prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Mer än tvåtredjedelar av de arter - ungefär 300 stycken - som finns på listan över hotadehögre växter (kärlväxter) hör hemma i jordbmkslandskapet. LUmandeförhållanden gäUer för djurli- vet.36 av de ryggradsdjur som betraktas som hotade, hör hemma i jordbmkslandskapet.Av de 12 arter som försvunnit var sju kopplade tiUjordbmket. Förändringarnai jordbrukslandskapet och deras effekter på växt- och djurliv behandlas ocksåi Kapitel 4. Skogsbruk på halwa yta Skogsbmkbedrivs på mer än hälften av yta. av landarealen ärproduktiv skogsmark. Skogsbmket påverkar därmed natur och landskap i mycket höggrad. Skogsbmketi har förändrats kraftigt . Virkesuttaget urskogen har ökat med i storieksordningen . Avverkning genom kalhuggning harbUvit det dominerande sättet att ta tillvara den mogna skogen, även om avverkninggenom gaUring berör större ytor. Avverkning och transporter har också mekaniserats. Skogsbmkethar allt mer inriktats på att producera industriråvara, vilket bland annatmedfört att gran och taU gynnats på lövträdens bekostnad, i synnerhet vidplantering av ny skog samt vid naturlig föryngring efter avverkning. Undersenare år har dock skogsbolagen eftersträvat en viss inblandning av lövträd,vilket återspeglats i en ökad andel av sådana träd i de unga bestånden. (volymen virke i den växande skogen) har ökat kraftigt. Det är större ännågon gång . Orsaken är främst det framgångsrikaskogsvårdsarbete som påbörjades , då ny skog anlades överstora, tidigare skogfattiga arealer i . förstaskogsvårdslag kom 1903 och redan då blev den som avverkar skog skyldig attanlägga ny skog. Kapitel10 Miljöpåverkan från jord- och skogsbruk De senaste decenniernasutveckUng har mneburit att stora delar av skogsmarken har bytt ekosystem.Produktionsskogen är mer ensartad än de skogar som dominerade föreindustriskogsbmkets genombrott . Växt- och djurUvet iproduktionsskogen är mer fattigt både tUl antal arter och antal individer inomsamma art. 1 norra finnsfortfarande betydande områden där skogen visserligen är påverkad avmänniskans ingrepp, men ändå fungerar som någorlunda naturUga skogsekosystem. Skogsbmketpåverkar miljön främst genom den förvandUng av ekosystem och landskap som ären följd av skogsbrakets brakningsmetoder. Biotoper förändras, försvinnereUer delas upp i områden som inte är tUlräckUgt stora för att på lång sikt kunnahysa arter i livskraftiga bestånd. Som en konsekvens av detta påverkas skogensväxt-och djurUv i riktning mot mindre mångfald och variation. Detta harbeskrivits i Kapitel 4. Kalhyggenär det mest påtagUga ingreppet i skogen. Effektema på mUjön kan i viss utsträckningmodifieras genom anpassning av hyggesstorlek och hyggesgränser. Medelstorlekenför kaUiyggen är . Minskningenav hyggenas storlek har varit mest påtaglig i , och kan delvisförklaras av en övergång tiU så kaUat ståndorts-anpassat skogsbrak sompåbörjats . Ståndortsanpassning innebär, attbmkningsmetodema bättre än tidigare anpassas tUl de lokala, naturgivna fömtsättningama,exempelvis jordmån och lokalkU-mat. Detta leder tUl ett skogsbmk i mindreskala. OmkaUiyggen lämnas åt sitt öde utvecklas skogen ungefär som efter en skogsbrand. ResuhatetbUr en skog med träd i oUka åldrar och en blandning av trädslag. AiUägg-ningenav ny skog för virkesproduktion syftar emeUertid tUl att möjligt fåupp en ny generation barrträd. Omkring två tredjedelar av den slutawerkadearealen planteras, resten av återväxten sker genom självsådd. Avden totala areal, som återplanteras, får högst 23 000hektar planteras med den nordamerikanska taUen contorta. Denna har iaUmäiUiet visat sig växa betydUgt snabbare än svensk taU och förväntas därmedöka virkesproduktionen. Sedan introduktionen har omkring 400 000hektar eUer av Bild 10.9 Årlig skogstillväxtoch avverkningsvolym. 