prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — kostnadsökningama kommerner till våra konkurrenters, utan lönema Prop. 1990/91:150 måste troligenutvecklas långsammare under en rad år. försterks än Bilaga 1:1.1 merom den svenska produktivitetsökningen inte lyckas nå upp till omvärldens takt. Löner,liksom priser, reagerar med en viss eftersläpning i ett konjunkturförlopp,vilket delvis sammanhänger med att löne- och inflationsförväntningama ärtrögrörliga. Konsekvensen blir att konjunkturavmattningen initialt försterksoch den marknadsledda kostandsanpassningen blir utdragen och smärtsam i termerav bl.a. arbetslöshet och låg tillväxt. Enlönedämpning kan emellertid också initieras genom institutionella förändringar.Anpassningen kan då ske såväl snabbare som smidigare.Stebiliseringsavtelsförslaget som presenterades innebär enkraftig nedväxling av löneökningstakten. I korthet innebär avtelet enlönehöjning med . för löntegare med enmånadslön understigande . För timmar där lönen understiger 85 kr.avsätts per arbeted timme. Utrymmet fördelas av de centraltavtelsslutande partema. Näste år fördelas ett utrymme påca dock . , vilket motsvarar lägst ,utan några fördelningsrestriktioner. Totelt sett höjs lönenivån med 4,underperioden fram till siste mars 1993.1 början av 1992 och 1993 finnskontrollstetioner för hur avtelet har följts. Finner förhandlingsgmppen viddessa kontroller löneökningar utöver avtelsramen, sker en avräkning frånnästkommande års utrymme för avtelsområdet eller delar därav. Stora delar avden svenska arbetsmarknaden har stellt sig bakom och slutit avtel i linje medavtalsförslaget. Stebiliseringsavtelet tillsammans med en påteglig avkylningav såväl arbetsmarknaden som efterfrågan i ekonomin har medfört att löne- ochinflationsförväntningama dämpats väsentligt. Den s.k. löne-lönespiralen - dvs.när löneökningar på ett avtelsområde driver fram kompensationskrav inom andraområden - bromsas också upp. Lägetpå den svenska arbetsmarknaden försämras snabbt, antelet varsel och öppetarbetslösa ökar markant. framkommer allt tydligare signaler omdämpade prisförväntningar i såväl producent- som konsumentled. Därtill fömtsesproduktivitetstillväxten bli relativt blygsam. Vidare förväntes industrinsvinster pressas till rekordlåga nivåer. Lönebikostnaderaa ökar till följdav breddat underlag för arbetsgivaravgifter m.m. Kommunemas och landstingenskostnadsutrymme är begränsat av deras ekonomiska situation. Arbetsgivamasåterhållsamhet vad gäller löneökningar torde stiga väsentligt den närmastetiden. medför skattereformen en påteglig reallönehöjning redan vidmycket måttliga nominella löneökningar. Stebiliseringsavtelet tillsammans meddessa andra fektorer påverkar lönebildningen i en och sainma dämpande riktning. Arbetsmarknadslägetär lönebildningens viktigaste förklaringvariabel. Arbetsmarknadensfunktionssätt blir därför avgörande i dette sammanhang. En ökning avlångtidsarbetslösheten har sannolikt ingen eller ringa inverkan pålöneökningstakten. Genom åtgärder som underlätter anpassningen mellanarbetssökande och lediga platser minimeras arbetslöshets- tidema.Samtidigt dämpas tendeser till flaskhalsar i produktionen. Därigenom motverkasöverhettning och löneinflation, vilket gynnar produktiviteten och tillväxten.De arbetsmarknadspolitiska insatsema som föreslagits minskar den öppnaarbetslösheten. Eftersom de är sterkt inriktede på utbildning och andra aktivainsatser, kan de emellertid inte förväntes verka