prop · GE03164 · 1990-12-31 00:00:00 — Fjärde AP-fondens ägarandel i varje enskilt börsnoteratföretag får uppgå till högst eller om företaget utgivit aktier med olikaröstvärde till högst av det totala rösttalet. r\rk/\ J Skr. Fondensgrundkapital får from uppgå till högst av första-tredje fondstyrelsemastillgångar eller omkring 3.6 mdr /91. Fonden harunder året rekvirerat varefter grundkapitalet uppgår till . Fondenstillgångar upptagna till marknadsvärden uppgick till 19.5 mdrmot 23.7 mdr vid ingången av året. Fonden köpteunder 1990 värdepapper för 2.9 mdr och sålde värdepapper för 2.5 mdr. Inyerriissioner placerades , varav i icke börsnoterade företag. Fondens femstörsta engagemang var i ordningsföljd , , ,och , som med ett sammanlagt marknadsvärde på 8.1 mdr motsvaradeknappt av portföljvärdet. Fondensengagemang i onoterade företag ökade med . Det totalainvesterade beloppet i onoterade företag uppgick till . Resultatkravetkunde ej uppfyllas. Sammanlagt sedan fondens tillkomst har fonden emellertidöverträffat resultatkravet - att bibehålla grundkapitalets realvärde och ge enårlig utdelning på detta - med över 12 mdr. Index för fondens portfölj sjönk med 23%.Totalavkastningen blev negativ, . Skr.1990/91:164 Bilaga 2 Elleråiiioi;ilcis exempellösa kursuppgång pä , inleddesnittiotulei med en kraftig rekyl. Kur-ern;l sjönk med hela .30'/<. vilkelgör 1990 till etl av de siinisl;! åren någonsin på den svenska akliemarknaden.Bakom ticiina händelseutveckling låg nalurliglvis ell rieruil liikiorcr avsåväl inlernalionell som nalionell karaklär. Vidare konimenlarer kring de.ssasamhand ges pä annan plals i denna årsredovisning. Här följer islällel någraprincipiella relleklioner i skuggan av föregående års dramaliskabörsulveckling. Akiicplaccringar är lill sin nalur mer riskfyllda än placeringari I C.1 slalsobligalioner. Akliekapilalet i del enskilda bolagel ulgör ju denbullen som lår bära bördan om bolagel ulvecklas negalivi. För della högrerisklagande kräver akiieinvcMeraren en högre avkaslning. en riskpremie.Riskpremien varierar mellan olika förelag. Ju högre risklagandet upplevs avmarknaden i del enskilda lallel. desKi högre slälls avkaslningskravel.Riskpremien innehåller även en komponeni som inbegriper alla förelag, den s kmarknadsrisken. Kursutvecklingen under ällio-lalei lår oss län all glömma dessagrundläggande lörhäl-landen. men i Ijol synliggjordes della. såväl vad gällerenskikla aklier. som akliemarknaden i sin helhet. Sambandel mellan risk och avkaslning är närmare belyslinom ilen Iradilioiiella porlloljvalsleorin för vilken nobel prisiagare i ekonomi belönades. Enkell ullrycki lär oss leorin all del är möjliglall reducera risken för enskilda aklier genom alt inle placera "alla äggi samma korg". Inluilivi är della läll all förslå även lör den som inle ärbevantlrad i aklieaftarer. Porlföljleorin lör oss emellenid längre genom allvisa all del är möjligl all öka avkasiningen i portföljen genom all öka risken.I ex genom all lägga någol fler ägg i vissa korgar och tarre i andra. Omsådana beslul grundas på adekvat analys, bör del vara möjligl all över lidenerhålla en högre avkaslning än vad s 1-järilc AP-loiulen har under sin verksamhetstid medvetetsöki påverka ponlöljens avkaslning genom all koncentrera en övervilganile delav placeringarna lill ell begränsat anlal bolag. Siraiegin har visal siglyckosam malt över . Däremol kan den högre koncenlralionenunder enskilda år leda lill all del högre risklagandel "siraflärsig". Rivk ärcn realiiei också på ränlemarknaderna. 