prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — instämmer i RRVs förslag attdelegationen omvandlas till ett styrelsens beredningsorgan och att desssärskilda beslutskompetens övertas av styrelsen. Det föreligger dock en reservationav styrelsens vice ordförande, tillika delegationens ordförande, som anser attturistrådet bör ge de frågor som handläggs av delegationen dels enorganisatorisk plattform inom organisationen, dels personell förstärkning ochökade ekonomiska resurser. framhåller däremot attdelegationen och dess uppgifter i första hand bör ligga kvar inom turistrådet.Rådet bör omorganiseras så att delegationens arbetsuppgifter medstrukturplanen, stödärenden, utvecklingsprojekt och frågor om infrastrukturfår möjlighet att utföras på ett sådant sätt att uppdrag kanfullföljas. Som ett andra alternativ kan delegationen och dess arbetsuppgifterknytas till under förutsättning att erforderliga medel ochpersonal ställs till verkets förfogande. 1 fråga om utlandsverksamheten instämmer ettflertal remissinstanser i RRVs förslag att göra om marknadskontoren tillresultatenheter inom rådet. En utvärdering av effekterna av marknadskontorensverksamhet bör göras. Man bör också överväga huruvida alla marknadskontoren börfinnas kvar eller om man bör koncentera sig på vissa utlandsmarknader och iövrigt samverka med eller överlåta på andra, t. ex. exportråd ellerflygbolaget . är i princip positiv till att avgränsaseparata resultatenheter men betonar att endast en begränsad del avraarknadskontorens verksamhet lämpar sig för sådana lösningar. Rådet ställersig tveksamt till att ålägga marknadskontoren renodlad konsultverksamhet om denskall blandas med marknadskontorens övriga verksamhet. Sådan konsultverksamhetskulle i stället kunna skötas av dotterbolaget . uttalar sig inte om denorganisatoriska formen men påpekar att huvudansvaret för informationsuppgifterinom en gråzon mellan institutet, turistrådet och bör läggas påinstitutet. revisorer har granskat verksamheten vidSveriges turistråd. har under en följd av år understrukit vikten avatt de sociala målen för turismen och rekreationspolitiken skall präglaturistrådets verksamhet. Granskningen har syftat till att se hur turist rådethar arbetat med de sociala frågorna för turism och rekreation, hur detta arbeteredovisats för och vilka krav som framöver bör ställas på turistrådeti detta avseende. Revisorernas granskning får ses som en påbyggnad avRRVs granskning. revisorer har beslutat överlämna enskrivelse angående granskningen till . Utöver turistrådets särskilt redovisade förslagavseende sin utlandsorga nisation har rådet redovisat sina överväganden rörande möjligheter till resultatmätning av genomförda marknadsföringsinsatser. Regeringen har lämnat ett uppdrag tillSIND att i samråd Prop. 1990/91: 100 med turistråd, vissalänsstyrelser, utvecklingsfonder och kommu- Bil. 14 ner följa upp hur främstförändringen av mervärdeskatten påverkar utvecklingen i regioner som är starktberoende av turism. Detta mot bakgrund av att den samlade skattereformen kanpåverka förutsättningarna för turistnäringen i landet. Uppdraget skall ledafrara till en bedöraning av de skattepolitiska beslutens effekter på denregionala utvecklingen samt till överväganden om eventuella åtgärder avregionalpolitisk art. En första delrapport skall lämnas . har beslutat (prop.1989/90:76, AU 13, rskr. 346) om regionalpolitiken för 90-talet, dvs. ett av defyra delmål som gäller för tuistrådets verksamhet. 