prop · GE03165 · 1990-12-31 00:00:00 — Frånvaron av en anvarsfull invandrarpolitik som så långt möjligttillförsäkrar invandrare lika villkor på arbetsmarknaden, i utbildningen och isamhället i övrigt, kan leda till att miljontals människor i marginaliserasoch tvingas leva ett liv helt utan delaktighet och normala sociala kontaktermed det samhälle där de vistas. Från svensk sida har det varit en strävanatt söka vitalisera detta samarbete, bl.a. genom att koncentrera verksamhetentill de frågor som ter sig som de verkliga utmaningarna för Europasinvandringsländer: kampen mot rasism och främlingsfientlighet, flyktingarssociala situation, de "nya invandrarnas" behov av särskilduppmärksamhet inom arbetsmarknadspolitiken etc. Det förstnämnda frågekomplexet har också varit föremål förett omfat- Skr. 1990/91:165 tände projektsamarbete . Det s.k. "Communityrelations"-pro- Bilaga jektet har studerat en lång rad aspekter på etniskarelationer Den expertgrupp som på regeringarnas vägnar ansvarar för projektetgjorde ett studiebesök i med omnejd. Syftet var attstudera svensk invandrarpolitik så som den förverkligas på nivå, medsärskild betoning på åtgärder till förmån för goda etniska relationer Arbetet skall slutföras , bl.a. genomeninternationell konferens i sent . skallslutsatserna från projektet vara ett av de viktigaste underlagen för denkonferens med invand-rarministrar som skall äga rum i iseptember 1991. Planeringen av denna konferens har varit ett viktigt inslag iarbetet för den styrkommitté för migrationsfrågor (CDMG) som håller sammanregeringssamarbetet rörande invandrares integration. Den särskilda expertgrupp för frågor om dubbeltmedborgarskap som arbetat under svenskt ordförandeskap skallavsluta sitt arbete . Expertgruppen har till uppgift attundersöka om den Europarådskonvention som skall förhindra uppkomsten av dubblamedborgarskap skulle kunna mjukas upp i vissa avseenden. Konventionen skulledärmed bättre än nu kunna svara mot den aktuella situationen, där bl.a. antaletblandäktenskap gjort dubbla medborgarskap tämligen vanligt förekommande. för kommunala och regionala frågor slutfördeunder arbetet på en konvention avseende invandrares rätt att delta idet lokala politiska livet. Det gäller bl.a. frågan om rösträtt i de kommunalavalen. Konventionsförslaget bereds i ministerkommittén. Frågor om migrerande arbetstagares rättsliga ställningbehandlas också inom en rådgivande kommitté med anledning av 1977 årskonvention om migrerande arbetstagares rättsställning. () hade sitt årligamöte . I anslutning till kommitténs möte pågick också enbefolkningskonferens i CDPOs regi. I kommittén föredrogs befolkningsutvecklingen imedlemsländerna. Speciellt fruktsamhetsuppgången i uppmärksammades ochäven den mycket kraftiga uppgången i antalet nybildade äktenskap . Nedanstående rapporter initierade av CDPO diskuteradesunder mötet: "Den andra demografiska omvandlingen". Dennarapport godkändes för publicering. "Framtidens europeiska befolkning". Denna studieär påbörjad och beräknas kunna diskuteras vid nästa möte. "Mortaliteten i i ett framtidsperspektiv".Detta arbete, som ingår som en del i den ovan nämnda studien, är pågående ochberäknas också kunna vara avslutat till nästa möte i CDPO. "Immigrantbefolkning och flyttningsrörelser". Enpreliminär rapport disku- 12 terades av mötet. Mycket av arbetet kommer att kunnautföras Skr. 1990/91:165 1991. "Information och utbildning i demografiskafrågor". Arbetet med denna rapport kommer också att bedrivas under år1991. kommer en demografisk konferens att anordnasgemensamt med CDPO och FNs Ekonomiska kommission för (ECE). Utbildning, kultur, kulturmiljövård och idrott a) Utbildning, kultur och kulturmiljövård Organisaiionsfrågor m. m. Genom att ansluta sig till kulturkonvention kanländer som inte är medlemmar av deltaga i utbildnings- ochkultursamarbetet. har , och Tjeckoslovakientillträtt kulturkonventionen och därigenom blivit fullvärdiga medlemmar ikulturstyrelsen (CDCC). Verksamheten inom området