prop · GE03159 · 1990-12-31 00:00:00 — Avdraget ären följd av den utländske besökarens räll alt i köpa varor fria frånmervärdeskatt. Jag anser att annat vederiagän kontanter och därmed likställt vederlag på samma sätt som i inkomstskattesystemeti övrigt bör värderas till marknadsvärdet. Detta får också gälla andra skaUeplikliganaturaförmåner än nytlo-varor. Slutligen vill jag i deltasammanhang ta upp frågan om ersättning för repe-tilionstid. Om utbetalarebetalar för repetitionstid i direkt anslutning till etl framträdande skallsådan ersättning utgöra skattepliktig inkomst enligt LSI. Detta skall gällaäven om sådan ersättning inte ingår i det egentliga gaget. 1 lagrådsremissenföreslogs att från skatteplikt skulle undantas ersältning som utbetalas av enfysisk person eller ett dödsbo och som avser framträdande vid en privattillställning. Lagrådethar påpekat atl den föreslagna undanlagsbestämmelsen kan leda fill att denföreslagna lagen om särskild inkomstskatt för ulomlands bosalla i stället blirtillämplig på ersättningen. Jagföreslår därför med hänsyn fill lagrådets synpunkter alt undantagsbestämmelsentas bort så atl LSI blir tillämplig även för denna ersätlning. Det är enligtmin mening enklast för privatpersoner att den utbetalda ersättningen kan bliskattepliktig endast enligt den nu föreslagna lagen. Mitt förslag:Beskattningen skall vara en bruttobeskattning. Avdrag för kostnader medgessåledes inte. Kommitténs förslag: Tillskillnad från mitt förslag medges avdrag för kostnader anlingen i form avschablonavdrag (av skattepliktig inkomst för artist eller förartistföretag och arrangör). Efler särskild ansökan kan avdrag för faktiskakostnader nedlagda i medges. släller sig positivt till förslaget om schablonavdrag medmöjlighet till avdrag för faktiska kostnader efler ansökan. påpekasdock att utredningarna om faktiska kostnader kan bli ytterst svåra ochbetungande för beskattningsmyndigheten om ansökningarna blir många. Deltagäller inte minsl i de fall då utbetalning skett och artisten lämnat Sverige.Cirkusakademien förordar att schablonavdraget höjs till för att bättre änföreslagna motsvara de genomsnittliga kostnaderna för utländska artister.Flera remissinstanser anser att schablonavdraget inte bör vara högre för arfistföretagoch arrangörer än för utländska artister. En del instanser hävdar att ävenkostnader som nedlagts utomlands bör vara avdragsgilla. Det anförs även altavdrag för anskaffning av inventarier skall medges. Skälen för mift förslag:Kommittén har föreslagit aU elt schabloniserat kostnadsavdrag medges för altuppnå effeklen atl endasl nettoinkomsten beskattas. Vid den föreslagnaskattesatsen på kommer skatten på bruttoersättningen, förutomreseersättning, alt bli vid ett schablonavdrag på och vid ettschablonavdrag på . Samma resultat kan uppnås vid en brultobeskatlning omhänsyn las fill kostnaderna genom en låg skattesats. Jag föreslår attskattesatsen bestäms till för samtliga skattesubjekt. Eftersom jag anserdet möjligt att även beskatta utländska artistföretag och arrangörer för derasegen vinst finns inte anledning att för dessa skattesubjekt ha en lägreprocentsats. Jag kommer senare att yllerligare utveckla varför skattesatsenbör vara . Problemet vid enbruttobeskattning är att avdrag inte kan medges för faktiska kostnader vilketkan medföra bristande neutralitet då kostnaderna för olika artistframträdandenkan variera påtagligt. Emellerfid kommer utredningar om faktiska koslnadersåvitt jag kan se att ofta bli mycket svåra och betungande. Det kommer såledesall bli synnerligen svårt alt på elt korrekt sätt bestämma avdragsgillakostnader vid större ufländska produktioner och det är också svårt att ulformarättvisa regler vad gäller kostnader nedlagda utomlands och för inventarier. Härfillkommer de ulredningssvårigheter som uppstår genom att artisten ofta lämnatlandet för beskattningsmyndighetens utredning. Enligt minuppfattning bör därför inte avdrag för faktiska kostnader kunna medges. Hänsyntill sådana