prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Allergioch annan överkänslighet har ökat hos befolkningen de senaste årtiondena.Orsaken är oklar men olika miljöfaktorer har sannolikt betydelse. Luftföroreningarär en av dessa miljöfaktorer. Bullerfrån olika källor kan störa arbete, sömn och vila och även ge upphov tillpsykosomatiska besvär. Medicinska undersökningar visar att buller bl. a. kanpåverka hjärtat och kärisystemet. Trafiken står för den helt övervägande delenav bullerstörningarna i tätorter. Föroreningarnaleder också till snabbare nedbrytning av många material, som i sin tur ledertill korrosion och andra skador pä byggnader och anläggningar. Det innebär attkulturminnen och kulturföremål av sten, metall och glas hotas av förstörelse.Som exempel kan nämnas att flera av portalerna till våra medeltida kyrkor,liksom huvuddelen av utsmyckningen till slott och privathus, under 1600-taletskulpterades i Gotlandssandsten. Denna kalkbundna sandstenstyp är känsligareän de flesta bergarter för kemiska angrepp. Trots att halten svaveldioxid isvensk tätortsluft minskat kraftigt är läget allvariigt imånga tätorter. Utbyggnadenav tätorterna kan i vissa fall medföra att det blir svårare för människor attnå olika rekreationsområden. God fysisk planering behövs därför för utbyggnadav bostäder, serviceanläggningar och transportanordningar, somvärdefulla kulturmiljöer kan bevaras. Tillgången till parker, större sammanhängandegrönområden och gröna korridorer mellan olika områden säkerställs ocksådärigenom. Störreområden i närheten av tätorter med möjlighet till ostördhet, även i fråga om bullerstörningar, och höga naturkvaliteter skall så långt som 32 möjligtges ett långsiktigt skydd i den kommunala och regionala planeringen. Omsorgenom bebyggelsens estetiska, historiska och funktionella kvaliteter bör varavägledande i den kommunala planeringen. Genom att förena dessa planeringens mertraditionella uppgifter med de nya och hårdare kraven på rena system kan en godlivsmiljö skapas i våra tätorter. Deövergripande miljömålen för tätorterna är att skydda befolkningen mot skadligahälsoeffekter på grund av t. ex. luftföroreningar och buller och att forma engod bostads-, arbets-, trafik- och fritidsmiljö för alla människor. Denvärdefulla kulturmiljön skall så långt som möjligt bevaras. Avfall skall kunnatas om hand på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Regeringenanser att riktlinjer för luftkvalitet efter sekelskiftetskall uppnås i alla tätorter. Som riktlinjer för det fortsatta arbetet börgälla att utsläppen av cancerframkallande ämnen som ett första steg halveras. Kommunernahar ett stort ansvar för den lokala miljön. riktlinjer föracceptabel luftkvalitet är ett viktigt planeringsinstrument som redananvänds.Tätorterna bör enligt regeringens uppfattning planeras allttydligare utifrån uppsatta miljökrav. Genom god planering kan bl. a. behovetav transporter minska. Industrier som kan påverka människors hälsa lokaliserasså att tillräckliga skyddsavstånd erhålls till områden där människor bor ochvistas. Områden för friluftsliv och rekreation bör avsättas i tillräckligomfattning. Den kommunala samhäUsplane-ringen enligt bl.a. plan- och bygglagenhar en grundläggande betydelse för vilken miljö som kan uppnås i tätorterna.Ökad fjärrvärmebaserad uppvärmning är ett effektivt sätt att minska halternaav svaveldioxid i tätortsluften och har redan gett goda resultat. Vägtrafikenhar ökat kraftigt de senaste 10 20 åren. Skärpta avgaskrav och införandet avblyfri bensin innebär stora förbättringar inom vägtrafiken. Ett ökattrafikarbete kan motverka den förväntade miljöeffekten. Regeringen har därförtillsatt särskilda förhandlare för , och för att fåtill stånd lösningar på trafikens miljö- och framkomlighetsproblem i dessaområden. Förhandlama har presenterat förslag till överenskommelser med åtgärdersom rör trafiksystemet och lokal trafikplanering. Förslagen behandlas ipropositionen om näringspolitik för