prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — Detreformförslag som jag nu lägger fram har föregåtts av en promemoria somutarbetats inom . Promemorian har remissbehandlats.Remissinstanserna framgår av bilaga 1. En sammanställning av remissyttrandenafinns fillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 4048/90). Regeringen beslutade den18 att inhämta lagrådets yttrande Prop. 1990/91:54 överförslag fill ändring i lagen om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumuleradinkomst. Det remitterade lagförslaget finns i bilaga 2. Lagrådetsyttrande bifogas som bilaga 3. Lagrådet har i allt väsentligt godtagitförslaget. Mina synpunkter på vad lagrådet anfört framgår avspecial-mofiveringen till 1 § tredje stycket lagen om beräkning av statliginkomstskatt för ackumulerad inkomst (avsnitt 9.11). Enackumulerad inkomst skall antas ha åtnjutits med lika stort belopp under de årtill vilka den hänför sig. Fördelningstiden är dock begränsad fill tio år Saknasfillförlitlig utredning om det antal år en ackumulerad inkomst i det enskildafallet hänför sig till skall skatteberäkningen ske om inte särskildaomständigheter föranleder annat - som om inkomsten hänfört sig till tre år SAILinnehåller dessutom vissa specialregler avseende fördelningstiden, bl.a. förengångsbelopp som ersätter en årlig pension och ersättning för inventarierm.m. För reavinst vid avyttring av fastighet och vinst vid avyttring av aktieroch andelar i fåmansföretag skall den ackumulerade inkomsten anses hänföra sigtill det antal år egendomen innehafts. Reavinst vid avyttring av fastighet fårdock inte fördelas i andra fall än då vinsten har uppkommitvid expropriation eller liknande eller då vinsten till mer än hälften utgörs avåtervunna avdrag för värdeminskning på den avyttrade fastigheten. Detbelopp som skall hgga fill grund för skatteberäkningen är nettobeloppet av denackumulerade inkomsten dock högst den beskattningsbara inkomsten resp. underlagetför tiUäggsbelopp. Avdragsgilla kostnader som hänför sig till intäkten skallalltså räknas bort först. För vissa typer av ackumulerade inkomster inominkomstslaget rörelse innehåller SAIL hjälpregler för beräkning avnettobeloppet. Självaskatteberäkningen tillgår i grova drag på följande sätt. Den ackumuleradeinkomsten delas med antalet fördelningsår så att man får fram ett årsbelopp.Detta årsbelopp beskattas ovanpå ett genomsnitt av de tre senaste årensinkomster Skatteberäkningen sker med ledning av skatteskalan för taxeringsåret.Skatten på årsbeloppet i form av grundbelopp och i förekommande falltilläggsbelopp multipliceras därefter med fördelningsfiden. På detta sätterhålls skatten på hela den ackumulerade inkomsten. Till denna skatt läggssedan skatten på årets övriga inkomster SAILär tillämplig på fysiska personer och dödsbon.En förutsättning för särskildskatteberäkning är att den inkomst som skall ligga till grund för skatteberäkningenuppgår till Inkomsten skall vidare utgöra minst en femtedel avden skattskyldiges till statlig inkomstskatt taxerade inkomst. För inkomst avtjänst och kapital är SAILs bestämmelser tillämpliga i fråga om all ackumuleradinkomst. I det enskilda fallet får bedömas om en intäkt inom något av dessainkomstslag är att anse som ackumulerad eller I inkomstslaget tillfälligförvärvsverksamhet gäller SAIL reavinster vid av- Prop. 1990/91:54 yttringav fastighet och aktier eller andelar i fåmansföretag. Lagen gäller inte förandra reavinster Förinkomst av annan fastighet, inkomst av jordbruksfastighet och inkomst avrörelse är SAILs bestämmelser begränsade fill vissa typer av intäkterGemensamt gäller att SAIL kan fillämpas på intäkter avseende försäkringsersättningar,vissa skadestånd, intäkter avseende avyttrade inventarier och varor i sambandmed upphörande av verksamheten samt intäkter på grund av att vissa fonderåterförs fill beskattning vid överlåtelse av verksamheten. Förinkomst av jordbruksfastighet tiUkommer främst ersättning vid skador på