1 fråga om organisation ochadministration av regionala utvecklingsinsatser innebär beslutet att riksdagenantagit vissa riktlinjer. Dessa innebär bl. a. att berörda myndighetersregionalpolitiska roll och ansvar tydliggörs. I vissa fall bör mål ochriktlinjer t. ex. kunna uttryckas i form av sevicenivåer eller raotsvarande. Den särskilde utredaren raed uppdrag att främjaturism i har redovisat sina förslag tillindustridepartementet, där de bereds för senare ställningstaganden. Utredarenföreslår bl.a. att förbättrade förutsättningar för strategisk planering samtatt genomförande av turistiska insatser i länet bör övervägas av regeringen mendelegeras till främst de regionala myndigheterna i länet. Utredaren lämnarvidare vissa förslag till prioriteringar av strategiska insatser för turism ianläggningar ra. m. samt till geografiska prioriteringar av dessa inora länetav marknadshänsyn. övertämnade till regeringenen rapport (1990:5) benämnd Kompetensförsörjningen inora turisra- och resenäringarna.I rapporten lämnas olika förslag rörande utbildningar på turistområdet pågymnasie- och högskolenivå m.m., inrättande av ett utbildningsråd vid Sverigesturistråd samt i övrigt kompetenshöjande insatser. Bl.a. understryks i rapporten behovet avkompetensutveckling genom vidareutbildningsaktiviteter inom förelagen. 1rapporten föreslås alt särskilda medel avsätts för behovsanalyser av insatseri turistföretagen med syftet atl stimulera dessa att investera i bl.a.kompetensutveckling av personal. En viktig resurs är härvid enligt rapportenarbetsförmedlingsnäran-derna på det lokala planet. Rapporten innehåller ävenförslag ora utbildning för småföretagare i turism- och resenäringarna. Behov avkorapetens-ut veckling finns främst inom områdena ledarskap, organisation ochansvar, personalpolitik och rekrytering, finansiering och ekonomi, intern ochextern marknadsföring, attityder och värderingar, produktutveckling m. m. föratt företagen skall kunna utveckla sina övergripande mål och strategier. Frågan om kompetensutveckling i sraåfö-retag ituristnäringen har också tagits upp i en gemensam skrivelse från , och Hotell- ochRestauranganställdas förbund. Inom EG har turismen c|e fått ett ökatintresse som bl.a. hänger samman med gemenskapernas strävan att förverkliga "Medborgar nas ". En rådgivande kommitté för turistfrågor inrättades av EG 54 år1986 för an bl. a. utbyta statistik och annan information av betydelse förProp. 1990/91: 100 turismen inom EG. hölls det första formella mötetmed EGs turist- Bil. Vid mötet beslöts bl. a. att skullebli ett europeiskt turistår. Bakgrunden till beslutet var behoven av att delsöka resandet till som bedömdes ha minskat sin andel avvärldsturistmarknaden, dels stärka den europeiska identiteten genom ett ökatresande mellan kontinentens olika länder. EFTA-länderna deltar i kampanjenEuropeiska efter inbjudan av EG. Särskilda medelsinsatserfinansierade gemensamt med EG används för speciella turistprojekt underkampanjåret. En del av dessa avser gemensararaa europeiska projekt. Sverigedeltar med ett projekt om turism för handikappade i första hand tillsammans medNorge, och . Det nordiska samarbetet sker inom ramen för delsNordiska rainisterrå-dets ärabetsmannakomraitté för turistfrågor (ÄK-T), därberörda departement i de nordiska länderna ingår, dels i Nordiska () som är samarbetsorgan för de nordiska turistråden. harNordiska ministerrådet antagit ett gemensamt nordiskt turistprogram. Ämbetsmannakommitténhar studerat konsekvenserna av EGs arbete med att förverkliga den inre marknadenför resandet till, från och inom . har även låtitutföra en studie av utvecklingen i och dess konsekvenser för turismi . Studierna avses bilda underlag för eventuella rekomraendationer tillministerrådet. 1 genomförs ett gemensamt treårigt marknadsföringsprojektmed de nordiska länderna under temat .Möjligheterna till motsvarande insatser på marknaden i undersöks. Även inom följs turismens utveckling, isynnerhet dess ekonomiska utveckling och volymtillväxt, genom t.ex. en välutbyggd statistik. Aktuella frågor är möjligheter att bistå enpositiv utveckling i även för dess turistnäringar, turismensinverkan på och samhällsorganens möjligheter att hantera tilltagandeträngselproblera i turistorter, städer och ansträngningen på kommunikationer.Turismens miljöpåverkan, behovet av att sprida turism till glest befolkadejordbruksbygder och kartläggning av hinder för turism är återkomraande frågeställningar. EFTA har tillsatt en expertgrupp förturisra i samband med pågående