prop · GE03181 · 1990-12-31 00:00:00 — Datainspektionen, försäkringsöverdomstolen,försäkringsrätten för , , ,, försäkringsinspektionen, statskontoret,, , , statens löne-och pensionsverk, , arbetarskyddsstyrelsen, statensinvandrarverk, arbetsdomstolen, föräldraförsäkringsutredningen (S 1980:08), försäkringsdomstolskommittén(S 1980:10), företagshälsovårdsutredningen (A 1976:01), ,, (), (), i (LO),(), Centralorganisationen /SR(/SR), (), Försäkringsanställdas förbund.Svenska läkaresällskapet. (), hantverks-och industriorganisation-Familjeföretagen, , . Dessutom har yttranden inkommit från ,Neurologiskt , förTrafik-och polioskadade,. 2 ALLMÄNNA SYNPUNKTER PÅ SJUKLÖN De flesta remissinstanserna avstyrker eller ställer sigtveksamma till ett sjuklönesystem. En invändning som vanligen framförts är atten sjuklöneordning skulle medföra en hårdare sortering av de arbetssökande ochleda till ett ökat beroende för de anställda i förhållande fill arbetsgivaren.Denna invändning görs av försäkringsöverdomstolen, ,, . , , ,/SR, SALF, , , ,, Neurologiskt ,och Svenska Diabetesförbundet.Flera av dessa gör också gällande att sjuklönesystemet kan komma att medföraatt arbetsgivarna kommer att utöva en ökad kontroll på arbetstagarna. Enannan vanlig invändning är att en sjuklöneordning skulle komma att innebära en dubbel administration eftersom ett sjuklönesystem dels inte skulle omfatta alla försäkrade, dels enbart gälla av sjukfallen. Denna invändning görs av försäkringsöverdomstolen, försäkringsrätten för , , statskontoret, , statensin vandrarverk, , , , , , , , , Försäkrings anställdas förbund och . " Flera remissinstanser bl.a. . hävdar att ett genomförande av sjuklön skulleinnebära ett upprivande av en 1990/91:181 inarbetad och välfungerande del av sjukförsäkringssyste- Bilaga 2 met. , liksom och Försäkringskasse-förbundeibetonar att ett sjuklönesystem skulle komma att medföra minskade kontroll- ochrehabiliteringsmöjligheter för försäkringskassorna, vilket betecknas somotillfredsställande; detta skulle bli följden eftersom försäkringskassornainte skulle få kännedom om de sjukfall som regleras inom sjuklöneperioden, dvs.ca 80 procent av samtliga fall. Den nuvarande sjuk-fallsstatistiken ochdärigenom informationen om hälsotillståndet i landet skulle härigenom också gåförlorad, vilket framhålls av bl.a. arbetarskyddsstyrelsen, socialstyrelsenoch datainspektionen, särskilt gäller det information om arbetsskadefallen.Arbetarskyddsstyrelsen hänvisar här till negativa erfarenheter från . Liknande synpunkter angående sjukstatistiken framförs avFörsäkringskasseförbundet, LO, TCO, /SR, ochSveriges läkarförbund. Även risken för att arbetsskadestatistiken går förloradberörs av dessa remissintanser. Vissa remissinstanser hävdar att ett sjuklönesystem ocksåskulle medföra praktiska svårigheter för den enskilde. Sådana invändningarframförs av , och Försäkringsanställdas förbund.SACO/SR anmäler att ett sjuklönesystem kan medföra ökade problem för deanställda och fackliga organisationer i förhållande till mindre seriösa företagoch företag på obestånd. Det nuvarande systemet medför en automatisk kontroll avatt två ersättningar som t.ex. sjukpenning och föräldrapenning inte utgårsamtidigt. Flera remissinstanser, bl.a. , försäkringsöverdomstolen,försäkringsrätten för , föräldraförsäkringsutredningen. ,och , påpekar att denna kontroll skulleförsvinna om sjuklön införs, vilket anges vara en allvarlig brist. Kommitténs beräkning av de administrativa kostnaderna förarbetsgivarna har mött kritik från flera remissinstanser, bl.a.Försäkringskasseförbundet, , , , SACOISRoch SALF. Beräkningarna anses ofullständiga eller för lågt hållna. Försäkringsöverdomstolen, ochsocialstyrelsen ifrågasätter det lämpliga i att låta det ankomma påarbetsgivaren att avgöra om sjukdom eller skada är för handen samt om sjukdomeneller skadan förorsakat nedsättning av den anställdes arbetsförmåga.Tolkningen av dessa svårbedömda frågor kräver en ingående kunskapom socialförsäkringslagstiftning som