prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Förslagen till strategier som rörstandardiseringen kan därför inte avse val av standarder utan måste i ställetfrämst avse viljeyttringar och vägval utgående från denstandardiseringsverksamhet som pågår. Myndighetermed egen GIS-utveckling bör eftersträva en samordning med standardiseringsprojektet.Det är också viktigt att en uppslutning sker kring ULl/SIS-STGs arbete inomstandardiseringsområdet. Utredningenföreslår att statskontoret och /SIS-STG samverkar kringstandardiseringslösningar och införandestrategier. Även berörda departementföreslås ålägga sina myndigheter att följa /SIS-STGs standarder, likaså attSvenska kommunförbundet rekommenderar kommunerna att göra detta. Säkerhet och sårbarhet Prop. Denya möjligheter ADB-tekniken ger i hanteringen av lägesbestämda data "'lga /.4 innebär också ökade problem vad gäller säkerhet och sårbarhet.Särskilt gäller det vid sammanställningar av data från olika databaser. Trefrågor kräver enligt utredningen särskild uppmärksamhet vid GIS-användning: Enutredning har arbetat fram förslag om hur sekretessfrågoraa ska hanteras vadgäller landskapsinformation. ansvarsförhållanden är här av centralbetydelse. Beslut med anledning av utredningen kommer att följas av anvisningarfrån överbefälhavaren. Statskontoretoch föreslås få i uppdrag att utarbeta anvisningar förhur säkerhetsfrågor som inte har att göra med sekretess ska hanteras iGIS-sammanhang. Om behov finns att komplettera lagstiftning och ÖB:sanvisningar vad gäller sekretess bör detta också ingå i uppdraget. Organisationsom främjar ökat datautbyte Utredningenföreslår att SamGIS-organisationer skapas för regional samverkan mellanintressenter på friviUig grund. Det är mycket viktigt att intressenter inomfysisk planering och naturresurshushållning är anknutna till organisationen,främst då och kommuner. Den regionala lantmäteriorganisationenbör också finnas med bland intressenterna. Deltagande bör också vara öppet fört.ex. försvarsmyndigheter, ledningsdragande verk och andra affärsverk,FoU-organ samt privata intressenter. Denregionala organisationen bör ha tillgång till kommunikationsmöjligheter fördataöverföring, datorutmstning och GIS-program samt en katalog över befintligaregister. Den bör som en miniminivå också ha tillgång till kompetens kring: översikt över befintligaregister, kunskap att hantera GIS-verktyg beställarkompetens påGIS-programvara och databaser, sakområdeskompetens för analysoch bearbetning. 1 handlingsprogrammet föreslås: attmedel anslås till statliga intressenter i 2 3 län inom fysisk planering ochnaturresurshushållning som vill delta i SamGIS-organisationer atten nationell samverkansorganisation bildas för att stödja de regionala organensverksamheter samt för samordning av nationell utvecklingsverksamhet KlararefinansieUaprinciper vid utbyte av lägesbestämda data Prop. Finansieringvid utbyte av lägesbestämda data rymmer ett flertal bedriver många myndigheter sina verksamheter med blandad finansiering,dvs. både med anslag från staten och med inkomster från tjänster och produkterpå en marknad. oklaraansvars- och konkurrensförhållanden myndigheter emellan och mellan myndigheteroch privata företag "hårdare"relationer mellan blandfinansierade och anslagsfinansierade myndigheter. Deanslagsfinansierade har svårare att få tillgång till data attde blandfinansierade myndighetema får olika roller att hantera inom sammamyndighet Föratt reda ut den nu oklara situationen vad gäller finansiering föreslåsföljande: atten uppdelning görs mellan anslagsfinansierade basdata och övriga data somintäktsfinansieras Regeringenavgör, på förslag från resp myndighet, vilka data som ska räknas tillanslagsfinansierade basdata Myndigheterska fastställa kostnader för produktion, lagerhållning och distribution av sinadata. Även finansieringskälla ska härledas Generellaavtal mellan olika aktörer bör prövas som ett sätt att underlätta datautbytet. Åtgärderpå tre nivåer föreslås för ett ökat