90 80 70 60 50 40 30 20 10 Källa: , SLU. O 1955 60 65 70 75 80 85 90 dentotala skogsmarken beskogats med contortataU. Introduktion av nya arteri ett ekosystem innebär en risktagning, och plantering av contortataU är därföromgärdad med restriktioner. Arten får t.ex. inte användas i och iövriga landet är som nämnts arealen begränsad. Dikningav våtmarker är ett sätt att vinna ny mark för virkesproduktion. Skogsdikningenär Uka omfattande som . Effektema på växt-ochdjurlivet av att arealen våtmarker i skogslandskapet minskar har beskrivits iKapitd 4, s. 80. Dikningförändrar också vattenföring och vattenkvalitet i området nedströms en dikning,vUket i sin tur kan påverka livet i vattendragen. Halterna av kväve och andranärsalter ökar efter dikning. Det innebär att kväveutlakningen ökar från ettdikat skogslandskap. Dessutom medför dikning av myrmarker att stora mängderhumusämnen frigörs och skadar vattenlevande organismer. EftersomtiUgången på kväve i delar av landet är en begränsande faktor förskogsträden används kvävegödsling av skog för att öka vftkesproduktionen. Förnärvarande gödslas i storleksordningen , vUket motsvarar4-5 promiUe av den totala skogsarealen. Detta är väsentUgt mindre än under denmest mtensiva gödsUngsperioden , då arealen uppgick tUl ca200000 hektar. Isödra tUlförs skogsmarken så stora kvävemängder med luftföroreningar,att rekommenderar att man avstår från skogsgödsUng.Växtlighetens och markens förmåga att ta upp kväve är begränsad. Om markenblir övermättad med kväve ökar läckaget till sjöar och vattendrag (se vidareKapitel5, s.l 16). Vad händer med skogsmarken? Skogsmarkeni har försurats kraftigt under de . Förändringarnaär tydUga meterdjupt ner i marken. I enstaka faU är marken 100 gånger surare nuän , dvs. pH-vär-det har minskat med 2 enheter. Orsaken är tUlövervägande delen nedfaU av försurande ämnen som svavel- och kväveföroreningar.Försurningen av skogsmark är mest omfattande i de delar av landet där nedfaUetär störst. NärpH i marken sjunkit under den kritiska gränsen 4,4 frigörs stora mängder aluminium,som varit bundet tUl markpartiklar. Aluminium lägger sig som en hinnarant trädens rötter och försvårar deras näringsupptagning. Aluminium kan ocksåersätta kalcium i ceUväggama, som då blir försvagade. Röttemas förmåga att sugaupp vatten försämras och träden bUr känsligare för torka. Dessutom urlakas förträden livsviktiga ämnen som magnesium och kalcium. Isydvästra uppvisar av den skogsmark som är bevuxen med medelåldersoch äldre barrskog pH-värden under 4,4. I övriga är motsvarande siffra20%, i och södra och i övriga (se Bild 3.4. Eftersombrist på kväve normalt begränsar skogsträdens tUlväxt kan det ökade nedfalletav kväve fungera som en gödsUng av skogen. Detta är en del av förklaringen tillde mycket kraftiga tUlväxt i skogar. Denpositiva effekten riskerar dock att vändas tUl motsatsen, om inte kvävenedfaUetbegränsas. Närmarken påverkas negativt av kväveöverskott och försurande ämnen utlöses enkedjereaktion genom hela det ekologiska systemet. Markförsumingen leder