1 etler-handkan konslaleras all risklagandel. särskill pä före-lagscenilikalinarknaden.underskallals av marknadens akliiier. Doila har lell lill all en slor del avmarknaden hlivii illikvid ineil en konlraklion i hela kredilsyslemei som följd.För all bryta denna negativa Irend fordras en mer omfallande genomlysning avmarknadens kredilta-gare. Delta skulle kunna ge en mer sofistikerad marknad,som genom differenlierade ränlor lar hänsyn lill risknivån i del enskildafallel. av slora kurstfukluationer pä börsen är delläll atl förlora del längsikliga perspektivet. gäller i säväl uppgångarsom nedgångar. För en inslitution av Ijärde AP-tondens karaktär ärportföljförvallningen en verksamhet med ullalal längsikliga mäl. En konsekvensav etl längt perspekliv är all resullalmälningen bör ske eftersom enskilda är ger en ofullständig bild av utvecklingen. Delkan diskuteras hur läng en sädan mälperiod bör vara och synpunkterna torde varamänga. För en aklieförvallare. som agerar på näringslivels riskkapilalmarknad.förefaller del nalurligi all inle bör undersliga t ex längdenav en konjunkturcykel. För att dessutom möjliggöra en effekliv portföljförvallningkrävs all marknadsplal.sen är effekliv och pä ell rikligt säll avspeglaraktörernas preferenser. Mol denna bakgrund är del oroande altomsällningshastighelen. dvs likvidiieien, pä fortsäller atlfalla. En likvid marknadsplats är av den allra största belydeLse tor eninslitution av fjärde AP-fondens storlek. För att illustrera problemet kannämnas all omsällningen pä stockholmsbörsen under en genomsniulig dag under förraärei motsvarade av fondens ponfölj. I ljuset av det ovan förda resonemanget om risker, längsikligheloch den svenska aktiemarknadens bristande lik-vidilel. är del en naturligulveckling alt fonden i ökad ulslräckning fåll möjlighei atl investera även Iulländska aklier. Denna utökade placeringsmöjlighet bör inle ses som ell hot iform av en ytterligare dränering av den svenska riskkapitalmarknaden.Aktiehandeln runt om i världen fortsätter all inlernalionaliseras och globaliseras.vilkel förhoppningsvis kommer atl ge positiva effekter även för mindreaktiemarknader som den svenska. Men stockholmsbörsen måsle i delta avseende gesmöjlighet alt konkurrera pä lika villkor. Den utveckling, som ligger bakom ovanstående reflek-lioner.har pä ell högsl påtagligt säll påverkat under det gångnaverksamhelsårel. För en i huvudsak aklieförvaltande svensk inslitutionredovLsas följaktligen etl utomordentligt svagt resultat i absoluta tal. Ävenom resultatet i relativa lermer är bällre. sä slammer ulfallel lill eftenankeoch ödmjukhet. Skr.1990/91:164 Bilaga 2 1990 blevkursmässigt etl myckel händelserikt årför . Diagram 1 visar ulvecklingen av Veckans Affärers totalindex under 19X8 och 1989 saml avtotalindex och index för nägra av de vikligasie branscherna månadsvis1990. Totalindex sjönkunder ärel med .300} (föregäende år +24'7r). Kursulvecklingen var myckel växlande under Fram lill försiaveckan hade kurserna sjunkit med W/r. kursfall ålerhämiadcs underde tre påföljande månaderna och försia veckan hade kurserna siigii med närmare fi'/i sedan årels början. Därefter sjönkkursnivån fram lill årskiflel med .V'/f under siundlals baissearladc förhållanden. 