datautbyte: utbyteav detaljerade data. Utredningenföreslår att kataloger över register med lägesbestämda data skapas centralt ochregionalt. I första hand ska katalogerna innehålla ADB-baserade register, menom möjligt även register. Lantmäteriverketbör få ansvaret för systemutveckling av katalogerna i nära samarbete med dennationella samverkansorganisationen. Driftsansvar bör för den centralakatalogen ligga på LMV, medan SamGIS-organi-sationerna bör ansvara för driftenav resp. regional katalog. Förde som arbetar med fysisk planering och naturresurshushållning finns ett stort behov att få överblick över vad som gäller i bestämda områden. Det handlar då om att samlat kunna se uppgifter från många sektorer och verksamheter. krävs mycket arbete för att åstadkomma denna över blick. En lösning på detta är att samla sökinformation i vad som i utredningar 59 Medsökinformation menas sådan information som för Prop. 1990/91:90 ett bestämt geografiskt område: Bilaga 7.4 talarom vilken typ av uppgift som berör området (t. ex. vilka bestämmelser, vilkaanspråk och planeringsöverväganden som finns på mark-och vattenanvändningen), gerhänvisning till det dokument där detaljerad information finns och upplysning omvilken myndighet, organisation eller databas som har denna information. Söksystemetkan bygga på att data lagras i olika databaser, men via kommunikation ochgemensam meny fås de olika databaserna att samverka. Söksystemkan ha olika inriktning och omfattning. Antingen kan de vara rent alfanumeriskaregister med lägesbeteckningar som t.ex. fastighetsbeteckning, kommun och läneller också ingår även geometriska data (karta). Vilka data som ska ingå kanockså övervägas. Dessa och ett antal övriga frågor återstår innan underlagfinns för ett beslut. Därför föreslås försöks-och utvecklingsverksamhet kringsöksystem (se nedan). Informationlämplig att redovisa i ett söksystem för fysisk planering ochnaturresurshushållning är planer,bestämmelser och beslut, Boverkethar ett särskilt ansvar för att försöksverksamhet med söksystem kommer igång. Utbyte av detaljerade data Behovetav utbyte på denna nivå kommer att öka kraftigt. I rapporten angesnågra frågor med anknytning till utbytet av detaljerade data, utan närmareförslag till hur denna kommunikation i detalj ska ordnas. Detaljerade datan kanöverföras på tre sätt: 1.Via postbefordrade datamediasom diskett, magnetband, optisk skiva eller motsvarande. 2.Via nät och med hjälp av modemmellan databas och användare. Användaren tar själv reda på var data finns ochetablerar kontakt med rätt databas. 3.Via data- eller telenät därdata går via en växelfunktion som kan koppla upp användare mot flera databasersamtidigt. Användaren behöver i förväg inte veta var data är lagrade. Jumer utbytet är automatiserat, desto större behov av standardisering bådetekniskt och innehållsmässigt. Påsikt bör utbytet kunna ske enligt det tredje sättet. För att främja ett utbyteav detaljerade data föreslås: attstatskontoret ges i uppdrag att utarbeta riktlinjer för tillämpningen av SOSIP och andra tekniska normer vid datakommunikation av detal jerade data inom GIS-området - LMV ges i uppgift att öka tillgänglighe- 60 tentiU detaljerade data på konventionella datamedia, i synnerhet på Prop.1990/91:90 s. k. basdata. attdataproducerande myndigheter i möjligaste mån gör sina lägesbestämda dataGIS-anpassade, attmöjligheteraa att överföra detaljerade data via den föreslagna växelfunktionensärskilt beaktas i den fortsatta försöks- och utvecklingsverksamheten. Utredningenföreslår att regeringen avsätter . för attutveckla utbytet av geografiska data genom stödtill bildandet av SamGIS-organisationer i 2 3 län utvecklingav katalog över databaser försökoch utvecklingsverksamhet med söksystem för planeringsinformation. Stöd till bildande av SamGIS-organisationer Regeringenbör ge stöd till statliga regionala myndigheter i 2 3 län för att de ska gåin och aktivt delta i SamGIS-organisationer. Utredningenanger inte vilka regioner som bör få