prop · GE03164 · 1990-12-31 00:00:00 — 5.1Fondemas totalatillgångar .............................. 8 5.2Fondemas aktieplaceringar .............................. 9 7ÖVERSIKTLIGANALYS AV LÖNTAGARFONDERNAS RESULTAT 19 7.1Hypotetiskaaktieindexportföljer 19.................... 19 8 ANDELAR AV AKTIEKAPITAL OCH 9 RÖSTRÄTTSÖVERLÅTANDE................................... 26 1990/91:164 Bilaga11 UTVÄRDERING AV MEDELSFORVALTNINGEN VID LÖNTAGARFONDERNASAMT FJÄRDE OCH FEMTE AP-FONDERNA ÅR 1990 () har enligt lagen (1983:1092)om reglemente tÖr allmänna pensionsfonden (APR) ålagts an avge udåtandeöver löntagarfondstyrelsemas samt Qärde fondstyrelsens förvaltning av medel.Åläggandet har sedermera utvidgats till an omfatta den femte fondstyrelsen, somförordnades . Föreliggande PM har upprättats med anledning avdetta åläggande. Enligt den proposition (prop 1983/84:50) som låg tillgrund för lagen om reglemente fbr allmänna pensionsfonden börriksförsäkringsverkets utvärdering göras "med utgångspunkt ipensionssystemets intresse av trygg avkastning på det förvaltade kapitaletsamt god tillväxt i ekonomin". Fondmedlen skall enligt 34 § APR förvaltaspå ett sädant sätt att "kraven på god avkastning, långsiktighet ochriskspridning tillgodoses". Tyngdpunkten i verkets utvärdering är sålundalagd på an granska fondstyrelsemas medelsförvaltning. Innebörden av självautvärderingsuppdraget diskuteras utförligare i RFV:s första utlåtande, somavsåg . De fem löntagarfondemas samt Qärde och femte AP-fondemasverksamhet utvärderas även av () samt granskas avfondernas revisorer. RFV har sålunda inte någon anledning att genomföra enregelrätt revision av fondemas verksamhet. 2 UPPFÖLJNING AV FÖREGÅENDE ÅRSUTVÄRDERING Skr. 1990/91: 164 utvärdering gav inte verket anledning att framföra några särskildaanmärkningar på fondernas resultat eller placeringar. Löntagarfondemassammantagna resultat översteg resultatkravet med drygt 2,5 miljarderkronor. Fjärde AP-fondens resultat översteg resultatkravet méd nästan 5,2miljarder kronor. Verket erinrade om att haderevisionsordförandena i samtliga löntagarfonder enats om enhetligaredovisningsprinciper. Det kan konstateras att de skiljaktigheter som återstodvid utgången av 1989 har åtgärdats . tog även upp frågan omlöntagarfondernas transaktioner med optioner. Verket konstaterade attlöntagarfondstyrelsema inte har rätt att placera medel i köp ellersäljoptioner. Enligt verkets mening strider däremot inte utställande avköpoptioner i eget aktieinnehav mot APR. har under1990 placerat medel i standardiserade köp eller säljoptioner. Sydfonden (LTFI), (LTF III) och Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) hade köpoptionerutställda i eget aktieinnehav. 3 FONDERNAS MEDELSTILLDELNING Skr. 1990/91: 164 Bilaga 11 3.1 Löntagarfonderna Löntagarfondstyrelseraa har sedan de påbörjade sinverksamhet 1984 rekvirerat medel, s k grundkapital, hos riksförsäkringsverket.De medel som överförs till en löntagarfondstyrelses förvalming begränsas av eni APR angiven medelsram. Denna medelsram uppgick första verksamhetsåret, 1984,till per fond och har sedan utökats med 20 000 basbeloppårligen. var tillägget till medelsramen per fond.Enligt nuvarande lagstiftning skall inte medelsramen utökas efter 1990.Medelsramen var vid 1990 ärs utgång per fond, dvs för fondema sammantaget. Löntagarfondemas verksamhet har finansierats medtillfällig vinstskatt och vinstdelningsskan samt med