prop · GE03156 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:156 om miljöklasser för nya fordon, m. m. Regeringenöverlämnar denna proposition till . Föredragandevid regeringssammanträdet har varit statsrådet samt chefen förmiljödepartementet. Ipropositionen föreslås en indelning av nya fordon i miljöklasser och att ekonomiskastyrmedel införs för att påskynda introduktionen av fordon med godamiljöegenskaper. Bilavgaslagen(1986:1386) föreslås ändrad så att nya personbilar, lastbilar och bussar somomfattas av krav på avgasgodkännande skall delas in i miljöklasser. Miljöklass3 motsvarar de gmndläggande avgaskraven, medan miljöklassema 1 och 2 motsvararhögre krav. Tillverkare och importörer kan välja alt certifiera nya fordon ivalfri miljöklass. Lagen(1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon föreslås ändrad så alt skattenför sådana personbilar och lätta lastbilar och bussar som är försäljningsskattepliktigadifferentieras till förmån för miljöklassema 1 och 2. Vidare föreslås attförsäljningsskatt införs för nu ej försäljningsskattepliktiga lastbilar ochbussar, om de tillhör någon av miljöklassema 2 eller 3. Förlastbilar och bussar föreslås att kilometerskatten enligt vägtrafikskattelagen(1988:327) sänks så att de samlade effekterna blir statsfinan-siellt neutrala.En motsvarande sänkning av kilometerskatten görs även för utländska fordon somanvänds i . Ändringarnai bilavgaslagen bör träda i kraft den Ijanuari 1992 och tillämpas fr. o. m.1993 års bilmodeller. Ändringama när det gäller försäljningsskatten bör trädai kraft såvitt avser bilmo- 1 1990/91. 1 satnl Nr 156 deller, och i övrigt den 1januari 1993. Ändringama i kilometerskatten bör träda i kraft den I januari1993. Dennaproposition har utformats och skrivits på det nya sätt som första gångenanvändes under /90 i propositionen om forskning (prop.1989/90:90). Den nya utformningen syftar till att vinna erfarenheter för en eventuellövergång till en ändamålsenligare utformning av regeringens förslag m.m. tillriksdagen. Bl.a. skall propositioner med förslag som har beretts inom fleradepartement bli mer lättöverskådliga och lättlästa. Detregeringen vill att skafl ta ställning till återfinns under mbriken ÅrendettiU , vilket således motsvarar den annars använda mbriken Hemställan. Proposition om miljöklasser för nya fordon, m. m. Prop.i990/9i; 156 1 Inledning Miljöavgiftsutredningenhar i betänkandet (SOU 1989:83-84) Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.Energi och trafik, bl.a. föreslagit ett system för indelning i miljöklasser avnya fordon i kombination med ekonomiska styrmedel. I propositionen (1990/91:90)En god livsmiljö, som överlämnats till , har regeringenuttalat att ett miljöklassystem av det slag som utredningen föreslår börgenomföras och tillämpas fr. o. m. modeller av personbilar, lastbilaroch bussar. I det följande lämnas förslag till utformningen av miljöklassystemet. Ensammanfattning av miljöavgiftsutredningens förslag på trafikområdet och ettutdrag ur utredningens lagförslag återfinns i bilagorna I och 2. En förteckning över remissinstansema finns i bilaga 3. Ensammanställning av remissyttrandena har upprättats och finns tillgänglig imiljödepartementet, dnr 6 3177/89. Lagrådethar granskat flertalet av lagförslagen i denna proposition. Lagrådet har lämnatförslagen atan erinran. De till lagrådet remitterade lagförslagen finns ibilaga 4 och lagrådets yttrande i bilaga 5 till propositionen. Luftföroreningari tätortema påverkar miljön och människors hälsa. Enligt vissa beräkningarorsakar föroreningama 7001 100 nya cancerfall . Föroreningama medföräven andra negativa effekter i tätortsområdena. Exempelvis leder utsläppen av bl.a.svavel till att kulturföremål bryts ned. Huvudorsaken till problemen i dessaområden är utsläppen från trafiken. Allmäntsett hör försuming och övergödning av mark och vatten till de allvarligastemiljöproblemen. Utsläpp av svavel och kväveföreningar är den främsta orsaken tillförsumingen. Nedfallet av försurande ämnen