skulle komma att saknas påarbetsplatserna, menar man, vilket skulle kunna leda till rättsförluster förden enskilde. kan inte heller uteslutas mellan arbetsgivareoch arbetstagare, påpekar försäkringsöverdomstolen och ,något som även datainspektionen erinrar om. Svårigheterna för arbetsgivarna att bygga upp en välfungerande admini- stration samt att rätt tillämpa sjuklönereglerna påtalasäven av bl.a. Kommitténs i skissen förordade alternativ att arbetsgivarenskall över- Bilaga 2 lämna uppgift om ett pågående sjukfall vidsjuklöneperiodens slut till har mött kritik avriksförsäkringsverket, statskontoret, , SAF och SHIO-Familjeföretagen. påpekar att betydande administrativavinster skulle kunna göras om anmälningsplikten i stället läggs på denförsäkrade. Denna uppfattning delas av statskontoret - som även anser attkraven på snabbhet är överdrivna - och . Riksrevisionsverketpåpekar att stora grupper själva gör anmälan tillförsäkringskassan. Även SAF och SHIO-Familjeföretagen föreslår attanmälningsplikten skall åvila den försäkrade. konstaterar bl.a. att även om ettsjuklönesystem skulle medföra en bättre överensstämmelse mellan preliminärskatt och slutlig skatt, bör beaktas att inbetalning av den innehållna skattenkan antas bli något sämre från arbetsgivarna än från ,vilket kan orsaka minskade statsinkomster. framhåller behovet av tolkhjälp påarbetsplatserna om sjuklön införs och av att information om de förändringar somgenomförs kommer till stånd på de vanligaste invandrarspråken. , som begränsat sitt yttrande tillatt avse arbetstagare inom verkets förhandlingsområde, dvs. till arbetstagaremed statligt reglerad avlöning, nöjer sig med att konstatera att det är ovisstom ett sjuklönesystem skulle medföra några administrativa förenklingar på destatliga myndigheterna, eftersom alla sjukfall likväl måste registreras ochföljas upp av arbetsgivaren, även om flertalet sjukdomsfall inte skulle behövarapporteras till . Statens löne- och pensionsverk, åsin sida, finnerattensjuklöneperiod kan medföra besparingar hos arbetsgivarna inom den offentligasektorn, eftersom positiva förändringar skulle uppstå i lönerutinerna för de offentligan-ställda,då rapporteringsskyldigheten till skulle upphöra i 80 procentav fallen. Införandet av ett sjuklönesystem avstyrks ellerifrågasätts a\ försäkringsöverdomstolen, försäkringsrätten för ,arbetarskyddsstyrelsen, , (majoriteten),försäkringsinspektionen, , statskontoret ochriksförsäkringsverket (majoriteten). (majoriteten).Landstingsförbundet (majoriteten), (majoriteten), LO, TCO, SACOISR,SALF, , , ,, Neurologiskt ,, och . En minoritet i styrelse vill inteavvisa ett sjuklönesystem, om vissa ändringar genomförs i den skisseradeordningen - bl.a. bör ansvaret för rapportering läggas på den enskilde - ochinte heller innan frågan om rationaliseringar i nuvarande ordning slutligtklarlagts. En minoritet i anser inte att detfrån arbetsmark- 101 nadspolitiskasynpunkter finns anledning att utdöma sjuklönesystemet, utan Prop. attvalet mellan de olika alternativen får träffas från andra utgångspunkter. har tre av styrelsens 13 ledamöter avgivit en Bilaga 2 reservation enligt vilken man förklarar sig inte kunna finna de avsjukpenningkommittén redovisade principiella och praktiska invändningarna motett sjuklönesystem utgöra skäl nog att avvisa detta. Landstingsförbundetsborgerliga ledamöter i styrelsen har anmält reservation. Man förklarar sigfinna ett sjuklönesystem intressant men anser att nuvarande ordning bör bibehållasom inte klara administrativa fördelar - förenklingar och lägre kostnader -uppväger nackdelarna. Företrädarna för moderata samlingspartiet har avgivit ettsärskilt yttrande. 