prop · GE0311 · 1990-12-31 00:00:00 — Bestämmelsernai denna lag äger motsvarande tillämpning, om enligt föreskrift i lag ellerannan författning kungörande av viss åtgärd skall ombesörjas av annan än myndighet.Anser denne att 3§ andra stycket sista meningen bör tillämpas eller att kungörelsenbör avfattas enbart på främmande språk, skall han hänskjuta frågan till länsstyrelsensprövning. beslut i sådana frågor får överklagas hoskammarrätten. Denna lag träder i kraftden . 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 14 kap. 2§ sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. 2§' Sekretess hindrar inte atl uppgift i annat fall än som avses i 1 §lämnas till myndighet, om uppgiften behövs där för 1.förundersökning, rättegång,ärende om disciplinansvar eller skiljande från anställning eller annatjämförbart rättsligt förfarande vid myndigheten mot någon rörande hansdeltagande i verksamheten vid den myndighet där uppgiften förekommer, 2.omprövning av beslut elleråtgärd av den myndighet där uppgiften förekommer, eller 3.tillsyn över eller revision hosden myndighet där uppgiften förekommer. Sekretesshindrar inte att uppgift lämnas i muntligt eller skriftligt yttrande avsakkunnig till domstol eller myndighet som bedriver förundersökning ibrottmål. Sekretesshindrar inte att uppgift Sekretess hindrar inte att uppgift om enskildsadress, telefonnummer om enskilds adress, telefonnummer och arbetsplatslämnas till en myn- och arbetsplats lämnas till en myndighet, om uppgiftenbehövs där dighet, om uppgiften behövs där för delgivning enligt delgivnings- för delgivning enligt delgivningslagen (1970:428), Vad nu sagts gäf lagen(1970:428), ler dock inte uppgift hos om telefonnummer till enskildsbostad, om den enskilde hos begärt att abonnemanget skall håf lashemligt och uppgiften omfattas av sekretess enligt 9 kap. 8§ tredje stycket. Sekretesshindrar inte att uppgift som angår misstanke om brott lämnas till åklagarmyndighet,polismyndighet eller annan myndighet som har att ingripa mot brottet, omfängelse är föreskrivet för brottet och detta kan antas föranleda annan påföljdän böter. Föruppgift som omfattas av sekretess enligt 7 kap, 1 6§§, 8 kap, 8§ förstastycket, 9 eller 15§ eller 9 kap, 4 eller 7§, 8§ första eller andra stycketeller 9§ andra stycket gäller vad som föreskrivs i fjärde stycket endast såvittangår misstanke om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straffanfängelse . Dock hindrar sekretess enligt 7 kap, 1 eller 4§ inte attuppgift som angår misstanke om brott enligt 3, 4 eller 6 kap, motnågon som inte har fyllt lämnas till åklagarmyndighet ellerpolismyndighet. Tredje och fjärdestyckena gäller inte uppgift som omfattas av sekretess enligt 9 kap, 9§ förstastycket. Denna lag träder i kraftden , Senaste lydelse 1985:656, 1990/91:11 Bilaga 4 Utdragur protokoll vid sammanträde , regeringsrådet justitierådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådels yttrandeöver förslag lill 1.lagom ändring idelgivningslagen (1970:428), 2.lag om ändring irättegångsbalken, 3.lag om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291), 4.lagom ändring i lagen(1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m. m. saml 5.lag om ändring i sekretesslagen(1980: 100). Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: I remissen tas upp ett flertal olika delgivningsfrågor.Förslagen är delvis av den karaktären att det, på sätt redovisas i remissprotokollel,funnits anledning atl göra avvägningar mellan intresset av en effektivdelgivning och intresset av rättssäkerhet resp. integritetsintresset. Lagrådetframför i det följande vissa synpunkter på den närmare utformningen avförslagen men anser att de avvägningar som gjorts i princip är godtagbara. mening kan del dock finnas anledning all noga följa tillämpningen avde nya beslämmelserna