prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Av kommitténs arbete har framgått att detvisserligen lokalt finns organisatoriska och lokalmässiga hinder att övervinnanär det gäller samverkan, men att det också, vilket försöksverksamheternavisar, finns både pedagogiska och ekonomiska vinster i en samverkan. Kommitténkommer att redovisa sill arbete i ett betänkande . 4.2 Samverkan utifrån en helhetssyn på barnets utveckling Deövergripande målen för samhällets verksamhet för barn och ungdom är desammafrån tidig förskoleålder till avslutad grundskola. En nödvändig förutsättningför att samhället skall kunna bedriva en bra verksamhet för barn och ungdomarär att olika berörda grupper samverkar fulll ut. som ansvaret förskolan decentraliseras till nivå i samma utsträckning som sedan längevarit fallet inom barnomsorgen måste motivet för en samverkan i första handsökas i vad som är bäst för barnen. Med en fullt utbyggd barnomsorg har vi en avsamhället driven social och pedagogisk verksamhet som når alla barn ochungdomar i åldrarna 1,5 till . Härtill kommer det kommunalauppföljningsansvaret som sträcker sig till dess eleven fyllt . Hursamhället utformar denna verksamhet är av stor betydelse. Genom forskning vetvi att barnets språkliga utveckling grundläggs mycket tidigt och att dennautveckling är av avgörande betydelse för barnets möjligheter att i skolantillägna sig kunskaper och färdigheter. Likaså vet vi att barnelsintellektuella utveckling är beroende av stöd och stimulans i den kreativa,sociala och känslomässiga utvecklingen. Alla delar av barnets utveckling är förenade medvarandra det går inte att säga all en del är förknippad med barnets frilidoch en annan del med barnets inlärning i kognitiv bemärkelse. All personal somomger barnet, oavsett om den arbetar inom förskolan, skolan eller skolbarnsomsorgen,måste verka utifrån en helhetssyn på barnets utveckling. 4.3 Gemensam lokal organisation för skola och barnomsorg Deövergripande samhällsmålen för skola och barnomsorg finns beskrivna i skollag ochsocialtjänstlag. Barnomsorg och skola har ett gemensamt ansvar för att gebarnen goda uppväxtvillkor och utvecklingsmöjligheter och för att förmedla dedemokratiska värdeprinciper som vårt samhälle bygger på. Barnomsorg och skola har kommunen som gemensamhuvudman men administreras oftast av skilda förvaltningar. De har vuxit fram utifrån skilda behov; behovet av tillsyn för barnomsorgen och behovet av utbild- 49 4 1990/91. har barnomsorg och skola mer gemensamt i de Prop.1990/91: 100 bärande principerna för sina resp. verksamheter än de skiljer sig åt. Målen för verksamheterna ger i de måldokument somfinns (läroplan resp. pedagogiska program) uttryck för samma grundläggande syn påbarn och barns behov ur såväl social som pedagogisk aspekt. Förskolans kraftigautbyggnad medför att allt fler barn vid skolstartsålder har erfarenhet avpedagogisk verksamhet och organiserad social samvaro. förändrasefter hand skolans arbetssätt mot ett ökat inslag av kreativa uttryckssätt ochutrymme för barnens sociala och kulturella behov. Utvecklingen pekar mot att gränserna mellanförskola och skola suddas ut alltmer. Det är frågan om en gradvis övergång frånen verksamhetsform till en annan. Förskolan och skolan växer samman. Jag menaratt den formella skillnaden mellanbarnomsorgen och skolan, som markeras av att ansvaret är fördelat på heltskilda organ i kommunen, nu måste brytas. De krav på helhetssyn som ställs påbarnens pedagogiska och sociala utveckling talar nu för alt föra sammanbarnomsorg och skola i en gemensam lokal organisation. Inom skolomirådet har redan fattats beslut somunderlättar en samordning av de två områdena inom en gemensam organisation.Flera av de hinder som tidigare angetts för en i och för sig önskad samordningär nu undanröjda. har beslutat att kommunen får ett helt och odelatarbetsgivaransvar för all personal i skolan (prop. 1989/90:41, UbU9, rskr. 58).Därmed har kommunen det fulla arbetsgivaransvaret för all berörd personal. Genom