kostnader kan i stället tas genom en låg skattesats och genom attvederlag i form av nödvändig resa och förmån av fri kost och logi inte blirskattepliktigt. Ilagrådsremissen föreslogs en särskild paragraf som innehöll en bestämmelse omatt beskattningsbar inkomst är densamma som skattepliktig inkomst. I enlighetmed lagrådets förslag har beslämmelsen tagits bort eftersom den inte kan ansesnödvändig. Mitt förslag:Särskild inkomstskatt utgår av den skattepliktiga inkomsten som iprincip är bruttoinkomsten. Socialavgifter eller särskild löneskatt skall intetas ut. Kommitténs förslag:Särskild inkomstskatt utgår av den beskattningsbara inkomsten. Ett schabloniseratavdrag medges för att endast nettoinkomsten skall beskattas. Schablonavdragetär av inkomsten för utländska artister och av inkomsten för ulländskaartistföretag och arrangörer. Skatten på bruttoersätlningen, förutomreseersättning, blir vid ett schablonavdrag på och vid eltschablonavdrag på . Sociala avgifter skall inle utgå. Remissinstanserna:Åtskilliga remissinstanser anför kritik mot de av kommittén föreslagnaskattesatserna och anser dem för höga. Skälen för mitt förslag:Bevillningsavgift utgår för medverkande artist påbruttoinkomsten. Denna skattesats, som i praktiken kan bli avsevärt högre förartister med stora omkostnader, har kritiserats. Del har t. o. m. hävdats althöjningen från lill resulterade i att de totalt influtnabevillningsavgifterna minskade. Detta kan dock inte verifieras. Osäkerhetenkring del ekonomiska utfallet av befrielseären- dena är alltför slor. Höjningen av avgiften föranleddes avönskemål främst från inhemska arlistorganisationer som menade alt de utländskaartisterna vid längre engagemang i skattemässigt gynnades av den lågaavgiften. Vid bestämmandel av underlaget för arbetsgivaravgifter skall förnärvarande bortses från bl. a. uppdragsersättning för vilken bevillningsavgifterlagts. Däremol skall ersättning för vilken skyldighet atl erläggabevillningsavgift föreligger ingå i avgiftsunderlaget om mottagaren aversättningen varit arbetstagare. Detta gäller trots att arbetstagaren för sådanersätlning inle har rätt till förmåner av den allmänna försäkringen. Den direkta beskattningen av i bosatta personerhar sänkts i samband med skattereformen (prop.1989/90:110, SkU30, SFS 1990:650 m.fl.). Enligt arlistbeskaltningskommittén ligger skattesatsen ide länder vi har störst utbyte med vanligen i intervallet . Kommitténs förslag innebär en skatt på bruttoersätlningenpå i regel för ulländska artister och på artistföretag ocharrangörer. Jag anseratt man bör eftersträva en skattesats som inle medför alt utomlands bosattaartister gynnas i förhållande till svenska artister. Skattesatsen bör å andrasidan inte leda lill inskränkningar i del internationella artistutbytet ellertill en diskriminering av utomlands bosatta arfister. Socialavgifter bör inte ulgådå inkomsterna inle är förmånsgrundande och den ulomlands bosatte artistendärför i sitt gage måste ta hänsyn lill behovel av försäkringsskydd. Särskildlöneskatt bör inle heller las ut men beakias vid skallesatsens bestämmande. Vidmina överväganden har jag kommit fram till att är en lämplig skattesatsför utomlands bosatta arfister. Eftersom jag anser det möjligt att beskalla artislföretagoch arrangörer hemmahörande i utlandet för deras egen vinst finns ingenanledning alt för dessa skattesubjekt ha en lägre procentsats. I sammanhangel kan nämnas atl den svenska skallen ofta är avräknings-barmot den skatt som artisten betalar i hemlandet. Endast i de fall den svenskaskatten är högre än hemlandsskatten kommer arfislens sammanlagda skattebördadärför att öka. Slulligen vill jag påpeka atl den omständigheten atl skalteullageli vissa fall skulle kunna bli högre enligt LSI än enligt lagen om slatliginkomstskall inte utgör någon otillåten diskriminering enligt bl. a. på grund av atl svenska artister bosatta utomlands beskattaspå samma sätt som ulländska artister. Bestämmelserna om skattesatsen har tagils in i 9 §förslaget