lönedrivande. I stellet bör dekunna bidra till att arbetsmarknadens funktionssätt förbättras och attinflationstrycket motverkas. Avtelet innebär envändpunkt för löneökningstakten. Under loppet av 1991 väntes timlönema ökakring 2 1/, inklusive effektema av de två extra semesterdagama för vissagmpper, att jämföra för några av våra viktigaste konkurrentländer.Lönestegringen 1990 leder emellertid till ett s.k. kostnadsmässigt"överhäng" till 1991, som medför att den genomsnittliga timkostnadenstiger med . Motsvarande genomsnittliga ökning för OECD-ländema är knappt6 %. gerstebiliseringsavtelet en nivåhöjning av lönema med i genomsnitt.Overhänget är blygsamt, löneglidningen beräknas bli mycket svag ochden genomsnittliga kostnadsökningen väntes stanna på 3 1/. I våra viktigastekonkurrentländer sker en betydligt mindre lönedämpning, vilket innebär att desvenska timlöne-ökningama under hela prognosperioden fömtses understiga vårakonkurrenters, se diagram 7:1. Tillsammans med en påtegligt förbättradproduktivitetstillväxt näste år medför dette att den relativa enhetsarbetskostnadensjunker, vilket innebär att konkurrenskraft enligt dette synsättskulle förbättras märkbart för förste gången , se diagram 3:2. 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Diagram 7:1 Nominell timlön inom industrin Årlig procentuell förändring, nationell valuta \ \ ..... .\..\... / \ / \ / \ 1 / ~' 8 ■ 6 -4 - \ / '----- / Anm: De 13 är sammanvägda enligt varje lands betydelse som konkurrenttill på världsmarknaden. Källor:OECD, , samt fmansdepartementet Fömtomtimförtjänsten påverkas också de totela lönekostnadema av arbetsgivaravgiftema.Lagstedgade och avtelade arbetsgivaravgifter ökade timkostnaden med 1990.Vissa avtelade arbetsgivaravgifter omperiodiserades tillefterföljande år, utan att löneutrymmet påverkas. Skattereformen medför attbasen för avgiftsutteget breddas , som arbetsmiljöavgiftenförsvinner. Sammanteget medför emellertid dette att kostnaden ökarmed utöver löneökningama. Näste år införs en arbetsgivarperiodpå i sjukförsäkringen. Kostnadsökningen för arbetsgivama neutraliserasgenom sänkt sjukförsäkringsavgift. Konsumentprisema(KPI) steg med 10,1990. Skattereformen ochandra indirekte skattehöjningar, framför allt den höjda mervärdeskattesatsen,bidrog med . Orolighetema vid medfördekraftigt höjda priser på råolja och andra oljeprodukter, vilket höjdekonsumentprisema med ca 1/. Dessa extraordinära bidrag tillprisökningstakten måste exkluderas för att ge en rimlig uppfettning om detinhemska pristrycket i konsumentledet. Arbetskraftskostnaden steg markant isåväl privat som offentlig sektor 1990, vilket i sig motiverar högre prishöjningarän de som uppmätts. Vinstmarginaleraa pressades påtegligt . ärsannolikt en följd av en märkbar avmattning i totela efterfrågan, i synnerhetför privat konsumtion som föll. 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Anm: Kurvan illustrerarförändringen av nettoandelen industriföretag som planerar höjahemmamarknadspriserna kommande kvartal. Skatteomläggningensandra steg, som genomfördes , har höjt konsumentpriseraa med dryg3 1/. Skatteväxlingen påverkar framför alltboendekostnadema men också tjänstekonsumtionen som förut var helt eller delvismomsbefriad, t.ex. resor och transporter, teletjänster och hårklippning.Dessutom avvecklades mjölksubventionema. Prisförväntningama hosekonomins aktörer är väsentliga för såväl löne-som prisbildningen. Allmäntanses förväntningama vara