tillväxt. För att överenskommelserna skallfå full effekt skall de följas upp med skärpta krav på fordon och bränslen.Regeringen föreslår därför att kraven på fordon och bränslen skall skärpasytteriigare i ett brett europeiskt samarbete, dels generellt, dels specielltför tätortstrafik. Regeringenföreslår att miljöklassindelningen av motorbrännolja ändras så attmiljövänligare bränslen ytterligare stimuleras. Renare bränslen har störstbetydelse i tätorterna. Ekonomiska styrmedel kommer också att införas för attytterligare stimulera utvecklingen av ren teknik och renare fordon. Bullerär i första hand ett problem i bostadsområden där bullerstörning ar från olika verksamheter har ökat successivt. 3 1990/91. vid källan medför minskadestömingar. Sådana åtgärder är därför ofta Prop. 1990/91:90 kostnadseffektiva,men har nackdelama att de får full effekt först . I mångabefintliga miljöer är det inte möjligt att med tillgänglig teknik reducerabullret från fordonen tillräckligt för att uppnå god miljökvalitet. Andraåtgärder som hindrar bullret att nå bostäder och känsliga områden kommer därföratt vara nödvändiga . Denna typ av åtgärder får vägas motandra typer av hälso- och miljöinsatser som är angelägna. Genomförandet får skeinom ramen för befintliga resurser. Myndighetema bör ha ett utökatsektorsansvar för att begränsa buller. Alla sektorer måste enligt regeringensuppfattning arbeta vidare för att förebygga och minimera bullerstömingar. Partikelhalteni luften har minskat , men är fortfarande relativt hög i tätorter.De mätningar som finns visar att förekommande halter ligger i nivå medföreslagna riktvärden. Eftersom partiklar är bärare av cancerframkallande ämnenoch kan framkalla allergier är det väsentligt att ytteriigare minska haltema itätortsluft. Regeringen anser därför att som riktlinjer för det fortsattaarbetet skall gälla att utsläppen i ett första skede skall halveras till år2005. Deåtgärder som regeringen nu föreslår för att förbättra tätortsmiljön kommer attfå full effekt och . Vägtrafikenkommer att ha ett avgörande inflytande på luftkvaliteten i tätorter under dekommande 10 20 åren. riktvärden för luftkvalitet (koloxid,kväveoxid, sot och partiklar) kommer sannolikt att kunna uppnås genom de åtgärder som föreslås. Enkraftig minskning av partikelutsläppen är svårast att genomföra. Medytterligare skärpta krav på såväl avgasrening som dieselbränsle kan dock ensådan reduktion nås. Ytterligare åtgärder är möjliga genom samhällsplanering,utbyggnad av kollektivtrafik och förbättrad trafikplanering. Avfallshanteringenär ett särskilt problem i tätorterna. Genom de åtgärder som regeringentidigare har vidtagit har ett inventerings- och planeringsarbete påbörjats påkommunal nivå, inte bara för hushållsavfall utan för alla typer av avfall.Målet är att senare utvidga det kommunala ansvaret. Ytterligare åtgärder krävsi kommunema, framför allt för separering och insamling av olika slags avfallsamt för återvinning och annat lämpligt omhändertagande av avfallet. Ökadåteranvändning och återvinning krävs för att uppnå en bättre resurshushållningoch för att minska avfallsmängdema. Avfallet innehåller också i vissa fallgifter som kan läcka ut i naturen med risk för allvarliga störningar i miljönsom följd. Avfallsdeponeringen innebär dessutom i sig ett volymmässigt ochestetiskt problem i landskapet och skapar ofta konflikter vidmarkanvändningen, främst kring tätorterna. Tätorternasvattenmiljö har förbättrats . Så gott som allastäder i som ligger i närheten av sjöar och vattendrag eller vid kusterkan erbjuda friluftsbad av god eller mycket god kvalitet. Ytterligare krav pårening av avloppsvatten kan behövas i vissa områden. Regeringensförslag: Som riktlinjer for anyändriiiigen äv hatiirrésur-. ser och våi-d avriatunniljön gäller följande:':;;, . ■' ' <;.;.' ; -; . ", ;:; ■Fömybara:résurser .sicall utnyttjas inorri; rainen för ekosystemens,pröduktiohsfönnågä. Användriirig av icke förnybara nåturrésiirser skall i ännuhögre grad pragläs äv ériårisvarsfullhushållning."