prop · GE03102 · 1990-12-31 00:00:00 — Beredskapsstyrka för FN-tjänst: Allmän ledning och förbandsverksamhet 42 502 42502' ArméstabensFN-avdelning har rekryterat personal för FN-tjänst. Utbildningen av dem somrekryterats har huvudsakligen skett vid i ,. Tvåkontingenter om sammanlagt ca I 300 man har under /90 utbildatsför tjänstgöring i södra . Huvuddelen av kontingenterna utgörs avpersonal vid underhållsbataljonen. Ungefar 50 man har utbildats förtjänstgöring vid den svenska kontingenten på . 80 man har utbildats föratt ingå i FN:s observatörsmissioner. Ungefar 80 kvinnor har givitsförberedande militär utbildning för att senare kunna delta i den allmänna FN-utbildningen.Två beredskapskompanier för FN-tjänst om vardera 120 man har rekryterats ochutbildats. Sju man har utbildats för att ingå i övervakningskontingenten iKorea. FN:savkoloniseringsinsats i avslutades . deltog imissionen med bl. 75 civila poliser. Kostnaderna för Namibia-engagemangetbelastar inte anslaget L 3, men förskotterades av chefen för armén. Anslagethar överskridits med . Överskridandet hänför sig bl.a. till utökad utbildning av observatörer till /, höjda löner ochförbättrade reseförmåner för kommenderad personal. Chefenför armén genomför under budgetåret en utökad uppföljningsverk samhet vid vissa utevarande förband. Likaså fortsätter förberedelsearbetet för den av beslutade flyttningen av arméstabens FN-avdelning, m. m. till område i . Budgetåret1991/92 Prop. Deninriktning och omfattning som verksamheten har /92 bedöms i huvudsakbestå. Verksamheten som budgeteras inom anslaget är starkt beroende avförhållandena i de olika fredsbevarande operationer där deltar ellerkan komma att delta. Löner och traktamenten har räknats upp till nivån föraugusti 1990. Chefen för armén planerar för ett svenskt deltagande i UN Nordic Seminari . Vidare äskas medel för en veckolång engångskurs av tiochefer på överstenivå som kan utgöra rekryteringsbas för högre FN-tjänster inomolika missioner. Jagkan i huvudsak godta vad chefen för armén har anfört om /92. Minberäkning av meddsbehovet (exkl. mervärdeskatt) framgår av sammanställningenöver kostnader och medelsbehov. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Beredskapstyrka för FN-tjänst för /92 anvisa ettförslagsanslag på . 1989/90Utgift 254671000' 1990/91Anslag 244540000 1991/92Förslag 267640000 ' K 4. FN-styrkors verksamhet utomlands. Verksamhetenunder delprogrammet FN-styrkor m. m. omfattar bl. a. FN-styrkors tjänstgöringutomlands. Denna verksamhet budgeteras på ett uppdrag inom Operativ och krigsorganisatoriskverksamhet. Finansiering sker från förslaganslaget FN-styrkors verksamhetutomlands. Meddför en svensk militär styrka i FN-tjänst anvisades första gången påtilläggsstat till riksstaten för /57 (prop. 1956:198, SU 179, rskr.539). Därefter har ytterligare medd anvisats för svenska FN-styrkorsverksamhet. /66 har medel anvisats för FN-styrkomas verksamhet utom Sverigeunder anslaget Kostnader för svenska FN-styrkor m.m., fr.o.m. budgetåret1972/73 benämnt FN-styrkors verksamhet utomlands. Sammanlagthar för den svenska verksamheten utomlands t.o.m. /91 anvisats2 774 190000kr. Delav ifrågavarande kostnader avses bli ersatt av FN. Intill den 1 sep- .5 tember1990 har från FN återbetalats . Prop.1990/91:102 uppgick återstående fordran hos FN enligt dittillsframlagda krav Bilaga 1 till . Ersättningar från FNtillgodogörs statsbudgetens inkomsttitel Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor. Kostnader ochmedelsbehov (1000-tal kr.) FN-styrkorsverksamhet utomlands: Operativ och krigsorganisatorisk verksamhet Budgetåret1989/90 Chefenför armén Sverigehar deltagit i följande militära FN-operationer. UNIIMOG() med högst 15 observatörer. - UNGOMAP(United Nations Good Offices Mission in and ) med högst sju officerare, varav huvuddelen omgmppera- de från . övergick UNGOMAP till OSGAP (Office of the Secretary General in and ) där deltar med en militär rådgivare. () i med 36observatörer (varav några tjänstgjort i UNGO-MAP/OSGAP). Under