tiUalumi-niumutiakning, med påföljd att träden får svårigheter att ta upp näringoch vatten. Det leder i sin tur tUl att träden inte kan ta upp det tiUtagandeöverskottet av kväve, som fyUs på genom luftförorening- Kapitel 10 Miljöpåverkan från jord- och skogsbruk Överskottet blkstörre och större, med risk för urlakning av de ämnen som kan neutralisera detsura nedfallet. Markens förmåga att stå emot surt regn minskar. Försämringenav skogsmarkens naturUga motståndskraft mot försuming går fort. Beräkningartyder på att stora delar av skogen i främst riskerar att förlora smväxtkraft inom om nedfaUet av försurande ämnen fortsätter somhittiUs. (Se även Kapitd 3, s. Försökmed kalkning och så kallad vitaU-seringsgödsUng av skogsmark för att motverkaförsumingseffektema har påbörjats. VitaUseringsgödsling innebär att man förutomkalk även tUlför andra näringsämnen för att på så sätt öka trädens Uvskraft ochtUlväxt. Miljöeffekternaav skogsmarkskalkning är delvis okända. Förändringar i växtligheten kan bU enkonsekvens. Demedel som står tiU buds för att motverka skogsbrakets negativa påverkan på miljönkan grovt sägas vara av tre slag: ►Att undanta områden frånskogsbmk med stöd av naturvårdslagen. ►Att skogsbraket tar särskildhänsyn tiU arter och biotoper vid olika skogsbraksåt-gärder. ►Att metoder i skogsbruketförbjuds, begränsas eller modifieras över hela skogsmarken eller inom vissaområden. Attundanta skog från skogsbmk är enda sättet att garantera överlevnaden av exempelvisarter som är beroende av mycket gamla skogar. 2,65%av den produktiva skogsmarken i är skyddad som nationalparkeller naturreservat. Huvuddelen av den fredade arealen finns i den fjäUnära 1 övriga Sverigeär 0,av skogsmarken undantagen från skogsbmk. {Se Kapitd 4, s. Enligtskogsvårdslagen är skogsbraket skyldigt att ta hänsyn tUl naturvårdensintressen vid avverkning och andra skogsbraksåtgär-der. VUka hänsyn som krävsbeskrivs i föreskrifter och aUmänna råd tiU lagen. Skogsvårdslagenshänsynsregler är av stort värde för naturvården. TUlämpningen begränsas dockkraftigt av att endast en U-ten del av det område som berörs av ett ingrepp(t.ex. en awerknmg) får påverkas. Att skydda exempelvis en tjäderspelplats ellerett revir för en hackspett med stöd av hänsynsreglema är knappast möjUgt. Detfinns inte heUer resurser att freda sådana objekt som naturreservat. Denlösningen är i praktUcen förbehållen de mest värdefuUa områdena av nationeUtmtresse. Därmed saknas möjUgheter att bevara många små områden,som sammantaget är av mycket stor betydelse för den biologiska mångfalden iskogslandskapet. Detbedrivs en omfattande utbUdning av skogsägare och anställda i skogsbraket föratt öka kunskapema om hur bl.a. hänsynskraven skaU uppfyllas. ErfarenheteraahittiUs visar att detta är nödvändigt om hänsynsreglema skaU komma atttUlämpas i tUhäckUg omfattning. Någotgenerellt krav på prövning eller bedömning av mUjökonsekvensema av oUkabrukningsmetoder i skogsbraket finns inte. En del metoder har emeUertidreglerats av miljöskäl. Frågan om miljökonsekvensbeskrivningar i skogsbruketutreds av skogspolitiska kommitté. Begränsningenav skogsgödsUngen i och "taket" för plantering avcontortataU är två exempel på reglering av skogsbrukets metoder i syfte attmotverka negativa miljöeffekter och begränsa ekologiska risker. Ett annat exempel ärtiUståndspröv-ningen för dikning, som infördes och som gernaturvårdsmyndigheterna möjUghet att stoppa