överstiger i stora delar av landetde kritiska belastningsgränserna och förorsakar därmed skador på skog, mark,sjöar och vattendrag. Trafikens andel av utsläppen är betydande. Ungefar tvåtredjedelar av de svenska kväveoxidutsläppen kommer från trafiken. Riksdagenuttalade (prop. 1984/85:127, JoU 28, rskr. 275) att de svenskautsläppen av kväveoxider skall minska , räknat från 1980års nivå. har i det framlagda aktionsprogrammet motluftföroreningar och försuming (Luft 90) visat att ytterligare åtgärder behövsför att nå detta mål. Trotsen fortlöpande utveckling mot lägre utsläpp från motorfordon minskar såledesinte utsläppen i den takt som behövs med hänsyn till hälsa och miljö. Utsläppenav kväveoxider, kolväten och andra föroreningar från trafiken måste reducerasytterligare. Erfarenhetsmässigt vet man att ettkostnadseffektivt sätt att minska föroreningarna är att skärpa kraven på Prop.1990/91:156 bilarnas avgasrening. De nya personbilskraven har medfört attutsläppen från nya fordon är väsentligt lägre än utsläppen från de äldre. Enligtbilavgaslagen (1986:1386) och bilavgasförordningen (1987:586) gäller avgaskravför personbilar, lastbilar och bussar. Kravnivåerna har skärpts betydligt genomdenna lagstiftning. Nya avgaskrav gäller för personbilar årsmodeller och för lätta lastbilar och bussar års modeller. Nya kravför tunga lastbilar och bussar kommer att gälla fr. o. m. Enligt2§ bilavgaslagen skall motordrivna fordon vara så konstmerade och utrustade attde inte släpper ut avgaser och andra ämnen i större mängd än vad som kan godtasfrån hälso- och miljöskyddssynpunkt. Utgångspunkten för bedömningen skallsåledes vara omsorgen om hälsan och miljön. De skärpningar av kraven somgenomförts sedan bilavgaslagen tillkom har utformats så att den bästa teknikskall användas som de tillverkare som säljer bilar i har tillgång till.Samtidigt har behovet av internationell samordning beaktats, bl. a. genom detarbete som bedrivits i den s. k. Stockholmsgmppen. Intemationelltsker också en utveckling i riktning mot strängare avgasreningskrav. Det finnstekniska lösningar för att tillverka fordon med mycket låga utsläpp avluftföroreningar. Vidare visar mätningar att vissa av de nya bilar som säljs iSverige ger upphov till betydligt mindre utsläpp av framför alltkväveoxider än vad som tillåts enligt bilavgasförordningen. Detär dock inte möjligt att skärpa de gmndläggande kraven, som enligt bilavgasförordningengäller som en fömtsättning för att fordonen skall få användas, utan att ge allabiltillverkare tid att anpassa sin produktion till de strängare bestämmelserna.Bilindustrins ledtider för att utveckla motorer och avgasreningssystem sommedför lägre utsläpp samt för att lägga om sin produktion kan uppgå till fyra tillfem är eller mer. Vidare bör även i fortsättningen målsättningen vara attsådana avgaskrav som tar sikte på tillåtligheten att framföra fordonen skallutarbetas i intemationellt samarbete. För del är utvecklingen iövriga EFTA-länder och inom EG särskilt viktig. I propositionen om en godlivsmiljö redovisar regeringen det fortgående arbetet för att i internationelltsamarbete införa skärpta avgasreningskrav. Föratt dra nytta av de tekniska möjligheterna till minskade utsläpp som finns medden teknik som redan nu är tillgänglig, innan skärpta krav av nämnt slaginförs, föreslår miljöavgiftsutredningen ekonomiska styrmedel gmndade på enmiljöklassindelning av fordonen. Utredningens förslag har i princip tillstyrktsav en enig remissopinion. understryker i aktionsprogrammetLuft 90 att ett miljöklassystem är ett effektivt sätt att utnyttja de tekniskamöjligheterna till lägre utsläpp innan kraven på fordonen generellt kanskärpas. Ettmiljöklassystem i kombination med ekonomiska styrmedel av det slag som utredningen föreslår erbjuder avsevärda fördelar. Genom elt sådant system kan introduktionen på den svenska marknaden av bilar med allt bättre miljöegenskaper stödjas på ett effektivt och smidigt sätt. systemmed miljöklasser bör införas och tillämpas