prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Deleasing-avtol som finns på marknaden ger kimden/konsumenten alternativ tilllånefinansiering av vissa investeringar, t.ex. utmstning, fordon m.m. Förverksamheter som disponerar fest egendom erbjuder marknaden dessutom s.k.sale-leasebackavtol, som ger t.ex. en festighetsägare möjlighet att frigörabundet kapitol för andra investeringar mot överenskommelse om framtidaåterlösning etc. Möjlighetema för stolliga myndigheter att tecknaleasingavtol eller sale-leasebackavtol är storkt beskuma. Vissa myndigheterefterfrågar sådana lösningar. Om myndighetema i ökad utsträckning skall medgessådana möjligheter fömtsätter detto att regeringen kan finna en form somtillgodoser regeringens och inflytande och att dessa möjligheterkan erbjudas i form av en intem lösning för stoten. Jag har för avsikt att återkommatill regeringen med förslag om att dessa frågor utreds. Somett led i att öka myndighetemas möjligheter att göra egna avvägningar ifinansiella frågor utreds även frågor om försäkring av stotens egendom m.m.(prop. 1988/89:150, Dir. 1990:57). Utredaren skall överväga om nuvaranderegler för försäkring är ändamålsenliga för stoten från i försto hand ekonomisksynpunkt och lämna förslag inom vilka sakområden som försäkringslösningar kanövervägas. För affärsverk och myndigheter med betydande affärsmässiga inslag isin verksamhet kommer utredaren att behandla olika former av riskfinansiering.Förslag kan föreligga under /92. Enaktiv förmögenhetsförvaltning fömtsätter ett samlat agerande från stotsmaktema.Den stolliga förvaltningens lokalförsörjning bygger därför på en samordnadkompetens för festighetsförvaltningen, koncentrerad till ett fåtol myndigheter.Affärsverken svarar för sitt produktiva festighets-bestånd medanbyggnadsstyrelsen har lokalhållningsansvaret för den stolliga administrationen. Även om det inte är aktuellt att dela uppförmögenhets- och festighetsförvaltningen på de enskildaförvaltningsmyndighetema så skapas nu betydande handlingsfrihet för de lokalbrukande myndighetema när de Prop. 1990/91:1(X) fårramanslag för sina förvaltningskostnader. Enligt de riktlinjer som Bil. lagtsfest av så kan myndighetema få ökade befogenheter om de i motsvarande månövertor kostnadsansvaret för driften av sina lokaler 1987/88:100 bil. 9,s. 36-40, FiU 26, rskr. kan fettos av berördamyndigheter i samråd med och verkställas utanföregående prövning av regeringen. fömtsättningar för bättreresursawägningar på initiativ av myndighetema. Entreprenaduppdragrörande den statliga fastighetsdriften Enligtmin mening är ett naturligt steg för att åstodkomma effektiviseringar ochbesparingar att öka möjlighetema till konkurrens på festighets-ochbyggmarknadema. Stolliga festighetsförvaltände myndigheter bör, i stället föratt bedriva festighetsdrift i egen regi, i ökad utsträckning kunna uppdra åtutomstående producenter att sköto festighetsdriften och för detto betola enöverenskommen ersättning. Sådana uppdrag fömtsätter att den utomståendeproducenten kan bedriva festighetsdriften bättre och mer kostnadseffektivteller minst lika bra som den stolliga festighetsför-valtoren. Som ett led i att åstodkomma en effektivare ochfriare resursanvändning för myndigheterna vid övergången till treårigabudgetramar och ramanslag bör möjlighet öppnas för myndighetema att lämna anbudpå att sköto festighetsdriften vid de lokaler de själva nyttjar. Dettomöjliggör en effektivare