prop · GE03175 · 1990-12-31 00:00:00 — Våldskommissionenser det som mer angeläget att vidta åtgärder som motverkar bråk och denoordning som kan råda rant nöjessfållen, varvid köer och dörrvakter utgörsärskilda problem. Våldskommissionenanser att lagen om handel med drycker bör kompletteras med en besfåmmelse atttillståndshavaren svarar för att ordning råder i och utanför serveringslokalen.Tillståndshavarens ansvar bör således utsträckas till att även gälla utanförlokalen och i den närmaste omgivningen. Medhänsyn till att det utanför lokalen är fråga om rena ordningsuppgifter måstedet krävas ordningsvaktsförordnande av den som skall utföra dessa uppgifter.Kommissionen anser vidare att det bör övervägas att generellt krävaordningsvaktsförordnande även av dörrvakteraa vid restaurangeraa. Länsstyrelsenbör vid sin tillsyn rikta uppmärksamheten på ordningen inom och utanför lokalenoch vid behov ingripa aktivt med föreskrifter eller återkallaserveringstillsfåndet. 1-Riksdagen 1990/91. Kommissionen föreslår ävenåtgärder för att sänka toleransen för be- Prop. 1990/91:175 rasatuppträdande genom att skärpa besfåmmelseraa om förargelseväckande beteende. Förslageni betänkandet övervägs i . 10.5.5 Socialstyrelsensrapport om åtgärder mot missbruk av tek nisk Riksdagenbehandlade frågan om åtgärder mot missbmket av teknisk sprit (SoU1987/88:17, s. 30-31). uttalade att tillgängligheten av teknisksprit och alkoholhaltiga preparat måste begränsas. Vidare borde olikaersättningsmedel med mindre risk för missbrak så långt möjligt ersättanuvarande preparat, främst T-röd. Vad utskottet anfört om åtgärder mot missbrukav teknisk sprit gav som sin mening regeringen till känna. Regeringenuppdrog därefter åt att överväga åtgärder för att minskamissbroket av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat. Som ett led iregeringsuppdraget träffade en överenskommelse med olikabranschorganisationer om att T-röd och liknande preparat ienlitersförpackningar fr.o.m. endast skulle säljas över disk.Socialstyrelsen har härefter i en rapport till regeringen lagt fram ytterligareförslag till åtgärder mot missbrok av tekniska alkoholprodukter. Socialstyrelsenanser att det i första hand krävs insatser på vård- och behandlingsområdet föratt förhindra pågående missbrok. Som stöd och komplement till dessa insatseroch för att minska nyrekrytering till groppen som missbrukar tekniskaalkoholprodukter föreslår att det skall bli lag på att deaktuella preparaten endast skall få säljas över disk. Vidare föreslås attförsäljningsförbudet i LFTA förtydligas. Socialutskottetuttalade att utskottet fann det tillfredssfållande att socialstyrelsennu lagt fram förslag till åtgärder i syfte att nedbringa missbroket (SoU1989/90:2). Utskottet anförde att det dock var viktigt att regeringen följdedenna fråga och även i fortsättningen uppmärksammade problemet med missbrok avtekniska alkoholprodukter. Regeringenbeslutade att tillsätta en utredning för översyn av vissa reglerinom alkohollagstiftningen, den s.k. alkoholhandelsutredningen. I direktiven(Dir. 1984:30) angavs att utredningen skulle se över lagstiftningen påalkoholområdet och därvid försöka åstadkonmia förenklingar ochrationaliseringar i regelsystemet. Principeraa för alkoholpolitiken enligt1977 års riksdagsbeslut skulle dock ligga fast. Utredningenöverlämnade betänkandet (SOU 1985:15) Handel med alkoholdrycker, promemorian(Ds S 1986:4) Partihandel med starköl och slutbetänkandet (SOU 1986:35) Handelmed teknisk sprit m.m. Vadgäller lagen (1977:293) om handel med drycker (LHD) föreslog Prop. 1990/91:175utredningen att den kommimala vetorätten i serveringsärenden skulle avskaffasliksom att behovsprövningen av den tilltänkta verksamheten skulle slopas. Deordnings- och nykterhetsproblem som kunde uppkomma till följd av en omfattandeetablering av serveringssfållen skulle i sfållet mötas med en skärpttillsynsverksamhet och ett effektivt utnyttjande av sanktionsmöjligheteraaenligt lagen. Utredningenansåg att man borde