prop · GE0342 · 1990-12-31 00:00:00 — Ibestämmelsen om offentliga erbjudanden nämns tre situationer då elt förbud motinsiderhandel under alla förhållanden skall inträda. Det är för det första närfrågan om offentligt erbjudande väckts i den juridiska personens styrelse ellerhos någon annan som kan fatta beslul om erbjudandet. För det andra är del närföreträdare för den juridiska personen kommit överens med företrädare förakliemarknadsbolagei om att inleda överiäggningar som syftar till etloffentligt erbjudande. Det tredje fallet är när den juridiska personen låtitgöra en utredning om de affärsmässiga förutsättningarnaför ett offentligt erbjudande eller en plan för erbjudan- Prop. 1990/91:42dets genomförande. allmänna bestämmelsen mot insiderhandel (8 §) stadgas att den som harinsynsställning i etl aktiemarknadsbolag inte heller i annat fall för egeneller annans räkning får köpa eller sälja aktie i bolaget. Han får inte hellerlämna råd eller på liknande sätt få någon all handla med den aktuella aktien.Detta gäller när han känner till en omständighet i bolagets ellermoderföretagets verksamhet om vilken upplysning kommer att lämnas i årsredovisning,delårsrapport eller årsbokslut som ännu icke offentliggjorts. Somförutsättning för förbudet gäller att omständigheten skall vara ägnad attväsentligt påverka kursen på bolagets aktier när den blir allmänt känd. Sammasak gäller även annan icke offentliggjord omständighet i bolagets eller dessmoderföretags verksamhet, om omständigheten uppenbart är ägnad att väsentligtpåverka kursen på bolagets aktier när den blir allmänt känd. 1 sistnämnda fallkrävs det alltså alt del skall vara uppenbart att informationen kan få enkurspåverkande effekt. Omständighetenskall gälla det enskilda bolaget och den skall erfarenhetsmässigt väsentligtpåverka aktiekursen. Huruvida så faktiskt sker när den offentliggörs saknarbetydelse. Vid bedömningen av frågan om när väsentlighetsrekvisitet är uppfyllthar departementschefen i prop. 1984/85:157s. 89 angett alt en tioprocentigändring av kursen på en aktie i allmänhet är att anse som väsentlig. Detvå förbudsbestämmelserna gäller inte (9 §) för befattningshavare hos enfondkommissionär i fråga om köp eller försäljning för fondkommis-sionärensräkning av aktier i ett OTC-bolag för vilket fondkommissionären ärmarknadsgaranl. Inte heller omfattas befattningshavare hos en fondkommissionärnär, i fråga om utfärdande, köp eller försäljning av aktieoption förfondkommissionärens räkning, fondkommissionären i särskilt avtal utfäst sigatt på begäran ange kursen på aktieoptioner och att till dessa kurser utfärda,köpa eller sälja aktieoptioner. Befattningshavarehos fondkommissionärer är inte heller förhindrade att utföra köp- och säljorderför kunder. Förbudenatt handla gäller inte heller vid köp när omständigheten är ägnad atl sänkakursen eller vid försäljning där omständigheten är ägnad att höja kursen,såvida det inle är fråga om aktieoptioner. Inteheller försäljning av aktier som tillhör ett konkursbo omfattas av förbuden. Innehavareav aktieoptioner äger rätt att utan hinder av insiderreglerna den dag optionenslöptid går ut, lösa de aktier optionen avser eller sälja optionen. Samma sakgäller den som utfärdat en aktieoption att i samband med lösen sälja eller köpade aktier som optionen avser. Inteheller omfattar förbudet mot insiderhandel de fall vid ett övertagande av ettaktiebolag när aktier köps för den erbjudande juridiska personens räkning. Bankinspektionenhar i lagen getts rätt att bedriva utredande verksam het (24 §) när del finns anledning att anta att ett brott mot insiderreglema förekommit. Således har bankinspektionen möjlighet atl begära in uppgif ter från den som det finns anledning att anta har gjort överträdelsen. 