förhandlingar med EG. Regeringenhar bemyndigat mig att tillkalla en särskild utredare med uppgift att bl.a. granska målen för och finansiering en av turistråds fortsatta verksamhet, varför jag förordar att regeringen beslutar uppskjuta sitt ställningstagande till turistrådets fördju pade anslagsframställning. Utredningsarbetet innebären förutsättningslös omprövning av statens roll i fråga om turistrådets verksamhet. En av utgångspunkterna bör vara den generella inriktningen av näringspolitiken som innebär att denna skall främja effektivitet och strukturomvandling, varför defensiva branschstöd bör avvecklas. En annan utgångspunkt bör vara turismens regionalpolitiska betydelse. beslöt (prop. 1987/88:100 bil.II, KrU20, Prop. 1990/91: 100 rskr. 340) om ettsärskilt marknadsföringsprogram som innebär intensifi- Bil. 14 erade marknadsföringsinsatserriktade såväl till svenska sora utländska marknader. Regeringen följerutvecklingen och effekterna av treårspro-grararaet, vilka kan avläsas förstefter programmets fullföljande. Det är min uppfattning att insatserna skullevinna i effektivitet om näringslivet som ytterst drar fördel av utökademarknader tar en större del av såväl ansvar som finansiering förmarknadsföringsverksamhet. Det ankommer på den särskilde utredaren attbl.a. granska dessa förhållanden och att lämna förslag som kan förändraförutsättningarna för framtida samverkan med näringslivet. Det är enligt min mening uppenbart att senare tidsutredningar om turistråds verksamhet, mål och organisation lett tilldelvis olika bedömningar. De remissinstanser som yttrat sig omfrågeställningarna uppvisar dessutora en bredd i uppfattningarna ominriktningen av rådets verksamhet som tyder på att frågan behöver ytterligarebelysas. Det ankommer på regeringen att ta ställning till hur verksaraheten ituristrådet skall bedrivas med utgångspunkt i de mål som beslutarom. Regeringen har därför nu beslutat om en utredning sora ger underlag förställningstagande i fråga ora turistråds fraratida verksamhet. I fråga om turistrådets roll och uppgift är utgångspunktenför fortsatta bedömningar att målen i verksamheten behöver formuleras somoperationella delmål för turistrådet inom den övergripande samhällspolitik somriksdag och regering formulerat. Detta stöds av de förslag RRV lämnat ochreraissyttranden över dessa förslag. Enligt rain bedömning bör nu också deorganisatoriska omständigheterna för uppfyllandet av den nuvaranderaålformuleringen ora breda folkgruppers möjligheter till turism ochrekreation omprövas. Eftersom turist- och rekreationspolitiska insatsersyftar till att nå olika mål är kunskapen om sektorns utveckling av strategiskbetydelse för mer långsiktiga bedömningar. Detta är en bedömning som jagförutsätter även näringslivet delar. Även turistrådets tidigare överlämnade förslag omändrad utlandsorganisation bör granskas i samband med överväganden om mål ochresurser för verksamheten. RRV har i sin rapport om turistråds verksamhetpekat på den bristande samordningen med annan helt eller delvisstatsfinansierad informationsverksamhet i utlandet. Denna verksamhet bedrivs iförsta hand av och exportråd förutom avturistrådet. 1 samråd raed chefen för utrikesdeparteraentet ochstatsrådet vill jag frarahålla att åtgärder bör vidtas för att samordnaden svenska informationsverksamheten utomlands. Det ankomraer på regeringenatt besluta i dessa frågor. har beslutat (prop. 1989/90:90, UbU25,rskr. 328) inrätta en tjänst som professor i nationalekonomi med inriktning motturism och rekreation vid i per den . Beslutetfattades mot bakgrunden att turistfrågorna utgör en viktig del inom den växande Långsiktig kunskapsuppbyggnad och forskningsbaserad Prop. 1990/91: 100 kunskap inom området är därför ett angeläget behov. Behovet av insatser för att höja kompetensen inomföretagen på turistområdet vilka till övervägande del är småföretag utantillgång till etablerade branschutbildningar har alltmeruppmärksammats. Förslag till åtgärder har också presenterats, vilka tar