detta stöd. Stödet förutsätter dock ettaktivt intresse från ett tillräckligt antal intressenter och att dessa harkompetens och resursmässiga möjligheter att driva en stadigvarande verksamhet. Iett inledningsskede bör den nationella samverkansgrappen stödja bildandet avSamGIS-organisationer. Utveckling av katalog över databaser Lantmäteriverketföreslås få i uppdrag att systemutveckla katalog för databaser. Försök och utvecklingsverksamhet med söksystem för planeringsinformation saknas tillräckligt underlag för beslut att införa ett sådant söksystem sombeskrivits ovan. Ett antal frågor behöver därför enligt utredningen studerasvidare inför ett beslut i denna fråga. Detta vill vi ska ske dels genomcentrala utredningsinsatser, dels genom försöksverksamhet i 2 3 län. Deföreslagna aktiviteterna kan ses som förberedelser inför en systemutveckling.Några frågor som behöver studeras närmare är att: görakostnads/nyttoanalys, tafram infologisk modell, tafram finansieringsförslag, 61 testatänkbara komponenter i systemet för att precisera användarkrav Prop. studerasöksystemets kopplingar till andra databaser med t. ex. miljöda- Bilaga 7.4ta. GSD-FImed dess kopplingar till fastighetsdatasystemet och länsstyrelsernaslänskataloger/RUM-register är möjliga delar i ett söksystem. Dessa system ochregister bör vara utgångspunkt för försöken. Utredningenhar enligt regeringsuppdraget haft samråd med: Centralnämndenför fastighetsdata (CFD) Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut. StatistiskaCentralbyrån (SCB) SverigesGeologiska undersökning (SGU) Vidarehar följande instanser inkommit med synpunkter till utredningen. Överbefälhavaren,och statens historiska museer, ,kulturgeografiska institutionen vid , iStockholms län tillsammans med lantmäteriet, regionplane-och trafikkontoretsamt , länsstyrelserna i , , ochNorrbottens län, lantmäteriet i , och ,kommun. kommun och samt Kommundata. Sammanfattningav rapporten av kustvatten Prop. 1990/91:90 och hav (Havsresursdelegationen, , Bilaga 7.5 planverket 1985:4) Utvärdering av en försöksverksamhet omutveckling av metoder för fysisk planering i kustvatten och havsområden Delegationenför samordning av havsresursverksamheten har i samråd med statensnaturvårdsverk och statens planverk bedrivit en försöksverksamhet under åren1980 1984 för att ta reda på hur frågor om havets utnyttjande och skydd kanbehandlas i kommunernas fysiska planering. Arbetet har utförts tillsammans medStrömstads, , och kommuner i samarbete medlänsstyrelserna i . och län.Arbetet har bedrivits mot bakgmnd av att förslaget till ny plan- och bygglagoch naturresurslag ger kommunerna större möjligheter att behandla frågor omutnyttjande och skydd av naturresurserna i den kommunala planeringen. 1rapporten redovisas inledningsvis anspråk som riktas mot kustvatten och behovetav planering av kust- och vattenområden. I anslutning härtill anges deviktigaste havsresursfrågoraa. Lagstiftning, ansvariga myndigheter ochgränsfrågor berörs ingående. Enrelativt omfattande beskrivning lämnas av själva försöksverksamheten.Erfarenheter från de olika områdena samt slutsatser och förslag till åtgärderredovisas. Stor vikt har lagts vid att redovisa kommunernas, länsstyrelsernasoch de centrala verkens roll i verksamheten. I ett särskilt avsnitt redovisasen specialstudie om havsenergifrågor. Ett särskilt avsnitt har likaledesägnats åt beskrivningar av miljöförhållanden. Parallelltmed försöksverksamheten har genomfört ett forskningsprojekt, (Arbetethar slutredovisats i rapporten .) I dettaarbete visas hur man med generella metoder kan arbeta fram vissa delar av ettnaturvetenskapligt planeringsunderlag. Avslutningsvissammanfattas slutsatserna av den bedrivna verksamheten samt lämnas förslagtill olika åtgärder bl. a. anges ett stort antal redovisningar avsektorintressen som bör göras av olika myndigheter. Förteckningöver remissinstanser som yttrat sig över Prop. rapporten av kustvatten och hav Bilaga 7.6 (Havsresursdelegationen, , planverket1985:4) Efterremiss