prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Till dette har bl.a. en mer systematisk ADB-användning bidragit.Betydligt större förändringar i det avseendet håller emellertid på attgenomföras, och det gäller också beträffande utnyttjandet av modellarbetetsresultet i prognoseraa. Konsekvensema av denna metodutveckling för analysarbetetskostnader och kvalitet är än så länge svåra att överblicka. Institutetsförslag för /92 och för den kommande treårsperioden kansammanfettas enligt följande. huvudförslag ansluter sigtill budgetdirektiven och innebären reducering av ramanslaget /921993/94.Nedskäroingen har fördelats på vardera av de två förstabudgetåren och på det tredje året. Institutet framhåller attnedskäraingen måste åstadkommas genom personalminskning inom den löpandeanalys- och prognosverksamheten. I ett alteraativt förslagföre.slår konjunkttirinstitutet: att de rationaliseringsvinster som kan uppnåsi den löpande prognos-verksamheten under budgetåren 1991/921993/94 fåranvändas inom inom särskilt angelägna områdensamt metod- och kompetensutveckling i anslutning till det översynsprojekt sombedrivs i samarbete med , att personalstyrkan utökas med en heltidstjänst fr.o.m. budgetåret 1991/92 för konjunkturbarometera, att enanslagsökning med . åtgärder,att en investeringsram för ADB-utmstning på totalt 1 360 000 kn förtreårsperioden godkänns. 1990/91:100 Bil. Mittförslag: anvisas för /92 ett ramanslagpå . Huvudmålet för institutets verksamhetär att på ett effektivt sätt göra högkvalitativa analyser av den ekonomiskautvecklingen. bör underden kommande treårsperioden vidareutveckla såväl förmågan att te framträffsäkra korttidsprognoser som förmågan att göra ekonomisk-politiskt relevantaanalyser av förloppen och samband i tidsperspektivet . Budgetram:För treärsperioden /921993/94 bör medel för konjunkturinstitutetsverksamhet beräknas med utgångspunkt från det huvud-alteraativ, med enreducering av ramanslaget i volym , somkonjunkturinstitutet utgär ifrån i .sin anslagsframställning. Minskningen avutgiftema bör ske vardera av och dettredje budgetåret. Skälen för mitt förslag: Konjunkturinstitutetsprodukter utgör viktigt underlag för regering.skansliets ~ framför alltfinansdepartementets verksamhet. En stor del av institutets produktionanvänds som avgörande underlag för budgetpropositionen,kompletteringspropositionen, andra propositioner, långtidsutredningaraa samtannat arbete som ansvarar fön Institutet skall ocksåutföra forskning och metodutveckling samt särskilda utredningan Efterfråganpå snabb, aktuell konjunkturinformation har ökat på senare tid.Institutet måste vidareutveckla såväl förmågan att ta fram träffsäkra Prop.1990/91:100 korttidsprognoser som förmågan att göra ekonomisk-politisktrelevanta Bil. 9 analyser av förloppen och sambajid i tidsperspektivet 13 ånDet stora översynsprojekt, som har initierats i samarbete med ,koinmer att innehålla en genomgång av analysmetoder och prioriteringar,särskilt med hänsyn till informationsbehovet för stabiliseringspolitiken. Redannu bör emellertid en förstji prövning göras av detaljeringsgraden iprognosarbetet på olika områden mot behovet av disaggregerad prognosinformationoch ökad precision i prognosema. Detto aktualiseras i samband med att denekonometriska makromodellen nu integreras som hjälpmedel i prognosarbetet.Möjligheteraa till tidsbesparingar genom ett ökat inslag av modellkalkyler börövervägas. Så t.ex. bör känslighetsanalys och olika alteraativa prognoskalkylerkunna genomföras med . Flera delområden i den löpande verksamheten kanockså urskiljas, där ökade satsningar på metodutveckling och förbättratprognosunderlag är angelägna. På två sådana områden har en utbyggnad redaninletts. Det gäller dels analyser av löneutveckling och lönebildning, dels enutvidgning av barometemndersökningaraa till att också omfetta varuhandeln ochen del andra tjänsteproducerande branschen Forskningsenhetens verksamhet har iuppbyggnadsskedet dominerats av arbetet med makroekonomiska