det fattade riksdagsbeslutet fårkommunerna frihet att organisera och administrera skolverksamheten och användade tillgängliga resurserna på det för skolan och skolans uppgifter mesteffektiva sättet. har (SoU9, rskr. 97) beslutat omen ändring i socialtjänstlagen som innebär att det i fortsättningen skall ståkommunerna fritt att utforma sin nämndorganisation på det sätt som passar delokala förhållandena. Även detta kan underlätta samordningen mellan barnomsorgoch skola. nämnda beslut öppnar möjligheterna till engemensam lokal organisation för barnomsorg och skola, vilket betyder attkommunen kan planera, organisera och administrera hela området i ettsammanhang. Det ger en ökad flexiblitet och därmed ökade förutsättningar förett effektivt resursutnyttjande. Man bör enligt min mening inte underskatta depositiva effekter som en sammanhållen organisation kan få för en rationellresursanvändning. Det är dock angeläget att framhålla att motiven för en samordningi första hand måste vara att höja kvaliteten på verksamheten. Utgångspunktenmåste vara barnets behov och kvalitetsaspekten måste vara starkt framträdandeför den nya organisationen. 4.4 Gemensamt måldokument för barnomsorg och skola Prop. Ettgemensamt måldokument för barnomsorg och skola bör utarbetas. Deltaskall innehålla mål för verksamheten samt riktlinjer för verksamhetensgenomförande. Måldokumentet skall utformas så atl det är möjligt att utvärdera. Det finns pedagogiska och utvecklingsmässigaargument för att ha ett samlat nationellt måldokument för barnomsorg och skola.Vid en granskning av de dokument som styr resp. verksamhetsform är detockså tydligt att bärande principer som helhetssynen på barnets utveckling,synen på demokratiska värderingar och människosyn är desamma. Personal inom skolan och skolbarnsomsorgen kan påett mer organiserat sätt samarbeta kring de enskilda barnen. En fömtsättningför samverkan är dock att det finns en gemensam värdegmnd. Av också det skäletär det nödvändigt med gemensamma mål för grundskola och barnomsorg. Jag avser att låta påbörjaarbetet med att ta fram ett nytt gemensamt måldokument för skolan ochbarnomsorgen. 4.5 En flexibel skolstart Barnsskolstart görs flexibel på så sätt att vårdnadshavaren får avgöra om barnetskall börja skolan det år då barnet fyller eller påföljande år.Utbildningen i gmndskolan skall dock alltjämt normalt vara nioårig. Utbildningstideninom övriga skolformer förlängs inle heller. Med en utvecklad samverkan mellan förskola ochskola blir lidpunkten för skolstarten avdramatiserad. Med utgångspunkt ibarnets behov och förutsättningar bör innehållet i den verksamhet som barnetdeltar i vara det viktiga, inte organisationsformen. Med en elevanpassadundervisning kan liden för skolstart bli mer flexibel. Skolstarten bör inte som vara starkt bunden tilldet år barnet fyller . torde del med hänsyn till barnetsutvecklingsnivå och andra omständigheter vara positivt för barnet att få börjasin reguljära skolgång redan det år barnet fyller . Det bör därför,enligt min mening, vara en angelägenhet för hemmet att, i samråd med skolansoch förskolans personal, avgöra om barnet skall börja skolan vid sex eller sjuårs ålder. Införandet av en flexibel skolstart i enlighet medvad jag nu har föreslagit kräver ändringar i skollagen. I denna bör slås fastatt alla barn har rätt att börja sin skolgång höstterminen det år som de . Börjar de inte sin skolgång då, skall de påbörja den när skolplikteninträder, dvs. höstterminen påföljande år. Det bör ytterst ankomma på ett barnsvårdnadshavare att avgöra när barnet skall börja skolan. Föreskrifter om skolmognadsom villkor för att få påbörja sin skolgång bör därför slopas. Med hänsyn tilldetta och till vad jag redan har anfört om skolans skyldighet och möjlighet atlanpassa sin verksamhet efler elevernas mognadsgrad finns del inle något skälatl behålla möjligheten att skjuta upp skolstarten till det år då barnet . En sådan syn på skolstart och skolmognad fördes också fram av förskolaskola kommittén (SOU 1985:22). Denuvarande reglerna om att skolplikten normalt upphör då eleven 51 tillfredsställandeslutfört högsta årskursen eller i vart fall då Prop.1990/91:100 eleven fyller (vid särskild skolplikt ) bör behållas.Avsikten är Bil. 10 således att utbildningstiden normalt inte skall blilängre än . Med hänsyn till att den nu föreslagna reformen påkort sikt kan vålla stora praktiska problem för en del skolhuvudman börbestämmelserna åtföljas av övergångsregler som innebär att en skolhuvudmanunder en övergångstid får möjlighet att avpassa sin organisation för atttillgodose barnens rätt att börja sin skolgång redan det år då de fyller sexår. Om inte plats i skolan kan erbjudas allasexåringar, vilkas föräldrar så önskar, bör enligt min mening barnetsbiologiska ålder utgöra den främsta urvalsgrunden för skolstarten. Den flexibla skolstarten ökar valfriheten förföräldrar och elever inom skolområdet. Jag räknar med att kommerden övervägande delen av föräldrarna att välja att deras barn börjar skolan ålder i stället för att fortsätta inom barnomsorgen.En sådan utveckling menar jag får ekonomiska konsekvenser som i ett samhällsekonomisktperspektiv är betydande. Jag avser att återkomma med förslag till ändring iskollagen med det nu angivna innehållet så att ändringarna kanträda i kraft . Jaghar i dessa frågor samrått med statsrådet . 5 Åtgärder för att förbättra tillgången på lärare Underde har del blivit svårare att få behöriga lärare till grundskolan.Detta är dock ingen unik situation. Tillgången på behöriga lärare har växlatöver åren. Under framför allt den första delen av 1970 talet ökade antaletbehöriga lärare kraftigt som en följd av atl lärarutbildningen byggdes ut. Detgjorde att lärarsituationen var förhållandevis god i mitten av 1970 talet.Under den senare delen av 1970 talet ökade andelen obehöriga lärare på nytt.Lärarbristen var som störst /81, då av lärarna i gmndskolanvar obehöriga. Andelen obehöriga minskade därefter under en följd av år till5,/87. Trenden bröts 1987/88 och harandelen obehöriga lärare successivt ökat till 10,/91. Det äremellertid stora regionala skillnader. , och länhar de högsta andelarna obehöriga lärare i landet. Tillgången är bäst iMalmöhus, samt . talet kommer nyrekryteringsbehovet avlärare att öka som en följd av ökade födelsetal och ökade pensionsavgångar bland lärarna. Därtill kommer effekterna av avtal för lärarna, som bl. a. innebär att undervisningsskyldigheten sänks för stora lärargrupper. Under de när maste åren kommer nytillskottet av lärare att minska på grund av tidigare förändringar i dimensioneringen i samband med övergången till den nya grundskollärarutbildningen. Det är därför sannolikt att ande len obehöriga lärare kommer atl fortsätta att öka . Detta är naturiigtvis inte acceptabelt. Jagtogi1990års budgetproposition (prop. 1989/90:100bil. 10,UbU22, Prop. 1990/91:100rskr. 233) upp frågan om åtgärder för att förbättra tillgången på lärare. Bil.10 Under innevarande budgetår har särskilda medel 35 milj.kr. avsatts föratt förbätta lärarsituationen. Medlen har i huvudsak använts för att selektivtkunna utöka antalet utbildningsplatser inom den reguljäragmnd-skolläramtbildningen. Regeringen har på så sätt tillfälligt kunnat utökaantalet platser vid de högskoleenheter som har ett överskott på sökande. Dennalösning gör att tillgång och efterfrågan balanseras på ett bättre sätt. Ocksåutbildning som bedrivs i samarbete mellan högskoleenheter med läramtbildningoch högskoleenheter som normalt inte bedriver läramtbildning har kunnatanordnas. Vissa resurser har också avsatts för utbildning av obehöriga lärare,för kompletteringskurser inom vuxenutbildning och antagningsprov inomhögskolan. Särskilda medel har också utgått till någrahögskoleenheter för bl.a. planering av vidareutbildning av förskollärare ochfritidspedagoger till gmndskollärare med inriktning mot årskurserna 1 7. Atten sådan utbildning kommer till stånd redan fr.o.m. nästa läsår ser jag somsynnerligen angeläget mot bakgmnd av