prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Även realräntan, viken är av storbetydelse för de stetliga bostedssubventionema, sänks . Dämpadkostnadsutveckling och därmed bättre lönsamhet i kombination med lägre räntefår genomslag på investeringama som beräknas växa kraftigt; 2,1993 och3,2%per år . beräknas BNP-tillväxten 2,perår i genomsnitt. Även om nettoexporten förbättras, gör de storaräntebetelningama på den växande utlandsskulden att det dröjer irmanden negativa utvecklingen av bytesbalansens saldo kan brytes. Först 1994reduceras bytesbalansunderskottet. Ireferensalternativet visar sig effektema av den snabbare kostnadsökningenframför allt i en svagare utveckling av kapitelbildningen, dvs. Även om exporten också i detta altemativ ökar, till följd avden intemationella utvecklingen, blir ökningen påtegligt mindre än ihuvudalternativet. Tabell 2.2 Nyckeltel referensaltemativ 1990/91:150 Bilaga1:1.2 Procentuellförändring från föregående år KPI(årsgenomsnitt) 0,3 10,3 12,4 10,4 -0,2 5,0 4,0 9,6 2,6 1,0 3,5 3.2 3,2 2,8 1.5 7,0 7,4 4,7 3,1 1,4 7,0 7,5 5,0 3,5 ■4,4 4,2 0,8 5,0 5,1 4,2 4,8 Densnabbare kostnadsutvecklingen innebär att lönsamheten blir svag och att räntanligger kvar på en förhållandevis hög nivå - räntegapet gentemot utlandetkvarster. ger påtegliga effekter på investeringama. En viss uppgång iinvesteringsaktiviteten sker visserligen, men 1996 väntes investeringsvolymen idette altemativ vara lägre än i huvudaltemativet. Desnabbare löneökningama har däremot effekter på hushållens ekonomi först motslutet av perioden. Den svagare sysselsättningstillväxten kompenseras under deförste åren av högre löner, varför lönesumman mätt i fäste priser ökar snabbarei referensaltemativet. 1995 fården svagare ekonomiska utvecklingen genomslag på hushållens löneinkomster, som då ökar betydligt långsammare än i huvud altemativet. Skillnaden är dock liten, den reala lönesumman vid kalkylperiodens slut i det närmaste lika stor i båda altemativen. leder till att även den private konsumtionen växer ungefar lika mycket i båda altemativen. Ur den offentliga sektoms synvinkel iimebär dette att de viktigaste skattebasema räknat i faste priser utvecklas ungefar lika. Den högre prisökningstakten i referensaltemativet ger däremot en snabbare nominell ökning av skattebasema. Denegativa effektema på kapitelbildningen innebär emellertid att tillväxten iekonomin blir svagare. Visserligen ökar tillväxttakten, men den ligger helaperioden under 1,. Sysselsättningen ökar mycket svagt och arbetslöshetenfortsätter växa och blir 1996. Dengenomsnittliga BNP-tillväxten under hela kalkylperioden 1990- 1996 beräknasi huvudalternativet uppgå till 1,, medan den genomsnittliga tillväxten i referensalternativet blir knappt 0,. Sammanteget leder det till en skillnad i BNP-nivå som, frånräknat inflafionen, 1996 uppgår fill . Räknat penningvärde motsvarar dette . Bilaga1:1.2 Syftet med beräkningama är att klarlägga konsekvensema av redan fattedebeslut och gjorda åteganden. Inkomstberäkningarnabaseras på rikrevisionsverkets (RRV) beräkningar med utgångspunkt utifrånanteganden om den ekonomiska utvecklingen som redovisats i tebellema 2.1 och2.2. Deninkomstnivå vid vilken skyldighet föreligger för fysiska personer att betelastetlig inkomstskatt skrivs upp med utvecklingen avkonsumentprisindex plus . Beräkningamaav inkomstskatter för juridiska personer baseras på anteganden om företegensdriftsöverskott. Det