modellen Utrymmetför att formulera och driva fristående, probleminriktode projekt har varitbegränsat. Vidareutveckling av modellema (särskilt prognosmodellen )kommer att to stora resurser i anspråk också . Det gäller bl.a.att utveckla utbudssidan i och komplettera den med delmodeller förfinansiella marknader och lönebildning. Vidare kommer modellutvecklingsarbetei anslutning till den kommande långtidsutredningen att krävas. Samarbetet medutomstående forskare i KIs och ekonomiska rådets översynsprojekt kommer i höggrad att engagera personalen vid forskningsenheten. Bland särskilda projekt medhög angelägenhetsgrad kan nämnas dels analyser av skattesystemets betydelse förresursanvändning, kapitolbildning och inkomstfördelning, dels tidsserieanalysav kva-litotiva indikatorer (barometerdata) som kan förbättra underlaget förkonjunkturprognosen Vid en genomgång av framtida arbetsuppgifter måsteslutligen beaktas den snabbt ökande efterfrågan på insatser inom särskildautredningsprojekt. Det kan gälla utvärdering av ekonomisk-politiska reformer,utveckling av ekonomisk statistik och "politikanalys" inom ramen förstatligt kommittéarbete. Denna tredje huvuduppgift för institutet vid sidanav löpande verksamhet och forskning/metodutveckling bör vara en viktig del avverksamheten . Enligt min bedömning står de resultat som uppnåtts,huvudsakligen i form av publikationer, rapporter, analysunderlag etc., i godrelation till de mål som uppställts. Effektiviteten har sålunda varit god ochproduktiviteten har ökat med avseende på det som är möjligt att kvantitativtmäta. Sammanfettningsvis anser jag attkonjunkturinstitutet bör vidareutvecklasåväl förmågan att ta fram träff- säkrakorttidsprognoser som förmågan att göra ekonomisk-politiskt rele- Prop.1990/91:100 vante analyser av förloppen och samband i tidsperspektivet 13 änEn Bil. 9 prövning bör göras av detaljeringssgraden i prognosarbetet på olikaområden mot behovet av disaggregerad prognosinformation och ökad precision iprognoseraa. På forskningsområdet bör verksamheten, vid sidan av arbetet meddet pågående översynsprojektet samt modeluttvecklings-arbete, inriktas på attanalysera dels skattesystemets betydelse för resursanvändningen,kapitalbildning och inkomstfördelning, dels indikatorer som kan förbättraunderlaget för konjunkturprognosen Från och med /92 beräknarjag, utöverden reducering i enlighet med det rationaliseringskrav somkonjunkturinstitutet utgår ifrån i sin anslagsframställning samt utöver pris-och löneomräkning, . för utvidgningen avbarometerundersökningen till att också omfetto tjänsteproducerande företog.Denna utvidgning bedömer jag som mycket angelägen. Förändringaraa i arbetsuppgifter för enskildahandläggare och utredare vid institutet ställer krav på kompetens över ettbredare falt. Denna kompetensutveckling kan i viktiga delar åstodkommas genomomdisponering-an Det är emellertid också nödvändigt att i större utsträckningän nu kunna rekrytera och behålla personal med forskningsmeriter och storutredarerferenhet. Det är enligt min mening angeläget att andelen anställdamed kvalificerad utbildning över grundexamen ökas. Dessutom bör institutet gesmöjlighet att rekrytera personer med bred utredarerferenhet för att stärka denekonomisk-stotistiska kompetensnivån. Jag förordar att från och /92 tillförs ett belopp på 500 000 kn för en sådankompetensutveckling. En försöksverksamhet med ändrad finansieringsmodellför investeringar i viss ADB- och kommunikationsutmstning /91. Konjunkhirinstihitet omfettas fno.m. /92 avdenna verksamhet. För investeringar i ADB-utmstning beräknas konjunkturinstitutetför /92 att få to upp ett lån i på . deb föreslår att tillKonjunkturinstitutet för /92 anvisa ett ramanslag på 24 270 000kr. deb bereder tillfälle att to del av vadjag anfört om inriktningen av verksamhet. E 3.Bankinspektionen Prop. 9 1989/90 Utgift 1 000 Reservation - 1990/91 Anslag 1 000 1991/92 Förslag 1000 Bankinspektionen är en centralförvaltningsmyndighet med huvuduppgift att