-'. ;,,',' -: Denbiologiska mångfalden öch den.genétiska variationen-skall' sälcérstäUäS;.Växt-:öch djursariihäUen bevaras såatt i landet- riatiir-ligt förekoinmande'växt- ochdjurärter,'gés;föriitsätt.ningar att fört-.- lévaunder naturliga betingelseroch i;Iiyskraftiga béstähd. : ; ; : ', Inföirande ay fräinmande ärtereller :génetiskt modifierade orga-: nismer skaU ske-méd stor:réstriktivitetoch undér-betr troll så att förutsättningama för .den Jnhemskå: ochfaunåh: ihteäventyras/.';■'.■■,■,■■.'■■.■■■■■';>-".':',-:-:"■■''■.■■':■:■:>■■■. ':'V"■■*':■:■' '; Utöver-föfslågefa; till riktlinjer föreslår regeringen' att naturvårds-: : lagenändras. Regeringen'föreslår-också att resursema för-yård; och-: ;foryalthing'aynatiiiréservät sanait'fÖi- arbetet';med hotade arter-. 'förstärks méd 30niiij; kr. for nästa' budgetår. :-: ;. ,: -, ' ,::', Sverigeär ett från många synpunkter rikt land, med bl. a. stora tillgångar pånaturresurser. Skogen är en del av vår kultur och ger naturupplevelser som ärbetydelsefulla för en stor del av det svenska folket. Den formar landskapetgenom att uppta hälften av areal. Jordbmket står för produktionen avhuvuddelen av våra livsmedel och bidrar till att göra kultur- och naturlandskapetvarierat. Landets välfärd är i höggrad beroende av de naturresurser som är knutna till marken, vattenkraften ochden fysiska miljön i övrigt i form av t.ex. jordbmksmark, sjöar och vattendrag.Dessa resurser kan dessutom vara av intresse för turism, rekreation ochkulturmiljövård. Ett mångsidigt utnyttjande av dessa resurser skall så långtsom möjligt eftersträvas. Bestämmelser om hur avvägningar skall göras mellanbevarande- och exploateringsintressen finns i naturresurslagen. Enav de viktigaste naturresurserna är skogen, som utgör basen för en stor del avindustriproduktionen och för vår export. Skogens långsiktiga produktionsförmågahotas dock av försurning och övergödning. Skogs-och jordbmksproduktionenpåverkar i sin tur ekosystemen i sjöar och vattendrag, t. ex. genom läckage avnäringsämnen. Eninternationellt antagen målsättning för hushållningen med världensnaturresurser och naturvården är att bevara den biologiska mångfalden, bevaragenetisk variation och att möjliggöra ett långsiktigt nyttjande av arter ochekosystem. Denna strategi har formulerats gemensamt av Internationellanaturvårdsunionen, FNs miljöprogram och Världsnaturfonden. Sambandenmellan naturvårdsarbetet och miljöskyddsarbetet har blivit allt tydligare under de.senaste åren i takt med att nya kunskaper har Prop. 1990/91:90 erhållitsom ekosystemens känslighet för olika slags stömingar. Ett stort antalfungerande ekosystem är fömtsättningen för den mänskliga överlevnaden . Detsvenska landskapet är i stor utsträckning en produkt av människans sätt atthantera naturen genom seklema. Genom odlingslandskapet infördes en ökadvariation i landskapet, vilket också lett till en ökad artrikedom. De senasteårtiondenas utveckling inom jordbmket i riktning mot storskalighet ochintensivare kemikalieanvändning har lett till att denna variation delvis gåttförlorad och att små, för den biologiska mångfalden värdefulla livsmiljöer(biotoper) försvunnit. Detta har medfört att många arter nu hotas av utrotning.Denna utveckling bryts genom den nya livsmedelspolitiken. Ungefär3 milj. hektar våtmarker i odlingslandskapet i södra och hartorrlagts . En stor del av de hotade djur- ochväxtarterna i är direkt beroende av våtmarker som livsmiljö.Torrläggningen av våtmarker är också en starkt bidragande orsak till läckage avkväve tiU havsområden och bidrar direkt till att många djur- och växtartersöverlevnad är hotad. I vissa landskap har ända av våtmarkematorrlagts. Ienlighet med intentionerna i naturresurslagen skall större områden som ärrelativt opåverkade av exploateringsföretag eller andra ingrepp i miljönbevaras. De outbyggda älvama åtnjuter särskilt skydd enligt denna lag. Föratt garantera markens långsiktiga produktionsförmåga