antes att driftsöverskotten återhämtes . Fr.o.m.1991/92 kommer myndighetemas stellning i mervärdeskattesystemet att ändras.Myndighetema kommer att kompenseras för ingående mervärdeskatt genom avräkningmot inkomsttitel istället för mot anslag. Myndigheteraas anslag skall därförbudgeteras exkl. mervärdeskatt. Av tekniska skäl är budgetförslaget för1991/92 fortfarande bmttoredovisat vad gäller myndighetema. Omläggningen skeristället i samband med att regleringsbreven utfärdas för /92.För att få jämförbarhet redovisas mervärdeskatten bmtto f3r hela perioden.Nivåema blir därmed högre på både inkomst- och utgiftssidan än enligt dengenomförda nettobudgeteringen. Vad gäller beräkningar av t.ex. utgiftskvot hardock korrigeringar gjorts för dette. Denkommunala utdebiteringen, dvs. kommunalskatten, antes vara oförändrad underlångtidsbudgetperioden. Utgångspunktenär att beräkna utgiftema som följer av redan fattade beslut och gjordaåteganden. En konsekvens av beräkningsmetoden är att många anslag antes harealt oförändrad niyå . Transfereringamaantas komma att utvecklas enligt beräkningar av volymförändringama. Här kannämnas utvecklingen av antelet pensionärer resp. antelet bam i skolåldervilket direkt styr utgiftema på folkpensionsanslaget och stetsbidraget tillgrund- och gymnasieskolorna. Vissaanslag styrs av ramar eller särskilda program för viss verksamhet. I de falldet tydligt klargjorts att anslagen är tidsbegränsade har utgifteraa minskatsvid sluttidpunkten för programmet. I annat fall ligger utgifteraa kvaroförändrade. Utgifter för investeringar har behandlats på likartat sätt. Vissainkomst- och utgiftsforändringar redovisas som tillkommande utgiftsbehov,netto. Så sker för att i långtidsbudgeten ge en rättvisande bild avutvecklingen med anledning av forändringar som inte redovisas på något annatställe i stetsbudgeten. Envärdesäkring av vissa ej formellt indexerade utgifter har gjorts. Schablonmässigtligger en oförändrad sjukfrånvaro i förhållande fill det Prop. 1990/91:150som antegits till grund för beräkningama i långtidsbudgeten. Arbetsmarknadspolifiskaåtgärder för att hålla nere arbetslösheten har inkluderats i beräkningama. Dentioprocentiga besparingen inom stetsförvaltningen är beakted i beräkningama,utöver förslaget /92, genom en successiv minskning av de årligautgiftema med sammanlagt /93 och 1993/94. Minskningenav anslagsbehållningama antas schablonmässigt uppgå till 1,5 miljarder kronorper år. Uppräkningenav utgifterna från fäste till löpande priser har gjort enligt de anteganden ompris- och löneutvecklingen som redovisats i tebellema 2.1 och 2.2. Förlångtidsbudgetperioden är beräkningarna i fäste priser gjorda i 1991/92 årsprisnivå. För den historiska perioden avser fäste priser priser. Beräkningenav stetsskuldsräntoma för budgeteret 1991/92 har beräknats enligt gäliideräntenivå vid beråkningstillfäUet. För tidsperioden framöver baserasränteberäkningama på antegen räntenivå. I beräkningama antes nettoupplåningen iutlandet vara oförändrad, varför räntebetehiingama till udandet blir desamma ibåda altemativen. Stetsbudgetensinkomster är sterkt beroende av den ekonomiska utvecklingen och därmed i höggrad beroende av de anteganden som presenterats i avsnitt 2. På kort sikt lederhög nominell pris- och löneökningstakt till snabbt stigande inkomster. Omlöneökningstakten, utan motsvarande produktivitetsökningar, varakfigt ligger påen högre nivå än våra