1Kommunförbundets styrelse har företrädarna för moderata samlingspartiet anmältreservation. Man menar att systemet med sjuklön innehåller vissa principiellaoch praktiska fördelar jämfört med nuvarande ersättningssystem men att en delpraktiska detaljer dock måste ytterligare utredas för att systemet skall kunnabli tillämpligt med det krav på lika behandling av samtliga försäkrade gruppersom måste ställas. Riksrevisionsverketframhåller att viktiga kostnadseffekter, bl.a. på skatte- och bidragssystem,ytterligare bör belysas och att flera oklara frågor bör lösas innan en sågenomgripande förändring som att införa sjuklön vidtas. önskar utredning beträffande sjuklöneperiodens inverkanpå de offentliga arbetsgivarnas lönerutiner innan slutlig ställning tas. , statens invandrarverk, , datainspektionen,arbetsdomstolen, föräldraförsäkringsutredningen, försäkringsdomstolskommitténoch redovisar inget ställningstagande. Positiva till ett införande av ett sjuklönesystem är SAF och SHIO-Familjeföretagen. SAF.spositiva ställningstagande förutsätter dels att sjuklönesystemet ocksåinnefattar tre dagars karens, dels att vissa ändringar görs i det av sjukpenningkommitténsskisserade regelsystemet, bl.a. att en kvalifikationsfid skall krävas, attsjuklöneperioden görs relativt lång och att anmälan till vidsjuklöneperiodens utgång skall göras av den försäkrade själv. SAF anför vidare: Ettsjuklönesystem skulle ytterligare stärka samhörigheten mellan företag och denanställde och minska anonymiteten som kompensation för inkomstbortfallskulle bli mera rättvisande för vissa deltids- och delårsarbetande. Omarbetsgivaren svarar för sjukersättningen i form av sjuklön torde detta få tillföljd, att arbetsgivaren genom omplacering eller dylikt försöker tillvarata denarbetsförmåga som kvarstår hos den anställde efter en skada. Frånrehabiliteringssynpunkt skulle detta vara värdefullt. Eventuella missbruk avsjukskrivningsmöjligheten skulle minska när vetskapen finns att kostnadernahärför direkt skulle drabba företaget. Ett sjuklönesystem skulle vidare ökaföretagets möjligheter till uppföljning av förekommande sjukfall samt sfimuleraföretaget att vidta åtgärder för ytterligare förbättringar av arbetsförhållandena. Ensjälvklar förutsättning för införande av ett sjuklönesystem är att före tagens sjukförsäkringsavgift sänks med hela det belopp som inbesparas i för- qj säkringssystemet. SHIO-Familjeföretagenanför liknande skäl för sitt ställningstagande, dock Prop. attsjuklöneperioden föreslås vara . SHIO framhåller dessutom som 1990/91:181 en fördel att ett sjuklönesystem automatiskt skullemedföra differentierade Bilaga 2 sjukförsäkringsavgifter. Över sjukpenningkommitténs sjuklöneskiss har i övrigt bl.a.följande synpunkter anförts. förordar att man, för att bl.a.undvika tolkningssvårigheter av arbetstagarbegreppet, begränsar rätten tillsjuklön fill arbetstagare med fastare anknytning till arbetsgivaren. Statskontoret ansluter sig däremot fill kommitténsbedömning att sjuklönerätten bör gälla utan krav på kvalifikationstid. SAF och SHIO-Familjeföretagen föreslår att det uppställsen kvalifikationstid . LRF anser att kvalifikationstiden bör vara minst tremånader. LRF menar att företag med få anställda bör stå utanför systemet. Statskontoret och förordar att enlängre sjuklöneperiod än övervägs, eftersom detta skulle medföra enminskning av administrationskostnaderna. 5/lF understryker vikten av att sjuklöneperioden görsrelativt lång för att därigenom så stora administrafiva fördelar som möjligtskall uppnås. SAF förordar att perioden bestäms . SAFframhåller dock att i varje sjuklöneperiod bör varakarensdagar. SAF och SHIO-Familjeföretagen förklarar sig delakommitténs uppfattning att beräkningsunderlaget skall fastställas genomförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Beträffande beräkningsunderlaget vid sjukdom undersemester anför TCO följande. Då det gäller beräkningsunderlaget för sjuklön föreslårkommittén att vid sjukdom under semester skall, om ändrad semesterförläggningej begärts, endast semesterlön utgå. Den orättvisa som uppkommer genomkommitténs förslag till ändring av AFL 3 kap. 3:e stycket är oacceptabel. Densom med stöd av 15 § semesterlagen väljer att avräkna semesterdag under sjukdomuppbär både sjukpenning och semesterlön. TCO vänder sig kraftigt emot en sådanförsämring och