utöva tillsyn över banker,bankfilialer och representationskontor för banken bankområdet ingår det iinspektionens uppgifter att följa såväl sven.ska bankers etobleiringar iuflandet som verksambeten vid utländska bankers dotterbolag, filialer ochrepresentationskontor i . Inspektionen är vidare tillsynsmyndighet förfinansbolag, kreditaktiebolag, hypoteksinstitutioneraa, ,fondkoromis-sionsbolag. samt för fondbolag, dvs. bolag som förvaltar aktiefondenBankinspektionen är registreringsmyndigbet för bankeraa och häller enförteckning över finansbolag. En särskild uppgift för bankinspektionen är attfölja utvecklinge.n av och främja allmän kännedom om pris- ochkonkurrensförhållanden inom tillsynsområdet samt att föra kar- tellregistenInspektionens tillsynsverksamhet omfettar även uppgifter inomkonsuroentskyddsområdet, t.ex. granskning av avtalsvillkor samt tillsyn enligtkonsumentkreditlagen. Bankinspektionen har uppgifter av övervakande ochutredande karalctär avseende den s.k. insiderhandeb med värdepappen Vidare harbankinspektionen ett samordningsansvar rörande kapitelraarknadsstatistikeii. Bankinspektionen leds av en generaldirektör somockså är ordförande i inspektionens styrelse. Under generaldirektören finns enöverdirektör med samordnings- och utvecklingsansvar beträffende främstinteraationella frågon Efter omorganisationen finnsinom inspektionen tre huvudenheter, kre Bankinspektionens verksamhet finansieras genomobligatoriska avgifter från de institut ocb bolag som står under tillsyn avinspektionen. Avgifteraa tas inte upp på statsbudgetens inkomstsida utan förstill ett reser-vation.sanslag som uppbördsmedel. För inspektionens verksamhetskall regeringen fastställa en utgiftsstat för varje budgetån I den pågående omläggningen av budgetprocesseningår bankinspek tionen i budgetcykel 2 (1992/93-1994/95). Med hänsyn till denpågående utredningen av omfettningen, inriktningen och organisationen avtillsynen över de finansiella instituten och marknaderaa (Din 1990:12)beslutade regeringen att bankinspektionen i avvaktan på ytterligaredirektiv från regeringen inte skall påbörja någon fördjupad verksamhetsanalys. BankinspekUonen PrP- 1990/91:100 9 Bankinspektionens förslag kan sammanfettasenligt följande. Inspektionen konstaterar att den står införuppgiften att tillgodose kvalitetskraven på tillsyn inom finausniarknader somfortlöpande för-äiidias och växer i omfettning samt att det inte finns någontingsom tyder på att denna utveckling skulle avstanna utan att det tvärtomförefeller som om omvaudlingstakten ökar och får nya dimensionen Den snabbautvecklingen av finansniarknadeu med omfettande strukturföräudriugar ochinteraationalisering av de finansiella företagen medför att kompetens-ochresursfrågorna är särskilt angelägna för inspektionen. Enligt inspektionensmening framstår det som oundvikligt att tillsynsverksamheten rustas upp både påkortare och och att generella resursminskningar i enlighet medgivna budgetdirektiv däiför över huvud inte framstår som realistiska. Inspektionen redovisar i stallet ett altemativtbudgetförslag för budgetaret 1991/92 som nära ansluter till inspektionensmotsvarande förslag i anslagsfrauiställniugeu för innevarande budgetån Med hänsyn till kommande lagstiftning och till deni övrigt fortsatt suabba utvecklingen inom tillsynsområdet har såledesinspektionen ftinnit särskilda skäl att lägga fram ett budgetförslag somomfettor endast det närmaste budgetåret. Förslaget innebär kompensation förpris- och löne-omräkningar samt en förstärkning av resurseraa med 8 528 000kr., varav . Av förstärkningen avser . lönekostnadermotsvarande elva nya tjänsten måste en bemanning och uppmstningkomma till stånd som gör det möjligt för bankinspektionen att fullgöra sinatillsynsuppgifter inom de områden som förändras snabbast och som är mestkomplexa nämligen i företo hand pen-niug- och valutamarknaderna, derivatmarknadenoch ADB-teknik med anknytning till dessa områden. Inspektionen redovisar uppnådda resultat i den delav