningen avverksamheten vid statens hundskola m.m. Stetens hundskola är en renodladuppdragsmyndighet med uppgift att mot ersättning tillhandahålla polis- ochledarhundar. Kostnadema för skolan skall tackas av intäkter från försäljningenav produkter och tjänster. Statenshundskola hemstaller för budgetaret 1991 /92 utöver sedvanlig kostnadstäckningför pris-, hyres- och löneökningar om ett tillskott med 3,8 milj.kr. för attundvika ett rörelseunderskott. Hundskolan har också hemstallt att verksamhetenbör delas upp i skilda redovisningsenheter där avelsverksamheten bör varaanslagsfinansierad och övrig verksamhet intäktsfinansierad. Fråganom hundskolans organisation och finansiering har varit aktuell i många år.Hundskolan ombildades till en intäktsfinansierad myndighet efteratt ha varit en anslagsfinansierad myndighet åren 1978 - 1988. I samband medombildandet reglerades en ackumulerad skuld på 12,4 milj.kr. Vidare beslutaderiksdagen om ett omstallningsbidrag som successivt skulle avvecklas fram t.o.m.innevarande budgetar. Trots de åtgärder som vidtagits har hundskolan inte kunnatredovisa ett tillfredsstallande ekonomiskt resultat. För budgetaret 1990/91har hundskolan hemstallt om ett tillskott om 2,6 milj.kr. för att undvika ettrörelseunderskott. Hundskolan har vidare i sin anslagsframstallning hemställtom ett årligt bidrag om 3,8 milj.kr. Skolan har inte heller lyckats fyllabehovet av framförallt ledarhundar för synskadade som fömtsattes i samband medomorganisationen. Jag har bemyndigats att tillkalla ensärskild utredare som skall utreda om det finns fömtsättningar för att drivastatens hundskola i form av aktiebolag. Mot bakgmnd av bl.a. utredarens förslaghar jag för avsikt att föreslå regeringen att senare återkomma till idenna fråga. Med hänvisning till vad jag tidigare anfört om atthundskolans kostnader skall tackas av avgifter från verksamheten förordar jagatt anslaget förs upp med . 1990/91:100 Bil. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till för budgetaret 1991/92anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift 5 065 613 1990/91 Anslag 5 202 000 1991/92 Förslag 5 621 OOOi Stetens handikappråd skall verkii för förbättradelevnadsförhållanden för handikappade och främja samarbetet i handikappfrågormellan samhällsorganen samt mellan dem och handikapporganisationema. Regler områdets organisation finns i förordningen (1988:1094) med instruktion förstetens handikappråd. Stetenshandikappråd hemstaller om dels löne- och prisomräknade medel, dels ökade medelom . för övriga förvaltningskostnader. Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (2 912 000) -1- 350 000 (-(- 298 000) -h 419 000 Stetenshandikappråd skall, enligt sin instmktion, bedriva verksamhet som i förste handinriktas på handikappfrågor som berör flera samhällsområden. Till stetens handikapprådsuppgifter hör bl.a. att främja samordning och samarbete inom handikappområdet.Särskild uppmärksamhet har ägnats frågor om insatserför flerhandikappade. Sådana frågor fömtsätter en samordnad verksamhet mellanmånga organ i samhället. Denna inriktning av arbete bör enligtmin mening fortsatte. Jag har i mina bedömningar av anslagsbehovet för budgetaret 1991/92 fiinnitatt stetens handikappråd bör undantas från Prop. 1990/91:100 produktivitets- och sparkravet om . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till för budgetaret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 70 615 284 1990/91 Anslag 79 075 000 1991/92 Förslag 100 238 000 Från anslaget erhåller handikapporganisationemabidrag till sin verksamhet. Regeringen beslutar om fördelningen avanslagsbeloppet mellan organisationema efter förslag av statens handikappråd.Följande 35 organisationer har fått bidrag under innevarande budgetar: Förbundet blödarsjuka i , ochskrivsvårigheter. , förstomiopererade, ,Neurologiskt ,. , hörselskadade och språkstörda bara, förhjärt- och lungsjuka. bam och ungdomar. Riksförbundetför social och mentel hälsa. ,, ungdomar och vuxna. motastma/allergi, . RiksföreningenAUTISM, kärl sjukdomar. Handikapporganisationeraasverksamhet fullföljer en folkrörelsetradition. Deras insatser har haft och haralltjämt en avgörande betydelse för utvecklingen av synen på handikapp ochhandikappfrågor. Stetsbidraget till handikapprörelsensriksorganisationer utgör innevarande budgetar 79 075 000 kr.Handikapporganisationema har i flera sammanhang betonat vikten av attstetsbidraget till dem fortsätter att utvecklas. Jag bedömer det viktigtatt så sker och kan också konstetera att stets- Prop. 1990/91:100 bidraget förbättrats betydligt under en följd av år. Enligt min bedömning bör bidraget tillhandikapporganisationema även inför det kommande budgetaret vara ett prioriteratområde. Jag vill i det följande peka på några omständigheter som talar för attstatsbidraget till dem bör förstarkas ytterligare. Ett starkt skäl är att handikapporganisationema harhöga merkostnader för den verksamhet som man beidriver.