tilläggspensionsavgiftermotsvarande av procentsatsen för uttag avtilläggspensionsavgift. Procentsatsen för uttag av tilläggspensionsavgift är fastställdtill fbr och medlen inlevereras i sin helhet tilll-3:e AP-fondema. Den tillfälliga vinstskatten berörde, med vissa undantag,svenska aktiebolag som lämnade utdelning för . Lagen omvinstdelningsskan tillämpades första gången vid taxering. Riksdagenfattade beslut om an upphäva lagen om vinstdelningsskan, som dockalhjämt tillämpas vid 1991 och tidigare års taxeringar. Vid utgången av 1990 hade löntagarfondstyrelserna, medundantag tor Mellansvenska löntagarfondstyrelsen (LTF IV), rekvirerat högstamöjliga belopp enligt APR, dvs per fond. Sydfonden (LTFI) och (LTF m) rekvirerade , dvs helatillägget till medelsramen 1990, . Fond Väst (LTF II) rekvirerade ifebruari och rekvirerade fondstyrelsen de som återstod föran helt fylla medelsramen. Nordfonden (LTF V) rekvirerade ijanuari och . Mellansvenska löntagarfonden rekvirerade 400 miljonerkronor , uppdelat på , mars, aprilrespektive november. Vid utgången av 1990 har därmed Mellansvenskalöntagarfondstyrelsen rekvirerat totalt och har möjlighetatt rekvirera yneriigare . De medel som styrelsen inte harrekvirerat förvaltas av första- Tabell Bl i tabellbilagan visar en översikt överfondstyrel- Skr. 1990/91: 164 semas rekvisitioner . Enligt nuvarande lagstiftning utökas, som nämnts, intelöntagarfondernas medelsram . Vid utgången av 1990 hade samtligalöntagarfondstyrelser, med undantag för Mellansvenska löntagarfondstyrelsen,rekvirerat det fulla rambeloppet. Löntagarfondstyrelsemas uppbyggnadsperiod kandärmed i princip anses vara avslutad. 3.2 Fjärde och femte AP-fonderna Fjärde och femte fondstyrelsemas verksamhet finansierasmed medel som, efter rekvisition hos , övert"örs frånl-3:e AP-fondema. De medel som Qärde och femte fondstyrelsema får rekvirerabegränsas enligt 26 § APR till "högst en procent av det sammanlagdaanskaffningsvärdet vid utgången av närmast föregäende kalenderår på de medelsom första-tredje fondstyrelsema förvaltar". Denna begränsningsregelträdde i kraft . fattade fortlöpande beslutom medelsramens storlek. var Qärde och femte fondstyrelsemas medelsramar vardera. Fjärde fondstyrelsen rekvirerade under1990. Sammanlagt har fondstyrelsen rekvirerat sedan denpåbörjade sin verksamhet 1974. Femte fondstyrelsen påbörjade sin verksamhet hösten 1989och rekvirerade fram . Under 1990rekvirerade fondstyrelsen . Dänned har femte fondstyrelsenrekvirerat . Detta innebär att drygthälften () av medelsramen har rekvirerats efter 17 månadersverksamhet. 1 den promemoria som låg till grund for införandet av femtefondstyrelsen. En femte AP-fondstyrelse (Ds 1988:2), diskuteras i vilken taktsom femte fondstyrelsen bör byggas upp. Det sägs i promemorian an "I sambandmed att styrelsen etableras bör en belopp om överföras tillstyrelsens förvaltning, varefter återstående tillgängliga medel får rekvirerasi ungefär samma takt som skett i ftåga om Qärde fondstyrelsen." Iproposition 1987/88:167 om en femte AP-fondstyrelse sägs angående femtefondstyrelsens uppbyggnadstakt art "Som en riktpunkt har här nämnts Qärdefondstyrelsens uppbyggnadstakt". 