den flexibla skolstart som jag tidigareföreslagit (avsnitt 4.5). Det finns enligt min uppfattning anledning attmöjliggöra en flexibel uppläggning av denna utbildning. Ett skäl kan vara attutbildningen vänder sig till sådana som är yrkesverksamma inom det pedagogiskaområdet. Den yrkesverksamheten kan utnyttjas som ett led i utbildningen, t. ex.så att de studerande kan fortsätta i sin yrkesverksamhet under utbildningstiden.Det kan också finnas anledning att successivt slussa in dem som genomgårutbildningen i skolans arbete, vilket också kan vara ett stöd iläramtbildningen. Det bör därför vara möjligt att dela in utbildningen ietapper. En rimlig första etapp skulle i så fall ge utbildning för årskurserna13. Utbildningen bör dock inte anses som en slutförd läramtbildning förrän dengenomgåtts helt och hållet. En första etapp får således inte ses som en nylågstadieläramtbildning. Enligt min mening är det väsentligt att även nästabudgetår utnyttja alla möjligheter till flexibla lösningar i syfte attförbättra tillgången på lärare i . Jag menar därför att de särskildainsatserna för att förbättra tillgången på behöriga lärare bl. a. ökaddimensionering av gmndskollä-rarlinjen och utbildning av obehöriga lärare somhar tjänstgjort inom skolväsendet bör fortsätta och utökas nästabudgetår. Som jag har nämnt anser jag det särskilt angeläget attvidareutbildning av förskollärare och fritidspedagoger kommer till stånd. Ävenbland dessa personalkategorier finns det en del som har tjänstgjort en längretid som lärare i . Vid planeringen av den särskildavidareutbildningen bör särskild hänsyn tas till detta. Jag kommer därför attunder anslaget B 6. Fortbildning m.m. föreslå alt ytteriigare 55 milj.kr.avsätts för detta ändamål. 6 Den Statliga skoladministrationen Prop. 1990/91: lOO 10 beslut om ansvaret för skolaninnefattade ett ställningstagande tiligrundstrukturen i den framtida statliga skoladministrationen. (), länsskolnämnderna ochstatens () avvecklas och ett nytt ämbetsverk,statens skolverk, och en ny myndighet, ett inomskolväsendet, inrättas. huvuduppgifter skall vara utveckling avskolan samt uppföljning, utvärdering och tillsyn av skolverksamheten. Till det nya institutet förs alla uppgifter som rörstatens stöd för de handikappade eleverna inom skolväsendet, främst denregionala pedagogiska stödorganisationen och de delar av SlLs verksamhet somär inriktat mot handikappområdet. Det har varit en medveten strävan under hela1980-talet att i allt större utsträckning integrera de handikappade eleverna igrundskolan och gymnasieskolan. Denna strävan har varit framgångsrik. som funnits vid länsskolnämnderna och de övriga insatser somgjorts av myndigheter och organisationer har varit en förutsättning härför. Ansvaret för skolverksamheten och därmed förintegrationen av handikappade elever blir nu ännu mer uttalat för kommunerna.Det behövs då, enligt min mening, en statlig organisation som kan svara förstöd till eleverna i skolsituationen, ett stöd som medför att de får sådanaförutsättningar att genomföra sin skolgång som så långt möjligt är likvärdigamed andra elever. Förändringarna syftar således till att åstadkomma en bättresamordning av olika åtgärder för de handikappade eleverna och därigenom samlakompetensen och skapa goda utvecklingsmöjligheter för den. kommer i den framtida organisationen attha ansvaret för utvecklingen av bl.a. läroplanerna, som då givetvis skall gällaalla handikappade elever, även om de går i specialskolan. kommerockså att ha ansvaret för uppföljning och utvärdering av skolverksamheten ävenavseende frågan i vilken utsträckning och på vilket sätt integreringengenomförs. Trots att förändringarna innebär en klargränsdragning mellan de olika myndigheternas ansvarsområden är det från nuangivna utgångspunkter självklart att det finns viktiga beröringspunkter mellandem. Det är en viktig uppgift för utredarna av de skilda organisationerna, somjag nu har tillsatt, att skapa goda förutsättningar för en samverkan oeh ettsamarbete mellan