olämpliga dikningsföretag.Skyddsdikning vid avverkning kräver inte tUlstånd och skogsdikningensomfattning totalt sett är ungefär densamma som . ienskötsel från ffiöll tili kost Rennäringbedrivs på mer än en tredjedel av yta. I och Västerbottenanvänder renskötseln mark från norska gränsen tiU kustlandet. I Jämtiandbedrivs renskötsel i hela länet. Antaletrenar växlar starkt mellan perioder av goda och dåliga renbetesår och var 1988ca 292 000. Det finns omkring 2 500 renskötande samer och ca 900 företag inomrennäringen. Bild10.10 Renar i 1920-1988. Naturvården ochrennäringen har ett gemensamt intresse av att betesområdena uite påverkas avannan markanvändrung. I andra avseenden finns det konflikter meUan renskötseloch naturvård. FrUuftsUvet, främst snöskotertrafiken mnebär stömingar förrenskötseUi. Det ökande antalet renarhar på sina håU lett tUl överbetning som kan skada den känsUga VäxtUgheten påkalfjäUen. har exempelvis FulufjäUet i Dalama, det enda störrefjällområde som inte använts av rennäringen, utnyttjats som betesmark.För naturvården behövs referensområden med opåverkad växtUghet även i fjällen. Den ökade användningen avmotorfordon i renskötseUi orsakar problem med buller och markslitage ifjäUen. Samema har i princip obegränsad rätt att använda motorfordon förrenskötseln, även på barmark . finnsuppskattningsvis 500 terrängfordon inom rennäringen. Destora rovdjuren har aUtid orsakat svårigheter för rennäringen. För att bevaraUvs-kraftiga stammar av rovdjuren har. jakten på dessa arter begränsats, även ide områden där de stäUer tUl problem för renskötseUi. Vargen är heUfridlyst. Eftersom det är ett aUmänt mtresse att bevara de stora rov- Källa:Lantbmksstyrelsen, efter uppgifter från samebyarna. De terrängfordon somanvänds är framför allt motorcyklar och skotrar. Källa: SNV rapport 3598. Kapitel10 Miljöpåverkan från jord- och skogsbruk djuren, utgår ersättningfrån staten för rovdjursrivna renar. Kärnkrafthaverieti Tjemobyl i Sovjetuiuo-nen 1986 orsakade nedfaU av radioaktiva ämnen, främstcesium 137, över . Hårdast belastades delar av södra och meUerstaNorrland. En del av det radioaktiva nedfallet har anrikats i näringskedjoma. Eftersomrenarna äter växter som har tagit upp radioaktivt cesium 137 ur marken harrenkött kommit att innehåUa höga halter radioaktivitet. Ånnu efterTjemobylolyckan innehöU nästan var femte slaktad ren mer än tUlåtna 1500becquerel per kUo kött, vUket innebär att slaktkroppama måste kasseras. Staten ersätter renägarnaför det kött som måste kasseras på grund av för höga halter radioaktivtcesium. Statliga bidrag utgår också för bl.a. utfodring av renar i de drabbadeområdena. Detmodema yrkesfisket har de fått ändrade fömtsättningar genomelektroniska hjälpmedel och en hög grad av mekanisering. Fisket bedrivs i dagmed fångsmetoder som är så effektiva att de kan påverka fiskens reproduktion ochuppväxt. har särskUt bot-tentrålning uppmärksammats och konsekvensemaav bottentrålning undersöks av . IntemationeUtfinns många exempel på överfiskning eUer utfiskning av fiskbestånd som tidigarehar haft stor ekonomisk betydelse. Som en följd av det ökade trycket motfiskbestånden har fisket reglerats aUt hårdare med bl.a. fångstkvoter. Bild10.12 Kasserade renkroppar. Bild10.13 Fiskfångsten i olika havsområden. 86/87 87/88 88/89 89/90 Andel av slaktade renkroppar som har kasserats på grund av förhöga halter av radioaktivt cesium, 1986 - våren 1 990. Observera att gränsvärdet för cesium 1 37 var /kg 1 986 och 1 500Becquerel/kg . Källa: Lantbmksstyrelsen. 