fr. o. m. model- Prop.1990/91:156 ler. I det följande lämnas förslag till de ändringar ibilavgaslagen och fordonsbeskattningen som behövs. Miljöklassystemetkommer att ge betydande positiva miljöeffekter. De årliga kväveoxidutsläppenkan enligt miljöavgiftsutredningens beräkningar förväntas bli drygt 10000 tonlägre och kolväteutsläppen drygt lägre , jämfört med den annarsförväntade utvecklingen. Utsläpp av hälsofarliga ämnen i tätorter kommer attminska kraftigt och bullerstörningarna reduceras. Desvenska tillverkarna av tunga fordon har inom vissa marknadssegment en starkställning på den inhemska marknaden. Det är bl. a. mot den bakgmnden viktigtatt miljöklassystemet inte utformas så att ett intryck kan skapas av att desvenska tillverkama gynnas på ett otillbörligt sätt. Detta skulle kunna medföraen risk för handelspolitiska åtgärder från andra länder. De förslag ochbedömningar som redovisas i denna proposition har givetvis utformats medutgångspunkten att svenska och utländska tiUverkare skall likabehandlas.Regeringen följer noga den intemationella utvecklingen på området och kommersjälvfallet att beakta denna aspekt vid utformningen av detalj reglerna om kravnivåerm.m. för de olika miljöklasserna. Regeringensförslag: Bestämmelser om miljöklassindelningen införs i bilavgaslagen. Nyapersonbilar, lastbilar och bussar placeras i samband med avgasgodkännandet i enav tre miljöklasser. Klass 3 avser fordon som endast uppfyller gällandeavgaskrav. I klass 2 placeras fordon som har väsentligt lägre utsläpp eller somuppfyller högre krav i fråga om avgasreningssystemens hållbarhet, medan klass1 avser fordon som dessutom uppfyller särskilt höga krav beträffande hållbarheteller som är särskilt lämpade för användning i tätortstrafik. Miljöavgiftsutredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår tremiljöklasser baserade på federala och delstatliga krav i samt med särskildhänsyn till tätortsmiljön. Remissinstanserna:Ett antal remissinstanser anser att förslaget bör kompletteras med ytterligareen miljöklass för fordon med mer avancerad teknik, såsom fordon som drivs medel eller med bränslen som framställts ur biomassa. och understryker vikten av att kraven imiljöklasserna anpassas till utvecklingen i övriga , särskilt inom EG.Liknande synpunkter har framförts av företrädare för bilindustrin i samband medberedningen av ärendet inom . Även Svenska lokaltrafikföreningenpekar på betydelsen av intemationell samordning av miljöklasserna. Skälen för regeringens förslag:För närvarande gäller krav på avgasgod kännande för bilar, dvs. personbilar, lastbilar och bussar. Avgasgodkän nandet utfärdas för en viss motorfamilj om kraven på avgasrening i bilav gasförordningen är uppfyllda. I dessa krav ingår dels gränsvärden för 5 utsläpp av olika föroreningar, dels ett tillverkaransvar i form av särskilda kravpå avgasreningssystemens hållbarhet. Ansvaret innebär bl.a. att till- Prop.1990/91; 156 verkaren med stöd av 7 § bilavgaslagen kan åläggas att vidtarättelse, om de föreskrivna kraven på begränsning av utsläpp inte uppfylls. Regeringenfinner att ett system med miljöklasser bör anknyta till det system som användsi dag för godkännande och kontroll av nya fordons avgasegenskaper. Därigenomkan bilavgaslagens regler för certifiering och kontroll utnyttjas ochkostnaderna för att administrera systemet hållas på en låg nivå. Varjemiljöklass bör således innehålla en uppsättning gränsvärden för utsläpp avolika föroreningar. Till gränsvärdena knyts hållbarhetskrav. Tillverkaren börvara fri att välja de tekniska lösningar vid utformningen avavgasreningssystemen som han finner lämpliga för att uppfylla de uppställdakraven. Systemetbör omfatta tre miljöklasser. En av miljöklasserna bör motsvara nu gällandesvenska avgasreningskrav eller därmed jämförbara EG-krav. De övriga klassernabör så långt som möjligt anpassas till strängare krav som är beslutade ellersom planeras utomlands. Biltillverkaren bör ha rätt att få bilen avgasgodkänd ien viss miljöklass, om de krav