har yttranden kommit in från ,, överbefälhavaren, ,, generaltull-styrelsen,, , , statensplanverk, statens lantmäteriverk, geologiska undersökning, statensenergiverk, kammarkollegiet, länsstyrelserna i , ,, , , , , ,, , och , , ,och . , följande kommuner:Stockholms, , , , , , ,, , , , , , ,, , och samt . Sammanfattning av Miljödelegationen Västra Prop. betänkande (SOU 1990:93) Miljön i - År2000 Bilaga 7.7 i våra händer Delegationenför miljöprojekt föreslår att bindande kvalitetsmål ochutsläppsgränser för luft och vatten skall prövas för västra , att åtgärderskall vidtas för att minska kväveläckaget från jordbruksmarken och att ettregionalt luftövervakningsprogram skall upprättas. Delegationenföreslår vidare en omfattande satsning på fördjupad miljöutbildning, bådenationellt och regionaft. Vidare uppmärksammas konflikter som uppstår då vissamiljöåtgärder genomförs som resulterar i svårigheter för funktionshandikappade,t. ex. åtgärder som försvårar biltransporter och byte till svagarerengöringskemikalier. Stödåtgärderföreslås för att skydda hotade biotoper och för att minska granplanteringen.Expropriationslagen föreslås ändras så att dess regler kan användas för attexpropriera mark som behövs för återställande av våtmarker. Delegationenföreslår att särskilda skäl måste finnas för att våtmarksdikning skall kunnabeviljas i . 26§ naturvårdslagen föreslås ändras så att ersättning då "pågåendemarkanvändning avsevärt försvåras " åter skall relateras till hela bmkningsenheten. k. CW-områdena på den internationella våtmarkslistan, som Sverigeinternationellt har åtagit sig att skydda, föreslår delegationen blir avsattasom naturreservat. En nationalpark och ett antal reservat samt speciellanaturskogsreservat föreslås också. Utökade rekreationsytor skapas. Tvåregionala organ med statlig delfinansiering "Miljö-och Naturvärn"och "Havsvärn" inrättas, det senare med tydlig forskningsinriktning.Ett kommunalförbund för där nuvarande ingår skapas. Miljödelegationenföreslår en stor satsning på biobränsle. Stöd ges enligt förslaget till MalmöEnergis planerade biobränsleanläggning, till förbränningsanläggningar förenergigräs/halm/säd och till biobränsleodlare. Härutöver föreslås attelpriseraa och reglerna för elmarknaden ses över. Helatrafiksystemtet ses över. upprustning anses som viktigast men enutbyggnad av stomjämvägarna föreslås också. En analys av miljöeffekterna börgöras om kommer till stånd. Nationelltföreslås hårdare avgas- och bullerkrav, regler om maximal bränsleförbrakningsamt skattelättnader för elbilar. Radongränsvärdetbör enligt delegationen halveras. En regionalt samordnad kemikalietillsyn medmöjlighet till lokala/regionala förbud och föreskrifter föreslås. För attminska kvicksilveratsläppen föreslås rökgasrening vid krematorier, förbud motkvicksilvertermometrar och pant på lysrör. Avfallstaxornabör enligt delegationen användas som styrmedel och en avgift skall kunna tas ut för utveckling av nya avfallssystem. Kommunerna bör utnyttja möjligheteraa att stänga av speciellt miljöfariiga avlopp och 55 5 1990/91. 1 saml Nr 90. utnyttja differentieradeavloppstaxor för att styra mot en bättre kvalitet på Prop. 1990/91:90avloppsslammet. Åtgärdsprogram för sanering av gamla tippområden Bilaga 7.7samt markreservationer för framtida avfallsanläggningar är andra kommunalaåtgärder som föreslås. Ändringarföreslås i miljöskyddslagen så att även produktemas miljöfarlighet ochtrafikalstringen av en etablering skall kunna beaktas vid koncessionsprövningen.Miljökonsekvenseraa av nya trafikanläggningar bör enligt delegationen prövasenligt miljöskyddslagen i stället för enligt väglagen. Sammanfattning av delegationen för miljöprojekt . - Timrås slutbetänkande (SOU 1990:102) Bilaga 7.8 Delegationenför miljöprojekt föreslår att trafikleder byggs ut för attavlasta centmm, kombinerat med lokala trafikåtgärder i centmm.Kommuner bör ges större rättsliga möjligheter att reglera trafiken. Avgaskravenskärps för tunga fordon och vid kallstarter. I