vill i sammanhanget poängtera att semesterlönen är en redanintjänad förmån som skall utbetalas oavsett om sjuklön eller sjukpenningutgår. menar att skissens alternativ med enreglering som knyter an till den vid sjukfallet aktuella inkomstenmedför betydande svårig- 103 Objektivt underlag för bedömning av t.ex. snabbtövergående sjuk- Prop. domstillstånd torde i många fall inte stå att få.Tvister kan därför uppstå i 1990/91:181 frågan huruvida en kortvarig frånvaroberor på en av sjukdom orsakad ned- Bilaga 2 sättning av arbetsförmågan.Svårigheter skulle också komma att uppstå vid bedömningen av om eninkomstminskning föreligger i de fall då sjukdomen inte medför frånvaro frånarbetet. vill därför ifrågasätta om denskisserade utvidgningen av ersättningsrätten till fall då nedsättningen avarbetsförmågan är mindre än hälften och nedsättningen varar mindre än ärpraktiskt genomförbar. Enligt statskontoret krävs noggranna ekonomiska och försäkringsmässigakalkyler innan man beslutar sig för att lägga en sådan återförsäkring på denallmänna försäkringen. Det skulle även, enligt statskontorets mening, medföraen omotiverad "rundgång" i systemet. påpekar att en möjlighet tillåterförsäkring skulle göra att ett sjuklönesystems eventuella positiva effekterpå arbetsmiljön skulle bortfalla. och säger sig insenödvändigheten av en sådan återförsäkring men finner det anmärkningsvärt attslopandet av ett redan väletablerat försäkringssystem nödvändiggör skapandet avett nytt försäkringssystem med därmed sammanhängande kostnader TCO anför liknande synpunkter samt anmärker på attkostnaderna för ett sådant system inte redovisas. SAF anser att möjlighet till återförsäkring bör finnas. SHIO-FamUjeföretagen avstyrker ett införande av en allmänåterförsäkring och pekar i stället på andra alternativ till lösning för attminska riskerna med ett sjuklönesystem för de allra minsta företagen. Deexempel som anges är en särskild småföretagarförsäkring, en begränsningsregelför företag med upp till 10 eller 20 anställda, där sjuklön endast skall utgesför begränsad tid, och en möjlighet till befrielse från skyldighet att betalasjuklön till arbetstagare som lider av långvarig eller kronisk sjukdom. Dokumentation av sjukfrånvaron m.m. hävdar att det kan uppståsvårigheter då arbetsgivaren skall bedöma rätten till sjuklön eftersom haninte har tillgång till diagnos. TCO understryker att den kontrollfunktion som åvilar försäkringskassanär viktig. Införandet av en sjuklöneperiod kommer att innebära ett ökatberoende för de anställda i förhållande till arbetsgivaren, hävdar TCO,eftersom initiativrätten till kontroll kommer att ligga på denne. SAF görgällande att genom att sjukanmälan skall ske till företaget arbets tagarens samhörighet med företaget kommer att stärkas. Även SACOISR och framhåller det positiva med att sjukanmälan görs till företaget och då vanligtvis till arbetsledaren, varigenom en förbättrad 104 kontakt mellan de anställda och arbetsledarna uppnåsvilket kan leda fill Prop. Bilaga 2 Övergång från arbetsgivare till försäkringskassa SAF och SHIO-Familjeföretagen motsätter sig bestämt attarbetsgivaren skall ha ansvaret för att underrätta efter detatt sjuklöneperioden utgått. En sådan ordning skulle, menar de, bli mycket administra-fivtbetungande för arbetsgivarna och leda fill att de sammanlagda kostnaderna föradministrationen av sjukersättningen sannolikt inte skulle bli lägre än vad deär . Det föreslås i stället att den försäkrade själv skall göraen sådan anmälan. Även LRF anser att den försäkrade skall svara för övergångenav sjukfallet till . Tvister i fråga om sjuklön Försäkringsrätten för föreslår att enuppdelning av besvärsprövningen mellan arbetsdomstolen och försäkringsöverdomstolenbör övervägas, mot bakgrund av att vissa tvister kan komma att ha ett klart dominerandearbetsrättsligt inslag. påpekar att försäkringskassornasaknar den erfarenhet av det arbetsrättsliga området, som en prövning av rätttill sjuklön skulle förutsätta. Betydande administrativa