24 1990/91. I tablån nedan visas Qärde fondstyrelsens medelsram ochrekvirerade medel (). Av tablånframgår att Qärde fondstyrelsens medelsram gradvis har utökats under perioden1974-1990. Detta belopp utgöräven femte fondstyrelsens medelsram . Skr.1990/91:164 Bilaga 11 300 500 800 1 000 1 250 1 250 1 250 1 400 1 550 1700 1 850 Fjärdefondstyrelsen har i stort sett rekvirerat medel i samma takt som medelsramenutökats och vid utgången av 1990 hade fondstyrelsen, som nämnts, rekvirerattotalt . Värdet av Qärde fondstyrelsens rekvisitionerunder var väsentligt högre uttryckt i dagens prisnivå. De 500miljoner kronor som Qärde fondstyrelsen sammanlagt rekvirerade under de tvåtörsta verksamhetsåren motsvarar i dagens penningvärde omkring 1,8 miljarderkronor. De medel som femte fondstyrelsen sammanlagt rekvirerat motsvararsåledes värdemässigt ungefär de medel som Qärde fondstyrelsen rekvirerade underde två första verksamhetsåren. Med derta reala synsätt skulle femtefondstyrelsen kunna rekvirera ytterligare . sjönk Veckans affärers totalindex med 30procent. Totalindex steg , då högsta kursnoterades, med . startade en kursfall sominnebar art hade totalindex fallit med cirka 37 procent.En viss återhämtning skedde sedan fram . Diagram 1 visarutvecklingen av Veckans affärers totalindex .' Diagram 1 Veckans affärers totalindex (29/12 1972 = 100). 1990/91:164 Bilaga 11 ............ 1 M M M M 1 1 1 1 II 1 1 1 M............ 1 ................... 11 II 1 111 Kemisk industri är den enda bransch som uppvisar ettstigande branschindex . Förutom kemisk industri utveckladesbranscherna utvecklingsbolag, skogsindustri och handelsföretag bättre äntotalindex. Detta gjorde även branschen "övriga företag", vilkenbestår av de företag som inte kan inordnas i någon annan Veckans affärers totalindex, som omfattar samtligaföretags aktier som är noterade på börsens AI- och All-lista, mäter endastkursförändringar, dvs inkluderar inte utdelningar. Sämst utvecklades branschernafastighets- och byggföretag /91: 164 I tabell 1 nedan visasförändringarna i branschindex. Tabell 1 Förändringari Veckans Affärers branschindex . 5 FONDERNAS PLACERINGAR Skr. 1990/91: 164 Bilaga 11 5.1 Fondernas totala tillgångar Löntagarfondemas sammanlagda marknadsvärderade tillgångaruppgick vid utgången av 1990 till . Fjärde och femteAP-fonderaas marknadsvärde uppgick till 19,5 respektive . *Av löntagar-fonderaas samt Qärde och femte AP-fonderaas sammanlagda tillgångarpå var , dvs , placeradepå aktiemarknaden. De likvida placeringama utgjorde av fondernassammanlagda marknadsvärderade tillgångar vid utgången av året. Vid utgången av1989 var motsvarande andel . I tabell 2 visas fondernasmarknadsvärderade tillgångar som andel av det totala börsvärdet vid utgångenav respektive år .' Tabell 2 Fondemasmarknadsvärderade tillgångar i procent av det totala börsvärdet (AI och All-listorna) den 31/12 1990. Ar LTF 4:e AP- 5:e AP- Samtliga Löntagarfondernas ökade andel av det totala börsvärdetunder 1990 förklaras dels av nytillskottet av kapital i form av rekvirerademedel dels av att fonderna sammantaget utvecklades bärtre än borsgenomsnittet. I tabellbilagan i tabell B3 och B4 visas fondemasbokföringsmässiga respektive marknadsvärderade balansräkningar. påbörjade sin verksamhet under hösten1989. 