som gäller för klassen är uppfyllda. Bestämmelserom en miljöklassindelning av fordon bör införas i bilavgaslagen i huvudsakenligt utredningens förslag. De gmndläggande föreskrifterna om de krav somskall vara uppfyllda i alla de tre miljöklasserna bör framgå av lagtexten. Denärmare bestämmelserna om gränsvärden, provmetoder m.m. bör föras in i bilavgasförordningen. Enmiljöklassindelning bör inte vara obligatorisk för andra fordonskategorier änpersonbilar, lastbilar och bussar. Om exempelvis krav på avgasgodkännande iframtiden införs för en ny typ av fordon som traktorer, arbetsmaskiner ellerdylikt-är det inte givet att det är motiverat att tillämpa enmiljöklassindelning av just den fordonstypen. Miljöklassystemet bör inteheller omfatta tunga fordon med en totalvikt över med bensinmotorer.Sådana fordon förekommer i mycket begränsad omfattning på den svenskamarknaden. De omfattas inte av de nya avgasreningskrav som kommer atttillämpas års modeller. En miljöklassindelning av de bensindrivnatunga fordonen kan dock bli aktuell, om försäljningen av dem skulleöka. Denmiljöklass som en bil tillhör bör framgå av bilregistret. Miljöklass3 bör motsvara de gällande svenska avgaskraven eller därmed jämförbara EG-kravoch således omfatta fordon som är godtagbara från miljö- ochhälsoskyddssynpunkt. I klass 2 bör ingå fordon som har väsentligt lägreutsläpp eller som uppfyller högre krav på avgasreningssystemens hållbarhet.Klass I bör reserveras för fordon som dessutom uppfyller särskilt höga kravbeträffande hållbarhet eller som är särskilt lämpade för användning itätortstrafik. Attbegränsa bullerstörningar är en angelägen hälso- och miljöfråga, särskill itätortsmiljön. Regeringen föreslår därför att särskilda bullerkrav skall kunnaställas på fordon i miljöklass I. Idet följande redovisas hur de olika miljöklasserna mera i detalj bör avgränsas. De detaljerade bestämmelsema bör föras in i bilavgasförord ningen. Förnärvarande är det i , särskilt i , som de mest långt- Prop.1990/91; 156 gående kraven finns. Det är därför naturligt att miljöklassemautformas med de amerikanska bilavgasbestämmelsema som förebild. Beslut om skärpningarav avgasreningskraven är också på väg inom EG. En västeuropeisk samverkan på bilavgasområdetär angelägen. En anpassning av kravnivåerna i de olika miljöklasserna tiUkommande EG-regler bör därför ske där så är möjligt med bibehåUen miljöambition. InomEG diskuteras skärpta avgaskrav för lätta och tunga fordon somskall införas . Vidare diskuteras ytterligare kravskärpningar kring år1996.1 propositionen om en god livsmiljö anges att regeringen kommer att verkaaktivt inom ramen för EES-processen för skärpta avgaskrav för personbilar,lätta lastbilar och bussar. Skärpningen skall ske men senast år 1996till den nivå som införs federalt i med början års modeller.Regeringen bedömer att det finns goda utsikter att införa sådana kravtillsammans med övriga länder inom EFTA och EG . Förindustrins utvecklingsarbete och framförhållning är det angeläget med tydligasignaler om innehållet i de avgasreningskrav som skall gälla liksomtidtabellen för kravens införande. Miljöklass 2 för lätta och tunga fordon bördärför utformas så att den så nära som möjligt överenstämmer med de krav somkommer att införas . Det innebär att miljöklass 2 skall inrymmabilar som uppfyller EGs kommande krav 1996, om dessa krav från miljömässigautgångspunkter motsvarar de som införs federalt i med början årsmodeller. Genom en sådan anpassning till kommande EG-krav minskar risken föratt bilindustrins utvecklingsresurser splittras med sämre produkter som följd.Vid utformningen av kraven för miljöklass 1 är det också betydelsefullt attstor hänsyn tas till en framtida intemationeU samordning. Besluthar dock ännu inte fattats inom EG i fråga om den detaljerade utformningen avde framtida, strängare avgasreningskrav som skall införas kring inomgemenskapen. Om dessa beslut inte fattas i tillräckligt god tid innan systemetmed miljöklasser skall träda i kraft, kan det bli