till LSI. Mittförslag: blir beskattningsmyndighet. Kommitténsförslag: Länsskattemyndighelen i län blir beskattningsmyndighet. förordar att antingen beskattningsavdelningi eller länsskatlemyndigheterna i , , Göteborgs- ochBohus och görs till beskattningsmyndigheter för densärskilda inkomstskatten Ingenannan remissinstans har berört frågan. Skälen för mitt förslag:Nuvarande system med 24 skattemyndigheter som handlägger bevillningsavgifter ärbehäftat med många nackdelar. Vissa skattemyndigheter har så få ärenden attkompetensen inom området kan vara svår att upprätthålla. Vid turnéer somomfattar olika län uppkommer samordningsproblem och svårigheler att räkna framrält underlag för avgiften. Kontrollen försvåras också. Det finns naturligvisockså fördelar med nuvarande system. Myndigheten har genom lokalkännedom,bevakning av massmedier m. m. goda möjligheter att få kännedom om deframträdanden som äger rum. I SOU 1977:96 föreslogsalt endast i skulle vara skattemyndighet. Förslagetbemöttes i denna del i huvudsak positivt av remissinstanserna. Fördelarna, medavseende på ärendemängd och beslutsmyndighetens kompetens ansågs varabetydande. Kommittén har mot bakgrund härav föreslagit att en beskattningsmyndighethandlägger ärenden om särskild inkomstskatt för hela riket. Kommittén har vidare anförlalt många skäl talar för att beslutsmyndigheten bör vara belägen i Stockholmsområdetmen att arbetsuppgifterna med skatten är sådana att en utlokalisering tillannan ort inte behöver innebära några påtagliga nackdelar. Kommiltén förordarlänsskattemyndigheten i län, bl. a. med hänsyn till att denadministrerar inbetalning och redovisning av preliminärskatten för svenskaartister. Jag finner för min del altfördelarna med alt endast ha en beskattningsmyndighet uppväger nackdelarna.Riksskatteverket har anfört starka skäl för att rikskatteverkets beskaltningsavdelningi bör handlägga frågor enligt LSI. Härlill kommer attbefrielseärendena enligt BevL prövas där och att kunskapom artistmarknaden således håller på att byggas upp i . Jag föreslårdärför atl skafl vara beskattningsmyndighet. Mittförslag: Den som utbetalar ersättning till artist eller artistföretag görsansvarig för skatteavdrag, redovisning och betalning (utbetala-ransvar).Redovisning och betalning skall ske senast den 18 efter utbetalningenoch skalleavdraget. Arrangörer blirskyldiga att själva redovisa och betala särskild inkomstskatt. Redovisningskall ske senast den 18 efter den då tillställningen ägt rum. Kommitténs förslag:Överensstämmer i storl sett med mitl. Kommittén föreslår dock att utländskaarrangörer skall redovisa och belala särskild in- komstskattinom efter tillställningen. Förslaget innehåller vidare Prop. deklarafionspliktäven för skattefri reseersättning saml avviker i en del delal- 1990/91:159jer från mitt. Remissinstanserna: har en del synpunkterpå detaljer i kommitténs förslag lill vilka jag återkommer i det följande. Ettflertal remissinstanser, däribland och , anför att förslaget bygger på fiktionen all den utländske artisten är den skatlskyldige.På grund av praktiska problem görs emellertid i själva verkei den svenskaarrangören/arbetsgivaren skallskyldig. Skälen för mitt förslag: Enligt min mening är det lämpligtatt den utomlands bosatta artisten görs skattskyldig för inkomst som hanuppbär härifrån samt att utbetalaren görs ansvarig för skatteavdrag,redovisning och betalning (utbetalaransvar). Vid utbetalning av ersättning till artislföretaghemmahörande i utiandei avseende tillhandahållande av ulomlands bosatt artistbör skattskyldighet föreligga för det (utländska) artistföretaget med molsvarandeutbetalaransvar för arrangören som föreslagits beträffande utbetalning tillutomlands bosatt artist. Bestämmelserna återfinns i 12 § i förslaget lill LSI. Om en utbetalning görs till ett svenskt artistföretag somi sin tur gör utbetalning till en utomlands bosatt artist eller etl artislföretaghemmahörande i utlandet skall alltså skatteavdrag inle ske i det första