3 1990/91. Bankinspektionen har ävenmöjlighet att begära in uppgifter från det Prop. aktiebolag vars aktieröverträdelsen gäller och vid offentliga erbjudanden från den juridiska personsom lämnat erbjudandet. begäras frånmoderföretagen till dessa bolag och fondkommissionärer. Uppgifter kan ocksåbegäras in om det finns anledning att anta atl någon köpt eller sålt aktier ochdet finns anledning att anta att handeln föranletts av otillåtna råd ellerliknande. Finns det anledning anta att någon överträtt andra bestämmelser i lagenoch är överträdelsen belagd med straff får bankinspektionen iutredningssyfte också infordra uppgifter av denne. Förgrov oaktsamhet eller uppsåtligt brott mot förbuden om insiderhandel ärstadgat böter eller fängelse . Om brottet är att anse somgrovt är straffet fängelse i högst (28 §). Ansvar kan inte utdömas föranstiftan eller medhjälp till insiderbrott. För brott mot anmälningsskyldighetenligt lagen kan dömas lill böter eller fängelse (29 §).Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig eller vilseledandeuppgift vid fullgörande av sin uppgiftsskyldighet i samband medbankinspektionens utredande verksamhet kan dömas till böter eller fängelsehögst . Vinningav insiderbrott skall förklaras förverkad om det inte är oskäligt (31 §).Allmänt åtal för insiderbrott får endast väckas efter medgivande avbankinspektionen (32 §). Viktenav att allmänheten skall kunna ha förtroende för fondkommis-sionshandeln harmotiverat bestämmelser i fondkommissionslagen (1979:748, ändrad senast1989:1093) om viss begränsning av egenhandel för befattningshavare hosfondkommissionärer. Beslämmelserna innebär atl den som på grund av befattningeller annars har anknytning till fondkommissionär som huvudregel för egen delbara får förvärva fondpapper för långsiktig förmögenhetsförvallning. Dellagäller om han normalt har insyn i uppdragsgivares värdepappersaffärer som harsådan omfattning all det allmänna försäljningsvärdet kan påverkas (39 §).Undantagna från regeln är obligationer och förlagsbevis som inle ärkonvertibla. Befattningshavaresom har nämnda insynsställning är skyldiga att ofördröjligen anmäla sittinnehav av fondpapper och ändringar i innehavet till fondkommissionären (40 §).Anmälningsskyldigheten omfattar fondpapper som ägs av den anmälningsskyldige,hans make eller omyndigt barn. Även juridiska personers innehav omfattas avdenna skyldighet om en befattningshavare och/eller hans närstående på närmareangivet sätt kan påverka den juridiska personens verksamhet. Fondkommissionärernaskall föra förteckning över gjorda anmälningar och även hålla den tillgängligför bankinspektionen. Styrelsen eller verkställande direktören hos enfondkommissionär skall skriftligen underrätta den som har insynsslällning pågrund av sin befattning hos fondkommissionären om att han är anmälningsskyldigför sitt fondpappersinnehav. 3 Självreglering Prop. Somkomplement till reglerna om insiderhandel i lagen om värdepappersmarknaden äridag självreglering i form av etikregler relativt vanligt förekommande blandmarknadens aktörer och hos vissa offentliga institutioner. Drivkraften bakomdessa regler är omsorgen om förtroendet för den egna verksamheten. Somexempel på sådana regler kan nämnas Svenska Fondhandlareföreningenshandelsregler för anställda i bank och fondkommissionsbolag och riksbankensinterna etikregler för anställda som har tillgång till förtrolig information. Motbakgrund av att har ett starkt intresse av att medverka i ett brettvästeuropeiskt samarbete, drog regeringen i prop. 1987/88:66 och denvästeuropeiska integrationen upp ett antal riktlinjer lill grund för Sverigesmedverkan i del västeuropeiska integrationsarbetet. ställde sig,efter en omfattande behandling av propositionen , med bred majoritetbakom vad regeringen anfört (UU 1987/88:24). Det framhålls i propositionen altSverige har ett starkt intresse att så långt det är möjligt delta i detvästeuropeiska samarbetet för att möjliggöra en enhetlig marknad förfinansiella tjänster. Dessa tankegångar bekräftas betänkande avutrikesutskottet om och den västeuropeiska integrationen(1988/89:UU19). I betänkandet, som godkänts av , uttalas också attSveriges deltagande i det pågående integralionsarbetet syftar till atl Sverigeskall hålla jämna