nödvändigt att inledningsvisutforma specifikationema i bilavgasförordningen för de olika miljöklassernaenbart med utgångspunkt i de amerikanska regler som redovisas i det följande.Så fort som beslut som innebär motsvarande krav på rening har fattats inom EG bördefinitionema av miljöklassema kompletteras med de gränsvärden och provmetoder m.m. som kommer att tillämpas inom EG. Förpersonbilar och lätta lastbilar och bussar med en maximilast av högst och en tolalvikt av högsl bör miljöklass I i stort motsvara de krav som planeras i modeller. Det innebär för personbilar lägre utsläpp av kväveoxider och lägre utsläpp av kolväten än vad som tillåts. bör kraven på avgasreningens hållbarhet skärpas och särskilda krav ställas på utsläppen vid kallköming, dvs. innan motorn har hunnit bli uppvärmd. För att klara sådana krav behövs för bensindrivna bilar bättre katalysato rer och avancerade elektroniska styrsystem. Det kan t.ex. innebära en ökad mängd ädelmelall i katalysatom och individuell bränsleinspmtning i 7 För att klara kraven på låga utsläpp vid kallköming kan Prop.1990/91; 156 t.ex. system för förvärmning av katalysatom, dubbla katalysatorer eUereluppvärmd syrgassensor behöva användas. Kraveni miljöklass 2 bör motsvara de som införs federalt i med början från 1994års modeller eller framtida EG-krav på motsvarande nivå, som sannolikt införsår 1996. Detta innebären kravskärpning beträffande kväveoxider med ca 60%jämfört med nuvarande svenska krav. Samma typer av tekniska lösningar krävs somför miljöklass I, dock av mindre avancerat slag. Särskilda krav ställs inteheller på utsläppen vid kallköming. Miljöklass3 bör motsvara gällande svenska avgasreningskrav eller därmed jämförbara EG-krav. Förlätta lastbilar och bussar med en maximilast över och en totalviki avhögst bör miljöklass I och 2 bestämmas med utgångspunkt från deskärpta federala amerikanska krav som har beslutats eller motsvarande EG-krav.Fordon i klass 1 bör uppfylla särskilt stränga krav när det gälleravgasreningens hållbarhet. De tekniska lösningar som erfordras för att uppfyllakraven och de utsläppsminskningar som uppnås motsvarar i stort sett vad somgäller för personbilama. Miljöklass 3 bör motsvara de svenska krav somtillämpas års modeller eller jämförbara EG-krav. Förtunga fordon med en tolalvikt över är det särskilt angeläget attminska miljöstömingama i tätorter. Miljöklass 1 bör därför anpassas tilltätortsförhållanden. Kraven bör i stort motsvara den frivilliga norm för tätortsfordonsom föreslår i Luft 90 (LETT 1-normen), och som innefattarsärskilda krav i fråga om buller. Särskilda krav på buller från stiflaståendefordon bör dock inte ställas. Det innebär att kväveoxidutsläppenminskar med , kolväteutsläppen med och partikelutsläppen meddrygt , jämfört med de svenska krav som kommer att gälla årsmodeller. För de dieselmotorer som används i dessa fordon behövs andra tekniskalösningar än de som kan användas i de bensindrivna, lättare fordonen.Utsläppen kan minskas genom motortekniska åtgärder och användning av partikelfälloreller oxiderande katalysatorer. Vidare måste åtgärder för bullerdämpningvidtas. De motortekniska åtgärdema kan innefatta elektroniska inspmtningssystemeller en ökning av inspmtningstrycket eller -hastigheten. Kraveni miljöklass 2 bör för de tunga fordonen överensstämma med de amerikanskafederala kraven års modeller eller kommande EG-krav på motsvarandenivå. De tekniska lösningar som erfordras motsvarar de som krävs i miljöklassI utom i fråga om de bullerdämpande åtgärdema. Miljöklass 3 bör motsvara desvenska avgasreningskrav som tillämpas fr. o. m. modeller eller därmedjämförbara EG-krav. Ifråga om behovet av en särskild miljöklass för fordon med mycket låga utsläpp, som elbilar och fordon som drivs med bränslen som inte är av fossilt urspmng, bör följande överväganden göras. Regeringens förslag i propositionen (1990/91:87) Näringspolitik för tillväxt innebär kraftfulla satsningar på en ny, miljöanpassad fordonsteknik. Förslagen baseras på ° överenskommelser meUanstaten och storstadskommunerna. Det kan sär- Prop. 1990/91; 156 skilt nämnasatt uttryckt en ambition att skapa en garanterad marknad för I000 elbilar i . En satsning på kollektivtrafikfordon medavancerad teknik sker i . Vidare föreslår regeringen i denenergipolitiska propositionen (prop. 1990/91:88) ett stöd tiflutvecklingsinsatser för motoralkoholdrivna fordon. Utformningen av deekonomiska styrmedlen, som behandlas i nästa avsnitt, medför att elbilamahänförs till miljöklass I och därmed erhåUer en ekonomisk förmån. Någotpraktiskt behov av en särskild miljöklass för dessa fordon finns för närvarandeinte mot den angivna bakgmnden. Teknikutvecklingen bör dock följas noggrant.Det kan inte uteslutas att miljöklassindelningen kan behöva utökas. Regeringensförslag: Ekonomiska styrmedel införs för att påskynda introduktionen av fordonmed goda miljöegenskaper. Stymingen skall ske genom att enskattedifferentiering till förmån för fordon i miljöklassema I och 2 införs.Nivån på skattedifferentieringen skall vara sådan att en utjämning kan ske avde extra kostnader som en förbättrad reningsutmst-ning medför. Systemet skallvara statsfinansiellt neutralt. Utredningensförslag: föreslog införande av ekonomiska styrmedel förfordon i olika miljöklasser genom ett system med avgifter och bidrag för fordoni de olika miljöklassema. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har förordat att ekonomiska styrmedel används föratt stimulera introduktionen av bättre avgasreningssystem.Bilindustriföreningen framhåller att ekonomiska styrmedel är att föredraframför unika svenska lagkrav. Skälenför regeringens förslag: I enlighet med vad som tidigare anförts skall nyapersonbilar, lastbilar och bussar av årsmodell och senare hänföras tillendera av tre miljöklasser. Därvid svarar miljöklass 3 mot nuvarande avgaskrav,medan miljöklass 2 motsvarar högre krav och miljöklass I särskilt höga krav förfordon speciellt avsedda för tätorter. De närmare bestämmelsema om miljöklasserföreslås tas in i bilavgaslagen (1986:1386) och i tillämpningsföreskrifterdärtill. Detskall i princip ankomma på tillverkare och importörer att bestämma vilken av detre miljöklassema som ett visst fordon skall certifieras för. Avsikten är dockatt nya fordon i största möjliga utsträckning skall tillverkas och utmstas såatt de kan hänföras till någon av miljöklasserna I eller 2. För att åstadkommadetta bör som utredningen föreslagit ekonomiska styrmedel användas. Närdet gäller utformningen av de ekonomiska styrmedlen bör gmndprincipema varaföljande. Åtgärdema bör så långt möjligt anknyta till befintliga system förbeskattning av fordon. Därigenom undviks att systemet ger upphov till ökadadministrativ belastning hos myndigheter och Åtgärdemaskall utformas så att det totala skattetrycket inte Prop. 1990/91:156 ändras.Det innebär att skattenivåema ändras så att skattesänkningar ochskattehöjningar totalt sett går jämnt upp. Skattedifferentieringens storiek börvara sådan att de merkostnader som uppstår för att tillverka och utmsta fordonför miljöklassema I eller 2 jämfört med miljöklassen 3 helt eller i väsentligmån kan utjämnas. Därigenom bör det finnas goda fömtsättningar för att fordoni miljöklassema I och 2 får en betydande marknad. 3.2 Personbilar samt lätta lastbilar och bussar Regeringensförslag: Försäljningsskatten för personbilar i miljöklass 3 höjs med 2000 kr.Försäljningsskatten för personbilar i miljöklass I sänks med . Försådana lätta lastbilar och bussar som är försäljningsskattepliktiga görsmotsvarande differentiering. För sådana lätta lastbilar som inte ärförsäljningsskattepliktiga införs en försäljningsskatt med . imiljöklass 3 och med . i miljöklass 2. För eldrivna fordon skall försäljningsskattenberäknas som för fordon i miljöklass I. Miljöavgiftsutredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag vad gäller nivån påde föreslagna styrmedlen. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har inte kommenterat styrmedlens utformning idetalj.