kunna släppa på kravet att matserveringen skall utgöra enviss andel av rörelsen. I sfållet borde länsstyrelserna göra enhelhetsbedömning, där det avgörande kriteriet skulle vara huravida verksamhetenkunde antas medföra nykterhetspolitiska olägenheter eller ej. Emellertid ansåginte utredningen att man skulle luckra upp det nuvarande kravet på att matskall finnas att tillgå under hela den tid som alkoholservering sker. Vidsidan av prövningen av sökandes personliga lämplighet, serverings-stalletstjänlighet och mathållningen skulle det vid tillstandsprövningen inte behövastas någon särskild hänsyn till om den tilltänkta rörelsen vänder sig till enungdomlig publik. Utredningen ansåg i sfållet att kontrollen och tillsynenborde skärpas och att det härvid borde ägnas särskild uppmärksamhet åtdansrestauranger och andra serveringssfållen som i större utsträckning besöksav ungdomar. Utredningen föreslog att det särskilda prövningsförfarandet avföreståndare och dennes ersättare skulle avskaffas. Trafikserveringliksom alkoholservering vid nöjes- och idrottsplatser borde enligt utredningenbedömas efter samma grander som all annan alkoholservering. Utredningenföreslog vidare att de särskilda besfåmmelseraa om självservering ochservering i drinkbar samt förbud mot uppmaning till alkoholförfåring skulleupphävas. Utredningenansåg att ölhanteringen kan ske under friare former och föreslog atttillståndsprövningen slopas såväl när det gäller parti- och detaljhandeln somservering av öl klass 11. mening är det viktigt att tillståndsgivningen på serveringsområdetföljs upp med en effektiv tillsyn. Närdet gäller lagen (1977:292) om tillverkning av drycker, m.m. (LTD) fannutredningen inte anledning att föreslå några mer ingripande förändringar ibesfåmmelseraa om tillverkning av alkohol. Emellertid föreslogs vissalagändringar för att komma till rätta med hembränning. Närdet gällde problem som berör hemtillverkning av vin ansåg utredningen det intevara någon framkomlig väg att införa någon form av förbud mot försäljning elleranvändning av vare sig sammanhållna snabb-vinsatser eller olika beredningsämnenför tillverkning av vin. Utredningen fann inte heller skäl att skärpamarknadsföringslagstiftningen vad gäller snabbvinsatser. Föratt komma åt hembränningen föreslog utredningen en skärpning av regleraa förhantering av aktivt kol genom att införa ett tillståndssystem för tillverkning,överlåtelse och import av aktivt kol. Lagen (1961:181) omförsäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga Prop. 1990/91:175 preparat(LFTA) ville utredningen ersätta med en ny språkligt omarbetad lag. I sakföreslogs endast vissa kompletteringar och förtydliganden av nu gällanderegler. Flera av utredningens centrala förslagkritiserades. Dåvarande chefen för ansåg att det var svårtatt väga samman många av utredningens förslag till mer genomgripandeförändringar med kravet att regelsystemet skall fylla sin alkoholpolitiskafiinktion. Vissa oroande tendenser vadgäller konsumtionens utveckling talade även för stor försiktighet med störreförändringar inom alkoholpolitikens område. Mot den bakgronden beslutaderegeringen i samband med budgetpropositionen 1988 (prop. 1987/88:100 bil. 7)att inte lägga fram en mer omfattande alkoholpolitisk proposition. Ioktober 1989 beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare för attutreda frågan om beskattning av alkoholhaltiga drycker. Utgångspunkten förutredningen - som arbetar under namnet alkoholskatteutredningen - var enligtdirektiven (Dir. 1989:51) att skapa ett system där beskattningen avalkoholdrycker, och därmed också dryckens pris, i högre grad än för närvarandebesfåms av dess alkoholhalt. Syftet är att åstadkomma ett skattesystem som ärenhetligt för samtliga alkoholdrycker och dessutom neutralt i förhållande tillolika produkter med likvärdig alkoholstyrka. Vidare skall utredningen pröva omden nuvarande klassindelningen av maltdrycker är ändamålsenlig och om den gåratt inordna i ett enhetligt skattesystem. I