verksamheten som låter sig registreras numeriskt, såsom exempelvisklagoniålsären-den. Inspektionen pekar emellertid på att huvuddelen av dessverksamhet inte är av den arten att den låter sig mätas på det sättet. Beträffande rationaliserings- ocheffektivitetseffekter av gjorda ADB-investeiingar menar inspektionen att dessa,på grund av att frigjorda resurser genast måste sättas in för att kompenserabrister på andra områden, är svåra att mäta. luspektioneu anmäler att den isamarbete med statskontoret utvecklar en ADB-strategi men attdet redan nu står klart att inspektionen kommer att satsa på ett s.k. öppetsystem med samverkan mellan en basdator och persondatoren Under budgetåretföreligger därför behov av medel för att ersätta 10 terminaler med persondatorersamt i övrigt för att upprätthålla nödvändig ADB-standard. 1990/91:100 Bil. Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning (21 194000) + 10 286 000 (+ 4 290000) (+ 550000) (+ 130000) (- 1 120000) + 10 203 000 Jag har i det föregående erinrat om attbankinspektionens verksamhet finansieras genom avgifter från dti kreditinstitutm.fl. som står under inspektionens tillsyn. I statsbudgeten tas upp ettreservationsanslag om . och i regleringsbrevet festställer regeringenen utgiftsstat för det kommande budgetåret. I likhet skall jagredovisa de ändringar som kan beräknas i fråga om utgiftsstoten. Jag har beräknat pris- och lönÉmräkningen förinnevarande budgetår till . Som öveigripande mål för verlcsamheten gäller attinspektionen skall se till att laglighet, säkerhet och sundhet råder inomtillsynsområdet och att förtroendet upprätthålls för de finansiella marknaderaasstabilitet och funktionsförmåga. Inspektionen skall också se till att enändamålsenlig straktur och inriktning på kredit- och värdepappersmarknadenfrämjas. Enligt min mening är det angeläget att inspektionenstillsynsverksamhet präglas av en hög ambitionsnivå såväl nationellt sominteraationellt. Som tidigare översiktligt nämnts präglastillsynsområdet alltjämt av snabba och omfettande förändringan Denna utvecklingkräver ändrad eller ny lagstiftning samt ökade tillsynsinsatsen De lagändringarsom genomförts kommer, liksom de olika lagändringar som föranleds avstörre eller mindre utredningsförslag som lagts eller kommer att läggas fram,att på olika sätt påvcjrka arbetsuppgiftema för inspektionen och medföra ökadekrav på tillsynsinsatsen Den tilltagande intemationaliseringen, bl.a. i formav ett växande antal etableringar och delägarskap i utlandet från de svenskakreditinstitutens sida och vice versa, samt EG-frågoraas ökade vikt ställerockså nya krav på insatser från inspektionens sidla. Detsamma gällerkonsumentskydds-frågoraa, bl.a. bevakningen av knxlitinstitutens avtalsvillkonÖver huvud taget innebär allmänhetens stora mtresse för ekonomiska frågor attäven massmedieraa ställer krav på inspektionens service och insatser i olikaavseenden. Det är angeläget att inspektionens resursersuccessivt förstärks såväl kvalitativt som kvantitativt så att organisationenklarar att möta de krav som utvecklingen inom tillsynsområdet ställen Under detkommande budgetåret bör inspektionen därför fiirstärka sina resurser i syfteatt i första hand bygga ut sinverksamhet för att möta behoven på penning- och va- Prop. 1990/91:100lutamarknaderaa, derivatmarknaden samt i övrigt för att möta de nya Bil. 9och ökade krav på tillsyn som ställs genom ny lagstiftning. För att i förstahand möta de behov jag nu nämnt bör inspektionen tillföras förstärkta resurser,inkl. engångsanvisningar netto, med . Det jag nu sagt innebär emellertid inte attinspektionen undantas från krav att rationalisera och på ett relevant sättredovisa uppnådda rationaliseringseffekten I det här sammanhanget finns anledning attuppmärksamma följande. Jag kommer i det följande att förorda att inspektionenskall tillföras viss del av de uppgifter som ankommer på spardelegationen.Jag har vid min medelsberäkning för inspektionen togit hänsyn till detto. Beträffande medel