sinutgångspunkt i existerande ordning inom närings- och arbetsmarknadspolitiken.Efter vad jag erfarit pågår inom ett arbete medutformningen av branschprogram för turism- och resenäringarna i huvudsakligöverensstämmelse raed de förslag turistråd i en särskild rapport ijuni 1990 redovisat till regeringen. Jag har för avsikt att senare föreslå attstatens industriverk ges i uppdrag att utarbeta ett utbildningsprogram förfort- och vidareutbildningsinsatser riktade till små och medelstora företaginora turistsektorn. Jag förutsätter att programmet kan samordnas på lämpligtsätt med arbetsmarknadsmyndigheternas insatser. synpunkter på kompetensförsörjningeninom turism- och resenäringarna innehåUer även förslag om inrättande av ett rådför turismens utbildningsfrågor. Inrättande av ett sådant råd ligger inomturistrådets eget korapetensoraråde och är således inte en fråga förregeringen. För egen del bedömer jag att ett utbildningsråd verksamt inomturistrådet skulle kunna bidra till att stärka korapetensutvecklingenpå turismens område. För nästa budgetår förordar jag att anslaget Stödtill turism och rekreation förs upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Stöd till turism och rekreation /92 anvisa ett reservationsanslag på . 1statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag på 215,3 milj. kr. Jag avser föreslå regeringen att i en särskildproposition redovisa förslag till åtgärder inom näringspolitikensområde. Anslaget bör i avvaktan på en sådan proposition föras upp medoförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,för /92 till Småföretagsutveckling beräkna ettreservationsanslag på 215 300000kr. Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. Prop. 1989/90Utgift 1407 985 Bil. 1990/91Anslag 10000000 1991/92Förslag 10000000 Medelfrån anslaget används för att: 1. infria statliga garantierenligt förordningen (1978:507) om industriga-rantilån ra. (upphävd 1987:424), 2. infria statlig garanti somhar beviljats enligt brev () till kommerskollegium ochfullmäktige i angåendeföreskrifter i fråga orn statlig garanti för lån till turisthotell, 3. infria statlig garanti somhar lämnats enligt förordningen (1977:387) om investeringsgaranti (upphävd 1980:442), 4. infria statlig garanti sorahar lämnats enligt förordningen (1977:1 123) om statligt stöd tillstrukturåtgärder inom specialstålindustrin m. ra. (upphävd 1979:1 180), 5. infria statligastrukturgarantier, särskilda strukturgarantier för textil-och konfektionsindustrierna samt särskildastrukturgarantier för glasindustrisom har lämnats enligt förordningen (1981:661) om strukturgarantier m.ra. (upphävd 1985:434) 6.infria garantier som har lämnats tillTillväxtinvestbolag ra.ra. enligt föreskrifter sora regeringen meddelar, 7. bekosta bidrag till regionala utvecklingsfonderför att till viss del täcka förluster i anledning av sådana garantier enligtförordningen (1982:682) om statlig finansiering genom regional utvecklingsfond(upphävd 1987:894) som fonderna har beslutat 1983 (jfr prop.1983/84:40 bil. 10, NU8, rskr. Några nya åtaganden som kan leda lill utbetalningarpå detta anslag görs inte längre. Jag beräknar anslaget för /92till lOmilj. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Täckande av förluster vid vissgarantigivning, m. m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på10000000kr. Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin 1989/90Utgift 76073933 Reservation 92208072 1990/91Anslag 85000000 1991/92Förslag 85000000 Från anslaget, som disponeras av statensindustriverk (SIND), bekostas industripolitiska åtgärder för textil- och konfektionsindustrin. beslutade (prop. 1988/89:100, bil. 14, NU20, rskr. 161 )om åtgär der för tekoindustrin inom en total ram om 255 milj. kr. under en treårspe riod räknat fr.o.m. /90. Besluten innebar fortsatta indu stripolitiska åtgärder för branschen inom delområdena export, tekniksprid ning, produktutveckling (design) och utbildning. slog fast att de 58 småoch medelstora tekoföretagen, liksom