10 20 30 40 50 1990 VECKA 10 20 30 40 50 1990 VECKA 10 20 30 40 50 1990 VECKA 10 20 30 40 50 1990 VECKA Den branschmässigakursulvecklingen under ärel var för-vänansväri homogen. Samtliga branscher ulom Kemisk Industriminskade silt börsvärde . , som är överrepresenteradi fondens ponfölj. blev årels bäslabransch med en kursstegring pä 'S''/t.. Sämsi ulvecklades Faslighels- och byggförelag -48""/} och För-vallningsbolag -. Övriga branscher minskade sill börsvärde medmellan .34% och . Bland dessa ingårde tvä andra för fonden vikliga branscherna Verkstäder och Skogsindustri, som visade kursnedgängar pä33% respeklive . För enskilda aklier har utvecklingenvaril mycket skiftande. Del är svårt all urskilja nägragenerella tendenser. Anmärkningsvärt är atl en så slor andel som 2/3 av del totala antalet noteradeaktier pä A:l och A:ll-listorna utvecklatssämre än totalindex. Närmare hälften av dessa bolag har halverats kursmässigt under ärel.Endasl nio bolag kan påvisa en positiv kursutveckling. Avdessa är bloll fem akliebolag svenska, däribland kan nämnasläkemedelsbolaget ochverkstadsförelaget , vilka vid ärels utgångutgjorde fondens två största engagemang. Den registrerade aklieomsällningen vid (A:l och A:ll-lislorna) minskade fränI I2.S mdr 1989 lill 93..") mdr 1990. häller såväl en pris-som en volymkomponenl. är omsällningshastighelen ell mer relevant mån på affärsakliviic. Onisällningshasligheienberäknas av fondbörsen.Under 1990 registrerades en omsäilnings-hastighetpå . jämfört med \Wr för 19X9. Affärsakli-viielen- mall pä della säu - ligger därmedpå samma låga niväsom under 19X0. Den sammanlagda exporten och importen av svenska akliervar i slort sell oförändrad 21.3 mdr (21.9 mdr). Vid en jämförelse av genomsniiiel av dessa köp och försäljningar med den i regislrerade omsällningen märksall denna relation siigii lill drygl (10'/ ). För första gängen sedan 19X6 nelloexporlerades under helår-el svenska aklier lill ullandel. NeUoexportenuppgick lill manliga 1.2 mdr (-1.9 mdr). Jämför man islällel genomsniiiel av importen ochexporten av ulländska aklier med den i Sverigeregislrerade omsällningen har denna relation mer än fördubblatsoch uppgick lill (). De sammanlagda k()pen och för-' säljningarnaav ulländska aklier nådde enligi sialisiik 112.3 mdr (60.3mdr). Härav uppgick nel-loimporlen lillI9.X mdr (27.9 mdr). Nolerbart är inle baraall ell avsevärt tlöde svenskl kapital kanaliserades lill ulländska riskkapilalmarknader. ulan även all mer än1/3 av den svenska akliehandeln under årelbeslod av ulländska aklier. Skr.1990/91:164 Bilaga 2 Sedangränshandeln lör räniebärande instrumenl liberali-serades i millen av 19X9 harkapilaMlödena över gränsen ökal avsevärt. kiiptes och säldesnominella värdepapper för saminanlagl 398,6 mdr {H5.5 mdr under andra halvåret19X9). Härav svarade kronobligationer för 3. 'i9.8 mdr (66.6 mdr). Nelioexportenav obligalioner lill ullandel <)kade lill 0.5 mdr (34.4 mdr). Tendensen allsvenska placerare ökar andelen reala ulländska tillgångar i sina portlöljcr påbekoslnad av nominella svenska lill-gångar har alliså fortsall om än medsvagare ökningsiakl än under förra årel. Diagram 2 visar kursulvecklingen tor ell urval ulländskaNirser män i lokal valula från årsskifte lill årsskifte för 19X9 och 1990. Dendollarbaserade världsindexulveck-lingen . enligi lidskriflen MorganSlanley Capital Iniernalional (MSCl). återges ocksä i diagrammel. Av de börser siini MSCl lill jer utgjorde del endaundanlagel ()rscn. som regislrerade en marginell uppgång. De sKirreNirserna, som är represenlerade i fondens ak-lieportlolj - . och ZUrich - sjönk kursmässigi från årsskifte lillårsskifte ined mellan 6'/i och i lokal valula. 