5.2 Fondernas aktieplaceringar Skr. Av avgörande betydelse för fondemas avkastning ärutvecklingen av den s k stråte giska portföljen, vilken består av fondemasstörsta enskilda aktieplaceringar. Den strategiska portföljens avkasming beror i sin tur påden sammantagna effekten av kursutvecklingen för varje enskilt företag iportföljen. För art något belysa fondemas strategiska portföljer kan det därförvara av intresse an studera fondemas koncentration, dvs de olika fondemasstörsta placeringar på aktiemarknaden vid utgängen av 1990 i förhållande tillde totala marknadsvärderade tillgångama. Fondemas koncentration framgår avtabell 3. I tabell B5-B11 i tabellbilagan redovisas varje fonds 20 störstaplaceringar. Tabell 3 Fondemasstörsta placeringar pä aktiem.arknaden i förhållande till de totala marknadsvärderade tillgångama 31/12 1990.Procent. Av löntagarfondema hade Sydfonden (LTF I) den högstakoncentrationen i aktieinnehavet. Samtliga löntagarfonder hade dock en lägrekoncentration än Qärde AP-fonden. hade en högre koncentration iaktieinnehavet än löntagarfondema, med undantag för Sydfonden. De andelar som de Qugo respektive tio störstaplaceringarna utgör av de totala tillgångaraa har, jäm.fört med 1989, minskatför samtliga löntagarfonder. Denna minskning beror till stor del på att samdigalöntagarfonder har ökat sina likvida tillgångar. Stabiliteten bland de största placeringarna ger en bild avlångsiktigheten i fondens placeringspolicy. Ett mått på stabiliteten ifonderaas strategiska portföljer kan erhållas genom att jämföra hur många av de20, 10 och 5 största placeringarna som året före fanns bland de 20, 10respektive 5 största placeringaraa. Nedan ges en sammanställning av en sådanjämförelse . Skr.1990/91:164 Bilaga 11 Ingen avfondema uppvisar några större förändringar . Förändringarna förlöntagarfonderna var i nivä med, eller i vissa faJl mindre ,förändringaraa . Femte fondstyrelsen redovisas inte, med anledning avfondstyrelsens kona verksamhetsperiod. Branschfördelning av löntagarfondernas aktieinnehav Fördelningen av löntagarfonderaas enskilda placeringar äravgörande tor aktieportföljemas avkastning. Rent teoretiskt skulle enlöntagarfond kunna uppnå en avkastning som motsvarar den genomsnittligaavkastningen på börsen genom an fördela fondens aktieinnehav på allabörsföretag i proportion till respektive företags andel av börsens totalamarknadsvärde. Av naturliga skäl koncentrerar löntagarfondstyrelseraa sittaktieinnehav till ett begränsat antal foretag. Detta medför att fonderaasavkastning kan förväntas avvika från den genomsnittliga avkastningen på börsen.En grov bild av löntagarfonderaas koncentration av aktieinnehavet erhållesgenom att studera fördelningen mellan olika branscher. Branschfördelningen avlöntagarfonderaas aktieinnehav (AI och All-listan) vid utgången av år 1990framgår av tabell 4. 1990/91:164 Bilaga 11 Tabell 4 Löntagarfondemasaktieinnehav (marknadsvärden) den 31/12 1990 fördelat ettet bransch och uttryckt i procent av det totalaaktieinnehavet. 100 100 100 100 100 100 1 Veckans Affärers branschindex (AI och All-listan). Branschfördelningen varierar mellan respektive fonder ochavviker i olika grad från branschfördelningen på . Avtabellen framgär emellenid att branschfördelningen för löntagarfondemasammantaget överensstämmer relativt väl med branschfördelningen på Stockholmsfondbörs. har en, i jämförelse med börsen, större andelverkstads- och kemiföretag och en mindre andel förvaltningsbolag. FemteAP-fonden har, jämfört med börsen, en större andel kemiföretag ochförvaltningsbolag samt en mindre andel banker. I tabell 5 visas förändringen, uttryckt i procentenheter,av löntagarfondemas aktieinnehav i olika branscher mellan utgängen av 1989 ochutgången av 1990. Den högra kolumnen, dvs förändring av branschfördelningen påStockholms fondbörs, visar storleken på branschförändringar till följd avvärdeförändringar i den totala aktiestocken för olika branscher mellan de tvätidpunktema. 