de olika myndigheterna. Den nya handikappmyndigheten kommer i det nyasystemet att ha en verksamhet som i stor utsträckning är decentraliserad. Jagtänker särskilt på stödorganisationen, enheterna för handikappläromedel ochspecialskolorna. Centralt skall ligga uppgifterna att leda och samordnaverksamheten. Frågan om var en myndighet i en sådan organisation skall varalokaliserad blir under dessa förhållanden mindre avgörande. Jag har därförövervägt möjligheten atl förtägga institutet utanför . Skälen för ensamlokalisering med talar inte tillräckligt starkt häremot. Frånregionalpolitisk utgångspunkt finns det ett starkt intresse av att Mina överväganden har därför lett Prop. 1990/91:100 mig fram till att institutet bör lokaliseras dit. 1 detta sammanhang vill jag emellertid understrykaatt det är av vitalt intresse för ledningen av institutets verksamhet att denbedrivs så att de handikappades organisationer kan få inflytande påverksamheten. Lokalisering av institutet får inte tillåtas inverka negativt idetta avseende. Jag har därför gett utredaren i uppdrag att i sitt arbetesärskilt beakta denna fråga och komma med förslag som stärker samarbetet medorganisationerna. Myndigheter Prop-1990/91: i oo 10 B 1. 'Ny rubrik. Enligtriksdagens beslut med anledning av förslag i propositionen om ansvaret förskolan (prop. 1990/91:18, UbU4, rskr. 76) avvecklas (),länsskolnämnderna, fortbildningsnämnderna och utgången av . Ett nytt ämbetsverk för skolväsendet och en nymyndighet, ett inom skolväsendet, skall inrättas. 1 bilaga 15 till denna proposition beräknarcivilministern medel för utbildningsplanering utifrån ett regionalpolitisktperspektiv. Jag beräknar en minskning under detta anslag med 12,5 milj. kr. Genom beslut har regeringentillkallat en särskild utredare för att lägga fram förslag om och förberedagenomförandet av en ny statlig myndighet för skolväsendet. Arbetet skallbedrivas så att underlag för beslut som bör underställas regering och riksdaglämnas fortlöpande under arbetets gång. Jag avser att återkomma till regeringenmed förslag till rörande resurs- och budgetfrågor för skolmyndigheteni kompletteringsproposition då jag också tar ställning till SÖs olikaförslag i anslagsframställningen om resursökningar. I avvaktan härpå föreslårjag att ett preliminärt beräknat belopp förs upp under anslaget B 1. Jag tar också upp vissa frågor med anknytning tillden förändrade ansvarsfördelningen på skolans område. Ansvaret för statistikproduktionen på skolansområde ligger hos (). Regeringen harbeslällaransvaret och anvisar medel under anslagen till SCB. Det förändradeansvaret och avregleringen på skolområdet, som beslutat om,ställer ökade krav på underlag för mätning och analys av resultat samtinformationssystem om förhållandena i skolan och den offentligt organiseradevuxenutbildningen. Det nationella ansvaret för resultatuppföljning och utvärderingsamt läroplansarbete och utveckling av skolan blir del nya skolverketshuvuduppgifter. Det blir också uppgift att förse regeringen medinformation om läget i det offentliga skolväsendet. Det är då naturligt attockså övertar regeringens roll som beställare av statistik relevantför skolområdet. Frågan om att i ökad grad låta an\'ändare beställaoch finansiera statistik utreds dessutom särskilt (dir.1990:68). 1 avvaktan på ställningstagande till förslag från denna översynöverförs därför på försök 8436000kr. från anslaget XllLC 2. Statistiskacentralbyrån till detta anslag för finansiering av skol- och lärarstatistiken.Jag har vidare beräknat ytterligare 0,8 milj. kr. för kostnader för sådanstatistikproduktion. Programmetför nationell utvärdering och prov fortsätter innevarande 56 årenligtden planering som presenterats i bl.a. budgetproposition Prop.1990/91:100 (prop. 1986/87:100, bil. 10 s. 81-83). SÖ kommer alt under våren1991 Bil. 10 publicera en första s. k. treårsrapport av del slag somriksdagen beslutade om med anledning av regeringens proposition (1988/89:4 s.17) om skolans utveckling och styrning. Det