trögrörliga och svåra att påverka.Stebliseringsavtelet för löneutvecklingen, konkurrensläget ochkonjunktumtsiktema är troligen de främste förklaringarna till den allttydligare omsvängningen i inflationsförväntningama som framträder. I diagram7:2 illustreras tillverkningsindustrins planerade prishöjningar på hemmamarknadennästkommande kvartel. Kurvan för industrin åskådliggör i princip hur andelenföreteg som avser höja prisema har förändrats i jämförelse med motsvarandeperiod föregående år. Så länge kurvan ligger under nollstrecket minskar andelenföreteg som planerar att höja prisema. har allt färreindustriföreteg aviserat prishöjningar och inte har en så långperiod med negativa tel registrerats. Dessutom har företegen den senaste tideninte höjt prisema i planerad utsträckning. Hushållens förväntningar är tröga iden bemärkelsen att den faktiska inflationen varierat kraftigare än denfömtsedda. Den allra har förväntningar om sänkt inflationregistrerats även hos hushållen. Ackumuleradutveckling från årets början. 1990/91: Bilaga1:1.1 _,-'" ,-''' iiiri:!" _,,,---" 1 2 3 4 5 6 7 Källor: Statistiskacentralbyrån och fmansdepartementet. För1991 och 1992 väntes en påteglig nedväxling av prisema. Konsumentpriseraaberäknas öka med knappt 8 1/under loppet av 1991. 5 1990/91. Exkluderaseffektema av indirekte skatter och oljepriser väntes priseraa Prop. 1990/91:150stiga med mellan . Bilaga 1:1.1Vändpunkten har emellertid redan inträffet. mars ökade prisema med , medan prisstegringama underresten av året väntes begränsas till endast 2 1/, se diagram 7:3. Utöverskattereformen och oljepriser återfinns de störste prishöjningarna inombostedsområdet och offentligt bestemda texor. Därtill påverkas de inhemskapriseraa dessutom av arbetskraftskostnader och vinstmarginaler.Arbetskraftskostnaden per producerad enhet i näringslivet beräknas öka medknappt 6 1/. Vinstmarginaleraa, som fellit , väntes förbli iprincip oförändrade efter fjolårets påtegliga neddragning, se tebell 7:2. Denlångsamma prisutvecklingen väntes fortsatte . Under loppet avåret väntes prisstegringen bli mnt . Exkluderas indirekte skatteförändringar(den tillfälliga mervärdeskattehöjningen försvinner) och oljepriser ökar deunderliggande prisema med . Även 1992 återfinns de störsteprisförändringama inom hosteds- och offentliga sektom. Därtill fömtses en vissåtertegning av vinstmarginalema. Importpriser, totalt Oljeprodukter Övrigt -21,4 2,6 Bostäder, totalt Flerfamiljshus Egnahem Indirekta skatter, bidrag i -1,0 Övriga inhemska kostnader diverse taxor konkurrensutsatt svensk produktion arbetskraftskostnad i näringslivet vinstmarginal, bidrag i procentenheter -1,4 5,9 10,0 4,0 6,4 0,1 4,7 6,0 3,2 2,7 0,8 UnderUggande KPI dec KPI årsgenomsnitt D:o exkl. skattereform 4 1/2 Anm: Diverse taxor består av läkemedel, läkarvård,tandläkararvode, lotteri m.m., TV-licens, post och tele samt resor ochtransporter. Underliggande KPI är KPI exkl. bidraget frän indirekta skatter ocholjepriser. Källor: , ,statens pris- och konkurrensverk samt . Enimplicit prisindex (IPI) för privat konsumtion framkommer urnationalräkenskapemas redovisning av den private konsumtionen. Viktemai IPI speglar, till skillnad från KPI, den aktuella konsumtions- Prop.1990/91:150 sammansättningen. resulterade skattereformen iBilaga 1:1.1 omfettande relativprisförändringar i konsumentledet, vilketpåverkar hushållens konsumtionsval. tillsammans med andra kraftigaförskjutningar av konsumtionssammansättningen, t.ex. bilkonsumtionen, ochdifferensen mellan prisutvecklingen för hyreshus och egnahems-boende i KPI(minskade ränteavdrag påverkar inte konsumentprisema), förklarar de relativtstora skillnadema mellan IPI och KPI såväl 1990 som 1991. 