prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — bättre förutsättningar förskolplaneringen när det gäller att sprida och Prop. Det övergripandemålet för reformeringen är att skapa en Bil. mål- ochresultatorienterad styrning och att ge kommunerna ett ökat ansvar förskolväsendet.Riksdagen har i enlighet med förslagen i propositionen(prop. 1990/91:18) om ansvaret för skolan beslutat om en klarare ansvarsfördelningmellan staten oeh kommunerna på skolområdet. Huvudprincipenär att staten skall styra verksamheten i skolan genom att ange nationella mål ochriktlinjer medan kommunerna skall ha ansvaret för att de av staten angivnamålen uppnås. 1 skollagen skall de grundläggande målen förutbildningen anges. Mål och riktlinjer för utbildningen skall anges iläroplaner samt tim- och kursplaner, som blir de direkta nationellastyrmedlen för en likvärdig skola över hela landet. har också beslutat om ett nyttstatsbidragssystem för skolan. Syftet med det nya statsbidraget är att ge allakommuner likvärdiga förutsättningar att bedriva skolverksamhet. Det nyasektorsbidraget till skolan, som träder i kraft fr.o.m. /92,innebär bl.a. att statsbidragssystemet: intelängre skall reglera skolorganisationensutformning i kommunerna skall ge möjlighet till en fri resursanvändning i kommunerna skallge incitament till dels ett vardagligt rationaliseringsarbete på nivå, dels samverkan överkommungränserna. En schabloniserad behovsrelaterad beräkning avstatsbidragen skall göras enligt olika beräkningsmodeller för skolformerna.Bidraget utgår sedan som ett enda bidrag till skolsektorn. I beräkningsmodellernaskall stmkturella kriterier som bygger på offentlig nationell statistikanvändas. Beräkningsmodellerna skall beakta kommunernas skiftande strukturellaoch demografiska förutsättningar och behov. När det gäller beräkningsmodellenför tas t. ex. hänsyn till att skolverksamheten i glesbygd är merkostnadskrävande per elev än i tätort. För såväl gymnasieskolan som förkomvuxutbildningar finns det vidare i beräkningsmodellen en faktor som ger småkommuner mer pengar per individ. Detta är gjort för att det är väsentligt attgymnasieskolan kan leva kvar på de orter dar den finns , trots attelevundertaget sjunker , och att volymen på komvuxutbildningenkan behållas på minst samma nivå som . Det nya statsbidragssystemet ger således kommunernasjälva möjlighet att utifrån lokala förutsättningar och behov planera hurskolväsendet skall organiseras i kommunen. Kommunerna avgör själva t.ex. om enskola skall läggas ned eller inte och har därigenom möjlighet att i samband medett sådant beslut väga in skolans betydelse för en byggd. A.Utbildningsdepartementet m. m. 1990/91:100 Bil. 1989/90 Utgift 1990/91Anslag 1991/92 Förslag 47438 606 45 32500049642000 Beräknad ändring 1991/92 + 4 211 000 (därav lönekostnader) (35 320000) + (3 779000) kongresser m. m. i Kostnader för vissa nordiska Med hänvisning till sammanställningen beräknarjaganslaget för nästa budgetår till . Medelsbehovet har beräknats medutgångspunkt i en real minskning av utgifterna om 0,. kommer 1 %av den reala konsumtionen (i princip förvaltningskostnader) att användas föreffektivitetshöjande åtgärder i form av utbildningsinsatser och teknikstöd.Vidare har jag vid min anslagsberäkning beaktat överföring av medel förtelefonsamtalsavgifter från . Från anslagsposten Bidrag till internationellakongresser m.m. i utgår bidrag till förberedelse- och administrationskostnaderför i anordnade internationella kongresser och symposier. Från anslagsposten Kostnader för vissa nordiska ochövriga internationella ändamål utgår medel enligt särskilda beslut avregeringen. Jaghemställer att regeringen föreslår 1. att till för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Utredningar m. m. 1989/90 Utgift 1990/91Anslag 1991/92 Förslag 17 550450 24670000 22330000 Jag hemställer att regeringenföreslår 2. att till Utredningar m.tn. för budgetåret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . A 3.Kostnader för medlemskap i