resursanvändning i och med att myndigheten i högregrad själv kan styra servicenivån på festighetsdriften. För att ytterligare bryto monopolsituationen böräven möjlighetema öppnas för att låto andra aktörer på festighets- ochbyggmarknaderna lämna anbud på festighetsdrifttjänster inom det stotsägdafestighets-beståndet. Det har inget egenvärde för stoten att bedrivafestighetsdrift i egen regi utan det viktiga är vem som kan utföra tjänsten påett för stoten kostnadseffektivt och rationellt sätt. Dessa förändringar av producentansvaret förfestighetsdrifttjänster fömtsätter att stobsroll iförhållande till regeringen förstärks och utvecklas. Regeringen bör senareprecisera detto i uppdrag till . Jag återkommer senare idagtill denna fråga under redovisningen av stotlig lokalförsörjning vid minanmälan av anslagen under huvudtitel. Enviktig del i arbetet med att utveckla den finansiella stymingen avser enrenodling av de verksamhetsformer i vilka stotlig verksamhet bedrivs. Ettarbete har inletts i denna riktning. Bl.a. har avlämnat enrapport till regeringen om stiftelser för stotlig verksamhet och en rapport ommyndighetsbolag utanför affärsverkssektora. Vidare bedriver riksrevisionsverketen översyn av reglema för den s.k. uppdragsmodellen. Dessafrågor kommer att beredas inom i syfte att Prop.1990/91:100 lägga fest klara principer för verksamhetsformemas tillämpning. 1 vaktan på kommande utredningsarbete kan dock redan nu någraprinciper läggas fest. Regeringen bör ha en restriktiv hållning tillstotlig verksamhet i stiftelseform. Myndighetema bör ej medverka som stiftareeller via stotuter skaffe sig ett avgörande inflytande över stiftelser. Endastvid ett parts-sammansatt agerande där ingen annan verksamhetsform finns atttillgå kan stiftelseformen övervägas för stotlig verksamhet. Följande förhållandenbör dessutom föreligga: -behov av ekonomisk samverkanmed annan part -behov av självständig framtoning -väl avgränsad verksamhet Stiftelseformen bör dockinte tillämpas om verksamheten: -helt finansieras av stoten -är av betydande allmäntintresse -kräver omfettonde styming. konkurrensutsatt verksamhet bör inte bedrivas imyndighetsform. För sådan verksamhet bör bolagsformen övervägas. Vid sådanaöverväganden bör alltid prövas om verksamheten bör bedrivas i stotlig regi.Det är enligt min mening i normal fellet inte lämpligt med bolag undermyndigheter. Detto synsätt gäller även för bolagsbildning för bedrivande avtjänsteexport. Chefen för koinmer senare dennadag att vidare behandla dessa frågor (bilaga 2, Gemensamma frågor). Denekonomiadministrativa kompetensen inom stotsförvaltningen måste öka.Myndighetemas ekonomi- och redovisningsfunktioner kommer därför att spela enallt viktigare roll. Kunskaper om resultotmått, uppföljnings- ochutvärderingsmetoder, redovisning, kassahållning och investeringsbedömning ärnågra exempel på kompetens som kommer att bli allt viktigare förstotsförvaltningen. Det är ledningamas ansvar att se till attförvaltningen kan leva upp till de nya krav som ställs och utnyttja demöjligheter som den nya styrningen erbjuder. Enökad finansiell frihet för myndighetema fömtsätter en stork och effektivrevision. Revisionens resultot måste tos till vara och åtgärder vidtos för attkorrigera påpekade felaktigheter. Dagens system fungerar inte helt tillfredställande.Exempel fmns där revisionen upprepade gånger påpekat allvarliga brister i enmyndighets ekonomiadministration uton att