nationella programmet för utvärdering, som SÖhar påbörjat, kommer att utvecklas och förändras successivt enligt deriktlinjer som presenterats i propositionen om ansvaret för skolan. Ett arbetepågår inom för att ta fram ytterligare underlag fördet fortsatta uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Med hänvisning till vad jag tidigare anfört omuppföljning och utvärdering föreslår jag därför att medel som innevarandebudgetår anvisas under det särskilda anslaget B 9. Nationell utvärdering ochprov (.) överförs till myndighetsanslaget. Jag har beräknat pris- och löneomräkning på dessamedel med . Med anledning av SÖs förslag om kompensation för ökadekostnader till följd av den förhöjda förvaltningsavgiften inom högskolornaberäknar jag ytterligare . Jag räknar vidare med en allmänförstärkning av medlen för detta ändamål med . till följd av den ökadevikt som kommer att läggas vid uppföljning och utvärdering i det nya . Jag beräknar sammanlagt . för nationellutvärdering och prov. Den behållning som vid utgången av /91 kanfinnas kvar på anslaget B 9. Nationell utvärdering och prov bör föras över lillanslaget B 4. Stöd för utveckling av skolväsendet. Uranslaget bekostas bidrag till vissa elev- och föräldraorganisationer dels förstöd till deras verksamhet, dels för utbildning av nya funktionärer ochinformationsinsatser bland nya medlemmar, dels ock till förmöjligheter till utbildning för elevföreträdare i arbetsmiljöfrågor. Stöd urdetta anslag utgår även till och skrivsvårigheter. Vidareutgår ur anslaget bidrag till löntagarorganisationerna för deras verksamhet medskolinformatörer och för information om utbildning och rekrytering avhandledare. Jag anser att organisationernas verksamhet utgörviktiga inslag i möjligheterna till delaktighet för olika intressenter iskolverksamheten. Jag har därför beräknat . för bidrag till vissa organisationerm. m. och . för bidrag till löntagarorganisationer. Jaghemställer att regeringen föreslår I. att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till för /92 beräkna ett förslagsanslag på . B 2.Statens skolhandikappinstitut . Ienlighet med beslut med anledning av propositionen om ansvaret förskolan kommer ett nytt statligt skolväsendet att inrättas (prop. 1990/91:18, UbU4. övertar de uppgifter på handikappområdet som åvilar (). I institutet inordnas också den regionalastödorganisationen för handikappfrågor som ligger på länsskolnämnderna.Vidare förs förvaltningsuppgifter för specialskolan övertill det nya institutet. Genom beslut har regeringentillkallat en särskild utredare för att lägga fram förslag till organisation omoch förbereda genomförandet av en ny myndighet för handikappfrågor. Jag avseråterkomma till regeringen med förslag till rörande resurs- och budgetfrågorför skolhandikappinstitutet kompletteringsproposition. Benämningenpå det nya institutet är preliminär. Jag återkommer till namnfrågan i sambandmed mina förslag till organisation för institutet. För innevarande budgetår anvisas medel till SILunder anslaget B 4. För den regionalaverksamheten för pedagogiskt stöd åt handikappade anvisas medel under anslagetB 2. I avvaktan på att beredningen slutförs avseende denstatliga skoladministrationen föreslår jag att ett anslag med nämnda rubrikförs upp med anslagsbeloppet för SlLs verksamhet inkl. pris- och löneomräkningsamt en överföring om . från nuvarande anslaget B 5. Utveckling ochproduktion av läromedel. Dessutom bör rationaliseringskravet för statligamyndigheter om 1,tillämpas. Jaghemställer att regeringen föreslår 2. att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till för budgetårei 1991/92 beräkna ett förslagsanslagpå . Utveckling av skolväsendet m. m. Prop. 1990/91: lOO 10 B 3. Utveckling och produktion avläromedel 1991/92Nytt anslag 16084000 Motbakgmnd av vad jag har redovisat bör till ett nytt anslag, Utvecklingoch produktion av läromedel, föras de nuvarande anslagen B 5.Utvecklingsinsatser på läromedelsområdet m.m. och B 6. Stöd för produktion avläromedel.