8 Hushållens ekonomi och privat konsumtion 8.1Sammanfattning Underde förste åren på 1980-telet minskade hushållens realt disponibla inkomstertill följd av den allmänt svaga ekonomiska utvecklingen. Även konsumtionsutvecklingenvar svag som sparandet minskade. började realinkomstema ökaigen och fram till avregleringen av kreditmarknaden steginkomster och konsumtion i samma takt. Efter avregleringen kom en kraftiguppgång av den private konsumtionen, som ökademed i genomsnitt . Eftersom de disponibla inkomsterna inte steglika snabbt försämrades sparandet och sparkvoten föll med 7 procentenhetermellan 1985 och 1988. Konsumtionen avmattedes 1989, främst till följd avminskade bilinköp, som inkomstema ökade. Tillsammans medförde detteatt sparandet förbättrades något, se diagram 8:1. Diagram8:1 Disponibel inkomst och privat konsumtion Miljarderkr., priser "-r...,........................ --/ ------ <;_;> Prop.1990/91:150 Bilaga 1:1.1 Källor:Statistiska centralbyrån, och fmansdepartementet. Förraåret steg hushållens realinkomster enligt nationalräkenskapema med över 4%medan den private konsumtionen minskade med 0,. Sparkvoten förbättrades med4,till . Bakom den mycket kraftiga inkomstökningen låg,fömtom nominella löneökningar (utbetelda) på i genomsnitt och ökadsysselsättning, en del tillfälliga faktorer. Genom en förändrad sammansättningav den private konsumtionen blev prisökningen lägre än omman valt en oförändrad vamkorg. Denna effekt bidrar till att dra upp hushållensrealt disponibla inkomster. Periodiseringen av skatteinbetelningama har ensterk påverkan på den registrerade inkomstutvecklingen och 1990. Enregeländring års texering (inkomster) medförde entidigareläggning av fyllnadsinbetelningar 1989/90.Därigenom belästes inkomster av ovanligt stora skatter inationalräkenskapema. Det är en engångseffekt, som drar ned de disponiblainkomstema 1989, vilket bidrar till den kraftiga inkomstökningen 1990, Efterjustering för regeländringens effekt kan inkomstökningen beräknas till ca 2,5%1989 och ca 3,1990. Eftersom den "underliggande"inkomstutvecklingen var mer jämnt fördelad mellan åren, änvad som framgår av disponibel inkomst, kan också den sterka uppgången avsparkvoten till en del hänföras till 1989. Hushållensinkomstutveckling påverkas i hög grad av skattereformen. Reformen iimebären kraftig sänkning av inkomstskatten i kombination med ökad indirektbeskattning. Särskilda fördelningspolitiska åtgärder vidtes genom höjiungar avpensionstillskott, bambidrag och bostedsbidrag. Skattereformen bidrar till enökning av hushållens realt disponibla inkomster med 1991, bortsett frånatt reformen väntes bidra till lägre löneökningar. En samverkan av flerafektorer vid sidan av skattereformen, bl.a. vikande sysselsättning och sänktsjukpenning, begränsar den realt disponibla inkomstökningen till , setebell 8:1. 