åretreducerades antalet observatörer till 35. (in and ) i Kashmir medsju observatörer och en sjukvårdare. -UNFICYP (United Nations Forcein Cypms) med 18 civilpoliser, tre militärpoliser, fyra militära befattningshavarei styrkans högkvarter samt en administrativ officer. -UNIFIL (United Nations Interim Forcein ) med en kontingent bestående av en underhållsbataljon, en militärpolisgmppoch befattningshavare i styrkans högkvarter, sammanlagt ca. Kostnadera förnedanstående missioner bestrids av tredje huvudtiteln: - UNTAG() med bl. 75 civila poliser. ONUCA(in Central Ameri ca) med 21 observatörer. Anslaget har överskriditsmed . Överskridandet hänför sig uteslutande tillkostnadsökningar för löner och traktamenten. Budgetåret1990/91 Prop. Chefenför armén fömtser inga förändringar avseende uppgifter eller in- Bilaga 1riktning. Ingaförändringar avseende uppgifter eller inriktning av verksamheten förutses. Somen följd av den akuta krisen i Mellersta Östera har behovet av sanering av skyddsutmstningökat vilket medför en kostnadsökning på . Vidare äskas förtropikundersökningar av observatörer. Jaggodtar i huvudsak vad chefen för armén har anfört om verksamheten under budgetåret1991/92. Under anslaget disponeras . av försvarets sjukvårdsstyrelseför anskaffning av sjukvårdsmateriel och uttagning av medicinalpersonal försjukhuskompaniet inom UNIFIL. Jaghar i mitt förslag avsatt medel för tropikundersökning av observatörer. Minberäkning av medelsbehovet (exkl. mervärdeskatt) framgår av sammanställningenöver kostnader och medelsbehov. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill FN-styrkors verksamhet utomlands för /92 anvisa ettförslagsanslag på . 1989/90Utgift 4515000' 1990/91Anslag 4964000 1991/92Förslag 5 290000 'K 5. Övervakningskontingenten i Exkl. mervärdeskatt Medelför övervaknings- och repatrieringskontingenten i anvisades första gångenpå tilläggsstat till riksstaten för /54 (prop. 1953:234, SU 196,rskr.431). Den svenska repatrieringskontingenten upplöstes 1954 men övervakningskontingentens uppgift står alltjämt kvar. Förövervakningskontingentens fortsatta verksamhet har anvisats medel under anslaget Svenska övervakningskontingenten i , fr.o.m. bud /73 benämnt Övervakningskontingenten i . harför den svenska verksamheten i t.o.m. /91 Prop.1990/91:102 anvisats . Kostnaderoch medelsbehov (1000-tal kr.) Uppdrag m.m. 1989/90 Övervakningskontingenten i : Operativ och krigsorganisatorisk verksamhet 3965 5 290 5290' Anslagethar överskridits med . Överskridandet hänför sig uteslutande tillkostnadsökningar för löner och traktamenten. Genombeslut föreskrev regeringen att det i den svenskaövervakningskontingenten i får finnas högst högst tio personer. Jag kanför närvarande inte bedöma hur länge kontingenten behöver fortsätta sinverksamhet. Medel för verksamheten bör emellertid anvisas för budgetåret1991/92. Minberäkning av medelsbehovet (exkl. mervärdeskatt) framgår av sammanställningenöver kostnader och medelsbehov. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Övervakningskontingenten i för /92 anvisa ettförslagsanslag på . Anslag för mervärdeskatt' 1991/92Nytt anslag (förslag) 971397000 'Nytt anslag. Det tidigare anslaget L 6. anläggningar för vissa militära ändamålfinansieras /92 över sjunde huvudtiteln med undantag av medel somavser projektilröjning på , vilket finansieras över anslaget B 3.Arméförband: Anskaffning av anläggningar. Anslageninom den militära utgiftsramen, anslagen inom den civila planeringsramen samt anslagen under littera L redovisas exklusive mer värdeskatt. De belopp för mervärdeskatt som jag har reducerat anslagen med är följande för: . Detta anslag upptages somen beräkningspost som motsvarar de preliminära avdrag som gjorts påovanstående anslag. Anslaget skall inte belastas. 