för teknikstöd förordar jag att948 . beräknas på inspektionens utgiftsstat. I detta belopp ingår dels enengångsanvisning på , dels en avgift till statskontoret på 160 000kr. för upp-gradering av basdatora och byte av dataterminaler mot persondatorenDetta svarar mot en investeringskostnad av , vilken bekostas medmedel under trettonde huvudtitehis anslag Anskaffiiing av ADB-utmstning. Bankinspektionen arbetar kontinuerligt med attrationalisera, utvärdera och ompröva sin verksamhet. Somjag nämnt harinspektionen i sin anslagsframställning i en allmänt hållen beskrivningredovisat rationaliserings- och effektivitetseffekter av ADB-investeringanInspektionens beskrivningar av rationaliserings- och effektivitetseffekterliksom uppnådda resultat i övrigt måste dock fortsättningsvis konkretiseras ochställas i relation till förbmkningen av de medel som ställs till inspektionensförfogande. Med hänvisning till sammanställningen och vad jaganfört tidigare beräknar jag inspektionens utgifter till . förnästa budgetån I likhet med föregående år bör anslaget i statsbudgeten förasupp med ett belopp om . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bankinspektionen för /92anvisa ett reservationsanslag på . E 4.Försäkringsinspektionem Prop. 9 1989/90 Utgift 1 000 Reservation - 1990/91 Anslag 1 000 1991/92 Förslag 1 000 har som centralförvaltningsmyndighet att utöva tillsyn över det enskilda försäkringsväsendet,inkl. leds av en styrelse. Chefför inspektionen är en generaldirektör, som också är styrelsens ordförande.Under generaldirektören finns en chefstjänsteman med samordnings- ochutvecklingsansvar inom de verksamheter som inspektionen bestämmen Inominspektionen finns en avdelning för allmänna tillsynsärenden och en för försäkringsjuridiskaärenden samt en byrå för administrativa ärenden. verksamhet finansierasgenom obligatoriska bidrag från försäkringsbolag, understödsföreningar samtförsäkringsmäklare. På samma sätt som gäller för bankinspektionen tastillsynsbidragen upp som uppbördsmedel under ett reservationsanslag utan attredovisas på statsbudgetens inkomstsida. För inspektionens verksamhetfestställer regeringen en stat för varje budgetån I den pågående omläggningen Jiv budgetprocesseningår försäkringsinspektionen i budgetoykel 2 (1992/93-1994/95). Med hänsyntill den pågående utredningen angående omfattningen, imiktningen ochoig;anisatio-nen av tillsynen över de finansiella instituten och marknaderna(Din 1990:12) beslutade regeringen att försäkringsinspektionen iavvaktan på ytterligare direktiv från regeringen inte skall påbörja någon fördjupad verksamhetsanalys. Inspektionensförslag avseende /92 kan sammanfettas enligt följande. Inspektionen har redovisat två alteraativabudgetförslag, dels ett s.k. huvudförslag enligt regeringens 'direktiv, delsett alternativ som utgör inspektionens budgetförslag. Det första alteraativetavser budgetåren 1991/92 och 1992/93, dvs. fram till övergången till den nyabudgetprocessen, och motsvarar av föregående års anslag. Inspektionenanser att en sådan minskning av resurseraa inte är realistisk med hänsyn deökade krav på tillsynsverksamlieten som följer av utvecklingen på försäkringsområdet.Till detta kommer att frågan om inspektionens tillsyns-inriktning ochorganisation är under utredning. Mot denna bakgrund anser inspektionen attresursramen bör läggas fast för endast ett budgetår dvs. för /92. Inspektionen har föreslagit en njalresursförstärkning på , varav för personalförelärkningar ellerköp av konsulttjänster, samt för övriga förvaltningskostnader,inkl. driftskostnader för ADB, . 1990/91:100 Bil. Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning - ADB (14 793 000) + 3 562 000 (+ 2 978 000) (+ 200 000) (- 785 000) + 3 850 000 I det föregående har jag erinrat om attförsäkringsinspektionens verksamhet finansieras genom avgifter fråninspektionens tillsynsobjekt. I statsbudgeten tas upp ett reservationsanslag på1 . och i regleringsbrev fästställer regeringen en utgiftsstat för detkommande budgetåret. I likhet med vad som har skett skall härredovisas de ändringar som kan beräknas i fråga om utgiftsstaten. Jag har beräknat pris- och löneomräkningen förinnevarande budgetår till . Tillsynsområdetpräglas av snabba och omfettande förändringan Sedan den s.k. behovsprincipen upphävdes år 1985har antalet konces-sionsansökningar ökat. Mycket talar för att den högaaktiviteten på kon-cessionsområdet koinmer att fortsätta. Ny lagstiftning har medfört ytterligarearbetsuppgifter för försäkringsinspektionen. En lag om försäkringsmäklareträdde i kraft . Varje försäkringsmäklare skall vararegistrerad hos försäkringsinspektionen och stå under dess tillsyn. trädde lagstiftning om en nyförsäkringsform, livförsäkringar med aktiefondsanknytning, i kraft. Samtidigtgenomfördes en genomgripande reformering av försäkringsrörelselagenspantsättnings-regien Även andra utvecklingstendenser kräver ökaduppmärksamhet och aktivitet från försäkringsinspektionens sida.Försäkringsbolagens placeringsverksamhet och marknadsföring har blivit alltmeroffensiv till följd av ökad konkurrens. Gränsema mellan försäkringsbolag ochandra institut på finansmarknaden tenderar att luckras upp (branschglidningen). Den interaationella bevakningen särskilt avutvecklingen inom EG och kontakteraa med tillsynsmyndigheter i andra länderkommer att kräva ökade resursen Det är angeläget att inspektionen har möjlighet attmöte de krav som utvecklingen inom tillsynsområdet ställen Det sagda innebär att jaganser att resurseraa i allt väsentiigt skall förstärkas i enlighet medinspektionens yrkande. Vad gäller ökade kost- Prop. 1990/91:100 nåder förADB, , är dessa av engångskaraktän De bör därför Bil. 9 behandlassom en engångsanvisiaing. Vad jag nu sagt innebär inte att inspektionenundantas från kravet att rationalisera sin verksamhet. Det är angeläget attdetta arbete fortsätten Vidare bör inspektionens redovisningar avrationaliseringsåtgärder, effekteraa av dessa och uppnådda resultat i övrigtfortsättningsvis konkretiseras, så att en resultatorienterad styraing ochbudgetdialog kan komma till stånd. Med hänvisning till sammanställningen och till detanförda beräknarjag inspektionens utgifter till 25 555 (XX) kr.för näste budgetån I likhet med föregående år bör anslaget i stetsbudgetenföras upp med ett belopp om . Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . F. Bidrag och ersättningar till kommunerna Prop. 1990/91 :ioo Endominerande del av den offentliga verksamheten sker i den kommunala sektora.Det gäller främst hälso- och sjukvård, baraomsorg, äldreomsorg och skolväsende.Totelt uppgår den kommunala sektorns utgifter för konsumtion och investeringartill . Inkluderas äventransfereringama blir utgiftema ca . * av de totelakommunala utgifteraa finansieras med kommunalskatt eller skattefinansierade stetligatransfereringan Anspråken på den kommunala sektora har successivtökat. Under 1960-och 1970-telen expanderade sektora mycket snabbt. Under1980-telet har utrymmet för den kommunala expansionen begränsats. Trots dettehar ambitioneraa att tillfredsställa människoraas önskemål varit stora. Under1980-telet har den kommunala konsumtionen realt ökat , dvs. drygt 2 %per ån Det innebär att den kommunala sektora förfogar över mer resurserän . Den snabba volymutvecklingen under 1980-telet harvarit väsentligt högre än den av uttelade målsättningen attvolymökningen skall begränsas till per ån Stetsmakteraa har vidtegitolika åtgärder i syfte att dämpa volymökningen. Genom att te i anspråkfonderade medel och sälja ut tillgångar har kommuner och landsting ändå kunnatexpandera snabbare än vad deras inkomster har medgett. Kommunalskatten har ökatmed i genomsnitt ca /skr. har dock denkommunala konsumtionens ökningstakt allt mer närmat sig riksdagensmålsättning. Enbart förändringar i befolkningens sammansättningförklarar en volymökning på under 1980-telet. Det innebär attmerparten av volymökningen har sin gmnd i bl.a. nya åteganden och ökad kvaliteti befintlig verksamhet.