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Tabell 8:1 Hushållssektoms disponibla inkomster,konsumtion och sparande Räntor och utdelningar, netto Övriga inkomster, netto Direkta skatter, avgifter m.m. 530,9 56,0 -24,3 596,8 62,5 -30,8 621,5 62,7 -31,2 652,3 63,2 -32,7 13,2 12,7 -1,3 -0,3 Sparkvot, nivå i % -4,6 -0,0 -0,3 Källor: , ochfinansdepartementet. Även1992 bidrar det nya skattesystemet till en positiv utveckling avrealinkomstema. Genom att skatteskalan justeras med den historiska inflationenuppkommer en real skattesänkning när löneökningarna och inflationen avter.Denna skattesänkning, höjning av bambidragen och den fömtsedda kraftiganedgången i inflationen ligger bakom att de realt disponibla inkomsternaberäknas stiga 1992, trots att löneökningarna begränsas till 3,. Dettillfälliga sparandet drog ned hushållens köpkraft och 1990 ochbidrog därmed sannolikt till den svaga konsumtionsutvecklingen Prop.1990/91:150 Vid redovisningen av disponibel inkomst i nationalräken- Bilaga1:1.1 skapemagörs inget avdrag för det tillfälliga sparandet. hushållssektom inkomster när sparandet återbetelas. sparandetunder 1989 och 1990 ingår som en del av hushållens totela sparandeoch i den utsträckning som återbetelningama av sparandet konsumerasregistreras det som ett minskat hushållssparande. stigerhushållens köpkraft utöver de disponibla inkomstema med 1,5 procentenheter,dels genom att det tillfälliga sparandet upphör och dels genomatt sparande återbetelas . skattereformentill en ytterligare ökning av köpkraften med ca 1/2 procentenhetunder loppet av 1991. fulltut redan från förste löneutbetelningaraa medan delar av finansieringen av skattesänkningen kommer . ränteinkomsterdras huvudsakligen först /92 och beskattningenav pensionsfonder torde inte påverka hushållens köpkraft återbetelas tillfälliga sparande, vilketbidrar med 1/till hushållens köpkraft näste år, se Tabell8:2 Inkomster och tillfälligt sparande Årlig procentuell förändring och bidrag därtill, 1985 årspriser Tillfälligt sparande (bidrag i procentenheter) -0,5 -0,6 Inkomster inkl. tillfälligt sparande -0,3 Eget sparande, förändring Trotsden sterka uppgången av sparkvoten 1990 är hushållens sparande fortferandelågt. telar i sig för en ökning av sparandet . Därtillkommer att skattereformen gör det dyrare att låna och att kreditinstituten ärförsiktigare i sin kreditgivning. Att det tillfälliga sparandet upphör ochåterbetelas väntes dock dra upp konsumtionen något . Denprivate konsumtionen beräknas öka med 1991 och 1992. Detinnebär att sparkvoten i nationalräkenskapstermer minskar något och ökarmed näste år. Det egna sparandet, dvs sparandet exkl. dettillfälliga sparandet, stiger dock med . Löneinkomstemaefter skatt uppgick till som andel av hushållens disponibla inkomster1990. Med de fömtsättningar angående timlön och sysselsättning, som redovisatsi tidigare kapitel, beräknas löneinkomstema öka 1991 och 1992.Den föreslagna arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen innebär attarbetsgivaren överter betelningama för sjukersättningen under de förste 14dagaraa av en sjukdomsperiod. Denna ersättning registreras i tebell 8:1 somlön, vilket drar upp lönesumman näste år med . Systemet medutbildningsvikariat inom arbetsmarknadspolitiken (se kap. 6) påverkar ocksålönesumman genom att ersättning till personer i derma form av åtgärd definierassom lön. Reallönen per timmeminskade kraftigt . började reallönen återstiga och 1990 hade fellet återhämtets. medför skattereformen attreallönen efter skatt beräknas öka med för löntegare i genomsnitt.Nedgången i inflationen och justering av skatteskalorna leder till en fortsattreallöneökning efter skatt 1992, se diagram 8:2. steglöneinkomsteraa genom ökad sysselsättning. Den reala lönesumman efter skatt var1990 högre än 1980, trots oförändrad reallön. För 1991 