konkurrenfländers, leder dette till att konkurrenslägetförsämras. Denna utveckling leder till försämrad tillväxt och påverkardärmed inkomstutvecklingen negativt. På lång sikt är detproduktivitetsutveckling och sysselsättning som avgör tillväxten i ekonomin ochdärmed utvecklingen av inkomstema. Skattereformensyfter till att höja effektiviteten i ekonomins funktionssätt.Inkomstskattesatsema sänks och skattebasema breddas för både inkomst-ochmervärdeskatt. Sammanteget innebär skattereformen att skatten på arbete sänkskraftigt medan skatten på konsumtion och kapitel skärps. En viktig del av reformenär att arbetsutbudet stimuleras genom sänkning av marginalskatten påarbetsinkomster. 4.2 Utveckling 1985/86 - 1995/96 Fördelningen1991/92 av stetsbudgetens olika inkomstslag framgår av diagram 4.1 ochinkomstemas utveckling av tebell 4.1. Diagram4.1 Stetsbudgetens inkomster /92 1990/91:150 Bilaga1:1.2 I I FysiflliDa Personer W Slatl på egendom ra Sodal-avg, netto Stetsbudgetensinkomster har ökat med och igenomsnitt i löpande priser. BNP har ökatmed i genomsnitt 9,. Prop.1990/91:150 Tabell 4.1 Stetsbudgetens inkomster RilaffaTl ? Miljarder kronor, löpande priser öliaga 1.1 .Z Genomsnittlig procentuell förändring 1991/92 1991/92-1995/96 1985/86-1989/90 Huvudalt.Referensall. Fysiska personers skau 21,2 2,3 0,3 17,0 Juridiska personers skatt 27,4 6,9 4,4 10,0 Skatt på egendom 23,8 8,6 8,6 29,8 Socialavgifter 85,4 1,8 3,6 2,0 Mervärdeskatt 149,8 3,1 5,0 12,1 Övriga indirekta skatter 74,1 1,0 1,0 8,0 Avräkningsskatt 10,9 20,5 21,6 Övriga inkomster 67,1 -5,7 -5,0 3,9 Summa inkomster 459,7 2,5 3,3 9,9 som andel av BNP' 31,4 Lönesumma 629,9 4,7 6,4 10,0 Privatkonsumtion 793,6 4,3 6,2 . BNP 1464,4 4,6 6,0 9,3 'Andelen var 30,1985/86 och beräknas /96 lill28,i huvudalternativet och 28,i referensaltemativet Källor: Riksrevisionsverkel och finansdepartemeniel Inkomsternasom andel av BNP ökade från till . Underperioden ökade skatteinkomstema från fysiska personer med i genomsnitt ca 17%per år. Underlångtidsbudgetperioden beräknas stetsbudgetens inkomster till följd av denlägre inflationstekten i huvudaltemativet öka med i genomsnitt 2,. Ihuvudaltemativet ökar inkomsteraa från fysiska och juridiska personer med igenomsnitt 2,resp. 6,. I referensaltemativet blir ökningstaktenlägre p.g.a. högre kommunalskatteutbetel-ningar och mindre gynnsamvinstutveckling. Inkomsterna av socialavgifter och mervärdeskatt ökar relativtlångsamt i huvudaltemativet p.g.a. låg löne- resp. prisutvecklingstakt. Statsbudgetensskatteinkomster utgörs av skatter från fysiska och juridiska personer,lagstedgade sociala avgifter samt inkomster från mervärdeskatt och övrigaindirekte skatter. Sammanteget utgör skatteraa av de totelastetsinkomstema. Inkomsterfrån fysiska personers skatt beror främst av de stetliga inkomstskattesatsemasamt löneutveckling och därmed även av den ekonomiska tillväxten. Inkomstemafrån fysiska personers inkomstskatt utgjorde av de totela inkomstema1989/90. I och med att skattesystemet reformerats minskar denna andel av detotela inkomstema. Förändringen beror främst på att den stetliga inkomstskattensänks. beräkningama minskarfysiska personers inkomstskatt som andel av de Prop. 1990/91:150 totela inkomstema för att 1991/92 uppgå till . Inkomsigränsenöver vilken stetlig skatt utgår är reallöneskyddad . En lägrereallönetillväxt än bidrar till en sänkning av skattekvoten genom att färrepersoner träffes av den högre