skog,vissa ersättningar för nyttjanderätter och expropriationsersätt-ningar Förinkomst av rörelse gäller SAIL även intäkt av fria yrken och intäkt vidöverlåtelse av hyresrätt, varumärke och liknande rätfigheter av goodwillsnatur, expropriationsersättningar samt engångsersättning vid avyttring avpatenträtt eller avlösning av royahy. Riksdagenbeslutade om en genomgripande reformering av taxeringsförfarandet. taxeringslag antogs (prop. 1989/90:74, SkU32, SFS 1990:324). Taxeringsbeslut skall fro.m. taxeringfattas av skattemyndigheterna. Beslutskompetensen i ärenden om särskildskatteberäkning enligt SAIL flyttas över fill skattemyndigheterna(SFS 1990:343). Ifortsättningen utgör ett beslut enhgt SAIL ett taxeringsbeslut. Ansökan görshos den skattemyndighet som skall besluta om taxering fill stafiig inkomstskatt.Ansökan bör göras redan i självdeklarationen. Försummas detta har denskattskyldige ändå möjlighet att enligt 4 kap. 9 § taxeringslagen (1990:324)före utgången av femte året efter taxeringsåret ansöka om särskildskatteberäkning genom att begära omprövning av taxeringen. Beslutom särskild skatteberäkning får fattas även om de tidigare taxeringarna intevunnit laga kraft. Ändras förutsättningarna för skatteberäkning efter beslutav skattemyndighet eller domstol skall skattemyndigheten göra den ändring avden särskilda skatteberäkningen som föranleds därav. Idet nya skattesystemet slås inkomstslagen fillfälhg förvärvsverksamhet ochkapital samman fill ett inkomstslag - kapital. Inkomstslagen jordbruk, rörelseoch (konventionellt beskattad) annan fasfighet slås samman fiU ett annat inkomstslag- näringsverksamhet. En viss utvidgning av inkomstslaget tjänst sker så att deti framtiden omfattar aUa ersättningar som kan anses hänförliga till eget arbeteeller egen prestation. Inkomstslaget tjänst har fått en sådan utformning attdet i högre grad än kommer att fungera som en uppsamhngspost.Definitionen av inkomstslagen näringsverksamhet och kapital har gjortsuttömmande för att undvika gränsdragningsproblem. Inkomstav tjänst och inkomst av näringsverksamhet benämns gemensamt förvärvsinkomsteroch beskattas enligt en progressiv skala. Kapitahnkoms-ter beskattas enbartstathgt med ett proportionellt skatteuttag på . För förvärvsinkomsterutgår såväl statlig som inkomstskatt. Den statliga inkomstskattenutgår med ett grundbelopp om . plus av den beskattningsbaraförvärvsinkomsten över en viss skiktgräns. Vid taxering är gränsen . Skiktgränsen skall i fortsättningen justeras i förhållande tillförändringar i det allmänna prisläget med ett tillägg av (10§ SIL). Den beskattningsbara förvärvsinkomsten utgörs av den taxeradeinkomsten minskad med ett basbeloppsanknutet in-komstrelaterat grundavdrag (48§ 2 mom. KL och 8 § SIL). Vid taxering beräknas grundavdraget uppgå fillcirka i inkomstlägen nära skiktgränsen. I det nya skattesystemetförsvinner de nuvarande lagerreserverna. värderas antingen enligt lägstavärdets princip eller till av det totala anskaffningsvärdet. För lager avdjur i jordbruk och renskötsel gäller i stället att lagret får tas av den genomsnittliga produktionskostnaden. En nyreserveringsmöjlighet - skatteutjämningsreserv (surv) - införs. Investeringsreservernaoch uppfinnarkontona avskaffas. Däremot behålls skogs- och upphovsmannakontona.Fartygs-, återanskaffnings- och nyanskaffningsfonderna avskaffas.Eldsvådefonderna ersätts med ersättningsfonder. Mitt förslag: Enmöjlighet till särskild skatteberäkning för ackumulerad inkomst skall finnasäven i det nya skattesystemet. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran. Skälen för mitt förslag:Skattereformen ändrar förutsättningarna för särskild skatteberäkning förackumulerad inkomst. Det progressiva inslaget minskar På beskattningsbaraförvärvsinkomster upp fill en viss nivå (skiktgränsen) utgår endastproportionell kommunalskatt och i statsskatt. Till bilden hör dock attgrundavdragets konstrukfion kan ge en viss begränsad progressionseffekt. Förinkomster över skiktgränsen tillkommer ytterligare statsskatt avöverskjutande belopp. Reglerna om ackumulerad inkomst bör kunna tillämpasendast om den skattskyldige något av de år som ligger fill grund för densärskilda skatteberäkningen haft en beskattningsbar förvärvsinkomst somundersfiger skiktgränsen och den beskattningsbara förvärvsinkomsten, vari denackumulerade inkomsten ingår, överstiger skiktgränsen. Det kan t.ex. vara frågaom en skattskyldig med en stor ackumulerad inkomst som belöper medlåga eller måttliga inkomster. Varje tusental kronor i ackumulerad inkomst sommed tillämpning av reglerna om särskild skatteberäkning hamnar underskiktgränsen medför en skatteminskning om Det är emellertid bl.a. avförenklingsskäl inte motiverat att beakta effekterna av grundavdragetsutformning genom dessa regler. Det anförda visar attbehovet av regler om särskild skatteberäkning för ackumulerad inkomst minskargenom skattereformen. kommer det dock även ifortsättningen att behövas sådana regler Lagen bör därför behållas. Deförändringar som skattesystemet genomgått medför att lagen måste bli föremålför en översyn. En följd av en sådanöversyn är att lagen kan göras överskådligare . Vissa regler kantas bort genom att kapitalinkomster blir proportionellt beskattade. Vidare kanfördelar uppnås genom att reglerna avseende näringsverksamhet sammanförs. Mitt förslag: Denackumulerade inkomsten delas med antalet fördelningsår och beräknas som etttillägg till den genomsnittliga beskattningsbara förvärvsinkomsten församtliga fördelningsår Om den ackumulerade inkomsten hänför sig till fler bakåt i tiden skall den genomsnittliga beskattningsbaraförvärvsinkomsten justeras så att skiktgränsens förändringar beaktas.Taxeringsårets skatteskala skall tillämpas. Promemorieförslaget:Beräkningsmetoden skall knyta an till de nuvarande reglerna. Den ackumuleradeinkomsten delas med antalet fördelningsår Det årsbelopp som erhålls beskattasovanpå ett genomsnitt av de tre senaste årens inkomster Skatteberäkningen skermed ledning av skatteskalan för taxeringsåret. Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran. Näringslivsorganisationernaanser emellertid att vissa inkomster som inte omfattas av reglerna omackumulerad inkomst bör tas med. Det gäller främst den del av reavinsten somvid en försäljning av aktier i ett fåmansföretag skall redovisas iinkomstslaget tjänst (jfr avsnitt 5.4.5). Några remissinstanser pekar i detsammanhanget på möjligheten att i stället för att beakta endast de tre senasteårens inkomster ta hänsyn till . Skälen för mitt förslag: Viden anpassning av SAIL till det nya skattesystemet uppkommer bl.a. frågan påvilket sätt skatten lämpligen bör beräknas. De regler som gällde t.o.m. 1985års taxering innebar att den statliga inkomstskatten på den ackumuleradeinkomsten beräknades på ett tillägg till resp. års beskattningsbara inkomstsamt - vid 1984 och taxeringar underlag för tilläggsbelopp. Skattenberäknades med tillämpning av skatteskalan för det senaste taxeringsåret.Fr.o.m. taxering ändrades metoden eftersom systemet med grundbeloppoch tilläggsbelopp ansågs kräva förenklingar (prop. 1982/83:157). De nuvarandeberäkningsreglerna innebär att endast en skatteberäkning görs i stället för enför vart och ett av beskattningsåren. Först beräknas ett genomsnitt av de tresenaste årens beskattningsbara inkomst resp. underlag för tilläggsbelopp. Denackumulerade inkomsten divideras med det antal år som den hänförs till. Deterhållna beloppet läggs sedan vid skattens beräkning ovanpå de nyssnämndagenomsnitten. Det grundbelopp resp. tilläggsbelopp som därvid beräknas medledning av det senaste arets skatteskalor får sedan multipliceras med det antalår till vilka inkomsten hänför sig. Eftersom systemet medgrundbelopp och tilläggsbelopp har övergetts Prop. 1990/91:54 krävs attberäkningsreglerna ändras. Den lagtekniskt minst ingripande åtgärden är att sålångt som möjligt knyta an till den nuvarande metoden. En sådan