för utbildning, kultur ochkulturmiljövård omorganiserades . CDCC har fått mandat att varastyrkommitté för hela området, vilket innebär att den särskilda styrkommitténför kulturmiljövård (CDPH) har upphört. Det egentliga programarbetet kommerframgent att utföras i fyra specialkommittéer för utbildnings-, kultur-,kulturarvs- och högskolefrågor I sin egenskap av styrkommitté har CDCC tillhuvudsaklig uppgift att samordna och ange riktlinjer för specialkommittéernasarbete samt fastställa årligt program och budget för den samlade verksamheten.Ministerkommittén antog vid sitt 442:a ställföreträdarmöte . nya direktiv för CDCCoch dess specialkommittéer CDCC höll två plenarmöten, varvid denförestående omorganisationen utgjorde huvudfrågan. Den nya kulturkommittén höll sitt första möte i november1990. Vid mötet diskuterades inriktningen av den framtida verksamheten. område har arbetet med de kulturpolitiska s.k. länderförhörengivits hög prioritet. De länder som granskats är (1988) ochSverige (1989). Närmast i tur att granskas är och . Dessa länderpåbörjade sammanställningen av sina nationella bakgrundsrapporter.Den fortsatta uppläggningen av projektet och tempot i arbetet kommer att blien av kulturkommitténs huvudfrågor. Hög angelägenhetsgrad har också Europarådetsutställningsverksamhet. Nästa officiella kommer att blien nordisk vikinga-och medeltidsutställning i och . Etttredje uppmärksammat projekt gäller införandet av ett nät av europeiskakulturvägar Förutom symbolvärdet bedöms projektet få betydelse för utvecklingenav turism med kulturellt innehåll i medlemsländerna. 1 kommitténs mandat ingår att förbereda och följa upp deeuropeiska kul- 13 turministerkonferenserna.Kommittén diskuterade frågor rörande uppfölj- Skr. 1990/91:165 ningen av1990 års kulturministerkonferens i samt tid, plats och Bilaga temaför ministermöte i . Något beslut i sistnämnda fråga fattadesinte. höll sitt första möte i oktober 1990.På inbjudan av den ungerska regeringen ägde det rum i och markerade påså sätt den viktiga roll som frågor som rör kommer att spela ikommitténs arbete. Huvuddelen av mötet ägnades åt förberedelser för deteuropeiska utbildningsministermötet i i oktober 1991.1 övrigt handladedet om fortsatta arbete på utbildningsområdet. Det finns en starksträvan att koncentrera arbetet till några få större projekt. Detta underlättasav att flera äldre aktiviteter kommer att avslutas . Temat för utbildningsministermötet, "Den europeiskadimensionen inom utbildningsväsendet: undervisning och innehåll", knyteran till ett nytt utbildningsprojekt, "Utbildning på högstadie- ochgymnasienivå i ", vars närmare uppläggning diskuterades vidutbildningskommitténs möte. Projektet, som inleddes med ett expertmöte iBryssel , kommer att behandla dels hur högstadie- ochgymnasieutbildningen i utvecklas, dels hur undervisningen skall kunnages ett mer europeiskt innehåll. hade också sina första diskussionerom ett projekt om distansundervisning. Projektet, som har sitt upphov i enrekommendation (nr 1110) från den parlamentariska församlingen, kommer att bliföremål för en förberedande studie , varefter beslut om en eventuellfortsättning kommer att fattas. för högskolefrågor (CC-PU) höll under år1990 i sitt sista möte före omorganisationen. Kommittén fortsätteri oförändrad sammansättning sitt arbete inom den nya organisationen. En betydande del av kommitténs arbete avser olika åtgärderför att främja studerandes och lärares rörlighet över nationsgränserna.Kommittén slutförde på CDCCs uppdrag arbetet med ett förslagtill en konvention om generellt tillgodoräknande av perioder av universitets-och högskolestudier och överlämnade förslaget till ministerkommittén.Konventionen har undertecknats av . Arbetet fortsatte med en ny och revideradupplaga av samt med en ny upplaga av en handboköver strukturen av universitets- och högskolelärartjänster i de olikaländerna. I ökadutsträckning inriktades kommitténs arbete på möjligheterna till samverkan över de tidigare öst-västgränserna. anord