skattesatsen ovanför brytpunkten. Vid högreallöneökning ökar skattekvoten. I det gamla skattesystemet ökade skattekvotenvid nominell löneökning om skatteskalan inte justerades i motsvarande mån. Underde förste två åren i långtidsbudgetperioden minskar inkomsteraa tillstetsbudgeten från fysiska personer, netto. Utbetelningaraa avkommunalskattemedel ökar då kraftigt. Det är främst två orsaker till dette. Denena är att basbreddningen som ingår i skattereformen genomförs helt fr.o.m.1991. Denna ökning neutraliseras dock genom avräkningsskatten som redovisasunder övriga inkomster. Den andra orsaken är att utbetelningaraa baseras pålöneutvecklingen före tidpunkten för utbetelning. Sålunda påverkar löneutvecklingenunder /90 och 1990/91 förändringen i de kommunala skatteutbetelningaraaunder /92 och 1992/93. Skattenfrån juridiska personer har ökat med i genomsnitt 10%per år, vilket motsvarar ökningstakten av de totela inkomstema. Den reformeradeföretegsbeskattningen innebär att bolagsskatten sänks från till 30%samtidigt som utrymmet för bokslutsdispositioner minskas. Sammantaget höjs deneffektiva skattesatsen. Beräkningama baseras på anteganden om utvecklingen avnäringslivets resultet före skatt (driftsöverskott). Driftsöverskotten antesunder långtidsbudgetperioden öka frän dagens relativt låga nivå. Ökningstekteni driftsöverskotten ligger på högre nivå än löneutvecklingen. Underperioden ökar skatteinkomstema från juridiska personer med i genomsnitt 6,9%per år i huvudaltemativet. Känslighetsanalysen enligt referensaltemativet visarpå en lägre ökningstakt för dessa skatteinkomster. I och med den reformeradeföretegsbeskattningen kommer obeskattede reserver till viss del att lösas uppoch därmed beskattes. Dessa tillfälliga skatteinkomster beräknas till drygt 6miljarder kronor med början 1991. Avskattningen avföretegens obeskattede reserver redovisas dock utanför stetsbudgeten men ingåri stetens inkomster och påverkar stetens upplåningsbehov. Delagstedgade socialavgiftema följer vid oförändrat avgiftsutteg lönesummansutveckling och är således avhängiga den nominella och reala tillväxten iekonomin. Det totela avgiftssutteget framgår av tebell 4.3. En tredjedel avavgiftsinkomstema redovisas på stetsbudgeten. Resten överfors direkt tillfonder utanför stetsbudgeten, av vilka AP-fonden är den störste.Sjukförsäkrings- och arbetsskadeavgiftema redovisas netto på stetsbudgetensinkomstsida, dvs. med avdrag för de Prop.1990/91:150 Tabell 4.2 Lagstedgade soaalavgifter .. y.i 9 Miljarder kronor, löpande priser rSllaga 1.1 .Z 1991/92-1995/96 1985/86-1989/90 Huvudalt.Referensall. 'l detta belopp ingår administralionskoslnader Källor: , ochfinansdepartementet Anm: I socialavgifter brutto, ingår överföringen avsjukförsäkringsfonden (4,) /92. TabeU 4.3 Lagstedgade socialavgifter Procent av avgiftsunderlag Avgiftsuttag Antaget avgiftsullag Avgifter vilka hed redovisas på statsbudgeten 0,31' Folkpensionsavgift BarnomsorgsavgiftVuxenutbildningsavgift Allmän löneavgift Särskild löneskatt* Avgifter vilka nettoredovisas på statsbudgeten Avgifter vilka ej redovisas på statsbudgeten Avgift för sjöfolks pensionering* t.o.m. 30juni 1994 är avgiften 0,. Fr.o.m. höjs avgiften till 0,39%.Under forsla uppgår avgiften lill 1,. 