1 1 Helér 1989 I 1 Helår 1990 \ Varldslndex 1990 ()plit>nshandeln ökade någol jämfört med föregäende år.Omsällningen ökade mesi i handeln med indexoplioner. från 4.7 mdr lill 6.1 mdr.Handeln med slandardiserade akiieopiioner sleg från 4.,'i mdr lill 5.0 mdr. Dellolala marknadsvärdei pä de svenska börsbolagen minskade under årel med 219 mdrlill .S2. 'i mdr. motsvaradeen värdering uppgående lill av del justerade egna kapitalel. Under desenasle åren har förelagens börsvärde i regel väseniligl överstigit värdel avdet egna kapitalel. Del nuvarande förhällandet avspeglar marknadens ändradeförväntningar avseende bolagens resullalulveckling och leder, mol bakgrund avrådande konjunklurulsikter. inte aulomaliskl lill slutsatsen atl förelagendärmed är undervärderade. Kursulvecklingen pä den svenska akliemarknaden under1990 kom atl bli den sämsta på myckel . in-iräffade efler två myckelslarka börsar, 1988 och 1989. dä lolalindex sleg med 5\'/c resp 24%.Börsförelagens vinster kulminerade efler en läng och myckelslark konjunkturuppgång i hela OECD-området. Konjunkiurlägei var vid ingångenav 1990 fortfarande relativt gon. Stockholmsbörsen steg därför , även om inledningen blev svag. bl a som en följd av osäkerhel kringden inhemska ekonomiska politiken, som kulminerade under regeringskrisen ijanuari. Kursuppgången stöddes ocksä av den överföring av sparmedel som skeddefrån allemanssparande lill allemansfonder. Samtidiglfort.salte ell betydande utflöde av kapital lill ulländska börser. Ulländskaaklier neiloköptes för ca 15 mdr under försia halvåret, vilkel således dämpadelikvi-ditelsflödet lill stockholmsbörsen. Den viktigaste förklaringen lill denposiliva kursulvecklingen under arets första hälft var kanske denkredilex-pansion som pägäll alltsedan kredilregleringen avskaffades.Värdetillväxten i aklier och fasligheter skapade belåningsulrymme, vilkel isin lur ledde lill en successivt ökad likvidisering av de ftnansiellamarknadema. Efterhand blev signalerna alll lydligare all indusirikon-junklurenhade börjal manas av. Akliekurserna på börsen började falla efter atl ha näilsin kulmen . invasion av förstärkte farhågorna fören försämring av världskonjunkturen. Risken för höjda oljepriser, ökadinflation och försvagad tillväxt, gav snabbi genomslag pä aktiemarknaderna rumom i världen. För svenskt vidkommande ftck ulvecklingen dramaliska effekier.Den försvagade ekonomiska utvecklingen i landel utlöste bl a spekulationer omen svensk devalvering, vilkel tvingade upp räntenivån kraftigt. 1 kombinationmed fallande priser på fastigheter och aktier blev situationen myckel snartsvårhanterlig för flera aktörer pä kreditmarknaden. Följden har blivil en snabbkredilkon-Iraktion. vars verkningar är belydande. förstärktes av svaga delärsrapporter ochnedjusle-ringar av vinslprogno.ser. hade totalindex minskal med30% sedan årets början. Emissions- och introduklionsvolymen för officiellt noteradeförelag uppgick till .i.O mdr (4.1 mdr). Härav uppgick nyemissionerna till 4.1mdr (2.2 mdr). 4 (6) bolag inlroducerades pä A- och OTC-listoma till ett sammanlagtbelopp av 0.9 mdr (1.9 mdr). tillfördes 21 (9)nya bolag. 