m. m. 1989/90Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag 1990/91:100 Bil. anslöt sig till Förenta nationernasorganisation för utbildning, vetenskap och kultur, (Sverigesöverenskommelse med främmande makter 1950:114). Enligt instruktionen för svenska unescorådet (SFS1988:1462) har rådet till uppgift att för del vara ett sådantnationellt samarbetsorgan som enligt stadgan för Förenta nationernasorganisation för utbildning, vetenskap och kultur () förutsätts finnasför att samordna de viktigaste nationella organen inom område medorganisationens verksamhet. Rådet skall främja verksamhet i Sverigeoch stödja svenska insatser inom ramen för organisationens program. Medel för den upplysningsverksamhet i omUnesco, för vilken ansvarar, anvisas över tredjehuvudtiteln. Beräknad ändring 1991/92 verksamhet, inkl. möten Avgift till konvention om världens kultur- och naturarv of the Preservation and the Propeny in (ICCROM) Medlemsländernasbidrag till reguljära budget fastställs av generalkonferensen. fastställdes organisationens budgetför tvåårsperioden 91 till ca. US$ 381 miljoner. Den svenska utgör . uppskattar medelsbehovet förSveriges bidrag till till ca. 20,5 milj. kr. Avgiften beslutas av generalkonferens . Unescorådetbegär en ökning av bidraget för utrednings- och programverksamhet och för attutgivningen av på svenska skall kunna garanteras. Avgiften tillkonventionen om världens natur- och kulturarv samt bidragettill ICCROM uppgår för var och en till I % av Prop. 1990/91:100 årsbidrag till . Jaghemställer att regeringen föreslår 3. att till Kostnader för medlemskap iUnesco m. m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Det offentliga skolväsendet Prop. 1990/91: lOO 1 En budgetprocess i utveckling 1regeringens proposition (1990/91:18) om ansvaret för skolan har jag redovisatde grundläggande principerna för styrningen av skolan. beslut medanledning härav (UbU4, rskr. 76) innebär att en utveckling mot en mer mål- ochresultatorienterad styrning av skolan har påbörjats. Inom pågår ett intensivtarbete med att ta fram riktlinjer för hur de framtida läroplanerna skallutformas. 1 anslutning därtill pågår även ett arbete med att utvecklariktlinjer för den statliga utvärderingen och utvecklingen av ettresultatorienterat uppföljningssystem för skolverksamheten. haren särskildutredare tillsatts med uppdrag att lägga fram förslag om och förbereda en nystatlig myndighet för skolan. Min avsikt är som jag tidigare framhållit att detnya verket skall börja fungera den . Den förändrade styrningen av skolan får storakonsekvenser för regeringens och arbete. De nationella besluten omskolans organisation och resurser kommer att minska i antal när den tidigareså omfattande regelstyrningen till stora delar avvecklas. Regeringens ochriksdagens arbete kommer i hög grad att koncentreras till mera övergripandefinansiella ställningstaganden och långsiktiga beslut om skollagstiftning ochläroplaner som intresset fokuseras på frågor om skolans resultat ochutveckling. Förändringsarbetet inom skolområdet måste därförenligt min mening också omfatta formerna för det nationella beslutsfattandet. Regeringen och måste ges möjligheter ochformer att samlat uttrycka den nationella politiska viljeinriktningen omskolans utveckling. I en nationell utvecklingsplan för skolan kan regeringenoch lägga fast riktlinjerna för framtiden. Beslutet om en nationell utvecklingsplan utgör ettnaturligt led i den nya statliga budgetprocessen. Myndigheterna skall varttredje år lämna en fördjupad anslagsframställning till regeringen som underlagför den fördjupade prövningen av verksamheten inför en kommande treårsperiod.Underlaget för den nationella utvecklingsplanen ges således i skolverketsfördjupade anslagsframställning. Regering och riksdag får på detta sätt enredovisning och värdering av de uppnådda resultaten i skolan och ett underlagför att lägga fast inriktningen för den kommande treårsperioden. En nationell utvecklingsplan skall i första handomfatta de styrmedel staten har för att utveckla verksamheten i skolan. 