1990/91:164 Bilaga 11 Förändring av branschtördelning i löntagarfondernasmarknadsvärderade aktieportföljer mellan 31/12 1989 och 31/12 1990 uttryckt iprocentenheter. 1 Veckans Affärers branschindex (AI och All-listan). För löntagarfondema sammantaget och Qärde AP-fonden liggerförändringarna relativt nära förändringaraa på . Det kannoteras an "övriga" företags andel av det totala börsvärdet ökade isamband med att (övriga) köpte upp (kemi) . Dertapåverkade också bransch-fördelningen för Qärde AP-fonden. Förändringaraa ifemte AP-fondens bransch-fördelning redovisas inte på grund av fondstyrelsenskorta verksamhetsperiod. Av specialmotiveringen till 34 § ,PR framgår bland annat"För art understryka art styrelsemas verksamhet inte skall inriktas påkortsiktiga placeringar av spekulativ natur, har det i paragrafen förts in ettkrav på långsiktighet. Detta krav bör nahirligtvis inte hindra en styrelse frånatt i ett särskilt fall avyttra en aktiepost redan efter en kort tids innehav,om omständighetema motiverar en försäljning. Förvärven skall emellertidnormalt ske med sikte på ett mera varaktigt innehav." Någon gräns föromsättningens storlek anges inte i APR. För an fåen uppfattning om fonderaas omsättning av värdepapper jämtört med Skr.1990/91: 164 omsättningen av de aktier som noterats på AI- och All-listoraa haromsättnings- Bilaga 11 kvoter beräknats för löntagarfonderaas portföljer.Som utgångspunkt för en jämförelse tas omsättningen på . Enomsärtningskvot har beräknats som kvoten mellan börsomsärtningen ochbörsvärdet . Denna kvot uppgick till 0,18. Omsättningskvoter för fonderaa har beräknats på följandesätt. Summan av fondemas köp och försäljningar har minskats medunder året rekvirerat belopp. Den erhållna summan har halverats för att fåjämförbarhet med börsens kvot där varje avslut består av ett köp och enmotsvarande försäljning. Därefter har summan relaterats till fonderaasmarknadsvärderade tillgångar vid utgången av året. Fonderaas omsättningskvoter framgår avnedanstående uppställning. Löntagarfondema uppvisade 1990, med undantag för Fond Väst(LTF II), en betydligt lägre omsättningskvotjämfört med . befinner sig i en uppbyggnadsskede och harunder 1990 i stort sett endast köpt aktier för rekvirerade medel. Detta gör omsättningskvot, enligt vår beräkningsmetod, var noll . Samtligafonder hade en lägre omsättningskvot än börsen. Onoterade aktier utgör en förhållandevis liten del avfonderaas aktieinnehav. Det kan dock vara av intresse att redovisa fondemasplaceringar i onoterade företag eftersom marknadsvärdet på dessa placeringar,till skillnad från marknadsvärdet pä noterade aktier, inte fluktuerar. Denaberor pä an onoterade aktier värderas till anskaffningsvärdet i fondemasmarknadsvärderade balansräkning. Engagemang i onoterade aktier medför därmedatt svängningama i fondernas reala resultat blir mindre. I tablån nedan visas fondemas engagemang i onoteradeföretag, inklusive årets Skr. 1990/91: 164 kapitaltillskott, vid utgången av 1990. (Anskaffningsvärden, .) Löntagarfondemas sammanlagda engagemang i onoteradeföretag ökade med . Fond Väst (LTF II) och Nordfonden (LTF V) ökade sinaengagemang med sammantaget medan övriga löntagarfonderminskade sina engagemang med sanunanlagt . Femte AP-fondenhade vid utgången av 1990 inte investerat något kapital i onoterade företag. Ert