19631969 1979 1985 1989 Källa: SCB. 17 Hur mår ? I de hav som omger Sverigefinns några områden med oreglerat fiske. Kuststatema har utvidgatsina territorialvattengränser och haven har i aUt större utsträckning delatsin i nationeUa zoner. För fisket inom dessa zoner byter oUka länder regelmässigtfiskekvoter med varandra. Under 1960- och 1970-talenminskade fångstema av framför aUt sUl i . införde därförkuststatema nationeUa fiskezoner. möjUgheter att fiska i Nordsjönminskade avsevärt. Detta ledde tUl en förskjutnmg av det svenska fisket frånvästkusten tiU . Fångstema i är i randa tal dubbeU såstora som . För att säkra ett uthåUigtfiske är det svenska fisket reglerat genom fångstbegräns-ningar,fredningstider, minimimått och bestämmelser om redskap. Under mitten av 1980-taletvar fångstema i mindre än dessförirman, men ökadeåterigen . TiU följd av nergången i fångster under1980-talet diskuteras om detta är ett tecken på att fiskbestånden minskar eUer omdet rör sig om tUlfäUiga svängningar. Minskad fisktUlgång kan dessutom ha andraorsaker än en begynnande utfiskning. Det är exempelvis känt, att torskensföryngring i är mycket känsUg och kan skadas av små förändringar ivattnets saft- och syrehaft. {Se Kapitd 5, s. BUden kompUceras dessutomav att övergödning av havsområden kan medföra ökad produktion av vissafiskarter. Laxfisket i Östersjönregleras bl.a. av en överenskommelse om fiskekvoter meUan Östersjöstatema. Försvensk del medger överenskommelsen ett fortsatt fiske av ungefär oförändradomfattning. Det har ifrågasatts om kvoteringen är tiUräckUg för att bevarastammarna av vUd Östersjölax. TiUgången på lax iÖstersjön har ökat , och är resuhatet av stora ut-planteringarfrån framföraUt svenskt håU. är 9 laxar av 10 i utplanterade.Bestånden av vUd Östersjölax har minskat kraftigt under de senaste 20 åren.Framför aUt beror detta på utbyggnaden av vattenkraft, som har ödelagt en stordel av laxens naturUga lekområden. TabeU 10.2 Svenska fiskfångster 1989, ton färskvikt Värde (tkr)i Exkl fångst ilandförd i utlandet '' Exkl utbetalda prisstöd och pristillägg. ■'Varav ilandfört i utlandet. Kapitd10 Miljöpåverkan från jord- och skogsbruk Minskningenav vUda laxbestånd innebär en utarmning av den genetiska mångfalden. ärdet ett hot mot Östersjölaxens överlevnad. Dels krävs en bevarad genetiskvariation för att odUng skaU vara möjUg, dels är odlad lax betydUgtmera sårbar för t.ex. sjukdomar. saknas betydande mängder avelsfiskför att säkra de årUga utsättningama. Yrkesmässigtfiske i insjöar bedrivs främst i Vänem, Vättem, och HjäUnaren samt i endel sjöar i . Insjöfiskets fångster uppgick tUl drygt 2 000 tonfisk. Det är av havsfiskets totala fångst. Fisket i Vänem står förnästan hälften av insjöfångsten. Den ekonomiskt mest betydelsefuUa fiskartenär gös, som svarar för omkring en tredjedel avinsjöfiskets mtäk-ter. Åven sUdöja och ål är ekonomiskt betydelsefulla arter. Allt mer effektiva metoderoch mer intensivt fiske har påverkat stammama av värdefulla fiskarter.Stammama av ädeUisk i Vänem och har också drabbats hårt genomexploatering av lekbottnar. Vättems unika storrödmgutrotades när dess lekbottnar förstördes vid vattenkraftsutbyggnaden i . urspmngUga laxstammar - GuUspångs-lax och Klarälvslax -har minskat kraftigt på grand av att deras lekområden förstörts. kundefångstema av lax och öring