nade CC-PU i samverkan med i en konferens om öst- västligt universitetssamarbete med deltagande av de öststater som tillträtt kulturkonventionen samt och . Under samma må nad anordnades en expertkonferens i på inbjudan av den österrikiska regeringen i samverkan med CC-PU och nätverk av nationella informationscentra för akademisk rörlighet och ekvivalens (NEICS). Konfe rensen behandlade det fortsatta arbetet med att närma till varandra tillämp ningen av å ena sidan Europarådsstaternas system (konventioner) för erkän nande av varandras utbildning, å andra sidan motsvarande överenskommel- 14 ser mellan de stater inom det förutvarande somtillträtt den sk Skr. 1990/91:165 Pragkonventionen. för kulturmiljövård (CDPH) höll under år1990 sitt sista möte och specialkommittén för kulturarvet () sitt förstamöte i . Arbetet med en översyn av konvention om skyddav det arkeologiska arvet fortgick . En ny konventionstextberäknas kunna öppnas för underskrift tidigast . Kommittén slutförde arbetet med förslag till enrekommendation om skydd och bevarande av det tekniska, industriella och tillingenjörskonsten hörande kulturarvet. Kommittén framlade också ett förslag rekommendation om åtgärder för att främja finansieringen av denkulturhistoriska byggnadsvården. En särskild expertgrupp presenterade ett första utkasttill en rekommendation om samarbetet mellan nationella och internationelladokumentationscentra inom kulturmiljövården. tillsatta expertgrupper arbetade med bl.a.följande projekt: bevarande av 1900-talets arkitektur, skydd av kulturarvetmot naturkatastrofer och bevarande av landsbygdens kulturarv. Det sistnämndaprojektet bedrivs i samarbete med styrkommittén för miljö- och naturvård (CDPE).En expertkommitté tillskapades också för att utveckla metoder för att skapamedvetande och kunskap om kulturarvet hos ungdomen. Det nätverk som etablerats genom kommitténs försorg mellanhantverkscentra inom byggnadsvården i medlemsländerna har stabiliserats och bl.a.resulterat i fortsatta kollokvier och en fortlöpande utgivning av en särskildinformationsbulletin, "Crafts and Heritage" (Hantverk ochkulturarvet). Kommittén driver fortsättningsvis sitt stående program förteknisk experthjälp till medlemsländerna för bevarandeplanering ochmonumentvård. Expertrapporter från och i ladesfram och två nya projekt påbörjades i och Belgien.Efterfrågan på expertstöd har ökat markant . Den sjätte europeiska kulturministerkonferensen ägde rum iPalermo, , under huvudtemat . hadesammanställt bakgrundsrapporten till mötet. Konferensen antog ett slutdokumenti 12 punkter, som behandlade bl.a roll i uppföljningen av ESKsrekommendationer i korg 3 rörande kultur- och utbildningsområdet. Den länge planerade tredje fackministerkonferensen förkulturmiljövård blev också uppskjuten. Kommittén beslutade attkonferensen skall hållas på . Huvudtemat förkonferensen kommer att vara arkeologin. Arbetet med en översyn av 1969 årsarkeologikonvention pågår som tidigare nämnts och en ny konventionstext avseskunna öppnas för underskrift vid ministerkonferensen . b) Idrou Skr. () genomförde sitt trettondestyrkommittémöte i Bilaga mars månad. Vid detta möte lades åretsverksamhetsprogram fast. Dessutom omvaldes riksidrottsförbunds VD,, till idrottskommitténs vice ordförande. Utvecklingen av en bredare europeisk anslutning tillEuroparådets kulturkonvention har bidragit till att frågor av intresse fördenya medlemsstaterna har fått en starkare betoning i samarbetet. Under åretgenomfördes exempelvis möten med svenskt deltagande på olika teman såsom"Idrott och lagstiftning" och "Planering av idrottensframtid". sammanträdde även de särskilda expertgruppernaför forskning och informationsutbyte. Expertmöten ägde även rum om bl.a.idrottens ekonomiska betydelse och traditionella idrotter följde ocksåarbetet i övervakningsgruppen för läktarvåldskonventionen. Den av det sjätte idrottsministermötet sanktioneradekonventionen mot dopning trädde i kraft , för del den 1augusti (prop. 1989/90:142, SoU30, rskr 