lönsömnadsföretagen, i större Prop.1990/91:100 utsträckning än tidigare bör få del av åtgärderna. har i en rapport (Teko90, SIND PM 1990:2) till regeringenredovisat en bedömning av tekoindustrins utveckling samt enbedömning . SIND konstaterar att 1989 har varit ett oväntatsvagt år för svensk konfektionsindustri medan textilindustrin fortfarande ärrelativt stabil. har kraftiga produktionsminskningar skett inomkonfektions-och trikåindustrin. Mindre kraftiga minskningar konstaterades inomtextilindustrin. SIND förutser ytterligare volymminskningar och 1991framförallt inom konfektionsindustrin. Marknadsläget för tekoindustrin kännetecknas enligtindustriverket i stort sett av en fortsatt global överkapacitet. De svenskaproducenterna möter på många marknader ett mycket allsidigt utbud av varorsåväl från andra industriländer som från utvecklingsländer. Användningen avtextila produkter inom annan industri än tekoindustri fortsätter dock att öka. Utifrån en analys av bl.a. kostnadsutvecklingenframhåller SIND att svensk tekoindustri kan förvänta sig en relativt allvarligförsämring av sitt internationella konkurrensläge jämfört med de föregåendeåren. hänvisar i sin anslagsframställningtill beslut om att anvisa totalt 255 milj. kr. tillindustripolitiska åtgärder för tekobranschen för budgetåren 1989/90-1991/92.Verket föreslår raot denna bakgrund att anslaget tas upp med 85 milj. kr. samträknas upp för /92. Jagförordar att 85 milj. kr. anvisas för /92 förindustripoli-liskaåtgärder för tekoindustrin. /92 är för tekoprogrammet. Detsärskilda tekostödet bör därefter upphöra. Av dessa medel bör minst 60 milj.kr, anvisas för branschfrämjande åtgärder främst inom orarådena export,teknikspridning, produktutveckling (design) samt utbildning och högst 25 milj.kr. anvisas för fortsatt verksamhet med lån till rationaliseringsinvesteringarinom den konfektionerande industrin. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Indiistripolitiska åtgärder fortekoindustrin för /92 anvisa eU reservationsanslag på 85000000kr. c. Exportkrediter m. m. Prop. 1990/91: lOO 14 C 1. Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning genom AB 1989/90 Utgift 37 615 292 1990/91 Anslag 20000000 1991/92 Förslag 1000 Medel för att täcka statenskostnader för de statsstödda exportkrediterna anvisas över tre anslag,nämligen C I. Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB SvenskExportkredit, C 2. Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseendeexport av fartyg m. m. samt C 3. Ersättning för extra kostnader för förmånligkreditgivning till . Från anslaget C I. Kostnader för statsstöddexportkreditgivning genom AB betalas ersättning till ABSvensk Exportkredit (SEK) för skillnad mellan ut- och upplåningsräntor samt förkursförlust inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter som SEKlämnar enligt beslut (prop. 1977/78:155 bil. 3, NU 73, rskr.379 och prop. 1978/79:49, NU 17, rskr. 115), 1981 (prop. 1980/81:130, NU 58,rskr. 246) samt (prop. 1989/90:44, NU 19, rskr. Systemet innebäratl SEK har givits möjlighet att finansiera exportkrediter till villkor somöverensstämmer med internationellt överenskomna regler. Detta kan leda till attutlåningsräntorna ligger under upplåningskostnaderna. SEK kan redan påoffertstadiet lämna en utfästelse ora statsstödd kredit. Ett företag kandärigenom redan i samband med offertgivningen erbjuda fast ränta förfinansieringen av en exportaffär. Staten täcker eventuell skillnad mellanullåningsränta och upplåningskoslnad samt den kursförlust som kan upp-komma vidut- och upplåningen. SEK bedriver upp- och utlåning för dessa krediter i ensärskild, avgränsad del av bolagets verksamhet. SEK redovisar en särskildbalansräkning för denna kreditgivning. Reglerna för kreditgivningenåterfinns i förordningen (1981:665) om exportkreditfinansiering med stalligtstöd (ändrad senast 1989:826). Enligt förordningen skall villkoren förkrediterna stå i överensstämmelse med de överenskommelser om riktlinjer förbegränsning av statligt stöd