27 (16) bolag avfördes frän notering pä grund av uppköpserbjudandenm m. Anlalel OTC-nolerade bolag minskade med 8(1). sedan listan lillförts 2(. ">) bolag och 10 (6) bolag avförts frän notering. Skr.1990/91:164 Bilaga 2 Fondensgrundkapital beslår av de belopp som successivi förts över fränförsta-tredje AP-fonderna lill Ijärde fondstyrelsens förvallning. De nugällande reglerna för medelsöverföring lill fonden infördes den I juli 1988.Enligt dessa fär lill fondens förvallning överföras medel som "får uppgålill högsl av del sammanlagda anskaffningsvärdet vid ulgången av närmaslföregäende kalenderår pä de medel som lörsia-Iredje fondstyrelserna(örvallar". Medelsramen har härigenom ökats med ca 300 mkrlill ca . Fonden har under ärel rekvirera! varefter grundkapilalel uppgår lill . Nuvärdet av grundkapitalet(dvs summan av de successiva lillskollen. uppräknade med konsumenlprisindexfram I o m ) uppgår lill . Det uppindexerade grundkapilalelulgör basen för reglementets krav pä direktavkastning lill försia-tredjeAP-fonderna. De medel som ställts lill fjärde fondstyrelsens förfogandehar dels investerats i värdepapper (svenska noterade och onoterade värdepapperoch - i begränsad omfattning, jfr sid 19-20 - utländska värdepapper), delsplacerats i likvida medel. Förändringarnai fondens värdepappersportfölj har .sammanfallals i följande tabellmed jämförelsetal lör 1989 (belopp i mkr); svenska och 6 ulländska mäklare. har affärer,molsvarande mer än hälften av den svenska affärsvolymen, skell ulan anlilandeav mäklare. Den höga andelen förklaras främsl av uppköpserbjudanden iIncenlive och . Män efter storleken av engagemangen i de enskilda svenskaföretagen (aktier och andra riskkapilalinslrumenl sammantagna; noleradevärdepapper lill marknadsvärden, onolerade värdepapper lill bokförda värden)fördelade sig värdepappersportföljen vid utgången av 1990 på följande säll; Fondens placeringar är liksom lidigare koncentrerade lillslörre enskilda engagemang. Innehav på och däröver finns i 12 förelagoch svarar för drygl av mkr företag belopp Procent (marknadsvärden) (likviditetseffekt) (Iovanstående tabell liksom i några tabeller i del följande förekommer del ull ensumma pä grund av avrundningar inlc överensstämmer med summan i delposlema.) Fondensköp av värdepapper 1990 var d v s lägre än 1989 ().Försäljningssumman var däremol högre 1990 än föregående är och uppgick lill2.520 mkr (). Fondens neltoköp av värdepapper uppgick därmed till 400mkr (). Del lolala antalet värdepappersaffärer minskade frän ca1.2. ')0 lill ca 720. Del svenska courtaget minskade frän ca lill drygt 6mkr. Fonden har gjort affärer med 19 ' Börsnnterjde eller på annal sålt nolerade. portföljvärdet.Inom gruppen 16 mest omsalla aklier på-börsens A;l-lisla återfinnes 9 avfondens invesleringar över .500 mkr med ell samlat värde pä drygl 10 miljardereller av fondens portföljvärde. Fördelningen på branscher (procent,marknadsvärden) av fondens svenska värdepappersporifölj framgår av tabellen päföljande sida. Placeringsinriklningen har varit i slort settoförändrad. De siörsta förändringarna i portföljens sammansättning har skeuför branscherna , Skr.1990/91:164 Bilaga 2 Faslighels- och byggföretag saml Övriga förelag. Endast idel senare fallel är det fråga om reella förändringar i form av köp av aktier iProcordia. Efter fövärvet av har börsvärde ökat kraftigl,vilket påverkat branschviklen för gruppen Övriga företag. Inom Kemisk Industrihar haft en myckel god relativ kursutveckling , vilketytterligare har ökal branschens andel av portföljen. Motsatsen gäller förFaslighels- och byggförelag, en