316). Genom konventionen åtar sig varje land att stärka ochbättre samordna kampen mot dopning inom idrotten. För att följa arbetet harupprättats en särskild internationell övervakningsgrupp inom . Dennaövervakningsgrupp är den första mellanstatiiga instansen för insatser mot dopning.Som modell för konventionsarbetet har bl.a. stått den nordiska anti-dopningkonventionensom gäller mellan idrottsorganisationerna i . följde under åretarbetet i övervakningsgruppen. Arbetet mot apartheid och dess verkningar i södra fortsatt en prioriterad fråga på idrottens område. Detta manifesteradesäven genom en enhälligt antagen resolution av idrottsministrarna vid derassjätte möte. CDDS och många europeiska representanter var deltagarevid den av arrangerade fjärde internationella FN-konferensenmot apartheid på idrottens område, . antog en rekommendation R(90)7som gäller information och rådgivning till unga människor i . Rekommendationeninnebär att information till ungdomar skall främjas på olika sätt, t.ex. genomatt starta ungdomsinformationsaktiviteter, koordinera informationeneuropeiskt, utbyta erfarenheter på detta område och stödja utbildningar ochkonferenser för personer som arbetar med ungdomsinformation. Vidarerekommenderas att informationssystem med ny teknologi skall introduceras ochuppmuntras. för ungdomsfrågor (CDEJ) höll under åretsina femte och sjätte möten. Dessutom hölls ett extra möte för att förbereda ungdomsminis- är sedan medlemskapet i Europarådetfullvärdig Skr. 1990/91:165 medlem av CDEJ. Det huvudsakliga arbetet i kommitténgällde olika sätt Bilaga att förbättra ungdomars rörlighet i , främstgenom att arbeta fram en bilaga till ungdomsministerkonferensens slutdokument,som drar upp principer och strategier för det fortsatta arbetet. Enexpertgrupp för frågor rörande ungdomsutbyte avslutade sitt arbete under året.Två andra expertgrupper ägnade sig åt lokala ungdomsprojekt respektiveungdomsforskning. hölls i enfackministerkonferens för ministrar med ansvar för ungdomsfrågor. Konferensenshuvudtema var ungdomsutbyte. I slutdokumentet antogs ett antalrekommendationer till undertecknarna av kulturkonvention, bl.a.gällande åtgärder för att underlätta ungdomsutbyte. Vidare rekommenderades atten utredning skall genomföras för att undersöka förutsättningarna för ett nytteuropeiskt ungdomscenter i Central- eller , att enpartsöverenskommelse skall ingås mellan Europeiska ungdomskortskonferensen ochEuroparådet med syfte att stärka Ungdomskorten samt olika åtgärder för attförbättra ungdomarnas roll i samhället. b) Europeiska ungdomsfonden (EYF) och Europeiska tingdomscentrel(EYC) Den Europeiska ungdomsfonden delade utknappt till ca 173 projekt (en ökning frånföregående år med 24 projekt) inom områden som öst/väst, miljö, nord/syd,ungdomsutbyte, sociala problem etc. Dessutom delades bidrag ut till deinternationella ungdomsorganisationernas administration och tidningar avfondens medel användes för aktiviteter i Öst- och . bidrogmed till fondens budget. Förutom det reguljära bidragetinnefattar denna summa också ett extra bidrag. Det Europeiska ungdomscentretanordnade 35 seminarier för ungdomar, åtta språkkurser och ett symposium. Nära1 500 ungdomar deltog. för hälso- och sjukvård (CDSP) höll under år1990 tre möten. Utöver de ordinarie vår- och höstmötena sammanträdde CDSP ianslutning till det fjärde hälsoministermötet som ägde rum på med temat . fortsatte uppföljningen av europeiska hälsominister-mötei i ämnet europeiskt samarbete kring frågor om organtransplanta-tioner CDSPs verksamhet var av naturliga skäl under en stor delav året inriktad på förberedelsena för det ovan nämnda ministermötet. CDSP ochdess arbetsgrupper har under en följd av år lagt stor vikt vid arbete med förebyggande hälsovård. Stöd har lämnats till lokala projekt och kurser för främjande av förebyggande psykisk hälsovård för utsatta grupper 17 och för hälsoupplysning, bl.a.inom skolhälsovårdens ram, med särskild in- Skr. 1990/91:165 riktning på alkohol och tobak och andra beroendeframkallande medel. 