någon åtgärd vidtas från myndighetenssida och utan att myndigheten ställs till ansvar. Jag anser det viktigt att göra uppgifts-, besluts-och ansvarsfördelningen mellan regering, styrelse och verksledning tydlig. Frågan om beslutsordning för årsbokslut,resultotredovisningar, revi- Prop. 1990/91:100 sionsrapporter ochregeringens ansvar har behandlats av den stolliga revi- Bil. 1sionsutredningen (SOU 1990:64). Chefen för kommer senareidag (bilaga 2, Gemensamma frågor) att återkomma till dessa frågor. Regeringenmåste säkerställa tillgång till ekonomisk information och underlag för denfinansiella stymingen. Därtill krävs regler, metoder och system förbudgetering, verksamhetsuppföljning, finansiering m.m. Slutligen krävsnormering, utbildning, rådgivning och kontroll. Det är viktigt att hålla en högkompetens inom detto område. En utvecklad ekonomi-stymingsftinktion och enstärkt revision ger fömtsättningar att inom ramen för en helhetssyn delegeraansvar och befogenheter till myndighetema. Denna fråga behandlas inom ramenför översynen av stobsmyndig-hetemas verksamhet. Jag har för avsikt att återkommatill regeringen när beredningen av utredningens rapport är avslutod. 8 Redovisning av verksamheten med statliga garantier m.m.för /90 () har redovisat verksamheten med stofliga kreditgarantier inkl. gmndfondsförbindelser.Uppgiftema bygger på myndighetemas rapporter till RRV. I det följande lämnas en sammanställning av ochkortfettode kommen-torer till myndighetemas uppgifter. Uppgiftema avser, medundantog av garantiramama, garanti stockens stälhiing per . Deredovisade utgiftema och inkomstema för verksamheten avser /90. Garantier i ufländska valutor redovisas till denkurs som gällde . Hänsyn till senare kursfluktuationer haralltså inte togits. för Världsbankenredovisas efter dollarkursen . Garantier för redovisas isin helhet under stotens vattenfellsverk. Gällande,av riksdag och regering tilldelade, garantiramar per , uppgårtill . Bland de ramar som ökat under det gångna åretdominerar ramama för Stodshypotekskassan (),exportkreditnämndens garantier samt garantier till och . Garantierna till Investeringsbank har ersatts av garantiema tillSlB-Invest AB. En kraftig minskning har skett ifråga om ramama för stöd tillvarvsföre-tog, utvinning av olja () och stotensvattenfellsverk. Gjorda garantiutfästelser Prop. 1 Gjorda garantiutfästelser per den 30 juni1990, uppgår till 133 miljarder kr.Enligt gällande regler kan utfästelser för exportkreditgarantier lämnas tillbelopp som överstiger de festställda garantiramama, eftersom endast en del avdet utfästo beloppet normalt resulterar i garanterad kapitolskuld. Vid utgångenav håller sig emellertid utfästel-sema inomgarantiramama. Större ökningar av utfästelsema kan noteras förStodshypotekskassan, exportkreditnämndens garantier och . Desenare har ersatt utfästelsema till Investeringsbank. Minskningar iutfästelserna förekommer bland annat beträffande stöd till varvsföretog(), exportkreditgarantier och Nordiska Investeringsbanken(). Dengaranterade kapitalskulden per , var 108 miljarder kr.Gmndfondsförbindelser utgjorde . Skillnaden mellan dengaranterade kapitolskulden och gjorda garantiutfästelser beror till störstodelen på det fektiska utnyttjandet av exportkreditgarantiema. Den garanterade kapitolskulden har ökat med 5,0miljarder kr. Valutakursförändringar har bidragit minskning av kapitolskulden med 700 milj.kr. Ökningen av garanteradkapitolskuld