't.o.m. 31 december 1992uppgår avgiften till 0,. Därefter är avgiften 0,. ■Ingåri skattereformen 1991. Den särskilda löneskatten utgår på passiv näringsverksamhet,för lön och aktiv näringsverksamhet efter samt för arbetsgivarespensionspremier. (lngår inte i "Summa"). t.o.m. 30juni 1994 är avgiften 2,. Fr.o.m. sänks avgiften till 2,. Belalas endast av arbetsgivare som sysselsättersjömansskattepliktig personal. (Ingår inle i "Summa"). Källor: Riksrevisionsverkel och utgiftersom de avses finansiera. Sålunda kan underskott uppstå på inkomsttitel beroende påatt utgiftema överstiger avgiftsinkomstema. 1990/91:150Socialavgiftemas andel av de totela inkomstema, som de redovisas Bilaga1:1.2 påbudgeten, minskade från av de totela inkomstema 1985/86 till ca14% /90. Minskningen av socialavgifteraas andel av de totelainkomsteraa beror bl.a. på att utgiftema har ökat i snabbare takt än avgiftsinkomsterna. Underlångtidsbudgetperioden ökar nivån på stetens inkomster från de socialaavgiftema sammanteget, bmtto, ihuvudaltemativet i löpande priser. motsvarar en årlig genomsnittligökning med 4,. Ökningstakten är något lägre än lönesummans utveckling,vilket beror på den engångsvisa överföringen av sjukförsäkringsfonden under1991/92. Dras de nettoredovisade utgiftema bort blir ökningstakten i genomsnitt3,. Skillnadenmellan dessa ökningstakter beror främst på att utgiftema förarbetsskadeförsäkringen ökar i betydligt högre tekt än inkomster av socialaavgifter, bmtto. Referensaltemativetger något snabbare ökning av dessa inkomster. Skattpå egendom utgörs av skatt på fest egendom, förmögenhetsskatt, arvs- ochgåvoskatt, stämpelskatt och skatt på värdepapper. Sammantaget inbringar dessaskatter /92 enligt det revideradebudgetförslaget. har dessa skatteinkomster ökat medknappt i genomsnitt. Den kraftiga inkomstökningen beror främst påöverföringen av inkomsteraa av fastighetsbeskattningen från kommuneraa tillsteten samt på höjningen av stämpelskatten och omsättningsskattenpå värdepapper. beräknas nivån pä dessa skatteinkomsteröka med , motsvarande Ökningen berorfrämst på höjda texeringsvärden på festigheter 1990 och höjningen avfestighetsskatten i samband med skattereformen 1991. Mervärdeskattenuppgår enligt det reviderade budgetförslaget /92 till 149,8 miljarderkronor. Underde har stetens inkomster av mervärdeskatt ökat med igenomsnitt . Skattereformenfinansieras bl.a. genom att fler varor och tjänster blir momsbelagda. Därmedökar mervärdeskattens andel av stetsinkomstema. /90 -1991/92 beräknas mervärdeskatteinkomstema öka från en fjärdedel till entredjedel av de totela skatteinkomsteraa. Underlångtidsbudgetperioden ökar inkomstema av mervärdeskatt i huvudaltemativet med3,i genomsnitt. Motsvarande ökning i referensaltemativet är 5,. Ökningenär något lägre än utvecklingen av den private konsumtionen. Det finns främst tvåanledningar till dette. Dels upphör den tillfälliga momshöjningen ,dels får kommuneraa göra avdrag för nettot avingående mervärdeskatt minus utgående mervärde- Prop. 1990/91:150 skatt. Densistnämnda effekten neutraliseras genom avräkningsskatten. (Se Bilaga 1:1.2vidare avsnitt 4.3.7) Flerteletav de övriga indirekte skatterna utgår med feste belopp för viss volym ellerper enhet. Vid prisförändring innebär dette att den reala skatten varierar.Under de senaste fem åren har dessa skatteinkomster ökat med i genomsnitt 8 %per år. Underden framförliggande femårsperioden beräknas inkomstema från övriga indirekteskatter öka med i genomsnitt 1,i huvudaltemativet. Avräkningsskattentillkom som ett led i skattereformen för att neutralisera effekten förkommunema av breddade