1utvecklingsplanen kan den statliga styrningen konkretiseras och signaler ges omvilka förväntningar som ställs i förhållande till utvecklingen. Krav på dencentralt styrda fortbildningen och dess utbud kan formuleras. 1 utvecklingsplanenkan också insatser och inriktning för det centrala utvecklingsarbetet, sektorsforskningenoch utvärderingen anges. Utvecklingsplanenutgör statsmakternas policydokument och är som sådant en viktigutgångspunkt för det lokala utvecklingsarbetet. Regeringensoch ställningstagande till en nationell utveck- Prop. 1990/91:100 lingsplan kan också ses som ett ftirsök att skapa en arena för denpolitiska Bil. 10 diskussionen och en möjlighet att riktautbildningspolitiken mot syfte och mål och en väg att vitalisera den. Min avsikt är att ett förslag till utvecklingsplanför skolväsendet skall kunna lämnas till första gången i anslutningtill budgetpropositionen 1994 och avse perioden /95-1996/97. Den fördjupade anslagsframställningen och beslutetom en utvecklingsplan för den kommande treårsperioden medför attanslagsframställningarna mellan fördjupningstillfällena kan ges en förenkladform och närmast ses som en bekräftelse av tidigare beslut och de eventuellaförändringar och avvikelser som rapporterats av myndigheten. Den förenkladeanslagsframställningen kommer inom skolområdet liksom på andra områden attåtföljas av en årlig resultatredovisning. Inom pågår, som jagtidigare anfört, ett arbete i samarbete med bl. isyfte att utveckla ett system för resultatuppföljning. Min avsikt är attuppföljningssystemet skall utgöra grunden för resultatredovisningen och-analysen. Jag räknar med att systemet delvis skall tas i bruk under budgetåret1991/92 och att den första årliga resultatredovisningen kan redovisas förregeringen . Renodlingen av ansvarsförhållandena och övergångentill en mål- och resultatorienterad styrning av skolväsendet får inte baraföljder för hur och regeringen arbetar med skolfrågorna. Det kommerockså att påverka relationen mellan regering och myndigheter. Ett led i dennaförändring är naturligtvis övergången till den nya budgetprocessen i vilken denstatliga skoladministrationen kommer att inordnas. Syftet med budgetreformenär just att åstadkomma en periodiskt återkommande fördjupad dialog mellanmyndigheter och regering samt en genomlysning och prövning avverksamhetsområdet i termer av mål och resultat. har såväl anslagsframställningar frånmyndigheterna som regeringens svar i budgetpropositionen till stor delbehandlat detaljer. Förslagen i anslagsframställningarna har gällt en mängddelområden och detaljer som regeringen har tagit ställning till ett och ett. Ocksåregeringens egna initiativ har i inte obetydlig utsträckning haft denna prägel. Det nya mål- och resultatorienterade synsättet gernya förutsättningar. Jag har redan i denna budgetproposition i högre gradformulerat mig med hänsyn till det nya styrsystemet. Det är ochregeringens uppgift att formulera målen och inriktningen för verksamheten ochatt ange de ekonomiska ramarna för den. Det ankommer på myndigheten att inom degivna ramarna och utifrån de angivna målen göra en optimal prioritering vidmedelsanvändningen. Detta är alltså bakgrunden till att jag inte på samma sättsom tidigare så utförligt behandlat myndigheternas förslag. Jag vill här sägaatt detta inte är någon kritik av hur anslagsframställningarna utformats. Dessagrundar sig på det styrsystem som rått . Ett samlat resultatansvar för myndigheterna måsteenligt min uppfatt ning också leda till att befogenheterna anpassas därtill. Även detta är ett skäl till att jag i många fall avstår från att via budgetprocessen detaljstyra 42 Ettled i detta är också min strävan att minska antalet anslag och anslagsposter.Som exempel vill jag nämna ändringarna beträffande sameskolan. Ett annatexempel är att anslaget Nationell utvärdering och prov föreslås inordnat i detnya myndighetsanslag. Om, som fallet är beträffande det nyaskolverket, en myndighets