utbelalningsledet.Det svenska artistföretaget blir i stället skyldigt atl dra av, redovisa ochbetala skatt på de utbetalningar som företagel gör i sin egenskap av utbetalarelill den skattskyldige. Även för arrangör föreslås etl motsvarande förfarande. Beskaliningshändebe, skatteavdrag och redovisning. Utbetalaren av ersättningen skall således beräkna ellbeskattningsunderlag för arfislen eller artistföretaget och svara förskatteavdrag samt redovisa och betala skatten. Skatteavdrag görs vid utbetalningslillfället.Varje utbetalning som sker skall anses ulgöra en beskattningshändelse somföranleder beräkning av skattepliktig inkomst, skalleavdrag och redovisning. Om utländskt artistföretag fakturerar svensk utbelalareunder etl år men erhåller betalning först föranleder fakturan intenågon beskattningåtgärd. En annan sak är att utbetalaren, om denne ärbokföringsskyldig, måste redovisa fakturan i sina räkenskaper för det förstaåret. Vid sidan av kontanl ersättning utgör även annat vederlagskattepliktig inkomst. För vederlag i form av varor motsvarar överlämnandet avvaran utbetalning av skattepliktig ersättning. För vederlag i form avskattepliktig tjänst (vilket torde bli mycket ovanligl) får tidpunkten förtjänstens åtnjutande anses som utbetalning. Ulgivaren blir här ansvarig förredovisning och betalning av skatten som skall beräknas till av varanseller tjänstens värde. Om den kontanta ersättningen inte är så stor attföreskrivet avdrag kan göras från ersättningen ansvarar ulbetalaren förmellanskillnaden. Redovisning och betalning av skatt skall ske senast den 18i månaden efter utbetalningen. Redovisningsskyldighet föreligger inte om endastskattefri ersättning utgetts. Om ersättningen i sig skulle bli skalteplikfigenligt LSI men undantagen frånbeskattning enligt dubbelbeskattningsavtal föreligger Prop. Förarrangör gäller att redovisning och betalning skall ske senast den 18 i månadenefter den då tillställningen ägt rum. Den angivna liden gäller även då enarrangör i sin lur skall redovisa och betala särskild inkomstskatt för artisteller artistföretag. Mittförslag innebär att skattskyldigheten fullgörs, såvitt avser betalning till artisteller artistföretag, genom skatteavdrag från det belopp som utbetalas. Arrangörerdäremot blir skyldiga att själva svara för och betala in skatten. Från densistnämnda kategorin bortses i det följande. Eneffekfiv beskattning förutsätter alt någon här i landet bosatt eller hemmahörandeom möjligt kan göras ansvarig för skatten. Vid bristande betalning måstestaten ha reell möjlighet att utkräva ekonomiskt ansvar. Detta sker i sistahand genom exekutiva åtgärder. Till det betalningsrättsliga ansvaret kommerockså ett straffrättsligt ansvar som normalt aktualiseras vid grövreförsummelser (uppsåt eller grov oaktsamhet) avseende skyldigheten att redovisaoch betala skatt. Iprincip borde den skaltskyldige - i detta fall artisten - i försia hand görasbetalningsansvarig för det belopp som motsvaras av icke verkställt skatteavdrag,eftersom denne erhållit skattebeloppet. när eventuell ansvarighetskulle komma att utkrävas har emellertid den skatlskyldige, som kanske varithär på ett kortare gästspel, oftast hunnit lämna landet. Indrivning av svenskskattefordran utomlands är vidare inte bara en mödosam och dyrbar historia utanockså en ofta verkningslös åtgärd. Då detta är ett känt förhållande skulleföljden bli att syftet med skattskyldigheten och ansvarigheten i storutsträckning förlorades om endast artisten gjordes betalningsansvarig. Närskattskyldigheten avser elt utländskt artistföretag är problemen ännu större.Praktiska skäl talar således för att utbetalaren görs betalningsansvarig. Detfinns också andra skäl som talar för ansvarighet för svensk utbetalare. Engagemangethär organiseras kanske t. o. m. i detalj av svensk arrangör och/eller svensktproduktionsbolag. I kontraktet finns ofta avtalat endast etl nettobelopp, dvs.utbetalaren skall ändå svara för skatten. Konlakler med myndigheterna skölshelt och hållet