grupp som har haft en myckel ogynn.samkursutveckling . Sanimansätlningen av fondens portfölj skiljer sig inågra avseenden frän aktiemarknadens fördelning pä branscher. Fonden hartotalt sett högre andelar aklier i branscher som representerartillverkningsförelag (Verksläder, och Skogsindustri) medtillsammans av portföljvärdet jämfört med för marknaden. A andrasidan är andelen Förvallningsbolag i portföljen myckel låg jämfört medbranschens marknadsandel. Andelen aklier i Fastighets- och byggföretag ochBanker är (Kkså lägre än marknadens. Fondens portfölj av noterade värdepapperär i flera avseenden (branschmässigl, anlal förelag) förhållandeviskoncentrerad. Andra portföljer av samma storleksordning (1 ex hos de störreförsäkringsbolagen) uppvisar som regel en betydligl större spridning.Koncenlralionen är cn medveten strategi hos fonden. Om man valt rätl aklierger en sådan portfölj etl bällre ulfall än en mer "in-dexneulral"portfölj. Å andra sidan innebär koncentrationen etl h()gre risklagande. Under1990 har koncentrationen pä företag i relativa lermer givit etl gou ulfall. Fondensomsältning av noterade svenska aklier låg på en nivä som var 2%lägre än omsäuningen 1989. Affärsvolymens andel av den officiellabörsomsättningen uppgick till (). Marknadsvärdet av fondens portföljutgjorde () av det totala börsvärdet. Omsättningshastigheten ifondens portfölj ligger säledes fortfarande under genomsniiiel för marknaden.Del btir päpekus alt etl fätal större affärer av engångskaraktär - ASEAsuppköp av Incenlive. uppköp av och försäljningen av -svarar för mer ■ Veckans AlTiirers hranschinilelninji Anmärkningsvärt är all de s k arbitrageaffärerna, främsl affärermellan olika aktieserier, minskat drastiskt . Deras andel av fondenafFärsvolym uppgick till (). 1 nyemissioner i noterade företag harfonden investerat (). Fondens fem siörsta engagemang . mätt eflermarknadsväret, utgjorde följande företag; De fem siörsta engagemangen svarade sammantaget för knappt47% av portföljens marknadsvärde eller 7 %-en-heler mer än föregäende är. Nyaengagemang bland de fem största är innehaven i och . Aktiekursernaför de båda senare företagen har utvecklals väsentligt bättre än marknaden. 1fallel erhöll fonden betalning i Procordiaaktier i samband med budetpä . Härtill nettoköpte fonden Procordiaaktier, såväl direki somindirekt, genom förvärv av . blev därmed fondens fjärdestörsta innehav vid årels utgång. Följande viktiga förändringar har under aret skett i fondensportfölj av noterade svenska värdepapper; Nya förelag iportföljen är , , Sl-FAB (nyteckning) samt (nyteckning). Ett antalengagemang har avyttrats; Depenova (uppköpserbjudande), Incenlive(uppköpserbjudande), Kramo, (uppköpserbjudande), och (uppköpserbjudande). Större nettoköpav aktier har gjorts i . , Skånska och . Störrenettoförsäljningar av aktier har gjorts i och . 1 övrigt hänvisas till värdepappersförteckningama pä sid15-20. Här redovisas också uppgiftema om fondens kapital- och röslrätlsandelari de enskilda företagen. Fondstyrelsen har regelmässigt ("bolags-stämmoäret" för fondens första verksamhetsår 1974) överlätilen del av sin rösträtt vid bolagsstämmor i vissa företag till representanterför de anställda i dessa företag (fördelat lika pä LO- respektive TCO-anslutna).Grunden för rösträltsöverlåtelsen är en specialbestämmelse i aktiebolagslagen.Under 1990 har röslräu överlåtits till de anställda i 17 noterade företag. Aktiviteten pä