uppdraget ingår också att undersökahuravida de gällande regleraa för skattskyldighet m.m. är ändamålsenliga ochatt närmare belysa de prissättningsmetoder som tillämpas av alkoholbolagen. Utredningenhar också att beakta dryckesskattens alkoholpolitiska betydelse. Dealkoholpolitiska aspekteraa på beskattningen av de alkoholhaltiga dryckeraahar betonats i allt större utsträckning. Ett väsentligt inslagi den svenska alkoholpolitiken är strävan att minska den totala alkoholkonsumtionenoch att styra över den till alkohol svagare drycker. Beskattningen och därmedprissättningen av alkoholdrycker har utnyttjats i detta syfte sedan länge.Avsikten är att säkersfålla att alko-holdryckeraa håller en konstant högprisnivå där prisutvecklingen inte blir långsammare än för andrakonsumtionsvaror och att med prisdifferentiering söka inrikta konsumtionen påde svagare dryckeraa. 10.6 Nuvarande insatser Prop. 10.6.1 Infonnationsstrukturen på drogområdet Informationenom alkohol och narkotika bedrivs på ett mycket brett fålt. Många aktörer ärinblandade, såväl myndigheter som organisationer och företag. Gronden för destatliga insatseraa inom droginformationsområdet utformades inom ramen för 1977års alkoholpolitiska beslut och beslut om en samordnad ochintensifierad narkotikapolitik. Statensinsatser inom onu'ådet avser dels produktion av informationsmaterial ochdirekt informationsverksamhet, dels bidragsgivning till kommuner ochorganisationer som bedriver droginformation eller annan drogförebygggandeverksamhet. Destatliga myndigheter och organ som arbetar med dessa frågor är ,, och länsskolnämn-deraa. Bland övrigastatliga myndigheter eller motsvarande som bedriver informationsinsatser kannämnas trafiksäkerhetsverket och Systembolaget. De informerar i första handinom alkoholområdet. Socialstyrelsenhar det samlade centrala ansvaret för den statliga droginformationen. Tillsocialstyrelsen är knutet ett alkohol- och narkotika-politiskt råd, det s.k.AN-rådet, som bestar av representanter för myndigheter och organisationer somarbetar med drogfrågor. Folkrörelseraaoch organisationslivet har en viktig roll i det drogförebyggande arbetet. Ensärskild roll har ()som är en statsfinansierad folkrörelsebaserad organisation. 1det följande redogörs utförligare för de olika aktöreraas insatser inomområdet. Socialstyrelsenhar det centrala myndighetsansvaret inom det drogpolitiska området. Styrelsenarbetar gentemot landsting, socialnämnder och länsstyrelser genom bl.a.allmänna råd, utvecklingsprojekt, informationsmaterial samt kurser ochkonferenser. Styrelsen bedriver också upplysningsverksamhet riktad tillallmänheten. Socialstyrelsenfördelar också statsbidrag till organisationer för olika informationsinsatseroch andra förebyggande verksamheter. Detcentrala myndighetsansvaret för skolans droginformation åvilar i dagskolöverstyrelsen. Det regionala ansvaret ligger på länsskolnämnderaa. Inomskolans område arbetar man på olika sätt för att genom förebyggande insatsermotverka skador och missbrak av alkohol, narkotika och tobak (). Insatseraabesfår av bl.a. kunskapsförmedling för att förmå ungdomar att självsfåndigt tasfållning mot användning av droger. Ienlighet med beslut med anledning av propositionen om Prop.1990/91:175 ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18, UbU4, rskr. 76) avvecklasmed utgången av och länsskolnämnderaa. Påskolområdet inrättas fr.o.m. en ny myndighet, statens skolverk.Skolverkets organisation skall besfå av en central del och en fåltorganisation.Skolverkets huvuduppgifter blir utveckling av skolan, uppföljning ochutvärdering av skolverksamheten samt tillsyn. Denna tillsyn omfattar ocksåinsatser på alkohol- och narkotikaområdet. Statensungdomsråd fördelar medel till drogförebyggande insatser som görs avimgdomsorganisationeraa. Vidare behandlar ungdomsrådet direkt och indirektfrågor kring ungdomar och droger inom sin utrednings- ochpublikationsverksamhet. Målgrappen för detta är förenings-och fritids-sektora. Blandövriga statliga myndigheter eller motsvarande kan nämnas trafiksäkerhetsverketoch Systembolaget. Deras insatser är i första hand inriktade på information omalkoholens verkningar och de risker som är förknippade med missbruk eller brakav alkohol i vissa situationer. Informationenkan ha som mål att förebygga berasning, beroende och olika former av skador.Vikten av att avsfå helt från alkohol i vissa situationer framhålls, t.ex. itrafiken, till sjöss, vid graviditet, i samband med idrott etc. Systembolagetinformerar också om olika regler för alkoholförsäljningen, t.ex.