1990/91:102Bilaga 1 Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Anslag för mervärdeskatt för /92 anvisa ett förslagsanslagpå . Vissa nämnder m. m. inom försvarsdepartementetsområde 1989/90Utgift 9951006 1990/91Anslag 10898000 1991/92Förslag 11380000' ' Exkl. mervärdeskatt Vissa nämnder m. m. inom försvarsdepartementets område Över anslagetfinansieras utgifterna för totalförsvarets chefsnämnd, delegationen förplanläggning av efterforskningsbyråns verksamhet, delegationen för icke-militärtmotstånd m. m. Dessutom lämnas bidrag till och . Kostnader och medelsbehov (1000-tal kr.) Övriga nämnder m. m. Pris-och löneomräkning samt vissa volymförändringar inom nämnderna medför attkostnaderna ökar med I . CentralförbundetFolk och Försvar och Stiftelsen begär 1 083000kr.ytterligare i bidrag för verksamheten. Minberäkning av medelsbehovet (exkl. mervärdeskatt) framgår av sammanställningenöver kostnader och medelsbehov. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Vissa nämnder m. m. inom försvarsdepartementets område för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 11 380000kr. Flygtekniska försöksanstalten: Intäktsfinansieraduppdragsverksamhet 1990/91Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 Uppdragsverksamhetenvid flygtekniska försöksanstalten har /90 budgeterats underanslaget. Flygtekniska försöksanstalten: Intäktsfinansierad uppdragsverksamhet.Denna verksamhet skall vara självbärande och redovisningen av kostnader ochintäkter för denna verksamhet redovisas på ett eget anslag understatsbudgeten. Kostnader och medelsbehov (1 000-tal kr.) 1990/91:102Bilaga 1 Flygtekniska försöksanstalten: Utvecklingsarbete (uppdragsverksamhet) Balanserat över/underskott -105430 - 2 309' -128 235 1751 Detberäknade underskottet skall balanseras mot rörelsekapitalet. Flygtekniskaförsöksanstalen har uppvisat underskott i den intäktsfinansieradeuppdragsverksamheten. Underskotten har kunnat balanseras mot tidigare årsöverskott. Anstalten prognosti-cerar överskott för /92. Jag hartillkallat en utredning med uppdrag att överväga och lämna förslag till åtgärder somskapar balans mellan intäkter och kostnader Prop. 1990/91:102 beträffandeden intäktsfinansierade och utnyttjande av den anslagsfinansi- Bilaga 1 eradeverksamheten. Flygtekniskaförsöksanstalten har begärt att få öka den rörliga krediten. Med hänsyn tillanstaltens omsättning inom uppdragsverksamheten bör kreditens belopp /92 uppgå till 20 milj. kr. Minberäkning av medelsbehovet för uppdragsverksamheten framgår avsammanställningen över kostnader och medelsbehov. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillFlygtekniska försöksanstalten: Intäktsfinansierad uppdragsverksamhet /92 anvisa ett förslagsanslag på . 7 Skydd mot kärnvapen, biologiska stridsmedel Pp. i990/9i: 102 ochkemiska hot "a 1 Deninternationella utvecklingen innebär möjligheter till stora förändringar iförhållande till den hotbild som rådde för . NATO-doktrinenhåller på att förändras så att kärnvapnens roll minskas de blir allt mer ettyttersta maktmedel. De markbaserade medddistanskäm-vapnen håller på attförsvinna i enlighet med det s.k. och förhandlingar pågår mellanUSA och om reduktion av de strategiska kämvapenstyrkoraa med 30 å50%. Genom ensidiga beslut reduceras de mark- och sjöbaserade taktiskakäravapnen. Men även om alla dessa förändringar genomförs fullt ut kvarstårändå mycket betydande styrkor. Risker finns kvar att en käravapenanvändninginitieras i någon krissituation genom felbedömningar, misstag eller tekniskafel. Förhandlingarsyftande till ett totalförbud mot utveckling, anskaffning, innehav ochanvändning av kemiska stridsmedel pågår vid nedmstningskonferenseni . Parallellt med detta har och beslutat reducera sinaarsenaler av kemiska stridsmedel ned till 5000ton vardera. Men allt fler länder skaffar sig egen C-vapenkapacitet.Utvecklingen av den biotekniska forskningen skapar fömtsättningar för att storskaligtproducera kemiska stridsmedel som är mycket giftigare än dagens nervgaser. Bioteknikbaseradevapen kan alltså innebära nya, svårbedömda hot. Konventionenom totalförbud mot biologiska stridsmedel trädde i kraft . Den haremellertid svagheten att den saknar kontroll- och verifikationsprocedurer.Vidare skapar den biotekniska