per samhällsområde har särskilt berört garantier tillbostodssektom och exporten (inkl. biståndsgarantiema). Stodshypotekskassan,exportkreditnämndens garantier, , och StotensBostodsfinansieringsaktiebolag svarar för de störsto ökningarna avkapitolskulden. Även minskningar av den garanterade kapitolskuldenförekommer. De mest betydelsefulla gäller Investeringsbank, stöd tillvarvsföretog, stotens vattenfellsverk och lantbmksgarantiema. Utgiftertill följd av infriade garantier Utgiftematill följd av infriade garantier under /90 uppgår till 1,0miljard kr. Utgiftema härrör främst från exportkreditnämndens garantier tillBrasilien, och . Inkomsterfrån garantiavgifter under /90 uppgår till drygt 500 milj.kr.Inkomstema genereras främst av exportkreditgarantiema. Garantiavgiftema harinte ökat sedan förra budgetåret. Antolet lån mot stotlig garanti har minskatkraftigt beroende på att lånen omsatts till vanliga banklån ellerslutomorterats. Inkomster till följd av återbetalning av infriadegarantier uppgår till knappt 600 milj.kr. Dessa inkomster härrör främst frånexportkreditgarantiema och stöd till varvsföretog. Stora återbetolningar harbl.a. gjorts från , , och . Betydandeåterbetolningar har även gjorts inom varvssektom. Resultatet av verksamheten Prop. Bil 1 Summan av inkomstema från garantiavgifter ochåterbetolningar för tidigare infriade garantier har i förhållande tillutgiftema för infriade garantier resulterat i ett nettoöverskott på ca 40milj.kr. Detto är en förbättring av resultotet jämfört med föregående budgetårmed ca . eftersom verksamheten för /89 redovisadeett nettounderskott på ca 860 milj.kr. 1990/91:100 Bil. O .-0,2 .2? u ti; xi w 03 o o_ o cn o o_ o_ - o" o" o" o* ''o" d" o" ' C\OOOOsOOO ' »/~i " r\ 00 v- n-1 r- >1 ri 00 (r> *n :St3 =* ■* q o o (> p_ o_ o a\ o o' o' rfo' o" o o T-H - o tn 00 oC o' OOc-jsDOv-OOO " O > ri r 00 vi a \D Ocic* r n CT\ ori m c* o 00 r-- 00 m TT o un a 0,CT 60 ,. ' 2, ar' O 'J O en Ti-os>/~i'"»nnm TT vo ly-i o in 0 o m 00 00 ri un ' un un 00 r) r- n ri 0 n m ' a c ■g 53 a M .n .0 J3 OrlfnvOiO'0> ly 0 VD n 00 00 >y-t Tf v£) 00 01 :a y 00 > « fl, 3 3J '?/j c .iJJ o c = = 3 U L- w U OJ lU (A > ä S S 2 c/] -J c/] on on "i ut t4 m -rr a a it- a a >> 9Lönenivån i anslagsberäkningarna Prop. 1 Lönerna för det stora flertaletstotstjänstemän och för vissa andra arbetstagare i offentlig verksamhetbestäms genom förhandlingar mellan stotens arbetsgivarverk (SAV) samtStotsanställdas förbimd, TCO-S och . SAV träffede ramavtol om löner för stotstjänstemänm.fl. avseende (RÄLS 1989-90) med Stotsanställdas förbundden , med TCO-S och med den 14december 1989. Till gmnd för beräkningen av anslagen till löneroch pensioner liksom för anslag inom utgiftsramen för militärt försvar samtplaneringsramen för civilt försvar under /92 har lagts de inämnda kol-lektivavtol avtolade löner m.m. gällande fr.o.m. . Anslagsberäkningen innefettor ettlönekostnadspålägg om . I förhållande till det löneläge som låg till gmndför beräkningen av lönekostnaderna i budgetpropositionen 1990 har beaktotsavtolade lönekostnader i ovan nämnda avtel. Vidare har beaktots dels dehöjningar som skett fr.o.m. av chefelöner som regeringenfestställer, dels de höjningar av dessa och övriga chefslöner som skett fr.o.m.den 1 oktober 1989 och . Dessutom har beaktots de höjningarav löner som följer av avtolen för vissa stolliga läkare m.fl. fr.o.m. den 1januari 1990. Dämtöver har också beaktots de medel