åldersgränseraa och förbudet mot langning och motiven för dessa. Systembolagetsinformation riktas i första hand till alla alkoholkonsumenter. Genomsystembutikeraa har bolaget en bred kontaktyta gentemot sina kunder.Butiksskyltning och distribution av broschyrer i butikeraa är därför en centraldel av bolagets alkoholinformation. Genom annonser och andra mediainsatserunderstöds informationen i butikeraa. Sedanmånga år tillbaka har Systembolaget utvecklat ett samarbete medidrottsrörelsen. Man samarbetar även med och Skola för attsprida information till ungdomar och föräldrar om alkohol. Systembolaget harockså medverkat i de aktionsgrapper mot alkohol och droger (Boman- och Athena-grapperaa)som regeringen tillsatt och som redovisas närmare i det följande. föralkohol- och narkotlkaupplysning (CAN) Prop. CANgrundades av folkrörelseraa vid seklets början och har sedan starten varit ettfolkrörelsebaserat organ. CANsarbete har emellertid alltid innehållit en betydande samverkan med staten. CANhar upprepade gånger organiserats om ochförändrats, då CAN i enlighet med beslut bleven frisfående organisation i förhållande till . Frånmitten av fram till var CAN knutet tillsocialstyrelsen på så sätt att personalen var ansfålld vid styrelsen ochverksamheten stod under överinseende av styrelsen. CANär en suverän organisation, vars styrelse är ansvarig för och fattar beslut omverksamheten. Folkrörelseförankringen kommer till uttryck genom de 41medlemsorganisationeraa och deras representation i styrelsen och genom den delav verksamheten som innebär kontakt med organisationer och folkrörelser.Styrelsen bestar av representanter utsedda både av statliga intressenter och avmedlemsorganisationerna och perso-nalgrappen. Ordföranden utses av regeringen.UHÄ tillsätter tre representanter, och skolöverstyrelsenvardera en representant. Personalen utser en styrelserepresentant ochombudsförsamlingen minst åtta företrädare för medlemsorganisationeraa. Organisationenfår statsbidrag för att fullfölja de arbetsuppgifter och den inriktning somriksdagen föratsatte . Det innebär att CAN skall förmedla basfakta ochfölja och informera om förändringar på drog-området. Upplysningsarbetet skall iförsta hand avse insatser för folkrörelser och organisationer. CANhar även det samlade ansvaret att följa drogutvecklingen, vilket innebär fortlöpande inhämtar och analyserar resultat från forskning ochundersökningar, statistik från olika områden och andra uppgifter som gerkunskap om droganvändning och missbrak. Man har även ansvaret för att genomföraden årliga undersökningen av skolungdomens drogvanor, för den kontinuerligaundersökningen av drogvanor bland värapliktiga och för ett regionaltrapporteringssystem. Till detta kommer den centrala uppgiften att utvecklametoder för att få en bättre uppfattning om missbruksutvecklingen. CANger ut flera skrifter där forskningsprojekt och andra fakta på alkohol- ochnarkotikaområdet presenteras. Man tillhandahåller också studiematerial,trycksaker m.m. kring drogfrågor. CAN har också en informations-ochdokumentationscentral med en databaserad informationstjänst som besfår avreferenser och sanunanfattningar av litteratur för forskning och undervisninginom onuådet alkohol- och narkotikamissbrak. Till kansliet är ett bibliotekknutet som är tillgängligt för forskare, informatörer, organisationer,myndigheter och andra intresserade. CANhar knutit till sig ett vetenskapligt