forskningen fömtsättningar att ta frambiologiska stridsmedel med helt nya egenskaper. Försvaretsforskningsanstalt (FOA) har på regeringens uppdrag prövat den gällandeinriktningen av totalförsvarets skydd mot kärnvapen, biologiska och kemiskastridsmedel. FOA har givit en översiktlig bild av det skydd som hittillsuppnåtts och pekat på kvarstående problem. FOA har funnit att den inriktningmot ett förbättrat skydd som gavs i 1982 och försvarsbeslut ännu interesulterat i en tillfredsställande och balanserad beredskap. Brister på olikahåll, bl. a. inom utbildningen, gör att effekt inte nås av gjordainvesteringar. Däremot finns nu genomarbetade planer för att bygga upp ettbalanserat skydd. FOA har vidare på regeringens uppdrag undersökt metoder attsäkerställa inbördes sammanhang och funktionssäkerhet hos skyddsåtgärderna.FOA föreslår att en för totalförsvaret gemensam beredningsgmpp för ABC-skyddorganiseras. Överbefälhavarensplaneringsinriktning innebär att ett långsiktigt program för den enskildesskydd inplaneras liksom åtgärder för snabb och säker C-indikering. Uppgiftsanknutetskydd inplaneras för förband med hög initialeffekt. Överstyrelsenför civil beredskap anger en planeringsinriktning som innebär att hela civilbefolkningen kommer att ha tillgång till andnings skydd vid utgången av /94. för indikering och varning föreslås bli ytterligare integrerad med den 172 fredstidaberedskapen mot kämkraftsolyckor. Det uppgiftsanknutna skyd- Prop.1990/91:102 det föreslås byggas ut i anslutning till riskområden. Jagkonstaterar att vissa angelägna åtgärder för att nå ett balanserat skydd motkärnvapen, biologiska och kemiska stridsmedel ännu inte genomförts. I avvaktanpå ett nytt försvarsbeslut bör målen för ABC-skyddet enligt 1987 årsförsvarsbeslut gälla som allmän vägledning. Härvid skall skyddet mot kemiskastridsmedel tillmätas särskild vikt och den initiala försvarsförmåganprioriteras. Civilbefolkningenbör få ett skydd för överlevnad vid sidoverkan av kärnvapen, vid utnyttjande avkemiska stridsmedel samt vid förtäckt insats av biologiska stridsmedel. Vissautvalda, viktiga totalförsvarsfunktioner skall ges ett skydd som möjliggör attde kan lösa uppgifter även där B- eller C-stridsmedel utnyttjas eller vidradioaktivt nedfall. Högt prioriterade lednings- och informationsfunktionerskall kunna verka även efter en elektromagnetisk puls från kärnvapen.Indikationerna på en förändrad hotbild gör det angeläget med en fortsattforskning för att skapa underlag för framtida ställningstaganden. Den av FOAföreslagna beredningsgmp-pen för ABC-skydd bör organiseras. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om skydd mot kärnvapen, biologiska stridsmedeloch kemiska hot. 8 Personal Prop. Bilaga1 Den samlade insatsen av anställda, värnpliktiga, övriga tjänstepliktiga och frivilligautgör en viktig gmnd för totalförsvarets förmåga att uppnå desäkerhetspolitiska målen. Allaåtgärder på personalområdet syftar ytterst till att tillgodose totalförsvaretsbehov av kompetens och kravet på effektivitet i verksamheten. Detta fömtsätteratt personalen har goda arbetsförhållanden, stimulerande uppgifter ochmöjligheter till personlig utveckling. 8.1.1Personalens uppgifter och kompetens Regeringenuppdrog åt en särskild utredare (överdirektören )att överväga och lämna förslag till hur utvecklingsmöjligheterna för dencivila personalen inom försvarsdepartementets verksamhetsområde kanförbättras. Utredningen, som arbetat under benämningen försvaretspersonalutvecklingsutredning (FÖPU), har avgett dels betänkandet (SOU 1988:12)Civil personal i försvaret, dels betänkandet (SOU 1989:85) Civil personal iförsvaret, Uppgifter och kompetens i freds- och krigsorganisationen. I huvudsakgäller förslagen sådana frågor som det ankommer på regeringen, myndigheternaeller arbetsmarknadens parter att ta ställning till. Många av utredningensolika förslag har redan lett till åtgärder och fått genomslag i myndigheternaspersonalutvecklingsarbete. Jag vill i detta sammanhang närmare beröra någrafrågor som