ytterligare mått visas i följande tablå där deenskilda fondernas totala engagemang i onoterade företag ställs i relationtill fondemas totala marknadsvärderade tillgångar den 31/12 1990. Ovanstående tablå visar att sett i relation tilltillgångaraa var löntagarfondernas sammanlagda engagemang i onoterade företagnästan lika stort som Qärde AP-fondens. Fondema skall, enligt APR, huvudsakligen placera sinatillgångar på aktiemarknaden. Av 39 § APR framgår dock an fondema kan placeramedel hos bank eller i värdepapper med hög likviditet "om det behövs fören tillfredsställande betalningsberedskap eller för art tillgodose kravet påändamålsenlig förvaltning". Fonderaas genomsninliga likviditet (månadsmån) under detre Skr. 1990/91: 164 framgår av följande tablå* (): Bilaga 11 Börsutvecklingen medförde att placeringar ilikvida medel var en sätt för fondema att höja den totala avkastningen påförvaltade medel . Samtliga löntagarfonder hade en högregenomsnittlig likviditet än . Sammantaget mer änfördubblade löntagarfondema den genomsnittliga likviditeten jämförtmed 1989. Den genomsninliga likviditeten i relation till de totalamarknadsvärderade tillgångama motsvarade, för respektive fond,följande procentsats: Av löntagarfondema hade Sydfonden (LTF I) den högstagenomsnittliga likviditeten och Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) den lägsta . Mellansvenskalöntagarfonden har dock i outnyttjade disponibla medel.Femte AP-fonden hade, sett i relation till de marknadsvärderade tillgångaraa,den högsta genomsnittliga likviditeten av samtliga fonder. Mellansvenska löntagarfondens oumyttjade disponibla medel,I , har inte inräknats. 6 FONDERNAS RESLXTAT Skr. 1990/91: 164 Fonderaas bokföringsmässiga och reala resultaträkningarvisas i tabell 6 och, i större detalj, i tabellbilagans tabell B2. På de medel som löntagarfondstyrelsema samt Qärde ochfemte fondstyrelserna rekvirerar ställs ett långsiktigt realt resultatkrav.Detta utgörs dels av avsättning för bevarande av köpkraften på rekvirerademedel, dels av en årlig överföring till l-3:e AP-fondéraa motsvarande 3 procentav inflationsuppräknat grundkapital. Löntagarfondemas sammanlagda bokföringsmässiga resultatvar, efter överföring till l-3:e AP-fondema, år 1990.Motsvarande resultat för Qärde och femte AP-fondema var 1 990 miljoner kronorrespektive . Av löntagarfondema hade (LTF III)det högsta bokföringsmässiga resultatet och Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) det lägsta. Intäkter genomaktieutdelningar och räntebärande placeringar har, jLmfört med 1989, ökat ibetydelse för löntagarfonderaas sammantagna resultat, medan reavinsmettot blevnågot lägre 1990 än 1989. uppvisade ett nästan dubbelt såstort reavinstnetto som 1989. I det långsiktiga perspektivet är dock detbokföringsmässiga resultatet, som påverkas av försäljningar av aktieposter, avmindre intresse. Det reala resultatet ger en mer rättvisande bild av fondemasresultat. I den reala resultaträkningen korrigeras detbokföringsmässiga resultatet för värdeförändringen i dold reserv (ejrealiserade vinster/förluster) och för avsättning för bevarande avgrundkapitalets köpkraft (inflationen ). Efter avdrag tör den årligaöverföringen till l-3:e AP-fonderaa erhålles ta överskott/ underskott iförhållande till resultatkrav. 1990/91:164 Bilaga 11 Tabell6 Fondernas resultaträkningar 1990 (). 