steg med den process som pågår i EG. Målet anges vara altSverige så långt det är möjligt skall få del av de fördelar som den inremarknaden kommer att leda till för EGs medlemsländer, som Sverigegivetvis måste vara berett alt ta på sig vissa förpliktelser. En reellföpliktelse att anpassa de svenska reglerna inom bl.a. värdepappersområdet tillEGs krav kan uppkomma genom del avtal som de mellan EFTA-länderna ochEG inledda förhandlingarna om skapandet av elt Europeiskt Ekonomiskt Samarbetsområde(EES) syftar till. En av grundvalarna för dessa förhandlingar är nämligen attett avtal skall baseras på EGs regelsystem. Inom värdepap-persområdel finns ettflertal antagna EG-direktiv. EGsministerråd antog etl direktiv angående samordning av reglerom insiderhandel (Council Directive of coordinatingregulations on insider dealing; 89/592/EEC). Ändamålet med direktivet är attharmonisera medlemsländernas regler om insiderhandel i syfte att motverka sådanhandel. Genom samordnade regler och samarbete mellan lillsynsorgan imedlemsländerna skall också insiderhandel som sträcker sig över landsgränsernakunna bekämpas mer effektivt. Direktivetinnehåller minimiregler mot insiderhandel. Det definierar vilka personer som skall betraktas som insider och vad som utgör insider- information. I direktivet finns också föreskrifter om när det är förbjudet 35 för en insider all göraaffärer då han har tillgång till icke offentliggjord Prop. 1990/91:42kurspåverkande information saml föreskrifter om territoriell tillämpning,offentliggörande av information och övervakning av föreskrifternas tillämpning. Direktivetbygger på ett brett insiderbegrepp. Inte endast personer som fått icke offentliggjordkurspåverkande information på grund av sin ställning eller sitt aktieinnehavomfattas utan även dem som informationen vidarebefordrats till, s. k. lippees.Direktivet anger att i de fall en juridisk person omfattas av förbud motinsiderhandel, t.ex. genom etl stort aktieinnehav i ett bolag, skall förbudettillämpas på de fysiska personer som å den juridiska personens vägnar tar del ibeslul rörande transaktionen i fråga. Medinsiderinformation avses i direktivet sådan icke oflentliggjord information avtillräckligt bestämd beskaffenhet beträffande värdepapper eller utgivare avvärdepapper, som om den offentliggjordes sannolikt skulle väsentligt påverkapriset på värdepapperen i fråga. Eftersom informationen måste varatillräckligt bestämd omfattas t. ex. inte rykten av definitionen. Däremotläcks information som påverkar marknaden i stort, t.ex. beslut om atl ändrabankernas upplåningskostnad eller upplåningsrätt i . Insidernär förbjuden att, direkt eller via annan, utnyttja icke offentliggjordinformation vid handel med sådana värdepapper som handlas på en regleradvärdepappersmarknad som slår under tillsyn av elt offentligt reglerat organ.Även transaktioner som inte utförs vid någon börs (organiserad marknad)omfattas av förbudet, om de förmedlas av en professionell aktör, t.ex. enfondkommissionär. Insidernär vidare förbjuden att föra information vidare till tredje man (tippee) ominte detta ingår i vad som kan anses normall för hans anställning, yrke elleruppdrag. Insidern får inte heller ulnyltja informationen genom all ge råd tillnågon annan all köpa eller sälja värdepapper. Den som erhållit informationen iandra hand är på samma sätt som insidern förbjuden att utnyttja den för attköpa eller sälja värdepapper eller föra informationen vidare till någon annan. Vadavser den territoriella tillämpningen föreskrivs atl en transaktion som utförtspå en organiserad marknad för värdepapper, anses vara gjord i det land därmarknaden (börsen) finns eller är verksam. Förelag,som emitterat värdepapper vilka är föremål för handel på en organiseradmarknad, är skyldiga atl informera allmänheten om omständighetereller beslut som kan antas påverka priset på värdepapperen. Undantag fråndenna skyldighet kan medges om en omedelbar publicering skulle skada företagetslegitima intressen. Direktivetöverlåter