som avsatts enligt 7 §ramavtol om löner 1988 för stotstjänstemän m.fl. (RÄLS 1988) för förhandlingarpå gmnd av omlokalisering, omorganisationer m.m. samt det personligamarknadslönetillägget (MLT) som har utgått till vissa tjänstemän /90.1 löneomräkningen har däremot inte kunnat beaktos de beloppsom har avsatts dels för löneåtgärder främst för marknadskänsliga gmpper ochför att trygga en långsiktig personalförsörjning vid i försto handanslagsmyndigheter, dels för kompetensutvecklingsåtgärder. I budgetförslaget har de olika avtolskomponentemaskostnadseffekt beräknats utifrån varje myndighets faktiska löneprofil. Till regeringsprotokollet i detto ärende bör fogassom bilagor: Preliminär nationalbudget (Bilaga 1.1) Utdrag ur riksrevisionsverketsinkomstberäkning (Bilaga 1.2) Vissa tobeller rörande den stotsfinansiellautvecklingen (Bilaga 1.3) 1 Med hänvisning till vad jag har anförthemställer jag, att regeringen 1. godkänna de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som jag har förordat i det föregående, 2.godkänna de allmänna riktlinjerför budgetregleringen somjag har förordat i det föregående, 3.för /92, iavvaktan på slutliga förslag i kompletteringspropositionen och i enlighet medvad jag har förordat i det föregående, a)beräkna stotsbudgetensinkomster, b)beräkna förändringar ianslagsbehållningama, c)beräkna Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto, 4. bemyndiga regeringen att för myndigheter med uppdrags verksamhet disponera en rörlig kredit i på 5.bemyndiga regeringen att /92 disponera medel ur inkomsttiteln för attkompensera myndigheter för ingående mervärdeskatt, varvid belopp svarande motmervärdeskatten inte tos i anspråk på utgiftsanslag, 6.bemyndiga regeringen att /92 to upp lån för investeringar i ADB- ochkommunikationsutmstning intill ett sammanlagt belopp av , dels beieder tillfälleatt to del av vad jag har anfört om 7.finansiell styming avstotsförvaltningen (avsnitt 7), 8.stolliga garantier (avsnitt 8), 9.lönenivån i anslagsberäkningama(avsnitt 9). 1 Den ekonomisk-politiska strategin isammanfettning I. I Den interaationella bakgmnden 1.2Den svenska ekonomin storkasidor och svaga 1.4Åtgärder för att bekämpainflation och arbetslöshet 1.5Åtgärder för att ökainvesteringar, tillväxt och sysselsättning 1.6Åtgärder för att skapa enstorkare gmnd för välfärd och trygghet 1.7Åtgärder för att säkra enuthållig tillväxt 2.1Utsikterna för denintemationeUa ekonomin 2.3Utvecklingen i detsenaste året 6.3Stmkturåtgärder inom denoffentliga sektora 12 2 3 6 9 10 10 10 12 13 14 15 17 17 18 1820 22 22 23 24 25 26 27 27 30 31 34 Prop.1990/91:100 Bil. 1 Stotsbudgetenbudgetåren 1990/91 och 1991/92 36 1.2Stotsbudgetens inkomster ochutgifter under /91 36 1.3Stotsbudgetens inkomster ochutgifter under /92 39 1.4Stotsbudgetens saldo förbudgetåren 1990/91 och 1991/92 42 3 Stotens lånebehov ochstotsskuldens förändring 5Budgetering exkl. /92 46 Prop. 6Utvidgad försöksverksamhet medlån i för Bil. 1 ADB- och kommunikationsutmstning 48 7Finansiell styming avstotsförvaltningen 50 8Redovisning av verksamheter medstotliga garantier m.m. för /90 62 9Lönenivån i anslagsberäkningama 66 Tryckeri, Stocktiolm 1991 Denpreliminära nationalbudget som härmed läggs fram, beskriver den internationellaoch den svenska ekonomins utveckling . Nationalbudgetenbygger på material från feckdepartement och olika verk och institutioner. Förbedömningen av den interaationella utvecklingen har material erhållits frånbl.a. Beskrivningen av den svenska ekonomin baseras främst på underlagfrån stotistiska centralbyrån och på den prognos för somkonjunkturinstitutet publicerade . Vidare har en gmppbransch- resp. konjunkturexperter hörts. Ansvaret för de redovisadebedönmingama åvilar dock helt . Ansvarigför den preliminära nationalbudgeten är stotssekreteraren . Arbetethar letts av departementsrådet . Kalkylerna avslutodes den 20december 1990. 