marknaden för aktieoptioner har varit lägreän . Fonden har liksom föregäende är i begränsad skala deltagit idenna marknad främst genom utställande av köpoptioner. Fonden hade vidärsskiftet inga positioner på optionsmarknaden. Frän och med fårfonden placera högst av fondkapitalets bokförda värde i aktier i utländskabolag eller konvertibla skuldebrev utfärdade av utländska aktiebolag ellerandelar i utländska aktiefonder. Den tidigare ramen uppgick till avfondkapitalet. Med nu gällande bestämmelser kan drygt 1 mdr placeras i utlandet. Skr.1990/91:164 Bilaga 2 Under 1990har fonden börjat bygga upp den ulländska portföljen enligi den nyaplaceringsramen. Därmed har portföljvärdet ökal från tidigare års nivåer pä30-40 mkr till vid årels utgång drygl . De sammanlagda köpen avulländska aktier har ökat frän 101 till och försäljningarna minskatfrän 102 lill . Fondens aklieplaceringar uianför är inriktade molslörre bolag i länder som är belydande ur ekonomiskt perspektiv och harfungerande kapitalmarknader. Med della avses, föruiom de i fondens portföljlidigare representerade ländema - , och - främsl länderi . Genom aklieplaceringar pä börserna i . ochZurich finns i fondens aktieportfölj placeringar pä lolall sex av de sjustörsta aktiebörserna. Följande tabell visar fördelningen pä respektive land1990-12-31; 1 riskavsällningen ingår bedömd ränleförlusl. drygl3 mkr, pä marknadsbevis ulfärdal av AB Finansor. På sidoma 21-22 lämnaskorlfallade uppgifter om samtliga onolerade företag. Fondenslikviditet uppgick lill 1.8X6 mkr. vilkel innebär en ökningunder året med . Ökningen förklaras till största delen av rekvisitionenav yllerligare grundkapital på .500 mkr . Medelbe-loppei av likvidamedel minskade med lill . Likvidilelsandelen, dvs likvida medeli förhållande lill fondens lolala tillgångar upptagna till marknadsvärden,steg frän årsskifte till årsskifte frän lill . Specialkonto, dagslån Företagscertifikat Statsskuldväxlar Obligationer Medellöptiden för fondens portfölj har varierat mellan ca120 dagar och ca 3.50 dagar (1989; ). Placeringamas fördelning vidärels slut framgår av följande labell; Det bör betonas alt den utländska aktieportföljen befinnersig i ell uppbyggnadsskede. Därför avspeglas ännu ej den avsedda längsikligainriktningen i portföljen vad avser marknadernas relativa andelar ochaktieinnehyvens relativa storlekar. Fonden harsedan 1980 placeral i icke nolerade förelag. Del inveslerade beloppet vidutgängen av 1990 var . Vid samma tillfälle föregäende år uppgick der,sammanlagda investeringen lill . Fondens neuoenga-gemang har sålundaökal med under årel. Fonden härefter beslut - inlrätlsom 25 %-ägare i det nybildade fastighetsbolaget med inriktning påinvesteringar i . Övriga ägare är med lika kapitalandelarApoteksbolagels pensionsstiflel-,se. Investeringenutgör för fondens del . 1 Liber, en förlagskoncem med huvudinriktning pä produktionav läromedel, har inveslerals molsvarande av kapitalel.Kapilallillskou har genomförts i Centrumlnvesl med och i Four SeasonsVenlure Capital med . Engagemangel i Bioinvenl har awecklals med förlust ochaklierna i TeleSoft har sälls. Som nämndes i 1989 ärs redovisning fållades ijanuari 1990 beslul om all avveckla SwedeChromes verksamhet. Avvecklingen är islort seit avslutad och bolaget kommer an träda i frivillig likvidation ibörjan av 1991. Liksom föregående år har en individuell bedömning skeu avförlustrisker. Riskerna bedöms uppgä till (80