råd som kan bisfå i frågor som kräverspeciell kompetens. Alkohol- () Prop. AN-rådetbildades som en ersättare för dåvarande alkoholnämnd.AN-rådet besfår av ordförande och ledamöter som representerar organisationersom på ett eller annat sätt arbetar med drog-frågor. Rådet knöts tillregeringskansliet/och skulle enligt beslututgöra ett kontaktorgan mellan regeringen och berörda folkrörelser ochorganisationer, dvs. fungera som ett fomm för ömsesidig information om pågåendeoch planerad verksamhet inom drogområdet samt för diskussion om behov avåtgärder. som rådet fick gjorde rådets roll oklar och skapade problemi förhållande till andra myndigheters verksamhet. inordnasi som ett rådgivande organ åt styrelsen i alkohol- Folkrörelseraaoch organisationslivet har en lång tradition när det gäller att aktivt motverkadrogmissbrok. En grondläggande princip är att varje organisation och varjeförening självständigt och utifrån sina egna fömtsättningar själva väljerarbetssätt och insatser. Organisationeraas integritet får inte ifrågasättas. Organisationeraasamverkar på olika sätt med statliga myndigheter och andra. Det sker i merpermanenta former som t.ex. i och i CANs verksamhet. Det sker äveninom ramen för tillfålliga satsningar som t.ex. Boman- och Athena-grapperaasverksamheter. Organisationeraabehöver ett starkt stöd från samhällets sida för att kunna bedriva sinverksamhet. Statsbidrag utgår dels i form av centralt organisationsstöd, delssom projektmedel till verksamheter med drogförebyggande syfte. Regeringentillsatte en arbetsgrapp med uppgift att genomföra enaktion mot droger. Grappen antog namnet Athena-gmppen. Athena-groppen föregicksav den s.k. Boman-groppen (Beredningsgmppen för opinionsbildning mot alkoholoch narkotika) som arbetat med att utvecklaopinionsbildningen mot alkohol och narkotika. Athena-groppen erhöll ökadeekonomiska resurser och fick en bredare sammansättning med representanter frånsåväl centrala myndigheter som organisationer som arbetar med drogfrågan. Aktionenssyfte på alkoholområdet är bl.a. att pressa tillbaka alkoholkonsumtionen blandungdomar och skjuta upp alkoholdebuten, hejda langningen av alkohol till unga,skapa ökad respekt för gällande åldersgränser vid inköp av alkohol samt skapaförsfåelse för den svenska alkoholpolitiken. Groppen arbetar även föratt stoppa langningen av narkotika och stoppa Prop. 1990/91:175nyrekryteringen av narkotikamissbrokare. Vidare skall groppen uppmärksammasambandet mellan alkohol- och narkotikamissbrak och riskeraa för spridning avHIV. Ytterligare ett viktigt syfte är att sfårka och utveckla det lokaladrogförebyggande arbetet. Athenahar lagt stor vikt vid att nå s.k. vidareinformatörer, dvs. personer som påolika sätt konuner i kontakt med ungdomar, t.ex. föräldrar, lärare,fritidsledare och föreningsledare. Dessa stimuleras att på olika sätt arbetamed drogfrågan eller andra förebyggande aktiviteter. Insatser har också riktatsdirekt till ungdomaraa. Bredamediainsatser har gjorts för att understödja och försfårka de lokalaaktiviteteraa. Dessa har behandlat alkoholpolitik, riskeraa med narkotika,kompislangning och uppfåckares - dvs. kamraters, fritidsledares, lärares m.fl.ansvar att hjälpa och ingripa om man uppfåcker att någon börjat missbruka. Genomseminarier och konferenser har man riktat uppmärksamheten mot viktigaproblemområden. Man har också sökt nå särskilda målgrapper t.ex. jouraalister. Athena-groppensarbete kommer att pågå fram till . genomförgroppen tillsanunans med regeringens ak-tionsgropp mot narkotika enlandsomfattande aktion mot droger. Syftet med aktionen är att det förebyggandearbetet i kommuner och bland frivilliga organisationer skall intensifieras. 