och alt efter lämplig lid göra en utvärdering. Förslagettill lag om ändring i delgivningslagen (1970:428) 3och 3 a §§ Förslagetom ett delgivningsförfarande ulan krav på bevis om delgivningen harpresenterats som en särskild delgivningsform med särskild beteckning "förenklad delgivning" och reglerad i en ny från 3 § frislående paragraf3 a §, Det framgår emellertid av såväl lagtext som motiv att del ärfråga om en variant av sådan ordinär delgivning som sägs i 3 § första stycket. Lagrådetansluter sig till förslagets uppläggning. Det är en systematisk fördel om detnya förfarandet kan inordnas bland redan förefintliga delgivningsformer men ärsamtidigt med hänsyn till omfattningen av den nya lagtext som behövs inlemöjligt all infoga reglerna på deras naturliga plats i 3 §, Lagrådet föreslåremellertid all i klargörande syfte en hänvisning till 3 a § tas upp i 3 §första stycket. Därmed blir det också tydligt atl bestämmelsen i 3 § fjärdestycket gäller även det fall som 3 a § reglerar. Beteckningenförenklad delgivning kan ändå leda lill missuppfattningen 77 all del är fråga om en fristående delgivningsform.Den adekvata termen skullei och för sig vara obestyrkt ordinär delgivning, Lagtekniskt synes Prop.1990/91: 11 emellertid en särskild beteckning inte behövlig i praktiskt brukkan Bilaga 4 givelvis ändå en särskiljande benämning användas. Enliglremissförslaget får del särskilda delgivningssället användas bara mot den somär kärande eller sökande i etl mål eller ärende och mot dennes motpart. Enförutsättning skall enligt den föreslagna 3 a § vara atl den sökte har"fått upplysning" om atl förfarandet kan komma atl användas. Avlagtexten i övrigt och motivuttalandena framgår att någol krav om altinformationen skall ha personligen mottagits inle gäller i fråga om den som ärkärande eller sökande en regelrätt delgivning av informationen krävs barabeträffande dennes motpart. Den av flera remissinstanser framfördauppfattningen av delgivning alltid måste ske med den part det gäller haravvisats. Föredragande statsrådet har hänvisat till att delta skulle kräva nyaarbetsmoment av stor omfattning och anser uppenbarligen atl reformen därigenomskulle lappa en stor del av sin mening. Lagrådetgodtar för sin del all delgivning med kärande och sökande kan underiåtas när,som föreslagils, informationen skickas i nära anslutning till all talan harväckts. Lagrådet kan emellertid inte finna något skäl varför inle förfarandetskulle kunna användas även om det inte förefallit lämpligt från början närmålet eller ärendet kom in. Lagrådet föreslår en lagtext som medger atlinformation sänds i ett senare skede av handläggningen men då med krav pådelgivning av informationen också med kärande resp, sökande. Införs en sådanbestämmelse blir det också möjligt att i övergångsskedet använda del nya delgivningsförfarandeli mål och ärenden som pågår när de nya beslämmelserna träder i kraft (jfr denföreslagna övergångsbestämmelsen). Föreskrifteni den föreslagna 3 a § om alt motpart skall ha tidigare delgivils i målet ellerärendet för alt det angivna förfarandet skall få användas mot honom måste varaonödig, eftersom dels stämmningsansök-ningar och andra inledande ansökningar undantasoch dels uppgifter om målet eller ärendet måste komma atl framgå avinformationen som sådan. Medhänvisning lill det anförda och med vissa redaktionella ändringar som intetorde behöva någon särskild kommentar föreslår lagrådet dels att till 3 §första stycket läggs meningen: "1 fall som avses i 3 a § ersätts en sådanbegäran av del angivna särskilda förfarandet,", dels att 3 a § erhåller följandelydelse: "Omdet inle är olämpligt med hänsyn till omständigheterna, får ordinär delgivningmed den som inlett målet eller ärendet eller med dennes motpart ske genom attmyndigheten sänder handlingen med posten till den söktes