skattebaser och for kommunemas avdrag för mervärdeskatt.Skatten tes ut /91. ökar dessaskatteinkomster kraftigt, med i genomsnitt 20,i huvudaltemativet.Enligt beräkningama ökar dessa skatteintekter från 10,9 miljarder kronor1991/92 till 1993/94 i huvudaltemativet. Ireferensaltemativet blir dessa skatteintäkter något högre. De stora ökningamaberor på att effektema av basbreddningar och att kommunemas avdrag förmervärdeskatt slår igenom successivt /92 - 1993/94. övrigainkomster bester av inkomster från stetens verksamhet (affärsverkensinleveranser, ränteinkomster, stetliga avgifter m.m.), inkomster av försåldegendom och återbetelning av lån m.m. Dessa inkomster utgör av de totelainkomsteraa på stetsbudgeten. Under den framförliggande femårsperiodenberäknas dessa inkomster minska med i genomsnitt 5,ihuvudaltemativet. Minskningen beror främst på att inleveranser från televerketsker engångsvis 1991/92 och att stetens finansiering av stetliga bostedslånfr.o.m. 1985 successivt förs över från stetsbudgeten till stetensbostedsfmansieringsbolag (). 2 1990/91. Stetsbudgetensutgifter beräknas 1991/92 uppgå till sammanlagt . Av dessanettoredovisas 69 miljaider kronor på inkomstsidan. gäller avutgifteraa för sjukförsäkringen (inkl. föräldraförsäkringen) samt avutgiftema för arbetsskadefSr-säkringen, vilka räknas av mot de avgifter somavses finansiera dem. Redovisningen sker under inkomsttitlama sjukförsäkringsavgift,netto och övriga socialavgifter, netto. Om inte annat anges avsesmed stetsbudgetens utgifter i det följande bmttoutgiftema, dvs. inklusive deutgifter som enligt ovan redovisas på inkomstsidan. Med utgifter netto avsesutgiftsidans utgifter. Prop.1990/91:150 Bilaga 1:1.2 5.1 Utveckling 1985/86 - 1995/96 Stetsbudgetensutgifter exkl. stetsskuldräntor ökade realt /86 - 1989/90med i genomsnitt ca 1,. Om de utgifter som redovisas pä inkomstsidanexkluderas blir ökningen ca 0,. Stetsbudgetens utgifter inkl.stetsskuldräntor ökade med i feste priser, vilket speglar defellande ränteutgifterna. Den reala BNP-tillväxten var i genomsnitt1,. Stetsbudgetens utgifter som andel av BNP minskade därmed från40,1985/86 till 37,1989/90. Diagram5.1 Stetsbudgetens utgifter, brutto, inkl. och exkl. stetsskuldräntor 1985/86-1989/90 Miljarder kronor, faslapriser 1985/85 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 Kalk: Finanadepartementet -" Utgifter exkl ränta De utgifter som ökat mestär transfereringar for räntebidrag till bostäder och sjukförsäkring samt bidragtill kommunema for förläggningskostnader för flyktingar. Att utgiftema toteltsett inte ökat mer förklarasav att utgiftsminskningar skett inom andra områden. 1990/91:150samt vissa affärsverks investeringsanslag har lyfts ut från stetsbudgeten.Bilaga 1:1.2 En minskning av utgifterna för sysselsättningsskapande åtgärderhar kunnat ske till följd av den goda konjukturen som företegs-stödendragits ner. Dessa utgiftsminskningar motsvarar tillsammans en genomsnitUigårlig minskning av utgifteraa med 1,. har stetsskuldens värde ochdärmed utgifteraa fÖr stetsskuldräntor realt och nominellt minskat. Vidutgången av 1989/90 uppgick stetsskulden till , varav 498miljarder kioaor avsåg lån i svenska kronor och avsåg lån iutländsk valute. Underlångtidsbudgetperioden, dvs. 1991/92 - 1995/96, beräknas stetsbudgetensutgifter exkl. statsskuldräntor realt successivt minska. 