4:e AP-5:e AP- Samdiga I-V fonden fonden Aktieutdelningar,räntenetto och övriga intäkter Nedskrivning av aktier och fordringar 212,5 196,6 250,4 112,9 201,0 973,4 651,6 58,3 1683,3 -7,5 -8,3 -9,6 -8,2 -6,4 -40,0 -11,3 -5,6 -56,9 102,4 221,2 292,6 115,8 262,2 994,2 1559,7 4,3 2558,2 -15,0 O -51,1 -20,0 O -86,1 -14,5 O -100,6 -8,0 -15,0 0 0 0 -23,0 O O -23,0 Bokföringsmässigtresultat före överföring till l-3:e . Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft 284,4 394,6 482,2 200,5 456,8 1818,4 2185,5 57,1 4061,0 09,4 5,4 -409,5 -225,2 -406,2 -1855,7 -638,2 -103,3 -2597,2 -1378,3 -1988,6 -1878,8 -1339,0 -1879,4 -8464,1 -6638,4-387,6 -15490,1 Övertöring till l-3:e AP-fondema Årets reala resultat efter överföring till l-3:eAP-fonderaa -1503,4-1999,4 -1806,1 -1363,7 -1828,8 -8501,4 -5091,1 -433,8 -14026,3 -129,8 -127,1 -130,1 -72,0 -127,9 -586,8 -195,8 -41,0 -823,6 -1633,2 -2126,5 -1936,2 -1435,7 -1956,7 -9088,2 -5286,9 -474,8 -14849,9 Den negativa utvecklingen på börsen återspeglarsig i fondernas reala resultat. Fond Väst (LTF II) hade det mest negativa reala resultatet bland löntagarfondemaoch Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) det minst negativa. Löntagarfonderaas sammanlagda reala resultat varcirka -9,, trots att de sammantaget utvecklades bättre änbörsgenomsnittet (se kapitel 7), Fjärde AP-fondens reala resultat var cirka-5,jch Skr.1990/91: 164 femte AP-fondens cirka -0,. Det reala resultatet påverkas i stor utsträckning av denorealiserade värdeförändringen pä aktieinnehavet och följer sålundabörsutvecklingen. har börsutvecklingen varit såväl starktpositiv som starkt negativ. Därför bör fondernas reala utveckling ses i ettlängre tidsperspektiv, I tablån nedan visas löntagarfondemas ackumuleradeöverskott/underskort i förhållande till resultatkrav, dvs ackumulerade realaresultat efter överföring till 1-3:e AP-fonderna, för perioderna 1984-1989 och1984-1990. 1 212,2 ■A20,& 1 750,8 1 452,4 -375,4 -483,8 I 724,6 7 658,0 -232,1 -1 430,2 Ett ackumulerat realt överskott/underskott i förhållandetill resultatkrav omkring noll innebär en realutveckling om , dvs enutveckling i takt med inflationen och kravet om överföring till l-3:eAP-fondema. Löntagarfonderaas reala resultat 1990 medtor art de, medundantag iör Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV), uppvisar ackumulerade underskott i förhållande tillresultatkrav för . Mellansvenska löntagarfondens ackumuleradereala överskort var . Sammantaget ärlöntagarfonderaas ackumulerade underskort i törhållande till resultatkrav cirka-1,för . Uppgiftema i tablån visar vilken betydelse kraftigasvängningar i börsutvecklingen kan ha för fonderaas utveckling. Medanbörsutvecklingen ledde till ett stort positivt resultat hade den kraftigtnegativa utvecklingen den motsatta effekten. , som har ,hade ett ackumulerat överskott i förhållande till resultatkrav på cirka 12,3miljarder kronor . Femte AP-fondens ackumulerade underskottvar vid utgången av 1990, efter ungefär verksamhet, cirka-0,. I tabell B4 i tabellbilagan visas fonderaas realabalansräkningar. 7 ÖVERSIKTLIG ANALYS AVLÖNTAGARFONDERNAS Skr. 1990/91: 164 RESULTAT Bilaga 1 1 I dena kapitel belyses resultaten avlöntagarfondstyrelseraas förvaltning av fondmedel utifrån tre utgångspunkter.Först relateras fonderaas faktiska förmögenheter till hypotetiskaaktieindexportföljer. Dessa hypotetiska aktiepontöljer visar vilken förmögenhetrespektive löntagarfondstyrelse skulle ha haft om fondens avkastning hade följtbörsgenomsnittet.