inleds försök medbiogas, el, miljödiesel och gasol som drivmedel. Kollektivtrafikenomorganiseras och förbättras. En kabinbana byggs över dalgång. Gång-och cykelvägnätet byggs ut. Snabbtågbör införas mellan och och en allmänt ökad satsning påjämvägstransporter föreslås. E4:an överdäckas där den passerar centmm. Enrad åtgärder, undersökningar och omprövning av gällande tillstånd föreslås förregionens större industrier. Gamla slam- och fiberbankar i Sundsvallsbuktenåtgärdas liksom bräddningar av kommunaft avloppsvatten. Kartläggning av ochforskning kring vissa miljögif'ter föreslås. Miljöskyddslagenföreslås bli ändrad så att länsstyrelser och miljö-och hälsoskyddssnämnder gesrätt att ta initiativ till omprövning av tillstånden för de verksamheter somligger under dessa myndigheters tillsynsansvar. Gamla industriområden sanerasoch snyggas upp. En gemensam avfallsplan görs för och Timrå.Användandet av returprodukter föreslås ges statlig stimulans. Professurer iresurs- och avfallssnål teknik samt i processkemi föreslås vid högskolanSundsvall/Hämösand. Enkraftig satsning på bioenergi föreslås bli genomförd i regionen med bl.a.odling av växten rörflen som energigröda. Miljöavgifter införs på fossilabränslen för el- och värmeproduktion. Skogsbmketsmetoder föreslås tillämpas med större ekologiskt hänsynstagande. Alternativtill markavvattningsmetoderaa tas fram och reservat inrättas för bl. a. gammalskog. Kalkningargenomförs för att minska höga halter av cesium- och kvicksilver. Etträddningsprojekt genomförs för att rädda Ljunganlaxen. miljöorganisation införs i kommun och interaa miljörevisionerföreslås regelbundet bli genomförda vid större industrieUa och kommunalaanläggningar. Denlokala kemikalietillsynen förbättras och en satsning görs för att ökakunskaperna på fältet. Skydds- och fackombud ges ökade befogenheter även förden yttre miljön. Miljökonsekvensbeskrivningarbör enligt delegationen tillämpas i högre utsträckning än . Sammanfattning av statens naturvårdsverks och plan- och Prop. (MKB) i det svenska planerings- och beslutssystemet Slutsatseroch forslag tid hur krav på miljökonsekvensbeskrivningar kan införas inuvarande lagstiftning Miljökonsekvensbeskrivningarssyfte och allmänna förutsättningar som styrmedel Syftetmed en mer systematisk användning av miljökonsekvensbeskrivningar bör ytterstvara att skapa fömtsättningar för ett ökat hänsynstagande till miljön ochhushållningen med naturresurser i samband med beslut inom olika delar avsamhället, där väsentliga miljö- och naturresursintressen berörs. Krav påmiljökonsekvensbeskrivningar i lämpliga former kan, genom att bl.a. tydliggörakonsekvenserna av ohka beslut bidra till att främja ett mer miljöinriktatbeslutsfattande i samhället i sin helhet. Samtidigtbetonas i rapporten att krav på miljökonsekvensbeskrivningar vare sig lösermiljöproblemen eller garanterar ett mer miljöinriktat beslutsfattande.Miljökonsekvensbeskrivningar utgör underlag för beslut. 1 självabeslutsfattandet ingår miljöhänsyn som ett bland flera andra hänsyn som blirbestämmande för det beslut som kommer att fattas, såväl vad gäller "offentliga"beslut som olika typer av "marknadsbeslut". Direkta garantier för ettmer miljöinriktat beslutsfattande föratsätter således mer genomgripandeändringar i nuvarande regelsystem än vad som kan åstadkommas genom att enbartställa krav på miljökonsekvensbeskrivningar. En mer systematisk användning avmiljökonsekvensbeskrivningar kan dock i vissa beslutssituationer och i lämpligaformer bidra till att främja ett mer miljöinriktat beslutsfattande. Vadbör ingå i en miljökonsekvensbeskrivning? Enviktig fråga i samband med diskussionen om föratsättningar och former för enmer systematisk användning av miljökonsekvensbeskrivningar i , är hurmiljökonsekvensbegreppet närmare bör avgränsas. Under utredningsarbetets gånghar möjligheteraa övervägts att närmare precisera vad som bör ingå i enmiljökonsekvensbeskrivning. Motbakgrand av den lösliga och i vissa fall otydliga innebörd som