svårigheter skulledärför uppstå om socialförsäkringsadministrationen skulle pröva tvister omsjuklön. Enligt vore det även ur principiell synpunktolämpligt om kassorna och försäkringsrätterna skulle pröva tvist mellanarbetsgivare och arbetstagare. Arbetsdomstolen, som begränsat sitt yttrande till att avsefrågor om utformningen av tvisteförfarandet i ett sjuklönesystem, anser attett system där varje sjukersättningsärende kan prövas i tingsrätt och i ADenligt arbets-tvistlagens regler inte kan vara ändamålsenligt; en omfattandemåltillströmning till domstolen är inte önskvärd. Vidare menar AD att iflertalet av tvisterna är det inte det arbetsrättsliga inslaget som ärdominerande. AD anser på grund härav den av kommittén angivna lösningen medförsäkringskassa som första instans ha goda skäl för sig. Även försäkringsdomstolskommittén tar upp frågan hurtvister i ett sjuklönesystem skall handläggas. Att tvister skall handläggas ien särskild nämnd eller i den ordning som gäller för arbetsrättsliga tvisteranser man inte vara rationellt. En nämnd knuten till en försäkringsrätt skulletroligen få organiseras som en relativt fristående enhet inom rättenframhåller försäkringsdomstolskommittén. Fördelen skulle då endast bli attnämnden och dess kansli får möjlighet att utnyttja de administrativa resursersom finns i försäkringsrätten. Ett sådant utnyttjande, framhålls det, bör dockunder inga förhållanden aktualiseras förrän försäkringsrätterna har kommittill rätta med de nuvarande balansproblemen vilket kommer att ta . Även omden nuvarande besluts- och besvärsorganisationen behålls kan, menar man, det nya systemet leda till en ökad belastning på besvärsorganen och således neutralisera en del av de besparingar som annars borde följa av att försäkringen inte längre skall ha huvudansvaret vid korta sjukfall. SAF och SHIO-Familjeföretagen anser det vara direktolämpligt att för- Prop. säkringskassan skall avgöra sjuklönetvister. Somskäl anförs bl.a. att försäk- 1990/91:181 ringskassan saknar arbetsrättsligkompetens. En särskild nämnd föreslås i Bilaga 2 stället skola handläggadessa tvister. Även TCO anser det oacceptabelt att försäkringskassanskall pröva tvister mellan arbetsgivare och anställda och hävdar att sådanafrågor skall behandlas i den ordning som gäller inom arbetsrätten. Administrativa konsekvenser och kostnadseffekter Flertalet remissinstanser ifrågasätter kommitténsberäkningar av de administrativa effekterna av ett sjuklönesystem. erinrar i sitt yttrande om att detför försäkringskassorna även uppstår kostnader för kontroll av att andradagersättningar inte utges och att återförsäkringsalternativetoch en frivillig försäkring för egenföretagare leder fill nya arbetsuppgifterför administrafio-nen. ifrågasätter den uppskattning avarbetsgivarnas administrativa kostnadsökning som kommittén redovisat. mening bör den administrafiva merkostnaden för ensjuklöneutbetalning jämfört med en vanlig löneutbetalning vara liten. Statskontoret förklarar sig i likhet med kommittén intekunna göra några säkra bedömningar av arbetsgivarnas administrafionskostnaderför sjuklön men vill inte utesluta att de ökade administrationskostnaderna förarbetsgivarna kan komma att överväga kostnadsminskningen för försäkringskassorna. Såväl som riksrevisionsverketframhåller, såsom nämnts, att administrationskostnaderna kan begränsas omarbetsgivarna slipper rapporteringsskyldighet till försäkringskassorna vidsjuklönetidens utgång. framhåller att ett flertalarbetsuppgifter tillkommer hos försäkringskassorna. Dessa bedömer förbundetmedföra merarbete som man i detta sammanhang inte kan bortse från. Det görsvidare gällande att de administrativa kostnaderna på arbetsgivarsidan harredovisats ofullständigt. befarar, "med hänsyntill komplexiteten i de administrativa rufiner som föreslagits, att företagenssammantagna administrativa merkostnader vid införande av ett sjuklönesystemavsevärt kommer att överstiga de administrationskostnader som f.n. bärs av försäkringskassorna". och förklarar