ändringförordas också i promemorian. Enligtdenna metod skall skatten beräknas med utgångspunkt i ett genomsnitt av de tresenaste årens beskattningsbara inkomster. Det innebär att beräkningen blirförhållandevis enkel. ger den utrymme för skatteplanering. Det kanleda till avsevärda skattefördelar om man håller nere de löpande inkomsternaunder en treårsperiod i samband med en förväntad ackumulerad inkomst. Ipromemorian ansågs denna möjlighet att utnyttja systemet vara ett skäl mot attvinster vid avyttring av aktier i fåmansföretag skulle omfattas av reglerna omackumulerad inkomst. Enligtmin mening är det mindre lyckat om inkomst som till sin natur är ackumuleradinkomst inte kommer att omfattas av lagstiftningen. 1 stället bör - somframhållits vid remissbehandlingen - beräkningsreglerna kunna ändras så attmöjligheterna till missbruk av systemet begränsas. Avlikformighets- och rättviseskäl bör reglerna för ackumulerad inkomst utformasså att det totala skatteuttaget i största möjliga utsträckning är likvärdigtmed det skatteuttag som skulle ha uppkommit om den ackumulerade inkomsten istället hade beskattats successivt under de år som inkomsten hänför sig till.Den särskilda skatteberäkningen borde således i princip baseras påbeskattningsbara förvärvsinkomster och skatteskalor för vart och ett av de årsom den ackumulerade inkomsten hänför sig till. En sådan metod skulle dock blitungrodd. Frågan är då hur reglerna skall utformas för att uppfylla både kravenpå enkelhet och kraven på ekonomisk rättvisa. Därvid diskuteras först detvanligaste fallet när inkomsten hänför sig till förflutna år. Avförenklingsskäl bör skatten på den ackumulerade inkomsten beräknas genom attårsbeloppet av den ackumulerade inkomsten läggs till ett genomsnitt av debeskattningsbara förvärvsinkomsterna för taxeringsåret och företaxeringsåret som tillsammans motsvarar det antal år mellan vilka inkomstenskall fördelas. En sådan metod bör leda till ett rättvisare resultat än den nugällande treårsregeln. Vidare bör skatteskalans förändring under de år påvilka inkomsten fördelas beaktas på ett schablonmässigt sätt vidinkomstberäkningen. Idet nya skattesystemet justeras skiktgränsen för stafiig inkomstskatt årii-genmed ett belopp motsvarande förändringen av det allmänna prisläget med tilläggför . En schablonmässig metod för att beakta förändringar iskatteskalan är att basera skatteberäkningen på den genomsnittligabeskattningsbara förvärvsinkomsten i kombination med skiktgränsen i mitten avfördelningsperioden. Vid en successivt ökande skiktgräns skulle tillämpning avdet senaste årets höga skiktgräns ge en alltför låg skatt jämfört med den skattsom skulle uppkomma vid tillämpning av varje års förvärvsinkomst ochskiktgräns. Tillämpning av den låga skiktgränsen för det första fördelningsåretskulle å andra sidan ge en alltför hög skatt jämfört med denna norm. Omden ackumulerade inkomsten hänförs till t.ex. taxeringsåren 1995- 1999 och den genomsnittliga beskattningsbara förvärvsinkomsten för dessa 270 år exkl. ackumuleradinkomst uppgår till så bör detta genomsnitt Prop. 1990/91:54således jämföras med skiktgränsen vid taxering. Om denna skiktgränsuppgår till så leder ett årsbelopp på upp fill inte tillnågon tillkommande statlig inkomstskatt. Avtekniska skäl bör emellerfid skatteberäkningen baseras på skiktgränsen föraktuellt taxeringsår För att uppnå önskat resultat krävs då att dengenomsnittliga beskattningsbara förvärvsinkomsten ökas med förändringen avskiktgränsen från mitten av fördelningsperioden fill aktuellt taxeringsår Omskiktgränsen i detta exempel ökat från . fill så skall den genomsnittliga förvärvsinkomsten ökasmed Den sålunda justerade inkomsten på jämförs med taxeringsåretsskiktgräns på Även denna beräkningsmetod ger således utrymme förårsbelopp på utan tillkommande statlig skatt. Tilläggettill den genomsnittliga förvärvsinkomsten bör således i princip motsvaraförändringen av skiktgränsen från mitten av fördelningsperioden