huvudsakliga uppgift är utveckling och utvärdering,finns det inte någon anledning att ha ett särskilt anslag för enverksamhetsgren som är en naturiig del av en av huvuduppgifterna. Prop.1990/91:100 Bil. 2 Den nya anslagsstrukturen Pågrund av omläggningen av statsbidragssystemet för det offentliga skolväsendethar anslagsstrukturen ändrats för nuvarande anslag under littera B. Skolväsendetoch littera C. Till littera B. Det offentliga skolväsendet harförts nuvarande anslag under littera B. samt anslag för det offentligaskolväsendet för vuxna under littera C. Anslag som avser folkbildning anvisasunder littera C. 1 följande tabell redovisas anslagen i den nyastrukturen för /92 samt hur medlen anvisats under budgetåret1990/91. Anslagsindelningenär vad gäller myndigheter en följd av omorganisationen av den statligaskoladministrationen. Verksamhetsbidragen är uppbyggda så att först kommerbidrag som riktar sig till kommun (anslagen B 8 - B 11), därefterföljer statliga skolor (B 12 - B 14) och sist kommer bidrag till enskildhuvudman (B 15-B 16). Utrustningsbidragen har ordnats på motsvarande sätt. B I. ' (preliminär benämning) Nationell utvärdering och prov Kostnader för viss personal Utvecklingav skolväsendet m. m. Utveckling och produktion av läromedel Utvecklingsinsatser på läromedelsområdet m. m. Stöd för utveckling av skolväsendet Stöd för utveckling av skolväsendet, utom medlen för bidrag tillkommunernas lokala skolutveckling Bidrag till driftenav grundskolor m.m., medlen för bidrag till kommuner och organisationer för vissa verksamheter utveckling av skolans dataundervisning 1990/91:100 Bil. Fortbildning m. m. Fortbildning m. m.Bil. Bidrag till driften av grundskolor m. m., viss del av medlen tillkompletteringsfortbildning C 5. Undervisning för invandrare i svenska språketm.m., medlen för fortbildning Särskilda insatserinom skolområdet (av anslaget) Bidrag till driften av det kommunala offentliga skolväsendet Stöd för utveckling av skolväsendet, medlen för bidrag till kommunernas lokala skolutveckling Särskilda insatserinom skolområdet (av anslaget) Bil. Bidrag till driften av grundskolorm. m., medlen för bas- och förstärkningsresurser m.m. bidrag till lokal skolutveckling bidrag till kostnader för vissa socialavgifter extrabidrag till syo och prao i glesbygd kompletteringsfortbildning (utom medlen till ) B 18. Bidrag tilldriften av gymnasieskolor Bidrag till åtgärderinom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m. m. Bidragtill utbildning för vuxna, utom medlen för särvux ■ Studiehjälp m. m.,medel för vissa elevresor avseende gymnasieskolan 1990/91:100 Bil.10 Bidrag till driftenav särskolor m. m. Bidrag till driftenav särskolor Bidrag till driftenav särvux' Bil.Bidrag till undervisning av invandrare i svenska språket' Specialskolor m. m. Statens skolor för vuxna' Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. Bidrag till driften av fristående skolor Bidrag till kommunalutbildning för vuxna, del av medlen till undervisningsbidrag m. m. Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. utom medel förfortbildning Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader Statensskolor för vuxna: Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. Bil.Bidrag till driften av grundskolor m. m., medlen för bidrag till friståendeskolor Bidrag till driftenav fristående skolor på gymnasial nivå Bidrag till utrustning för gymnasier m. m. Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m. m. Stimulansbidrag till Nytt anslag förbättringarav den fysiska miljön i skolorna Utrustning för special- B 15. Specialskolan m.m.: Utmst- m. ning m.m. 1990/91:100 Bil. Deövergripande principerna för undervisningen i hemspråk i skolan slogs fast år1977 (prop. 1975/76:118, UbU33, rskr. 391 och prop. 1976/77:22, UbUIO, rskr.111). I anslutning till ställningstagandena till språk- ochkulturarvsutredningens förslag (SOU 1983:57 och 58) preciserades elevs rätttill undervisning i hemspråk närmare (prop. 1984/85:100, bil. 10, UbU12, rskr.149). Undervisningen i hemspråk skall enligt dessaprinciper i första hand syfta till att stödja elevens allmänna språkutvecklingoch därigenom främja utvecklingen mot en aktiv tvåspråkighet. Rätten tillhemspråksundervisning grundas på den enskilde elevens behov av språkstöd.Barnet skall för att få rätt till hemspråksundervisning ha grundläggandekunskaper i hemspråket. Vidare skall minst en vårdnadshavare använda hemspråketsom ett dagligt umgängesspråk med barnet. Rätten till hemspråksundervisning motsvaras av en skyldighetför kommunerna att anordna undervisning för de elever som behöver och önskarsådan undervisning. Den skall ges i den omfattning som fordras för att täckaelevens behov. kan befria kommun från skyldighet att anordnaundervisning. Antalet deltagare i hemspråksundervisning har ökatstarkt . /87 1989/90 ökade antaletdeltagare i med 6 751 elever till sammanlagt 63 499. av deelever som har annat hemspråk än svenska deltar i hemspråksundervisningen igrundskolan, för gymnasieskolan är motsvarande siffra . () har genomfört enförvaltningsrevision av bl.a. hemspråksundervisningen i g:rundskolan. RRVpåpekar att det inte är ovanligt att hemspråksundervisning ges till elever sominte uppfyller kraven på grundläggande kunskaper och/eller inte använderspråket som dagligt umgängesspråk. Undervisningen bedrivs ofta enskilt eller imycket små grupper. Granskningen har också visat alt undervisningen iallmänhet bedrivs parallellt med den ordinarie klassundervisningen, trots att inga formella hinder föreligger mot en annan ordning. 1 klasser med elever som har olika språk ges således hemspråksundervisningen på olika tider, vilket förutom att de enskilda eleverna går miste om den ordinarie undervisningen också innebär svårigheter att hålla samman klasserna. Eleven går miste om t. ex. 46 genomgångari den ordinarie undervisningen och får därmed sämre möj- Prop. 1990/91: 100ligheteratt prestera ett gott studieresultat. 1 extrema fall uppstår behovav Bil. Det förekommer att elever av detta skäl avstårfrån hemspråksundervisning. Det har förekommit att kommuner avvisatönskemål från elever om att få undervisning utanför ordinarie lektionstid. RRV påpekar särskilt att länsskolnämnderna som harmöjlighet att bevilja särskilda resurser inte gör någon reell bedömning avbehovet, utan mer eller mindre automatiskt beviljar sådana. 1 rapporten konstateras vidare att undervisningeninte alltid organiseras utifrån den enskilde elevens behov. Det har framkommitatt det är lärarens tjänstgöringsvillkor som i hög grad styr bedömningarna avbehoven. RRV hävdar att detta bl.a. beror på bristande lokalt ledningsansvaroch att man i kommunerna ofta saknar möjligheter att bedöma underlaget förlärarnas resursäskanden. Därutöver pekar RRV på stora problem med bristandelärarkompetens. var 32,av hemspråkslärarna obehöriga. Detförekommer t.ex. att föräldrar anställs som lärare enbart på grund av att debehärskar språket. De beslutade förändringarna inomskolområdet innebär att kommunerna får ett större ansvar för organisationen avundervisningen och för fördelningen av skolans resurser. Kommunerna kommerdärmed själva att fatta beslut om hemspråksundervisning skall anordnas ellerinte. De principer för elevers rätt tillhemspråksundervisning som tidigare beslutat om skall ligga fast. Detankommer på kommunen att pröva om angivna villkor för rätt tillhemspråksundervisning föreligger. Det är angeläget både ur den enskildes ochsamhällets synvinkel att elev med annat hemspråk än svenska så snabbt sommöjligt tillägnar sig sådana kunskaper i det svenska språket aft eleven kanfölja undervisningen i alla ämnen och får med andra elever likvärdigamöjligheter till framgång i skolarbetet. Det är kommunens skyldighet att se till attstudiehandledning på hemspråk ges till elever som annars inte skulle klaraundervisningen tillfredsställande. Denna skyldighet ryms inom det ansvar attge stöd till elever med särskilda behov som åligger kommunen enligt skollagen. Kommunerna måste