sigsakna en närmare undersökning i betänkandet rörande omfattningen av ochkostnaderna för det merarbete arbetsgivarna får om sjuklönesystemet genomförs. /SR förklarar sig tvivla på hållbarheten i beräkningenatt besparingen hos försäkringskassorna skulle bli ca 200 milj.kr. /SRhävdar vidare att en sjuklönereform knappast skulle leda fill lägre totalakostnader för administrationen. Denna uppfattning delas av och TCO anser det anmärkningsvärt att endast kostnaderna för1,3 miljoner anställda inom SAF-områdetredovisas och menar att beräkningar är erfor- Prop. derliga för arbetsgivareutanför SAF-området med ca 2,9 milj. anställda. gör gällande att ett sjuklönesystem skulle Bilaga 2 bli väsentligt dyrare än nuvarande administrafion. Fleraremissinstanser, bl.a. , och , harbetonat nödvändigheten av att en relativt lång fidsperiod ställs till förfogandeför utbildning och andra förberedelser innan bestämmelserna träder i kraft. Ensådan tidsperiod bör vara hävdas det. har vidare anfört: Någrabestämmelser i det av kommittén redovisade förslaget innehåller regler somkräver anpassning till de skiftande förhållanden som råder på olika sektorer avarbetsmarknaden. Det är därför ytterst angeläget att dessa regler slutligtutformas så att de genom förhandhngsöverenskommelser kan anpassas till despeciella förhållanden som kan råda inom viss sektor. Lagrådsremissens lagförslag Prop. 1990/91:181 Förslag till Bilaga 3 Härigenom föreskrivs följande. 1 § En arbetstagare har vid sjukdom rätt attbehålla lön och andra anställ ningsförmåner (sjuklön) enligt vad som följer av denna lag. Lagen inskränker inte den rätt till sjuklön som kan finnasenligt någon annan lag. 2 § Ett avtal som innebär att arbetstagarensrättigheter enligt denna lag upp hävs eller inskränks är ogiltigt i den delen. Utan hinder av första stycket får avvikelser göras från 8§ andra stycket och 9 § genom kollektivavtal som på arbetstagarsidan harslutits eller godkänts av central arbetstagarorganisation som avses i lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Den närmare beräkningen avsjuklönens storlek enligt 6 § får också bestämmas på det sättet. Enarbetsgivare, som är bunden av ett sådant kollektivavtal, får tillämpa avtaletäven på arbetstagare som inte tillhör den avtalsslutandearbetstagarorganisationen, under förutsättning att de sysselsätts i arbete somavses med avtalet och inte omfattas av något annat tillämpligt kollektivavtal. Förutsättningar för rätt till sjuklön 3 § En arbetstagare skall kunna få sjuklön frånoch med den dag då han bör jar eller skulle ha börjat anställningen. Om arbetstagaren har anställts än en månad, kan han dock få sjuklön först då han har tillträtt anställningen och därefter varit anställd av innan sjukdomsfallet inträffar. I in räknas inte dag då arbetstagaren har varit frånvarande från arbetet utan gil tigt skäl. Om en arbetstagare anställs på nytt av samma arbetsgivareinom från det att den föregående anställningen upphörde,skall det tidigare anställningsförhållandet medräknas vid beräkning avkvalifikationstiden i första stycket andra meningen. Rätt till sjuklön föreligger inte för tid efter det attanställningen har upphört. 4§ Sjuklön utges vid sjukdom som sätter nedarbetsförmågan. Med sjuk dom jämställs ett tillstånd av nedsatt arbetsförmåga som orsakats av sjuk dom för vilken utgetts sjuklön enligt denna lag eller sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäk ring, lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller motsvarande äldre lagstiftning och som fortfarande kvarstår efter det att sjukdomen upphört. Vid bedömande av om och i vilken utsträckning arbetsförmågan är nedsatt skall särskilt beaktas om arbetstagaren på grund av sjukdomen är helt eller 2Qg delvis förhindrad att utföra sitt vanliga eller därmedjämförligt arbete. 5 § Enarbetsgivare är inte skyldig att utge sjuklön om arbetstagaren . 1. ådragit sig sjukdomen vid uppsåtligtbrott som han har dömts för genom 1990/91:181 dom som har vunnit lagakraft, eller Bilaga 3