1samarbete mellan , EG och WHO anordnades i eneuropeisk konferens om hälsoupplysning. Ett av syftena med konferensen var attutarbeta rekommendationer om hur hälsoupplysningen inom skolorna och isamhället i övrigt skall kunna förbättras. Enviktig del av kommitténs hittillsvarande verksamhet har varit utdelning avstipendier som bidrag till studieresor för hälso- och sjukvårdspersonal och andrapersonalgrupper som har anknytning till hälso- och sjukvården. Tonvikten har iökad utsträckning lagts vid stöd till grupper och ämnesområden som har svårtatt på annat sätt få stöd för sådan kunskapsutveckling, och till de mindreländer inom som har särskilda problem beträffande fortbildning av hälso-och sjukvårdspersonalen. Enannan omfattande del har varit arbetet beträffande blodgivning och blodprodukterEn fast kommitté och arbetsgrupper tar inom detta område fram underlag föreuropeiska överenskommelser, gör kunskapsöversikter och bedriver kursverksamhetm.m. Underåret beslutades om rekommendationer rörande skyddet av särskilt utsatta grupperi samhället och rörande utbildning av personal för hantering avinformationssystem inom hälso- och sjukvården. Kommitténbedrev, i huvudsak med hjälp av expertgrupper, arbete inom bl.a. följandeområden: -Organisation av europeisktsamarbete kring organtransplantationer -Samarbete kring epidemiologiskastudier av psykisk ohälsa -Planering av försörjning med hälso-och sjukvårdspersonal -Socialmedicinska aspekter påbarnmisshandel -Hur aids-epidemin påverkar hälso-och sjukvårdens organisation. Underde har CDSP diskuterat vissa ändringar av överenskommelsen nr 80om transport av lik. Ianslutning till CDSPs möten hölls även möten med den särskildakommittén med företrädare för de länder som anslutit sig till konventionen omutarbetande av en europeisk farmakopé. Kommittén fattar de formella beslutenom ikraftträdande av ändrade och nya delar av far-makopén vilka beretts av densärskilda farmakopékommissionen. Se närmare härom under avsnitt IV a). Expertkommitténför biomedicinsk utveckling (CAHBI) påbörjade ett arbete med förslagtill rekommendation angående genetiska test och screening av barn och vuxna. (har förslag till regler för diagnostik av utarbetats.) CAHBIpåbörjade också ett arbete med förslag till regler för användning av gentekniki kriminaltekniska sammanhang. Fråganom att påbörja ett arbete med en europeisk konvention om bioetik diskuteradesockså liksom frågan om ett särskilt möte för ordförandena i de olika nationellaetiska kommittéerna. Frågor rörande miljö och regional planering Skr. Vid den 6:e Europeiska ministerkonferensen i den11-12 oktober antogs en Europeisk naturvårdsstrategi. Rekommendationerna istrategin baseras bl.a. på den världsstrategi ("Omsorg om världen, enstödstrategi") som lUCN, och har utarbetat samt på derekommendationer som läggs fast i den s.k. Brundtlandrapporten. Sverigetillstyrkte den Europeiska naturvårdsstrategin med kommentarer främst angåendeskyddet av vattendrag, skogar och fiske där rekommendationerna går mycketlångt. uttryckte också som sin åsikt att de internationellakonventionernas betydelse på naturvårdens område borde ha betonats bättre. En utvidgning av som rör skydd aveuropeiska vilda djur och växter och deras naturliga miljö diskuterades ocksåpå ministerkonferensen. Samtliga delegationer var positiva till att utvidgakonventionen till att omfatta länderna i östra medan några uttrycktetveksamheter mot att flera afrikanska stater ansluts. fick i uppdrag att mera i detalj studera problemen med ochkostnaderna för en eventuell utvidgning av konventionen. Beträffande ett förslag till konvention angående skador tillföljd av miljöfarliga aktiviteter beslöts att frågan skall beredas vidare bl.a.genom en expertöverläggning mellan jurister och miljösakkunniga. utarbetades det i en expertgrupp vid Världsnaturvårdscentretett förslag till revidering av bilaga I till (förteckning avsträngt skyddade växtarter). Detta förslag, som även