senast kända adressoch minst senare skickar elt meddelande om all handlingen har sänts. Förfarandetfår inle avse slämmningsansökningar eller andra handlingar varigenom mål ellerärenden anhängiggörs och det får användas bara om den sökte har delgivitsupplysning om atl det kan komma att användas i målet eller ärendet. Delgivningmed den som inlett målet eller ärendet behöver dock inle ske om upplysningenlämnas i nära anslutning till att dennes ansökan kommit in tillmyndigheten," 9och 10 §§ Prop. Detnya andra stycket i de båda paragraferna har utformats efter förebild Bilaga 4 från 3 § Ijärde stycket i lagen. De båda nya styckenas lydelse kan emellertid inte anses entydiga. Det framgår av remissprotokollet att avsikten är atl delgivning med suppleant får ske om delgivning misslyckats med åtmins tone en i första stycket angiven person eller om delgivningsförsök enligt första stycket bedöms som utsiktslösa. För att detta skall återspeglas i lagtexten förordar lagrådet att de föreslagna nya styckena i de båda para graferna inleds med: "Har ett försök lill delgivning enligt första stycket misslyckats eller bedöms delgivningsförsök som utsiktslösa, får delgivning ske genom att handlingen överbringas till en suppleant för ". Enligtden föreslagna ändringen i paragrafen skall en möjlighet till surrogatdelgivningmed arbetsgivare införas. Begreppetarbetsgivare förekommer i ett stort antal lagar och ges därvid olikabetydelser. Begreppet är således inte entydligt. Arbetsgivaren kan vara en endaperson, när fråga är om ett mindre företag. I allmänhet torde emellertid termenarbetsrättsligt sett vara en beteckning på en rad personer som är tilldeladeolika funktioner genom organisatoriska och administrativa arrangemang. Om ettföretag drivs i aktiebolagsform är självfallet bolaget arbetsgivare men härutövas då arbetsgivarfuntionerna av olika arbetstagare i ledande ställning. 1remissprotokollel uttalas att med arbetsgivare i det föreslagna stycket skallavses själva företagsledningen och anställda med personaladministrativtansvar. Lagrådet delar inte uppfattningen att termen arbetsgivare kan tolkas pådet sätt som anges i molivuttalandet. Begreppetarbetsgivare förekommer även i 27 § delgivningslagen. Vid införandet av denparagrafen belystes inte hur begreppet skulle tolkas (prop. 1984/85:109). Detfinns emellertid skäl för en skillnad mellan begreppen arbetsgivare då delgäller upplysningsskyldigheten enligt 27 § och mottagandet av handlingen enligt12 §. Vid en surrogatdelgivning kan den som mottar kuvertet få reda på sådanaförhållanden av privat natur som på sin höjd endast en mycket begränsad kretsbör kunna få kännedom om. Begreppet "anställda med personaladrninistrativtansvar" måste mot den bakgrunden anses alltför vittomfattande och ärdessutom en alltför vag bestämning. Med utgångspunkt i remissförslaget i övrigtskulle närmast orden "den söktes arbetsgivare" i det föreslagna nyastycket bytas ut mot "en person i företagsledande ställning",eventuellt med tillägget "eller chefen för den personaladministralivaverksamheten på den söktes arbetsplats". Vidde nu förekommande formerna av ordinär delgivning skall den sökte själv påmottagningsbeviset eller postkviitol bekräfta att han mottagit delgivningsförsändelsen.