getts åtmiljöbegreppet i nuvarande lagstiftning, samt mot bakgmnd av bl. a. det bredatillämpningsområde som föreslås i rapporten, har slutsatsen blivit, att en merprecis och generellt tillämpbar avgränsning av vad en miljökonsekvensbeskrivningskall innehålla inte är meningsfull. Vaden miljökonsekvensbeskrivning skall innehålla får istället bestäm mas med hänsyn till de verksamheter, åtgärder och geografiska områden som är berörda, samt vad som i övrigt kan bedömas som rimligt och befogat mot bakgrund av bl.a. gällande beslutsregler. En miljökonsekvens beskrivning kan sålunda från fall till fall ges en snävare eller en vidare innebörd. Den skall dock alltid inbegripa en redovisning av den inverkan en verksamhet eller åtgärd har på marken, vattnet och luften. Införandetav krav på miljökonsekvensbeskrivningar i den svenska Prop. Rentförfattningstekniskt kan regler om användningen av miljökonsekvensbeskrivningarinföras i lagstiftningen på flera olika sätt. Tre hu-vudaltemativ harövervägts. Alternativ 1 innebär att en "MKB-regd" införs i nuvarandeNRL. Alternativ 2 innebär att en "MKB-paragraf införs i samtliga lagar ochandra författningar där så anses motiverat. Alternativ 3 innebär att ensärskild "MKB-lag" införs. Pågmndval av en samlad bedömning av för- och nackdelar med olika alternativförordas alteraativ 3 i rapporten, dvs. införandet av en särskild"MKB-lag". Den lag som föreslås gör det möjligt att stegvis införamer preciserade krav på miljökonsekvensbeskrivningar, på gmndval av successivtvunna erfarenheter. Därigenom undviks den risk för en onödigt omfattandeformalisering, som är förknippad med införandet av preciserade krav påmiljökonsekvensbeskrivningar i ett stort antal lagar på en gång. Denföreslagna lagens tillämpningsområde är avgränsat till sådana planerings- ochbeslutsprocesser som regleras i nuvarande plan- och miljölagstiftning eller påannat sätt är direkt författningsreglerade. I rapporten redovisas också vissaöverväganden om hur man kan gå fram för att påverka vissa"marknadsbeslut" som inte är föremål för någon direkt regleringenligt nuvarande plan- och miljölagstiftning, bl. a. beträffandevaror/produkter. Förslagtid vissa ytterligare åtgärder Utöverförslaget om en särskild MKB-lag, föreslås vissa ytterligare åtgärder, varssyfte är att snabbt främja utvecklandet av lämpliga former för en mersystematisk användning av miljökonsekvensbeskrivningar i nuvarande planerings-och beslutssystem. Övergripandepolitiska beslut miljödirektiv m. m. Enligtrapporten är det särskilt viktigt att en systematisk användning avmiljökonsekvensbeskrivningar som beslutsunderlag sker i samband medövergripande politiska beslut. Det kan gälla beslut om inriktningen av destatliga insatsema inom olika samhällsområden, statlig bidragsgivning m.m. Motdenna bakgmnd föreslås att och regeringen inför en särskild"MKB-mta" i sina beslutsdokument, dvs. i propositioner,ut-skottsbetänkanden etc, i vilken redovisas bl.a. den hänsyn som tagits tillbedömda miljökonsekvenser. Syftet är att främja en öppen och tydlig redovisningav hur riksdag och regering värderar inverkan på miljön i relation till andraviktiga samhällsintressen som exempelvis sysselsättning och ekonomi. Vidareföreslås att beslutar att myndigheter med föreskriftsrätt alltidskall göra en miljökonsekvensbeskrivning som underlag för beslut om aktuellaföreskrifters utformning. Dessutomföreslås införandet av särskilda "miljödirektiv" för samtliga 69 statligautredningar, som innebär att i vaqe betänkande skall redovisas en Prop.1990/91:90 bedömning av konsekvensema för miljön och hushållningen mednaturre- Bilaga 8.1 surser om lagda förslag genomförs. Miljökonsekvensbeskrivningarinom NRL/PBL-området Irapporten görs den bedömningen att en introduktion av de föreslagna regleraa ommiljökonsekvensbeskrivningar bl. a. bör avse plansystemet. Därigenomges förbättrade möjligheter att på ett tidigt stadium påverka beslutsfattandetvad gäller val mellan olika beslutsalternativ inom NRL/PBL-området.