1 1990/91. 1 Sammanfattning Prop- i990/9i:ioo 1.1 Den svenska ekonomin är på väg in i enlågkonjunktur. Den viktigaste förklaringen till detto är de senaste årensöverhettning av ekonomin. Därigenom har de nominella löneraa stigit snabbare äni omvärlden. Svenska företeg har toppat marknadsandelar, inflationstaktendrivits upp och produktivitetstillväxten hämmats. Underskottet i bytesbalansenhar successivt vuxit. Dessa inhemska balansproblem blir allt mer kännbarai takt med att aktiviteten i den interaationella ekonomin måttos av.Marknadstillväxten för svensk export blir sämre och företogen kan inte höjasina priser på samma sätt som . Situationen förvärras av att för densvenska ekonomin viktiga länder som , och väntes fåen särskilt svag tillväxt. Dessutom fortsätter svenska företeg att teppaandelar på världsmarknaden, om än i avtagande takt. En ytterligare negativfektor är att flera av de produktområden där svensk industri är relativt sterk,exempelvis massa- och papper, jära och stål samt transportmedel, drabbassjjeciellt hårt av den interaationella konjunkturaedgången. Inte bara exporten uten även den inhemskaefterfrågan håller på att dämpas. Investeringaraa viker, främst inom industrinmen också inom bostedssektora. Den privato konsumtionstillväxten begränsas avett stigande hushållssparande. Den stotliga verksamheten hålls tillbaka av enrestriktiv utgiftspolitik och kommunemas expansion av det skattestopp sominförts . Mot denna bakgmnd är det realistiskt att räkna meden fellande BNP 1991. Arbetslösheten kommer även fortsättningsvis att stiga. Omett stobiliseringsavtol kommer till stånd på arbetsmarknaden begränsas dock denegativa effektema på ekonomin. Utvecklingen av investeringama och exporten kandå väntos bli klart bättre än i ett alteraativ där enbart arbetsmarknadslägetbestämmer löneraa. Den allt sämre konjunkturen koinmer att successivt minskapristrycket i ekonomin. Nästo år förväntos konjunkturen fortsättokonjunkturen att vara svag, även om situationen för näringslivet förbättrasnågot. I alternativet med låga löneökningar kan BNP komma att stiga med ,medan tillväxten i det andra alteraativet blir knappt 1/. Under allaomständigheter kan en kraftig anpassning nedåt förväntos av löner och priser.De svenska konsumentpriserna kan t.o.m. komma att stiga långsammare än iOECD-området i genomsnitt. I det s.k. höglönealteraativet sker docknedväxlingen till priset av en för svenska förhållanden hög arbetslöshet. Under hela prognosperioden väntos underskottet ibytesbalansen växa. Den negativa trenden för resevalutanettot håller i sig.Dessutom fortsätter avkastningen på kapitol ätt uppvisa allt större underskott,trots att ök-ningstokten för investeringama utomlands beräknas sakto av. 1.1 Aktiviteten i den internationella ekonomindämpades . Tillväxten inom OECD-området uppgick till ca 2,, vilketär den lägsto siffran . Avmattningen skedde framför allt iNordamerika och , men även i och Itolien saktodetillväxten av. Expansionen fortsatte