och 1992väntes bidraget från sysselsättningen till lönesumman bli negativt. Diagram8:2 Reallön före och efter skatt priser, index 1980=100 102 100 98 96 94 92 skatt h- "::;............... >■■■■ [Efter skatt || 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Källor:Statistiska centralbyrån, och . Inkomstöverföringaraafrån den offentliga sektom stod, räknat efter skatt, för av de disponiblainkomstera . Räknat i feste priser och före skatt beräknas inkomstöverföringaraastiga med knappt 3,1991. För pensioner och andra skattepliktigatransfereringar tillkommer att inkomstskatten sänkts. beräknasinkomstöverföringaraa vara i stort sett oförändrade. Om konsekvensema avarbetsgivarperioden i sjukförsäkringenexkluderas, stiger dock inkomstöverföringaraa realt med ca 2,näste år. Dennafortsatt relativt sterka ökning beror huvudsakligen på den väntede nedgången iinflationen näste år, se tebell 8:2. Över hälften avinkomstöverföringaraa utgörs av pensioner inkl. bostedstillägg. Pensionernaräknas upp med basbeloppet och stiger dessutom genom att nya pensionärer medhöga ATP-poäng kommer in i systemet. Basbeloppet uppgår till . i åroch beräknas till . Pensionstillskotten och de kommunalabostedstilläggen uppjusteras för att kompensera pensionärer med lågainkomster för de höjda indirekte skatter m.m., som följer av skattereformen. Utbetelningaraa frånsjukförsäkringen ökade kraftigt efter att sjukförsäkringen reformerats.Det s.k. sjuktelet (antel ersatte dagar per sjukpenningförsäkrad) steg. Förraåret bröts uppgången av sjukfrånvaron och vändes till en nedgång. Detförsämrade läget på arbetsmarknaden och sänkt ersättningsnivå isjukförsäkringen väntes medföra en fortsatt minskning av sjukfrånvaron under1991. Ersättningsnivån i sjukförsäkringen sänktes från från90% till de tre förste dagaraa av en sjukperiod och till mellan 3 till90 dagar. Ersättningsnivån för vård av sjukt bara har sänkts till deförste 14 dagama per kalenderår. medför den ovan nämndaarbetsgivarperioden i sjukförsäkringen sänkte utbetelningar från försäkringenmed . 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Tabell8:3 Inkomstöverföringar från offentlig sektor till hushåll löpande priser 1989 1990 Folkpension inkl. KBT och delpension Allmän tilläggspension Tjänstepensioner -0,6 -2,6 -2,2 1,1 3,8 -3,8 0,8 5,9 -4,6 -6,8 -10,3 -18,5 -4,4 9,4 -19,2 -38,8 -2,4 9,1 AMU-bidrag Arbetslöshetsförsäkring, KAS och lönegaranti 3,5' -0,8 -6,7 Barnbidrag Studiebidrag m.m. Bostadsbidrag Socialbidrag m.m. 10,5 4,8 3,8 6,2 12,3 7,3 4,1 6,9 18,3 8,3 5,4 7,9 2,7 6,1 36,3 -4,0 0,4 -5,1 2,7 7,8 0,2 0,7 0,3 1,4 -0,5 Anm:Deflatering är gjord med konsumentprisindex. , och fmansdepartementet. Utbetelningama av bidragtill personer i arbetsmarknadsutbildning och Prop. 1990/91:150 tillarbetslösa stiger till följd av det gradvis försämrade arbetsmarknads- Bilaga 1:1.1 läget. Inom arbetslöshetsförsäkringen uppgår den genomsnittliga dagpenningen 1991 till . Det kontante arbetsmarknadsstödetuppgår till . i genomsnitt per dag. per bara och år från och stiger medytterligare . Även bostedsbidragen har höjts som en delav skattereformen. Hushållensnettoinkomster av räntor och utdelningar försämrades med ca 20 miljarder kr.mellan 1986 och 1990 till följd av att skuldema ökade mer än de finansiellatillgångama. illustrerar den belastning på hushållens inkomster somlånefinansieringen av den private konsumtionen inneburit. Den kraftigauppgången av sparandet medförde att det finansiella