jag anser vara särskilt angelägna. Föryrkesofficerarna finns det genom den av beslutade befals-ordningen enväl utvecklad organisation för kompetensutveckling. Däremot finns det idagbrister när det gäller en för verksamheten anpassad kompetensutveckling för dencivila personalen. Jag anser därför att flera åtgärder krävs för att komma tillrätta med dessa brister. I likhet med utredningen är min principiellaståndpunkt att ansvaret för att bestämma behovet, formerna och de ekonomiskaresurserna för kompetensutveckling skall åvila den myndighet där tjänstemannenär anställd. På detta sätt skapas fömtsättningar för den nödvändiga kopplingenmellan verksamhetens krav, den anställdes uppgifter och kostnaderna förkompetensutveckling. Det är en fråga för varje myndighet inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde att planera och genomföra lämpligakompetensutvecklingsåtgärder för alla sina anställda. Åtgärder inom dettaområde är också betydelsefulla för att åstadkomma den nödvändiga förnyelse och effektiviseringav försvarets verksamhet som jag förutsätter i avsnitt 2.1.4 med hänvisning bl.a. till det som anförs av chefen för i bilaga 2 till åretsbudgetproposition. Enannan viktig fråga är fördelningen av arbetsuppgifter mellan den anställda militära och den civila personalen. FÖPU har föreslagit att denna sker genom fortlöpande utveckling av organisation, arbetsformer och personal. Vidare betonar utredningen vikten av att den civila persona- 174 lenskompetens och yrkeskunnande tas till vara i krigsorganisationen ge- Prop.1990/91:102 nomatt den anställde ges en lämplig krigsplacering. Jag ansluter mig till Bilaga 1 utredningensförslag och enligt min mening är det också angeläget att den anställdefår den ytterligare utbildning och övning som motiveras av krigsuppgiften.Eftersom en stor del av den civila personalen består av kvinnor,är de av utredningen föreslagna åtgärderna särskilt betydelsefulla genomatt de också främjar jämställdhetsarbetet. FÖPUhar i detta sammanhang föreslagit att det i lagen (1976:600) om offentliganställning införs en bestämmelse om vidgad tjänstgöringsskyldighet ikrigsorganisationen för den som är anställd inom försvarsmakten. Dennalagstiftning ses över av utredningen (C 1989:07) för översyn omlagstiftningen om offentlig anställning. Utredningen beräknas avsluta sittarbete vid utgången av . Jag avser att ta upp frågan om vidgadtjänstgöringsskyldighet när utredningen har slutfört sitt arbete. Regeringenuppdrog åt en särskild utredare (fömtvarande avdelningschefenBritt-Marie ) att se över uppläggningen och organisationen avpersonalutbildningen inom försvarsdepartementets verksamhetsområde och därvidprecisera mål och uppgifter för berörda utbildningsanordnare. Vidare skulle denärmare fömtsättningaraa för att personal inom den civila delen avtotalförsvaret får kvalificerad vidareutbildning utredas. Utredningen, sombedrivit sitt arbete under benämningen utredningen om totalförsvaretspersonalutbildning, har lämnat betänkandet (SOU 1990:57) Personalutbildninginom totalförsvaret. Utredningenhar med utgångspunkt i FÖPU:s ställningstaganden om behovet avkompetensutveckling för personal inom den civila delen av totalförsvaret lämnatförslag om hur utbildningen bör organiseras och finansieras. Därvid harutredningen övervägt FÖPU:s förslag om att inrätta en särskild högskola ochfunnit att utbildningsbehoven inte är tillräckligt stora för att motivera ensådan. Utredningen har i stället föreslagit kompletteringar av nuvarandekursutbud samt pekat på möjligheten att i större utsträckning än hittillsutnyttja det allmänna utbildningsväsendet. Sammanfattningsvis avstyrkerutredningen förslaget att inrätta en särskild högskola och föreslår attöverstyrelsen för civil beredskap ges ett lednings-och systemansvar förifrågavarande utbildning. Jag delar utredningens uppfattning i denna fråga.Till överstyrelsens uppgifter hör bl. a. att samordna utbildning i frågor somär gemensamma för totalförsvarets civila del. Överstyrelsen har således redanett