också i större utsträckningeftersträva en kvalitativt god och rationell undervisning i hemspråk. Det börankomma på kommunen atl utifrån lokala förutsättningar göra de avvägningar sombehövs i detta avseende. Det kan emellertid vara svårt att åstadkomma en godmiljö för inlärning och träning när undervisningen sker enskilt eller i mycketsmå grupper. En rimlig minsta gruppstorlek i ett hemspråk är enligt min meningfem elever. En sådan gruppstorlek används som villkor för anordnande av tillvali tyska och franska i . har bristande tillgång till lärarepå hemspråk utgjort skäl för kommun att inte anordna undervisning. Ifortsättningen bör även svårigheter att anordna undervisning i ett hemspråk medminst fem deltagare kunna utgöra sådant skäl. Jag utgär emellertid från attkommunerna tillsammans med berörda elever, vårdnadshavare och lärare gör alltför alt skapa sådana lösningar att så många elever som möjligt färdenundervisning de behöver. Dettakan bl.a. ske genom att undervisningen bedrivs i större grupper 47 utanför timplanebundentid, vilket riksdagsbeslut fram- Prop. 1990/91:100 höllssom önskvärt. Olika skolenheter och kommuner kan också gå sam- Bil. 10 manoch anordna undervisning i sådana hemspråk, där eleverna är få eller där det ärsvårt att rekrytera kompetenta lärare. Särskilda regler gäller för samiska,tornedalsfinska och zigenska elever. Även i fortsättningen bör dessa eleverinta en särställning. Vad jag nu anfört berör därför inte elever med dessahemspråk. Med de förändringar jag föreslagit räknar jagmed att staten kan minska sektorsbidraget till kommunerna ( 300 milj.kr.). Jagvill särskilt understryka att en viktig uppgift, inom ramen för den uppföljningoch utvärdering det nya skall bedriva, blir att följa utvecklingenav hemspråksundervisningen och undervisningen i svenska som andra språk. Jag avser att senare återkomma till regeringen medförslag som anpassar föreskrifterna för hemspråksundervisningen i grundskolanoch gymnasieskolan till mina förslag. 4 Gemensamt ansvar för barnomsorg och skola flexibelskolstart Barnomsorgenomfattar verksamhet för barn i åldern . Den bedrivs i form av daghem,familjedaghem, deltidsgrupp, öppen förskola, fritidshem och öppenfritidshemsverksamhet. Barnomsorgen är en uppgift. Regeringen har i skrivelse till (1990/91:50) redovisat det pågående arbetet vad gäller samverkan mellanbarnomsorg och skola samt flexibel skolstartsålder. En ökad samverkan mellan förskola och skola ochmellan skola och skolbarnsomsorg har utvecklats stegvis under de senastedecennierna. Kunskap om och insikt i barns behov och vilka förutsättningar somär viktiga för barnets utveckling har lett till ökade ansträngningar när detgäller att finna de praktiska och organisatoriska formerna för en samverkan. Olika utredningar harunderst i ukit vikten av att finna former för en praktisk och organisatorisksamverkan mellan förskola och skola. Skälet till att flera utredningarbehandlat frågan anser jag är ett uttryck för en oro över att den formellagränsen mellan de olika huvudmännens ansvarsområden skulle förhindra enönskvärd samverkan mellan förskolan och skolan. Utredningen om skolans inn; arbete fastslog ibetänkandet (SOU 1974:53) Skolans arbetsmiljö nödvändigheten av ett närmandemellan förskola, skola och skolbarnsomsorg. Den s.k. förskola skola kommittén redogjorde ibelänkandet (SOU 1985:22) Förskola skola för förutsättningar för och möjligheter till en samverkan mellan förskolan och skolan. Enligt regeringens proposition om skolans utveckling och styrning (prop. 1988/89:4) bör målsättningen 48 vara att alla barn sombehöver heldagsomsorg skall få det inom ramen för Prop. 1990/91: 100 denobligatoriska undervisningen och den frivilliga barnomsorgen i kom- Bil. delade denna uppfattning (UbU7, rskr. arbetar den av regeringen tillsattaskolbarnsomsorgskommittén (dir. 1989:16) med uppgiften att följa, stimuleraoch påskynda en utveckling i riktning mot en organisatoriskt och pedagogisktsamlad verksamhet för skola och skolbarnsomsorg.