av dessa utbetalare. Ansvarighetenför den som utbetalar ersättning till utländsk artist kan jämföras med vad somgäller för den som betalar ut ersättning till inhemsk artist. I korthet gällerhärvid följande. Enligtuppbördslagen (1953:272), UBL, och lagen (1990: 328) om skaUe-avdrag i vissafall från artislersättning skall utbelalare av ersätlning för artistisk verksamhelgöra skatteavdrag även om ersättningen inte utgör mottagarens huvudsakUgainkomst av tjänst. Den s.k. artistskatten sträcker sig således utöver UBL:sregler om skatteavdrag vid anställning. Underlag för det 40-procentigaskatteavdraget är bruttoersättning exkl. särskilt avtalad reseersättning. Densom är skyldig alt göra artistskalteavdrag omfattas också av beslämmelserna omarbetsgivares ansvarighet i 75-78 §§ UBL. Enligtdessa ansvarsbestämmelser är bl.a. arbetsgivare som "utan skälig Prop. anledningunderiåter att göra avdrag för skatt" ansvarig för den skatt 1990/91:159 hanborde ha dragit av (och betalat in fill skattemyndigheten). Denna ansvarighetär solidarisk mellan arbetsgivaren (den avdragsskyldige) och arbetstagaren(den skattskyldige). Detta innebär bl. a. att ansvarigheten kan utkrävasdirekt av arbetsgivaren när arbetstagaren inte vistas på känd ort i ,eller när arbetstagaren är okänd. Jagföreslår beträffande ulbetalares ansvarighet för skatt regler i LSI som i stortsett svarar mot angående arbetsgivares ansvar för arbetstagaresskatt. , då en utbetalares ansvar för ett icke verkställtskatteavdrag blir aktuellt att utkräva, vistas artisten i regel inte i Sverige.Följden blir att ansvaret kommer atl hävdas direkt mot ulbetalaren. Lagrådethar ansett att det inte är en rimlig reglering att kräva att en utländskarrangör skall verkställa skatteavdrag och följa alla de regler angåendeuppbörd m.m. i uppbördslagen som hänvisas till i 23 § LSI. Ilagen måste finnas klara bestämmelser om vem som är ansvarig för att skatteavdraggörs. Jag anser att övervägande skäl talar för atl i de fall då en utländskarrangör engagerar en utländsk artist för ett framträdande i ,arrangören är den som blir ansvarig för att skatt dras av och redovisas. Detmåste i de flesta fall vara avsevärt svårare för den enskilde artisten än fören arrangör, som kan antas syssla med frågor av detta slag betydligt oftare,att ta reda på vilka bestämmelser som gäller i olika länder. Redovisningoch betalning av särskild inkomstskatt följs i regel inte av något besluteller besked från skattemyndigheten. Endast om myndigheten önskarkompletterande upplysningar i ett visst ärende sker således ytterligareskriftväxling. Omredovisning inte har lämnats eller om skatten på grund av brister i underlagetför skatteberäkningen inte kan beräknas på ett fillförlifligt sätt skallskatten fastställas till ett skäligt belopp. har härvid efterlystgrunder för den skönsmässiga uppskattningen. Jag vill här anmärka att det härlika lite som vid skönstaxering enligt taxeringslagen (1990:324) finns någrasärskilda regler i fråga om lämpliga arbetsmetoder när ett skäligt belopp skallberäknas. Eftersom omständigheierna skiftar från fall fill fall måste varjeifrågasatt skönstaxering föregås av en särskild utredning och prövning medhänsyn till omständigheterna. bör dock kunna skaffa sigsådana kunskaper om artistbranschen atl goda förutsättningar för rimligabeslut kommer att finnas. Lagrådelhar efterlyst en bestämmelse om möjlighet lill eftergift från betalningsskyldighetom särskilda skäl föreligger. En sådan bestämmelse har tagits in i 6 § LSI. Beträffandefrågor om omprövning, anstånd, indrivning av restförd skatt, återbetalning avskatt, företrädaransvar, revision, vite, straff m. m. hänvisas ihuvudsak lill bestämmelserna i . Detta kommenteras ytterligare i spe- Prop. Mittförslag: beslut enligt denna lag överklagas hoskammarrätten. skall det finnas ett allmänt ombud som för detallmännas talan hos förvahningsdomstol i mål enligt denna lag. Kommitténsförslag: beslut överklagas hos vederbörande länsrätt.Länsskattemyndigheten