sådant ansvar som utredningen föreslagit. Utredningenanser vidare att personalutbildningen i större utsträckning bör finansieras genom intäkter och att utbildningsproduktionen bör styras av efterfrågan. a. föreslås intäktsfinansiering av hela verksamheten vid Stiftelsen kurscentmm. Jag anser att det är angeläget att personal utbildningen i ökad omfattning styrs av efterfrågan. Jag återkommer till frågan om intäktsfinansiering av denna verksamhet när tillräckligt besluts underlag föreligger. Utredningen har ocksåföreslagit att försvarets förvaltningsskola bör Prop. 1990/91:102 benämnasförsvarets förvaltningshögskola. Skolan har redovisat samma Bilaga 1uppfattning. En sådan namnändring gör skolans roll och uppgifter för den högreutbildningen inom försvaret tydligare. Utbildningen vid skolan har på sittområde en bredd som kan jämföras med den utbildning som bedrivs vidmilitärhögskolan och försvarshögskolan. Eftersom utbildningen äreftergymnasial, innebär ändringen också en anpassning till förhållandena inomdet allmänna utbildningsväsendet. Av dessa skäl ställer jag mig bakomutredningens förslag. Jag har i dessa frågor samrått med chefen förutbildningsdepartementet. Detavtal som slöts mellan och personalorganisationernaunder om löne- och andra anställningsvillkor för flygförare gavsnabbt resultat. De stora avgångarna av flygförare till de civila flygbolagensom tidigare drabbat flygvapnet minskade kraftigt och behovet av flygförareinom det militära försvaret bedöms nu i det närmaste vara täckt. Flygbolagensrekryteringsbehov av piloter har minskat. Jag bedömer därför att risken för attflygförare inom det militära försvaret lämnar sina anställningar är liten förnärvarande. Jag avser emellertid att även i fortsättningen särskilt följafrågan. Vidtvå tidigare tillfallen har jag redogjort för erfarenheter och åtgärder medanledning av kvinnors utbildning och och anställning som yrkesofficerare (prop.1988/85:52 och prop. 1989/90:100 bil. Jag vill i detta sammanhang endastkort beröra några nya fakta. Iseptember 1990 var 167 kvinnor anställda som yrkesofficerare i försvarsmaktenoch 29 som reservofficerare. var 73 kvinnor under utbildningi de tre försvarsgrenarna. är det alltså frågan om ett mycket litetantal kvinnor som sökt sig till den militära yrkeskarriären. Andelen kvinnligayrkesofficerare är cirka en procent. Somjag tidigare redovisat öppnades de återstående militära yrkesområdena förkvinnor . Det är ännu för tidigt att göra en utvärdering av dennasista etapp i reformprogrammet men jag vill nämna att det nu finns kvinnor inommerparten av dessa områden. Exempelvis tjänstgör flera kvinnor somofficerare inom infanteriet och påbörjade den första kvinnan sinutbildning till flygförare vid flygvapnet. Jagkonstaterar med stor tillfredsställelse att frågorna om kvinnors inte gration i försvaret fått en helt annan uppmärksamhet . På såväl central som lokal nivå inom försvarsmakten arbetar man mycket aktivt med de två huvudfrågorna på detta område, nämligen hur rekryte ringen av kvinnor skall öka och hur avgångarna kan begränsas. Enligt min mening är det ett betydelsefullt och angeläget arbete som bedrivs. Jagavser att även fortsättningsvis noggrant följa utvecklingen inom Prop.1990/91:102 området. Reservofficerssystemethar utretts och beretts inom . Arbetet med frågan harresulterat i en ny reservofficersförordning (1990:202), gällande från och medden Ijuli 1990. Förordningen har karaktär av ramförfattning och innebär att detankommer på de myndigheter inom försvarsmakten som sätter upp, vidmakthållereller bemannar krigsförband att anställa reservofficerare för att tillgodosebehovet av befäl i förbanden. Pensionsåldernför innehavare av statliga tjänster bestäms i avtal mellan arbetsmarknadensparter. Parterna på det statliga området har i princip slutfört förhandlingarom ett nytt pensionsavtal. har anmält attprincipavtalet kommer att undanta yrkesofficerarna och parterna har föreslagitatt en utredning tillsätts för att se över officerarnas pensionsålder.