vid exportkreditgivning som har biträtt,främst den s. k. consensusöver-enskommelsen, samt med tillämpningen avöverenskommelserna. Bl.a. för att motverka en fortsatt expansion avsubventionerna ligger de svenska räntorna för statsstöddakrediter över de överenskomna minimiräntorna. Till minimiräntorna läggs ettpåslag på 1,på krediter i svenska kronor. Det ankommer på regeringen attbesluta om dessa påslag. På grund av anpassningen tillmarknadsmässiga räntor för de statsstödda krediterna har statens kostnader förnya krediter i stort sett upphört. Tillsammans med en ökad effektivitet iupplåningen och minskade kursförluster innebär det att belastningen påanslaget, som endast avser äldre åtaganden, enligt SEKs beräkningar /92 kan beräknas upphöra och förbytas i ett mindre överskott.Ev. Svängningar kandock förekomraa på grund av de snabba föränd- Prop. 1990/91: 100 ringarna ivalutakurser och räntor varvid nya underskott kan uppkomma. SEK-systemetför statsstöd till finansiering av kapitalvaruexporten infördes för att mötaandra länders kraftiga subventioner av deras kapitalvaruexport genomexportkrediter. Anpassningen av minimiräntesatserna till marknadsräntornainnebär att subventionsinslaget i nya krediter i stort sett har upphört. Deninternationella konkurrensen med förmånligare krediter, i första hand s. k.u-krediter via u-landsbiståndet, till har emellertid tenderat att öka undersenare år. De internationella överenskommelserna har lett till en skärptdisciplin även på detta område. Efterfrågan på projekt och kapitalvaror har minskati de traditionella köparländema. SEK har i allt högre grad inriktat sig på atterbjuda krediter utan statsstöd genom att expandera den ursprungligamarknadsmässiga verksamheten. Jag ser positi vt på den återgång tillmarknadsmässiga exportkrediter som har skett. Möjligheterna att lämna statsstödda krediter förexport lill kapitalim-porterande länder är fortfarande i många fallutslagsgivande för de svenska företagens möjligheter att erhålla order på vissaslag av projekt och på kapitalvaror. Det minskande antalet kreditvärdigamarknader har inneburit en hårdnande konkurrens. För den långsiktiga utvecklingenav den svenska kvalificerade verkstadsindustrin och inom internationellt byggandeär exportfinansieringsmöjligheterna av betydelse. 1989/90:44 om statligmedverkan vid finansiering av export har regeringen föreslagit all systemet medstatstödda exportkrediter skall behållas tills vidare. har beslutati enlighet med regeringens förslag (NU 1989/90:19, rskr. SEK har redovisat bedömningar av det framtidautfallet för den statsstödda kreditgivningen. Verksamheten kan för budgetåret1991/92 komma att ge ett mindre överskott vad avser anslagen C 1. Kostnaderför statsstödda exportkrediter genom AB och C 2. Kostnaderför statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg, m. m. vilket ärtillfredsställande. Beräkningen av utfallet är dock osäker. Jag beräknaranslagsbehovet för /. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kostnader för stats.stöddexportkreditgivning genom .4B för /92anvisa ett förslagsanslag på . Kostnader för statsstödd exportkreditgivningavseende Prop. 1990/91:100 export av fartyg m.m. Bil. 1989/90Utgift 26 139 613 1990/91Anslag 2000000 1991/92Förslag 1000 Under detta anslag redovisas kostnader förräntestöd till finansiering av export av fartyg. Enligt tidigare riksdagsbeslutupphörde denna stödforra i och raed utgången av . Kostnadsberäkningenbygger på en bedöraning sora AB har redovisat och avsertidigare gjorda åtaganden. Liksora anslaget C 1. Kostnader för statsstöddaexportkrediter genom AB synes det vara möjligt attkreditgivningen resulterar i ett mindre överskott. är risken för attanslaget kommer att belastas inte obetydlig. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kostnader för statsstöddexportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. för /92anvisa ett förslagsanslag på I . Ersättning för extra kostnader för förmånligkreditgivning till 1989/90Utgift 140380858