sparandet nu äri stort sett i balans. Det leder till att försämringen av räntenettot bromsasupp. Skattereformenför 1991 innebär en genomgripande förändring av skattesystemet. Arbetsinkomstersom uppgår till högst ca . blir i stort sett endast föremål förkonununalskatt. För inkomster över ca . utgår stetlig skatt om 20%.För texerade inkomster mellan ca . utgår enskatterabatt i form av förhöjt gmndavdrag. Skatterabatten är högst vid texeradeinkomster på ca . för att sedan trappas ned. Alla kapitelinkomstersammanförs till ett inkomstslag och beskattes med en enhetlig stetlig skatt om30%. Skattebortfallet genom sänkte skattesatser m.m. beräknas till ca 55miljarder kr. jämfört med en indexreglering av skatteskalor.Skattesänkningen finansieras delvis inom inkomstskattesystemet genombasbreddningar och skärpning av kaptitelbeskattningen. Nettoeffekten påinkomstskatten av skattereformen innebär att hushållens inkomstskatt minskarmed ca . jämfört med en indexreglering av skattesystem.För 1992 justeras skatteskalan genom att gmndavdraget höjs i takt medbasbeloppets ökning och skiktgränsen för stetsskatten räknas upp med ökningenav konsumentprisindex (mellan ) plus 2procentenheter. Genom att skatteskalan räknas upp med den historiskainflationen blir skattesänkningen särskilt stor i reala termer närlöneökningama och inflationen avter. Med den förväntande utvecklingen av löneroch priser och näste år blir det en real skattesänkning 1992 på ca 4miljarder kr. Med real avses skattebort-fellet vid en jämförelse med vadskatteintäktema kan beräknas till om skatteskalan istelletjusteras med prisutveckling. 8.3 Hushållens konsumtion och sparande Denkraftiga konsumtionsökningen berodde på ett uppdämtkonsumtionsbehov efter en mycket svag utveckling under 1980-telets förstehälft. som kreditmarknaden avreglerades var hushållensframtidsförväntningar mycket ljusa. Hushållen kunde realisera sinakonsumtionsbehov genom ökad upplåning. Tillväxten i konsumtion var som starkast1986 då den ökade med diygt . Konsum- Prop.1990/91:150 tionsökningenunder 1980-telets andra hälft förstärktes av en cyklisk Bilaga 1:1.1 uppgångi bilförsäljningen, som kulminerade med rekordhöga 350 000 nyregistrerade personbilar. Som en följd av att konsumtionen överstegden disponibla inkomsten under en följd av år ökade hushållens skuldermed och sparkvoten föll med mellan1985 och 1988. -15,3 -27,8 -4,1 -1,2 -4,4 -0,5 -18,1 -6,1 -0,3 Anm.: Varuindelningen är en omgruppering avnationalräkenskapernas klassificering av den privata konsumtionen. Källor: och fmansdepartementet. Redan1989 avtog konsumtionstillväxten något och 1990 kunde t.o.m. en tillbakagångnoteras med 0,enligt nationalräkenskapema, se tebell 8:4. Det är förstegången som konsumtionen feller. Utvecklingen var ojämn.Konsumtionen ökade under det förste halvåret och dämpades under det tredjekvartelet för att sedan falla kraftigt . Den svagautvecklingen förklaras främst av ett drastiskt fell i bilinköpen, vilket drogned tillväxttakten . En annan bidragande fektor var detvarma vädret under föregående år som minskade kostnadema för uppvärmning. Underårets förste hälft ökade försäljningen av s.k. sällanköpsvaror mycket sterktoch drog totelt upp konsumtionstillväxten med under 1990.Den främste förklaringen till den kraftiga ökningen var de högalöneutbetel-ningar under det andra kvartelet. höjdes mervärdeskattentillfälligt, vilket sannolikt fått en del hushåll att tidigarelägga vissastörre inköp.