Är kvitteringen av någon anledning felaktig kan Prop. 1990/91: 11 han föratalan i ordinär eller extraordinär väg mot beslut som har grundats Bilaga 4på delgivningen. Uppdagas felaktigheten under handläggningen innan sådanabeslut har fattats bortses naturligen från delgivningen i den fortsattahanteringen (se 21 §). Den sökte skall i dessa fall kunna visa att han trotskvitteringen inte har fått del av de handlingar delgivningen gällt. Avförslaget till ändring i 19 § följer ett lägre beviskrav för den som delgettsenligt 3 a § och hävdar alt han inte fått försändelsen han behöver baraförete sådan utredning att det framstår som osannolikt att handlingen kommithonom till hända. lagförslaget använda uttrycket "kommit till hända" ger intrycket atldel är fråga om etl personligt mottagande. Av föredragande statsrådets uttalandenframgår emellertid att detta inte är avsikten; har försändelsen kommit fram tillden adress som senast uppgetts är gmndtanken alt den sökte får stå risken omhan exempelvis på grund av lång bortovaro från hemmet ändå inte kunnat ta delav den. Lagtexten bör därför ändras så att orden "kommit den sökte tillhända" byts ul mot "kommit fram till den söktes senast kändaadress". Vidare måste det framgå atl del är frågan om handlingen kommitfram som skall prövas, dvs. före ordet"kommit fram" skall infogas orden "inom tvåveckorstiden". Detföreslås i remissprotokollet att beslut i delgivningsfrågor skallöverklagas hos kammarrätten och inte som f n., hos regeringen. Enligt lagrådetsmening bör lagförslaget kompletteras med en övergångsbestämmelse om atl äldreföreskrifter gäller i fråga om överklagande av beslut som har meddelats föreikraftträdandet (jfr SFS 1990:89-97), Förslageitill lag om ändring i och förslaget tUl lag om ändring i JÖrvaltningsprocesslagen(1971:291) Enligtde remitterade förslagen bör delgivning av underrättelser tillgripas bara omdel är påkallat med hänsyn till omständigheterna. Enligt föredragandestatsrådet är den föreslagna regeln välmotiverad som en påminnelse om attdomstolen i del enskilda fallet alltid bör överväga om delgivning bör ske ellerinle. Som anges iremissprotokollet har för de fall då underrättelseformen i enskilda lagar lämnats öppen delgivningslagen försetts med en övergångs bestämmelse, enligt vilken delgivningslagen skall tillämpas i fråga om kallelse, föreläggande och annan underrättelse, om del med hänsyn till bestämmelsens syfte framgår atl delgivning bör ske (se prop, 1970:13 s 220, 229 och 232), Enligt lagrådels mening bör denna övergångsbestäm melse, som i och för sig har ett vidare tillämpningsområde än rättegångs balken och förvaltningsprocesslagen, beaktas i lagtexten. Lagrådet föror dar alt 33 kap, 2 § första stycket och 47 § förvaltningspro cesslagen ges följande lydelse: 75 "Skall rällenunderrätta någon om innehållet i en handling eller om Prop, 1990/91: 11något annal, får det ske genom delgivning. Delgivning skall användas om Bilaga 4 det är särskilt föreskrivet eller om det med hänsyn till syftet medbestämmelsen om underrättelse framgår all delgivning bör ske men bör i övrigttillgripas bara om det är påkallat med hänsyn till omständigheterna," Förslagettill lag om ändring i lagen (1977:654) om kungörande t mål och ärenden hosmyndighet m. m. Medhänvisning till vad lagrådet anfört vid 22 § delgivningslagen förordas attförevarande förslag kompletteras med en övergångsbestämmelse om alt äldreföreskrifter gäller i fråga om överklagande av beslut som har meddelats föreikraftträdandet. Förslagetlift lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 14kap, 2 § innehåller bestämmelser om begränsningar i sekretessen vid lämnande avuppgifter mellan myndigheter. Genom lagstiftning infördes bl, a,bestämmelser om s, k, telefondelgivning, I samband därmed togs det iförevarande paragraf in bestämmelser av innebörd att sekretess inte hindrar attuppgift lämnas ut om enskilds adress, telefonnummer och arbetsplats. Undantaghärifrån gjordes emellertid för uppgift hos om telefonnummer lillenskilds bostad, om den enskilde innehar etl hemligt telefonnummer ochuppgiften omfattas av sekretess enligt 9 kap, 8 § tredje stycketsekretesslagen. Detta innebär att sekretessen enligt gällande bestämmelser fårgenombrytas endast efter intresseprövning enligl den s, k, generalklausulen i14 kap, 3§ sekretesslagen, dvs, om det är uppenbart all intresset av altuppgiften lämnas