i Vänem uppgå tiU . var yrkesfisketsfångst av dessa arter nere i . har laxfångstema ökat markantgenom utsättning av odlad lax, men de naturUga stammama har fortsatt Bild 10.14 Produktion av matfisk och musslor ifiskodlingar. Regnbåge I Lax |_j [_J /v\usslor Källa: Naturmiljön i siffror, SCB 1990. Ett projektför att rädda lax- och öringstammar har startats i samarbete meUan detre län som omger sjön. AvsUiten är framför aUt att öka möjUghetema tUlfritidsfiske av lax i Vänem. Fiskeär den populäraste fritidsssysselsätt-ningen i . Drygt två mUjonermänru-skor uppger att de fiskar i någon form . Sportfisket har dessutombetydelse för turismen inom flera regioner och husbehovsfisket med fastaredskap ger ekonomiskt bidrag tUl framför aUt jordbrakare och skogsbönder. DesammarUagda fångstema från fritidsfisket uppgick tUl ca . Odlingav fisk och skaldjur Denviktigaste formen av vattenbrak i är kassodUng av regnbåge. Av dennaodUng sker i sötvatten. Odlingav musslor och lax förekommer i mindre utsträckning och enbart i saltvatten. /vattenbrak 1989 var 488. Produktionen var 7693 tonmatfisk och musslor. KassodUngav fisk medför utsläpp av näringsämnen och syreförbrakande ämnen i vattnet,dels genom spUl av fiskfoder, dels genom fiskamas exkrementer. Lokaltkan fiskodUngens påverkan på VattenkvaUteten bU stor, särskilt om den förläggsi näringsfattiga sjöar med god vattenkvaUtet. För att bU ekonomiskt bärkraftigmåste en fiskodUng producera fisk . Jaktär en stor fritidssysselsättiung i . 310 000 svenskar löser jaktkortvarje år. Serman tUl jakten som rekreation står småvUtjakten för en stor del av antalet jaktdagar.Ekonomiskt är däremot älgjakten mest betydelsefuU. Värdet av älgköttet kan Bild10.15 Fällda älgar. 1960 75 77 79 81 83 85 87 Ungefärligt antaldjur i vinterstam Antal fällda djur uppskattastUl 500-1000 mUj. skjuts omkring 130 000 älgar. Toppåret1982 sköts nästan 175000 älgar. Eftersomde stora rovdjuren är utrotade i större delen av landet är jakten nödvändig föratt reglera stammama av rovdjurens tidigare bytesdjur - främst älg. Ålgstammenhar dessutom gynnats av skogsbmkets utveckling. Antalet älgar ökade mycketkraftigt ända in , då en intensiv avskjutning bromsade tUlväxten.Vinterstammen av älg uppskattades 1990 tUl ca 245 000 djur. Ålgstammenär emeUertid fortfarande så tät att den orsakar betydande skador på växandeskog. En halv mUjon hektar skog i är påtagUgt skadad av bete av älg ochandra hjortdjur. Betesskadade bestånd fördröjs i sin tiUväxt och trädenskvaUtet kan försämras. Jaktenär noggrant reglerad genom jakttider som regelbundet faststäUs för aUt jaktbartvUt. Genom jakttidema kan avskjut-ningen av oUka arter regleras, så att jaktenmte utgör något hot mot stammamas fortbestånd. ¥ad hinder nu? - ■ ■ ■ ttunningen av ozonskiktetI kring jorden blev en fråga I som starkt bidrog tUl att människors miljöengagemangökade . PlötsUgt blev det påtagUgt att vardagsvaror somkylskåp och skumgummimadrasser UinehöU ämnen som kunde hota livet på jorden.Miljöfrågoma kom åter i centrum för debatten och problemets globala karaktärledde tiU stor UitemationeU aktivftet bland både forskare och poUtiker, även omproblemet i sig varit känt . Kvicksilvergäddomahade ungefär samma betydelse för den nationeUa mUjöde-batten i under1960-talet. rapporter om kvicksilverförgtftade fåglar hade engageratdem som var intresserade av naturvård, men mUjöfrågorna blev varje människasangelägenhet först när