till varje enskilt medlemsland all självt bestämma vilka påföljdersom skall gälla. Varjemedlemsland skall utse och bemyndiga ett eller flera lillsynsorgan("competent authorities") alt övervaka tillämpningen av direktivetsföreskrifter. Personersom är eller har varit anställda vid ett tillsynsorgan skall vara underkastade tystnadsplikt beträffande all konfidentiell information som 36 de fått i sin tjänst,om inte annat anges i lag. Direktivet föreskriver ett nära Prop. 1990/91:42samarbete mellan medlemsländernas tillsynsorgan. Tystnadsplikten omfattar intedet informationsutbyte mellan tillsynsorganen som därvid förutsätts äga rum.Sekretessen för mottagen konfidientiell information skall upprätthållas av detmottagande tillsynsorganet. Mottagen information får användas endast för atlfullgöra de uppgifter som ryms inom direklivom-rådet och för administrativa ochrättsliga åtgärder som hör samman med dessa uppgifter. Detta gäller dock inteom skyldighet föreligger atl lämna ut informationen inom ramen för etlstraffrättsligt förfarande. Mottagen information får dock användas för ändamålsom ligger utanför direktivet om det uppgiftslämnande tillsynsorganet medgerdetta. Den fullständiga direktivtexten på engelska språket bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 6. Europarådethar antagit en konvention om insiderhandel. Jag avser att ta upp frågan omförslag till alt godkänna konventionen. Konventionen skall enliglsina bestämmelser ratificeras. Konventionensuppgift är att skapa ett ömsesidigt utbyte av information mellan de anslutnastaterna för atl göra del möjligt alt effektivt övervakavärdepappersmarknaderna och atl fastställa huruvida en person gjort sig skyldigtill otillåten insiderhandel. Konventionendefinierar begreppet insiderspekulalion som "irregular operation"utförd av en person som har direkt kunskap om förtrolig information genom sinpersonliga ställning. Till denna grupp räknas ordföranden och ledamöter istyrelser eller ledamöter i liknande administrativa eller övervakande organ iett företag. Personkretsen omfattar också den som på grund av sin anställningeller yrke erhållit konfidentiell information om ett företag. Tredje man somerhållit den icke offentliggjorda informationen av någon av de tidigare nämndapersonerna gör sig också skyldig lill insiderspekulalion om han gör transaktionerföre offentliggörandet. Konventionenföreskriver att de anslutna staterna skall tillhandahålla varandra störstamöjliga ömsesidiga biträde när fakta föreligger som innebär bevis eller germisstanke att en insideraffär ägt rum. Enligt konventionen finns ävenmöjlighet för de anslutna staterna att utvidga utbytet av information till atlomfatta alla typer av transaktioner på värdepappersmarknaden. Videfterkommande av en begäran om information skall den anmodade myndigheten tillämpa regler och förfaranden i det landets lagstiftning där myndigheten är verksam. Den anmodade myndigheten och den person som arbetar med framställningen skall iaktta sekretess om förfrågningen, vilka som omfattas av förfrågningen och det samlade materialet. Erhållen information får endast användas för det ändamål som anges i förfrågning en. Den anmodade myndigheten kan vägra all efterkomma en framställ- 37 ningunder vissa i konventionen uppräknade omständigheter. Detta gäller Prop.1990/91:42 t. ex. om den anmodade statens säkerhet skulle kunna skadas ominformation lämnas ul. har upprättat ett protokoll tillkonventionen av innebörd att EG-staterna sinsemellan inte skall tillämpakonventionen i sådana frågor som är reglerade i EG-rälten. Sedanbörjan har kapitalmarknadens omfång och betydelse ökat kraftigt.Börshandeln har vitaliserats och effektiviserats. Omsättningen påaktiemarknaden har ökat från ca till 113miljarderår , Tillförseln av riskkapitalhar vuxit och antalet nya bolag påStockholms fondbörs har ökat. Andra utvecklingsdrag äratt uppköps- och fusionsaktiviteten har tilltagit. Antalet aktörer har utökatsoch stora ekonomiska värden är i omlopp. Ett ytterligareexempel