har företräde framför del intresse som sekretessen skyddar. Förslageti remissprotokollet innebär atl sekretessen generellt hävs för uppgift omhemligt telefonnummer lill enskilds bostad om en myndighet behöver uppgiftenför delgivingsändamål. Dens, k, telefondelgivningen är elt smidigt sätt att genomföra en delgivning ochhar säkerligen bidragit väsentligt till att underlätta delgivningsförfarandel.Förhållandet alt hemliga telefonnummer utgör ett hinder för delgivningsverksamhelskall emellertid vägas mot de integritetsskäl som kan motivera en enskild attskaffa sig ett hemligt telefonnummer. Sålunda skäl kan, förutom de iremissprotokollet särskilt nämnda, säkert vara att det är vitaltför innehavarens säkerhet att numret inte kan komma ut. Det kan trotsbestämmelsen i 7 kap, 26 § sekretesslagen inte helt bortses från risken för attetl utlämnande för delgivning kan göra att uppgiften kommer i orätta händer.Som framhållits i protokollet kan särskilda grupper inte avskiljas och därför inleundantas. Lagrådet ifrågasätter ominte en försiktigare reform i förhållande till ställningstagandet är motiverad så att sekretessen beträffande hemligt telefonnummer får genombrytas bara i den omfattning som an setts särskilt angelägen i remissen, nämligen om del med fog kan antas att den sökte håller sig undan delgivning, 76 Innehåll Prop, 1990/91:11 Proposition ....................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ ... 1 Propositionens lagförslag....................................... 2 1Lagom ändring idelgivningslagen (1970:428) ....... ... 2 2Lag om ändring irättegångsbalken ..................... ... 7 3Lag om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291) 8 4Lag om ändring i lagen(1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m, m 9 5 Lag om ändring isekretesslagen (1980:100) ........ 10 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 11 1Inledning......................................................... .. 11 2Allmän motivering.............................................. .. 12 2.1Inledning..................................................... .. 12 2.2De olikaförfattningsförslagen ....................... 14 2.2.1Färre fall av delgivning............................ 14 2.2.2Kravet på bevis att delgivninghar skett slopas i vissa fall (förenklad delgivning) .......................................................... 16 2.2.3Området för telefondelgivningutvidgas .... 26 2.2.4Surrogatdelgivning genomarbetsgivare....... 28 2.2.5Delgivning med juridisk personskall kunna ske genom styrelsesuppleant .......................................................... 33 2.2.6Hemliga telefonnummer görstillgängliga för delgivningsändamål 35 2.2.7Delgivningsförsändelser får ivissa fall öppnas vid stämningsmannadelgivning .......................................................... 41 2.2.8DL:s krav på att kopior avhandlingar som används vid delgivning skall vara vidimerade slopas i vissafall ... 43 2.2.9Länsstyrelsens beslut i vissafrågor om delgivning och kungörande skall överklagas till kammarrätten ................................. 45 3Upprättade lagförslag......................................... 47 4.1Förslaget till lagom ändring idelgivningslagen (1970:428) .. 47 4.2Förslaget till lag om ändring irättegångsbalken och förslaget tilllagom ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) ... 52 4.3Förslaget till lag om ändring ilagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m............................................ .. 53 4.4Förslaget till lagom ändring isekretesslagen (1980:100) .... 54 Bilaga1 Promemorians författningsförslag ........... 55 Bilaga 2 Förteckning överremissinstanser ........... 62 Bilaga 3 Till lagrådetremitterade lagförslag .......... 63 Bilaga 4 Utdrag ur lagrådetsprotokoll ... 72 Tryckeri, 1990 77