10.6.3 Reguärainformations- och opinionsbildande insatser Underfemte huvudtiteln i statsbudgeten finns anslag som helt eller delvis avsersamhällets drog förebyggande verksamhet. Inomanslaget E 1. finns medel för droginformation.Socialstyrelsen avsätter /91 cirka 1,3 milj. kr. arbetade fem personer meddroginformation och övrigt drogförebyggande stöd. ,CAN utgår medel till CANs verksamhet. För /92 föreslårregeringen ett anslag på 10,5 milj. kr. Frånanslaget H 3. Bidrag till organisationer utgår bidrag till bl.a. organisationersom arbetar med drogfrågan. För /92 föreslår regeringen ettanslag på cirka 58,3 milj. kr. till organisationeraas drog förebyggande arbete. 10.6.4 Forskninginom alkohol- och drogområdet Forskningenpä alkohol- och drogområdet är uppsplittrad på ett stort antal institutioneroch finansiärer. Regeringen beviljade särskilda medel för femstipendier inom området alkohol forskning med social-, samhälls-ochbeteendevetenskaplig inriktning för att kompensera bristen på forskartjänsterpå mellannivå. Delegationenför social forskning (DSF) utarbetade ett program Prop. 1990/91:175 föralkoholforskning med social-, samhälls- och beteendevetenskaplig inriktning. 1programmet anges två huvudområden som bör prioriteras, nämligen behandlings-och rehabiliteringsforskning samt forskning om alkoholbrok och missbrok. Inomdet sistnämnda området betonas bland annat behovet av forskning rörandesambandet mellan alkoholpolitik och samhällsförändring å ena sidan ochmänniskors alkoholvanor och attityder till alkohol å andra sidan. skrivelse till har Svenska föreningen för Alkohol- ochDrogforskning (SAD) framfört synpunkter på alkoholforskningen och påbehovet av ytterligare forskning. SAD, som är en sammanslutning av tongivandesvenska alkoholforskare, understryker behovet av tvärvetenskapliga ansatserinom alkohol forskningen, eftersom orsakeraa bakom alkoholmissbrak enligt SADsannolikt sfår att firma i ett samspel mellan många olika faktorer;företrädesvis medicinskt-biologiska, genetiska, beteendevetenskapliga ochsamhälleliga faktorer. SADanser att ökade forskningsinsatser behövs inom såväl den biologiska som densamhällsvetenskapliga alkohol forskningen. Vidare behövs enligt SAD forskningom motivationsskapande metoder vid behandling av alkohol- och drogmissbmkaresamt forskning om metoder som kan användas av personer som på egen hand villförändra sina alkohol- och drogvanor. Vadgäller finansiering av forskningsprojekt sfår (SFR, tidigare Delegationen för social forskning, DSF) för del av den samhälls- och beteendevetenskapligt inriktade forskningen omberoendeframkallande medel. Andra viktiga finansiärer är (), Systembolagets fond för alkoholforskning (SFA), () och jubileumsfond (RJ). Humanistiskt- ochsamhällsvetenskapliga forskningsrådet () ger också vissa begränsadeforskningsbidrag för ändamålet. Tabell4: Extemfinansierad alkoholforskning i , tkr. (kan även inkludera visstdrogmissbmk) harbidrag till alkohol forskning som exterafinan-sierats uppgått till sammanlagtcirka . Därav är emellertid cirka 4-5 miljoner kr.att se som tillfålliga satsningar, bl.a. genom att Systembolaget under enfemårsperiod avsatt 2 milj.kr. till en fond (SFA) för alkoholforskning.Denna satsning upphör i och med sista utdelningen . Medicinsk forskning,behandlingsforskning och psykologiskt orienterad forskning domineraranslagsbilden. Den psykiatriska forskningen utgör av allaforskningsprojekt, vilket kan förklaras av att de psykiatriska klinikerna sfårför en stor del av vården av alkoholmissbrakare. Den sociologiskt orienteradeforskningen och forskning kring prevention spelar däremot en undanskymd roll. Forskning inomnarkotikaområdet finansieras i huvudsak genom socialvetenskapligaforskningsrådet. har bidrag till forskninginom narkotikaområdet uppgått till cirka 1,5 milj. kr. För budgefåret1990/91 beviljade SFR cirka 1,7 milj. kr. Emellertid avser en större andel avforskningsstödet blandmissbrak. /86 -1989/90 fördelade DSF sammanlagt drygt 21 milj .kr till forskning inomdrogområdet. Fördelningen mellan olika forskningsområden framgår avnedanstaende tabell. Tabell5: Medelsfördelningen av DSF åren 1985/86 -1989/90 Tilldelademedel (tkr) AlkoholNarkotika Läkemedel Missbruk, ospec. 10 740 4 530 1 708 4 179 10.7 Riktlinjer för den fortsatta alkoholpolitiken