på delta är de senaste årens utveckling på kreditmarknaden, bl.a.skapandet av en penning- och obligationsmarknad. omsattes där1015 miljarder kronor per dag. Som ett komplement till kredit- ochaktiemarknaderna har en derivatmarknad vuxit fram, medförande art ytteriigarenya insirumeni tillförts. omsattes aktierelaterade oplioner ochterminer för . Den svenska värdepappersmarknadens betydelsesom kapitalförmedlare har sålunda ökat. 1takt med de stora förändringarna har allmänhetens intresse för värdepappersmarknadenökat . Marknadens expansion har medfört ett växandeinformationsflöde. finns det ett stort antal marknadspåverkande faktoreratl ta hänsyn till. Förutom ren företagsspecifik information påverkar ocksåuppgifter rörande den allmänna ekonomiska utvecklingen och finansiellstatistik såväl kredit- som aktiemarknaden. Föratl bibehålla den gynnsamma utvecklingen av värdepappersmarkna den är det viktigt med elt fortsatt stort förtroende för marknadens funk tionssätt. Insiderhandel med ekonomisk för vissa av de inblanda de uppfattas i regel som orättvis och strider mot den allmänna moralupp fattningen. En brist på rättvisa spelregler på marknaden får antas medföra att investerare tappar förtroendet och söker sig till andra marknadsplatser där konkurrensen sker på lika villkor för alla aktörer. När förtroendet för spelreglerna på en marknadsplats minskar, finns det risk alt omsättningen minskar vilket leder lill en sämre marknadseffektivitet. En sådan utveck ling vore till förfång för en fortsatt god riskkapitalförsörjning.Insiderregle- ring är en allmän förtroendeskapande åtgärd som är viktig ur marknads synpunkt. Del är ur detta perspektiv man skall se den internationella utvecklingen mot reglering inom detta område. Ekonomiskanalys byggd på allmän kunskapsinhämtning och bearbet- Prop. 1990/91:42 ning avoffentlig information är effektivitetshöjande och önskvärd. Det fortlöpande ochsammantagna analysarbetet bidrar till nya jämviktspriser på marknaden. För enväl fungerande marknad leder detta lill att priset återspeglar all deninformation som finns tillgänglig. Problem uppkommer emellertid när personer pågrund av insynsställning inom olika organisationer kommer i kontakt med ickeoffentliggjord information och använder denna för egen . Bådemoraliska och ekonomiska skäl kan anföras mot att personer för egen vinningutnyttjar information som de erhållit i tjänsten. Vissa hävdar att deninformationen tillhör arbetsgivaren eller kunderna och att utnyttjande avsådan information minskar värdet av informationen i fråga vilket skulle kunnamedföra ekonomisk skada för företaget eller kunden. Andra hävdar att skadaninte går att hänföra till någon speciell person utan drabbar aktieägarna somkollektiv och alt det därför ligger i deras intresse att förhindrainsiderhandel. Genom speciella anställningsavtal skulle anställda kunnaförhindras all utnyttja icke offentliggjord information som de får på grund avsin tjänst. En mångfald av skiftande regler skulle emellertid minskaöverblickbarheten beträffande spelreglerna på marknaden. Genom en lagregleringpå området erhålls enhetliga regler, lika för alla på värdepappersmarknaden.Förutom all anställda kan ha kännedom om icke offentliggjord information om detegna företaget kan också exempelvis anställda hos fondkommissionärer i sinkontakt med företag få kännedom om känslig information. Äveninformationsföretag såsom analysfirmor och ekonomiska tidskrifter berörs. Äveninom den statliga verksamheten förekommer marknadspåverkande information. Föratt bl.a. upprätthålla förtroendet för myndigheter och värna om tjänstemännensintegritet är det naturligt all dessa bör innefattas i en utvidgadinsiderkrets. Värdepappermarknadernai världen har i allt högre grad internationali-serats och internationellainvesterare utökar sina värdepappersportföljer med aktier från skildamarknadsplatser och obligationer i olika valutor. Även bidrar i höggrad till denna utveckling. Svenska företags aktier noteras i allt