1995/96 är utgifternaca lägre än 1991/92. Totelt inkl, stetsskuldräntor förperioden beräknas en minskning om eller totaltatt jämföra med en ökning om i ökning den gångna femårsperioden.En viktig förklaring till volymminskningen är att utgiftema förbostedssubventioner realt feller , dock från en mycket hög nivå1991/92. är en följd av att de nya regler för rantestöd som.gällerfr.o.m. 1992 innebär ett minskat åtegande för steten. En annan förklaring äratt utgiftema för programmet med omställningsåtgärder inom jordbruket fellerbort . Stora utgiftsökningar beräknas i övrigatransfereringssystem, bl.a. för arbelsskadeförsäkring, bambidrag och bidragtill kommuneraa för omsorg för bam och gamla. Automatisk ökning av vissaanslag, t.ex. biståndet till u-ländema och skatteutjämningsbidraget tillkommunema, ger också volymökningar . Ökningen av skatteutjämningsbidragetfinansieras dock helt av motsvarande ökning av skatteutjämningsavgiften. Ilöpande priser beräknas stetsbudgetens utgifter i huvudaltemativet öka med igenomsnitt ca 1,. Den genomsnittliga BNP-tillväxten är ca4,. Sammanteget innebär dette att stetsbudgetens utgiftskvot fellerfrån 36,1991/92 till 33,1995/96. En känslighetsanalys visar att omekonomin utvecklas enligt referensaltemativet, ökar utgiftema med i genomsnittca som den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten är ca6,. innebär att utgiftskvoten i referensaltemativet endast feller till35,. Orsakentill den förhållandevis långsamma utgiftsutvecklingen är anteganden om dämpningav pris- och löneökningstakten imder perioden samt antegandet om fellanderäntor i båda altemativen. Nedväxlingen av pris- och löneökningstakt är dockmer markerad i huvudaltemativet än i referensaltemativet. Attutgiftema ökar snabbare i referensaltemativet kan huvudsakligen hänföras tillett fätel faktorer. Till följd av svagare ekonomisk tillväxt och därmed högrearbetslöshet är utgiftema för arbetsmarknadspolitik större ireferensaltemativet än i huvudaltemativet. De indexbundna transfereringaraajusteras automatiskt till följd av prisutvecklingen och ökar följdaktiigen meri referensaltemativet än i huvudaltemativet. Den sämre utvecklingen avbudgetsaldot och den högre räntenivån i referens- Diagram 5.2 Stetsbudgetens utgifter, brutto, inkl. ochexkl. stetsskuldräntor 1991/92 -1995/96 Miljarder kronor, fasta priser, huvudalternativ Prop.1990/91:150 Bilaga 1:1.2 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 altemativet medför mot slutet av perioden att utgiftemaför stetsskuldräntor blir högre i dette altemativ än i huvudaltemativet. Ävenutgifter för stetlig konsumtion, dvs. löner, övriga förvaltningsutgifter,försvaret m.m. ökar snabbare i referensaltemativet till följd av den snabbarepris-och löneökningstakten. TabeU S.l Utgifter f5r stetsskuldräntor m.m. Miljarder kronor, löpande priser Räntor på län i svenska kronor Räntor pä län i utiändsk valuUi Räntor på län i svenska kronor Räntor pä lån i utiändsk valuta Utgiftema för räntor på stetsskulden består dels avränteutgifter för lån inom och utom landet, dels av realiserade valutoförlusterZ-vinster.För /92 beräknas dessa utgifter uppgå till . I huvudaltemativet beräknas utgifterna förstatsskuldräntor vaia i stort sett oförändrade fitam till1993/94, eftersom de antegna lägre räntoma gör att budgetimderskotten inteavspeglas i ökade stetsskuldräntor /95. De feller kraftigt /96,dels beroende på budgetöverskott, delsberoende på att stora lånestockar då omsätts till Prop. 1990/91:150 betydligt lägre räntor.