inbegriper svenska arter,presenterades på möte med . Beslut kommer att fattas . b) Regional planering I arbetsprogram finns f. n. ingen särskildstyrkommitté för sektorn regional planering. Frågor om regional planeringbehandlas av den särskilda konferensen för ministrar med ansvar för regionalplanering (CEMAT) och av den ämbetsmannakommitté som förbereder konferensenssessioner. nästa session (CEMAT 9) planeras ägarum i . Vid CEMAT 9 kommer att behandlas två huvudteman,"Instrument för att uppnå rationell markanvändning", som skallpresenteras av den turkiska ministern, och "Nya perspektiv för regionalplanering på europeisk nivå", som skall presenteras av den norskaministern. Regionalaoch kommunala frågor Skr. Bilaga Rekommendationer och konventioner antog en rekommendation, R(90) 12, om service och infrastruktur i glesbygd. Rekommendationen, som är ettled i uppföljningen av landsbygdskampanj, innehåller förslag tillåtgärder för att utveckla och behålla servicen i glesbygdsområden. för kommunala och regionala frågor'(CDLR)höll två möten i . Bl.a. förberedde kommittén denfackministerkonferens för ministrar med ansvar för kommunala fiågor som ägerrum i (Bergen) . Huvudteman för konferensen kommer attvara -Decentraliseringoch stärkt självstyrelse -Demokratisktdeltagande och demokratisk kontroll. CDLR behandlade vidare olika kommunalekonomiska frågor,frågor om de förtroendevaldas arbetsvillkor samt tillämpningen av deneuropeiska konventionen om självstyrelse (SÖ 1989:34). För frågor om kommunalt och regionalt samarbete över riksgränserinrättades en särskild expertkommitté. CDLR medverkade också i samarbetet för bistånd iutvecklingen av lokal demokrati i . antog rekommendationen R(90)19om skydd för personuppgifter vid betalningsåtgärder. Rekommendationen gerriktlinjer om integritetsskyddande åtgärder för personuppgifter inom betalningssektorn,dvs. bl.a. avseende kundförhållanden hos banker och finansieringsföretag. En konvention om förverkande av av brott m.m.öppnades för undertecknande , Konventionen, som utarbetatsefter initiativ från Pompidougruppen (jfr IV.b nedan), innehåller regler som syftar till atteffektivisera insatserna mot allvarligare former av kriminalitet genom attförsvåra för gärningsmännen att tillgodogöra sig vinsterna från brottsligverksamhet. De stater som ansluter sig till konventionen skall vidtasådana lagstiftningsåtgärder som krävs för att brottsligt förvärvad egendomskall kunna förverkas. Ett annat centralt inslag är bestämmelser som åläggerparterna att införa straffbestämmelser mot "tvätt av svarta pengar",dvs. förfaranden som innebär hjälp att dölja eller omsätta vinster som härrörfrån brottslig verksamhet. Vidare ges bestämmelser om ömsesidigt bistånd rörandebl.a. verkställighet av beslut om förverkande. för juridiskt samarbete (CDCJ) höll underåret sina 53:e och Bilaga 54:e möten. Kommittén föreslog ministerkommitténatt anta rekommendationen R(90)19 om skydd för personuppgifter vidbetalningsåtgärder samt därutöver en rekommendation om administrativasanktioner CDCJ behandlade också sin egen och expertkommittérnasverksamhet. Beträffande CDCJs egen verksamhet framhöll kommittén - medanledning av ett förslag från generalsekreteraren om förändrad status förstyrkommittéerna - vikten av att kommittén bibehölls vid sin funktion somstyrkommitté. Expertkommittéernas verksamhet, med utredningsarbete i syfte attharmonisera lagstiftningen i medlemsstater, innebar fortsattarbete bl.a på frågor om dubbla medborgarskap, om integritetsskydd i "datasamhället"och utarbetandet av en konvention om ansvar för ersättning för miljöskada. CDCJframhöll önskvärdheten av att arbetet fortsatte respektiveåterupptogs inom området för automatisk databehandling och förvaltningsrätt.Ministerkommittén beslutade också att arbete inomområdet för förvaltningsrätt skulle återupptas. Dessutom ägnades fortsattuppmärksamhet åt utvecklingen av det juridska samarbetet med de central- och östeuropiskaländerna och formerna för detta samarbete.