tilltaxeringsåret. Detta skulle leda till justering med en halv skiktgränsförändringvid fördelning , en skiktgränsförändring vid fördelning ,en och en halv skiktgränsförändring vid fördelning o.s.v. Avförenklingsskäl bör dock justeringarna begränsas något samt avse endast helaskiktgränsförändringar Vid fördelning bör således någon justeringinte göras. Vid fördelning över tre eller bör fillägg göras med det senasteårets skiktgränsförändring. Vid fördelning över fem-sex, sju-åtta och nio-tioår bör tillägg göras för två, tre resp. skiktgränsförändringar Jufler år bakåt i tiden inkomsten hänför sig till desto större tillägg behövs föratt uppnå ungefär samma skatt som om skatten på den ackumulerade inkomsten istället hade beräknats genom beaktande av faktiska skiktgränser och faktiskabeskattningsbara förvärvsinkomster under de år inkomsten hänför sig till. Ominkomsten hänför sig till framtida år är situationen mera komplicerad. Enprincipiellt riktig lösning är att fördela den ackumulerade inkomsten överframtida år med beaktande av kommande förvärvsinkomster och skiktgränser.Beräkningen måste emellertid även i dessa fall av praktiska skäl baseras på ettgenomsnitt av förflutna års förvärvsinkomster Då de nominella förvärvsinkomsternai allmänhet ökar över tiden - vilket för övrigt utgör motivet för attskiktgränsen justeras med hänsyn till inflationen med ett tillägg - kan användning av förflutna i stället för framtida årsförvärvsinkomster motivera ett tillägg till den genomsnittliga inkomsten innanjämförelse görs med taxeringsårets skiktgräns. Å andra sidan överstiger normaltframtida skiktgränser taxeringsårets skiktgräns, vilket kan motivera enjustering i motsatt riktning. Med hänsyn främst härtill bör inte någonskiktgränsjustering göras när den ackumulerade inkomsten hänför sig tillframtida år. Därmedkvarstår de förhållandevis ovanliga fallen då en ackumulerad in komst hänför sig dels till förflutna, dels till framtida år Reglerna bör därvid utformas med utgångspunkt i vad jag föreslår för fallen med enbart förflutna respektive enbart framtida år En lämplig lösning, som bl.a. undviker tröskeleffekter, är att jämföra antalet förflutna år och antalet framtida år 271 inkl. taxeringsåret somden ackumulerade inkomsten hänför sig till. Om den ackumulerade inkomstenhänför sig till sammanlagt högst bör skiktgränsjustering göras som ominkomsten belöper på så många förflutna år som överstiger antalet framtida årOm inkomsten t.ex. hänför sig till beskattningsåren 1995-2004 och denackumulerade inkomsten redovisas bör skiktgränsjusteringgöras som om inkomsten belöper sig på två (=6-4) förflutna år, dvs. någonskiktgränsförändring skall ej beaktas. Om den ackumuleradeinkomsten hänför sig till bör den nu redovisade metoden föregåsav en proportionering till en tioårsperiod. Om t.ex. inkomsten hänför sig till18 förflutna och 7 framtida år så motsvarar detta efter proporfionering 7,20förflutna och 2,80 kommande år Antalet förflutna år överstiger då antaletkommande år med 4,40. Skiktgränsjustering bör då ske som om inkomsten belöperpå 4 förflutna år, dvs. den senaste skiktgränsförändringen skall beaktas. Mitt förslag: Somförutsättning för särskild skatteberäkning skall gälla att den ackumuleradeinkomsten uppgår till samt att den beskattningsbara förvärvsinkomsteninklusive den ackumulerade inkomsten överstiger skiktgränsen för statliginkomstskatt med minst samma belopp. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Företagarnas förordar att beloppsgränsen bestäms till 30 000kr. Övriga remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utanerinran. Skälen för mitt förslag:En allmän förutsättning för särskild skatteberäkning enligt nuvarande reglerär att den ackumulerade inkomsten uppgår till . samt dessutomtill minst en femtedel av den statligt taxerade inkomsten. Nuvarandebeloppsgräns tillkom efter att ha varit . alltsedan år 1962. Det grundläggande syftetmed de särskilda beräkningsreglerna är att undvika obilliga progressionseffekter.Eftersom den statliga inkomstskatteskalan bara innehåller ett skikt om 20 %kommer progressionseffekten allmänt sett att lindras avsevärt i förhållandetill vad som gäller . Detta, liksom ett önskemål att begränsaantalet fall av särskild skatteberäkning, talar för en justering avbeloppsgränsen. Vid remissbehandlingen har framförts att höjningen med hänsyntill penningvärdets förändring bör begränsas till . Enligt min meningbör beloppsgränsen höjas så mycket att regeln att den ackumulerade inkomstenockså skall överstiga en viss andel av den taxerade inkomsten kan tas bort.Jag anser att är en lämplig nivå. Den särskildaskatteberäkningen kan ge lägre skatt endast när den beskattningsbaraförvärvsinkomsten inklusive den ackumulerade inkomsten överstiger åretsskiktgräns. Med hänsyn till den ovan föreslagna belopps- gränsen samt avförenklingsskäl bör emellertid särskild skatteberäkning fill-lämpas endastunder det något strängare villkoret att den beskattningsbara inkomstenöverstiger skiktgränsen med minst samma belopp eller Mitt förslag:Reglerna behålls i princip oförändrade. SAIL bör vara tillämplig även på sådanutdelning på och vinst vid avyttring av aktier i fåmansföretag som i det nyaskattesystemet skall beskattas som inkomst av tjänst förutsatt att inkomstenkan anses som ackumulerad. De särskilda fåmansföretagsreglerna (stoppreglerna),som också föranleder beskattning i inkomstslaget tjänst, skall dock intemedföra rätt till särskild skatteberäkning. Promemorieförslaget: Ipromemorian föreslogs att SAIL inte skulle göras tillämplig på sådan utdelningpå och vinst vid avyttring av aktier i fåmansföretag som beskattas i inkomstslagettjänst. Promemorian behandlade inte frågan om inkomst av tjänst vid tillämpningav stoppreglerna. Remissinstanserna: De somföreträder näringslivet anser att lagen bör omfatta även den del av reavinstensom vid försäljning av akfier i ett fåmansföretag skall beskattas iinkomstslaget tjänst. Skälen för mitt förslag:SAIL är tillämplig i fråga om all inkomst av tjänst förutsattatt det rör sig om en ackumulerad inkomst. Möjligheten att tillämpa SAIL förackumulerade tjänsteintäkter bör i princip behållas oförändrad. 1 promemorianifrågasätts om SAIL bör omfatta också sådan utdelning på och vinst vidavyttring av aktier i fåmansföretag som i det nya skattesystemet skallbeskattas som inkomst av tjänst. 1 det nya skattesystemet kanenligt 32§ 1 mom. h KL jämförd med 3§ 12 mom. SIL en del av utdelningen på ochvinsten vid försäljning av aktier i ett fåmansföretag bli beskattad som inkomstav tjänst i stället för som inkomst av kapital (jfr avsnitt 4.5). Översfiger utdelningen på aktieri ett fåmansföretag så stor procent av den skattskyldiges anskaffningskostnadför aktierna och lämnade ovillkorliga kapitaltillskott som svarar motstatslåneräntan med tillägg för , skall överskjutande belopptas upp till beskattning som inkomst av tjänst. Om utdelningen för ett visst årunderstiger denna nivå ökas utrymmet för kapitalbeskattad inkomst senare år.Som utdelning räknas även inkomst avseende utdelning i samband med nedsättningav akfiekapitalet eller reservfonden i ett bolag eller utbetalning vidbolagets likvidation samt fusionsvederlag (jfr avsnitt 5.2), I den mån deunder utdelade vinstmedlen som redovisas i inkomstslaget tjänst kananses hänförliga till arbetsinsatser framstår inkomsten som ackumulerad,SAIL bör då kunna fillämpas. Vidavyttring av aktier i ett fåmansföretag skall - om den skattskyldige ellernågon honom närstående varit verksam i företaget i betydande omfatt- 18Riksdagen 1990/91. ning hälften av den delav realisationsvinsten som överstiger sparat utrymme för kapitalbeskattadinkomst tas upp som intäkt av tjänst. Den del av reavinsten som beskattas iinkomstslaget tjänst framstår också som en ackumulerad inkomst om den kan anseshänförlig till arbetsinsatser Reavinsten kan delvis varaföranledd av att företagsledarens löneuttag varitbegränsade.