för även det aflmännas talan. har rätlatt överta del allmännas lalan samt att föra talan mot myndighetens beslut. Remissinstanserna:Länsrätten i län anser, med hänsyn till vad som i övrigt gäller iprocessen om mål om beskattning, att ett renodlat tvåparts-system är attföredra. Bestämmelser om att det allmännas talan förs av elt allmänt ombud samtatt regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer skall förordna ettsådant ombud bör därför införas. Iövrigt har inte remissinslanserna haft några synpunkter på kommitténs förslag idenna del. Skälenför mitt förslag: Jag har föreslagit att skall vara beskattningsmyndighet.Det faller sig då naturligt att överklagande på samma sätt som enligt lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter skall ske tillkammarrätten. Det är enhgt min mening inle lämpligt att sombeslutsmyndighet handhar processföringen i dessa mål. Jag föreslår därför attdet allmännas processföring skall åligga ett fristående allmänt ombud. Iövrigl ansluter mitt förslag fill . beslul enligt BevL överklagas fifl kammarrätt. Kammarrättenblir också besvärsinstans enligt förslaget till LSI. Antalet ärenden enligt LSIkan visserligen antas bli större än antalet ärenden rörande BevL. Å andra sidaninnebär förslaget kraftiga förenklingar och dessutom för betydande grupperskattskyldiga en avsevärt lägre skattesats. Sistnämnda faktorer och densärskilda inkomstskattens konstruktion bör leda till en låg överklagandefrekvens.Någon ökad arbetsbelastning för förvaltningsdomstolarna bör de föreslagnaförändringarna därför inte leda till. 2.10 Destination av skattemedel Mitt förslag: Densärskilda inkomstskatten skall i sin helhet tfllfaUa staten. Kommitténs förslag: Överenstämmermed mitt. det anför attprimärkommunerna bör fillförsäkras hela skatteintäkten. Slockholms drätselnämndyrkar att nuvarande hälftendelning mellan stat och kommun av intäkterna frånbeskattning av utländska artister m. fl. Skälen för mitt förslag:Bevillningsavgiften tillfaller med hälften vardera staten och den primärkommundär arfislen framträder. Förfarandet är, som kommittén framhåller, administrafivtbetungande. Nuvarande fördelningsgrundär svår eller omöjlig att tillämpa såvitt gäller särskild inkomstskatt eftersomden skatten i fråga om utländska artister och artistföretag är i princip frikoppladfrån de enskilda tillställningarna och därmed också från de enskildakommunerna. turnéer med framträdanden i flera kommuner saknas grundför riktig fördelning av skatten mellan kommunerna. Det är också i regel frågaom små belopp som vid en fördelning skulle kunna ullfalla de enskilda kommuneraa. Jagföreslår därför att den särskilda inkomstskatten i sin helhet skall tillfallastaten. 2.11 Ikraftträdandedatum och övergångsfrågor Mittförslag: Den nya lagen skall träda i kraft . Samfidigtupphävs BevL och fillståndskungörelsen. Bestämmelserna i ochtillståndskungörelsen får dock gälla sammanhängande engagemang hos samme anordnaresom påbörjats innan LSI trätt i kraft. Kommitténsförslag: Kommittén föreslår samma övergångsregler som jag men lämnar frågan omdag för ikraftträdande öppen. föreslår med hänsyn till skattereformen beträffandeinkomstbeskattningen, företagsbeskattningen och de indirekta skatterna somgenomförs och som kräver mycket stora resurser vid genomförandet, attreglerna om särskild inkomstskatt genomförs från och med inkomståret 1993.Statens kulturråd pekar på att många avtal med utländska artister omframträdande i tecknas i mycket god tid, ofta i förväg.Arrangörerna måste ges utrymme att anpassa avtalen utifrån de förändradeförutsättningar införandet av en ny lagsfiftning skulle medföra. Skälen för mitt förslag Jaganser det angeläget att det nya systemet för beskattning av artister börjar gällaså snart som möjligt. De skäl som anförs för att lagen inte skall börja gällaförrän eller för att speciella hänsyn till redan träffade avtal skall tasanser jag inte har sådan styrka att ikrafträdandefidpunkten skall skjutas framlängre än lill .