störreutsträckning på utländska börser. Den svenska valutaavregleringen har medförtatt utländska investerare numera har möjlighet alt köpa obligationer utgivna isvenska kronor och dessa noteras numera också på utländska marknadsplatser.Utvecklingen går mol en harmonisering av de regler som styr själva handeln.Många länder har intagit en skärpt hållning i förhållande tillinsiderhandel. Nya lagar har införts. Dessa har främst inriktat sig påinsiderhandel i vid mening. En utgångspunkt för de förhandlingar mellanEFTA-länderna och EG som har inletts är alt ett eventuellt avtal mellan EG ochEFTA-länderna skall baseras på EGs regelsystem. Den av mig föreslagna lagenföljer den internationella trenden och uppfyller kraven i EGs direktiv ominsiderhandel. Medinsiderhandel avses i regel att en person köper eller säljer värdepap per och därvid utnyttjar sin kännedom om ett förhållande som inte är all mänt känt och som skulle påverka kurserna på värdepapperen om det of- fenliggjordes. Del kan gälla vilken omständighet som helst som är kurspå- 39 verkande, t.ex. ändringari skattebestämmelser. Den agerande kan vara vilken person som helst som harkännedom om kurspåverkande information. Det krävs således inget samband mellanhonom och t. ex. bolaget vars aktier han handlat med. Insider i denna meningkan vara exempelvis tjänstemän i med kännedom om föreståendepenningpolitiska åtgärder eller anställda i med kännedom omny lagstiftning. Den nuvarandeinsideriagstiftningen avser insiderhandel i inskränkt mening. Med detta menasatt den information som inte är allmänt känd hänför sig till ett specifiktaktiebolag och att informationen kan väntas ha kurspåverkande effekt påaktierna i del bolaget om den offentliggörs. Personer med insynsställning i ettbolag, i dagligt tal kallade insider, får inte handla med aktier i det"egna" bolaget när de känner till icke offentliggjordakurspåverkande omständigheter. I andra situationer är del inget som hindrar attdessa personer handlar med aktier i del bolag i vilket de har sin befattning.Att vara insider innebär således inle i sig något klandervärt. Ennågot större krets av personer är förbjuden att handla med berörda bolagsaktier när en åtgärd är vidtagen och denna är ägnad att leda lill ettoffentligt erbjudande om förvärv av aktier i ett aktiemarknadsbolag. I övrigt är värdepappershandelmed tillgång till icke offentliggjord kurspåverkande information tillåten isvensk lag. Jag bortser här från de specialregler som gäller de offentligtanställda. Dessa bestämmelser återkommer jag till i avsnitt 6.5. Mitt förslag: I enny lag, kallad insideriagen, utvidgas förbudet mot insiderhandel. En huvudregelav generell karaktär med förbud mot insiderhandel kompletteras med vissahjälpregler. Lagstiftningen anpassas därmed lill EGs direktiv om insiderhandel. Kommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag utom vad avser lagens rubrik. Remissinstanserna:Remissinstanserna lämnar förslaget om en utvidgning av insideriagstiftningenutan erinran. Skälen för mitt förslag:Lagen om värdepappersmarknaden är inriktad på insiderhandel i inskränkt mening.Det innebär att en stor del av värdepappersmarknadens aktörer inle omfattas avlagens regler om handelsförbud. Detta är otillfredställande av flera orsaker.Ett av ändamålen med en lagstiftning mot insiderhandel är att främja en sundmarknad för värdepapper. Syftet är också att hålla marknaden fri frånföreteelser som är ägnade att minska det allmänna förtroendet för den. Av dennaanledning bör enligt min mening alla de som agerar på värdepappersmarknadenomfattas av förbudet att göra affärer med kännedom om icke offentliggjordaomständigheter. Nuvarandebestämmelser om insiderhandel är detaljrika och förhållan- devis invecklade.Påbyggnader av den nu gällande regleringen i olika Prop. 1990/91:42 riktningarskulle ytterligare komplicera systemet och göra regleringen svåröverskådlig.Det mesta talar därför för alt ersätta den nuvarande regleringen med en nyinsiderlag med mer generella bestämmelser.