däremot att vara stork i ochTyskland. Inflationen steg under senare delen av ,främst beroende på oljeprisuppgången. Relativt höga löneökningar och en dämpadproduktivitetstillväxt verkade också pådrivande. Arbetslösheten fortsatte attfella, om än i avtogande takt. Utsiktema är särskilt osäkrap.g.a. krisen vid och den finansiella oro som råder i mångaländer. Dessutom är effekteraa av den tyska återföreningen svåra att bedöma.Prognosen bygger på ett tekniskt antogande att oljepriseraa uppgår till 27dollar per fet . Vidare antos att någon regelrätt kris på definansiella marknadema inte inträffer. Tabell 1:1 Internationella fSrutsättningar 1989 1990 1991 1992 BNP i , % 3,3 21/2 13/4 2 1/4 Konsumentpriser i 4,4 5 5 1/2 4 1/2 (KPI årsgenomsnitt), % Råoljepris, dollar per fat 18,2 24 27 27 Dollarkurs i kr. 6,45 5,90 5.60 5,60 Källor: och . Under dessa fömtsättningar bedöms att tillväxteninom OECD-området dämpas och uppgå till . Försvagningen blirtydligast i , där en långsammare ökning av sysselsättningen och en fortsatthög inflation begränsar hushällens realinkomster och därmed den privato konsumtionen.Investeringaraa väntos fella. Nedskäraingar genomförs i den federala budgeten. I och i det kontinentola blirtillväxten relativt god, även om förra årets pris- och ränteuppgång far enavkylande effekt på ekonomierna. Något utrymme för lättnader i penning- ellerfinanspolitiken finns inte. kommer även framöver att verka som entillväxtmotor i . I och fömtses däremot enbetydligt svagare utveckling. Sammantaget för industriländerna väntasarbetslösheten stiga något . Det finns fömtsättningar för en viss förstärkningav den interaationella konjunkturen . Den låga dollarkursen bör gestimulanseffekter på amerikansk industri och därmed bidra till ett uppsving. IJapan kan den inhemska efterfrågan förväntos fortsätto att driva på ekonomin,även om situationen på de finansiella marknadema inger oro. För Storbritannienoch är en vändning uppåt, trolig, medan i övrigt i stort settkan väntos upprätthålla tillväxttakten. knappasttillräckligt stork för att undvika en ytterligare uppgång i Prop.1990/91:100 arbetslösheten. Inflationstakten beräknas avto något. överhettningenpå den svenska arbetsmarknaden förde med sig att lönerna ökade kraftigt underförra året. För ekonomin totolt blev uppgången nästan 10 1/, varavlöneglidningen svarade för . Inom OECD-området steg lönernai genomsnitt med ungefär hälften så mycket. Prognoserna bygger på två olikaaltemativ för löneraa. I det ena alteraativet (det s.k. låglönealteraativet)antos att ett stobiliseringsavtol kommer till stånd. De genomsnittligatimlöneraa beräknas då stiga (mätt som förändring mellan årsgenomsnitten) medca 1991, beroende på överhäng från tidigare avtol och från löneglidning samteffektema av de . Till detto har lagts ,inom vilken ram alla nya lönepåslag skall rymmas, inkl. effektema av byte avarbetsuppgifter eller arbetsplats. Den genomsnittliga löneökningen 1991 uppgårsåledes till i detto altemativ. Motsvarande siffra antos bli . I det andra altemativet antos löneraa heltbestämmas av läget på arbetsmarknaden. Skattereformen, lägre inflationstakt,växande arbetslöshet och fallande lönsamhet i näringslivet pekar på att löneraakoinmer att öka betydligt långsammare än vad som skett . Dengenomsnittliga lönestegringen i ekonomin bedöms i dette alternativ bli 1991och 1992. Tabell1;2 Löner och priser dec.-dec., exkl. skatteref. dec.-dec., inkl. skatteref.