matfisken i många sjöar innehöll så mycket kvicksilveratt den inte borde ätas. Miljöproblemenfick en egen punkt på den politiska dagordningen . Åldre reglerom hälsovård, giftkontroll och vattenföroreningar ersattes med en lagstiftningsom skulle förhindra utsläpp av aUa typer av föroreningar. Stora förändringaroch förstärkningar gjordes i myndigheternas organisation. NaturvårdsverketbUdades 1967 och fick en miljöskyddslag 1969. Dettekniska miljöskyddet bmkar kaUas för den "blå sidan" inommUjövårdsorganisa-tionen. Den "gröna sidan", naturvården, harutvecklats paraUellt med hälso- och miljöskyddet . Kulturmiljövårdenshistoria är betydUgt äldre. Desenaste åren har mUjö-, hälso- och naturvård bUvft aUt mer sammanflätade. Deträcker uite med att skydda vissa naturområden för att bevara artrikedomen, närluftförorerungar förändrar markens kemiska sammansättning. Hälsorisker på gmndav förorenad stadsluft och orenat avloppsvatten har minskat kraftigt i taktmed att punktutsläppen har sanerats, men upplagringen av StabUa mUjögifter inaturen kan medföra nya hälsoproblem. har de mångasmå, spridda utsläppen (s.k. diffusa utsläpp) fått en aUt större betydelse ochstäUer nya krav på organisation och lagstiftrung. Ett aUt mer omfattandeintemationeUt samarbete, inte minst den Västeuropeiska integrationen, medförockså nya fömtsättningar för det nationeUa miljöarbetet. Skyddetav kulturarvet i form av byggnader och minnesmärken går tiUbaka tUl 1600-taletsstormaktstid. Fomlämningar och kyrkor fick skydd i lagstiftningen redan då. Dennuvarande kufturminneslagen är och omfattar såväl fornminnen sombyggnadsminnen och kyrkor. Allemansrättensom ger aUa rätt att fritt röra sig i naturen och plocka bär, svamp och ris harmycket gammalt urspmng och är speciell för vårt land. Den utgår från äldre tidersresande i det glesbefolkade och skogrika . Det var nödvändigt förresande att samla ved, etc. för tiUfäUiga behov. AUe-mansrätten är mtedefinierad i någon samlad' lagtext, däremot finns indUrekta definitioner genombestämmelser om inskränkningar i aUemansrätten. Sverigehar också genom bl.a. fastighets-bUdning, kartor och kyrkbokföring en långtradition när det gäUer att styra markanvändningen inom bysamfundets ram.Skiftesreformerna slog sönder byarnas straktur ochutgjorde fröet tUl dagens långt drivna speciaUsering och rationaUsering avjord- och skogsbrak. Andraexempel som medförde förändrad markanvändnmg är gravhanteringen i Bergslagenoch tjärbränningen , vUka lokaft ledde tiU avskognmg av storaområden. , under industriaUseringen , ökade trycket motskogsråvaran även i delar av . Som en följd av detta infördes enskogsvårdslag som ålade den som avverkade Kapitel11 Miljöpolitikens utveckling i skogenatt också svara för återväxten. En motsvarande lagstiftning saknas fortfarandei många länder. Deträttssystem och den förvaltning som vi har syftar bl.a. tUl att så effektivtoch konfliktfritt som möjUgt utnyttja naturtillgångarna. Redan tidigt förekomregler om tider för jakt och fiske, för att inte överexploatera tiUgångama. Bristenpå mark i samband med den stora folkökningen ledde tiU attmagra jordar i norra och på småländska höglandet utnyttjades i störreutsträckning. Sjöar sänktes och våtmarker dikades ut. På harutdikningama medfört att öns vattenhållande förmåga har minskat så kraftigtatt där ofta råder vattenbrist. Denplanering av markanvändningen som fanns gäUde framför aUt städernasoch tätortemas utveckhng.