och en bibehållenbiologisk mångfald krävs både att den externa påverkan från exempelvisföroreningar upphör och att miljöansvaret inom skogs- och jordbruksproduktionenokar. Metoder som medger en bättre anpassning till de ekologiska systemen samttill geologiska och andra lokala förhållanden måste utvecklas för att denbiologiska mångfalden skall kunna bevaras. En ökad återföring av näringsämnenoch mineraler krävs för att jordbmksmarken inte skall utarmas. Naturvårdsarbetetär en viktig uppgift för alla samhällssektorer för att uppnå en bättreanpassning till de ekologiska systemen. Omsorgen om landskapet och denbiologiska mångfalden är inte bara en fråga om landskapets skönhet ellerkulturhistoriska värden utan även en faktor av betydelse för bl. a. de areeUanäringamas egna långsiktiga produktionsmål. Ett intensivt arbete har inlettsför att åstadkomma en sådan utveckling. Som exempel kan nämnas de omfattandeutbildningsinsatser som görs inom skogsbmket för att öka kunskaperna om deekologiska sambanden och om natur- och kulturvärden i skogsbmket. Naturvårdsarbeteti landskapet har ett nära samband med kulturmiljövården. a.kostnadssynpunkt är det angeläget att insatsema för natur- och kulturmiljövårdsamordnas. Tillgångentill rent vatten har i inte begränsats i någon avgörandeomfattning av miljöstömingar. har, med några få undantag, inga storasammanhängande gmndvattenmagasin. oftasmå, beroende på de geologiska fömtsättningaraa. Föroreningar får Prop.1990/91:90 därför ofta en ganska begränsad utbredning. AvSveriges befolkning är beroende av enskild vattenförsörjning med vattensom ibland är av sämre kvalitet än kommunalt tillhandahållet vatten.Gmndvattnet har generellt sett god kvalitet men problem har på senare åruppmärksammats till följd av bl. a. försumingen. Ivissa områden tränger saltvatten in i bmnnsvattnet. Detta förekommer främst ibergborrade bmnnar i kustområden. Orsaken är bl. a. att vattenutvinningenbedrivs på ett felaktigt sätt t. ex. genom för stora vattenuttag och felaktiglokalisering av bmnnar. Riksdagenbeslutade i enlighet med regeringens förslag miljöpolitiskaproposition om målen för det fortsatta naturvårdsarbetet. Enligt dessa börrepresentativa områden av alla förekommande naturtyper säkerställas, skyddetav naturtyper, såsom urskogar, våtmarker och vissa odlingslandskap prioriterassamt mark för friluftsliv säkerställas, särskilt mnt våra tätorter. Ettsamlat handlingsprogram för hotade arter har utarbetats av . är totalt 121 ryggradsdjur hotade eller särskilt hänsynskrävande, jämförtmed 1980. 38 av landets 475 arter av ryggradsdjur och 284 av ca 2000arter av blom- och ormbunksväxter knutna till odlingslandskapet är hotade. har betydande arealer särskilt skyddsvärda naturtyper,framför allt urskogar, säkerstälfts. Sammanlagt av den areal urskog avhögsta klass som finns kvar i är eller kommer att varaskyddad med stöd av naturvårdslagen eller på annat sätt. Totaltär ca produktiv skogsmark skyddad nedanför skogsodlingsgränsensamt ytteriigare ca fjällnära produktiv skog. Dessutom ärytterligare fjällnära skog av sådan karaktär att de intekan få avverkas på gmnd av mycket stora föryngrings-problem. 2.4.2Mål för naturvården och naturresurshushållningen Arbetetmed att hushålla med våra naturresurser måste bedrivas på flera olika nivåer.Den fysiska planeringen utgör ett centralt instmment för att påverka denlångsiktiga användningen av mark och vatten. Införande avmiljökonsekvensbeskrivningar, som regeringen föreslår i denna proposition,kommer bl. a. att förbättra fömtsättningama för naturvården och den allmännanaturresurshushållningen. Envaraktigt hållbar utveckling fömtsätter att myndigheter och företag som ärverksamma inom alla samhällssektorer ansvarar för och bekostar det nödvändigamiljövårdsarbetet som en naturlig del av verksamheten. Regeringen avser attförstärka sektorsmyndigheteraas ansvar på dessa områden. Ett gemensamt mål böri enlighet med intentioneraa i naturresurslagen vara att slå vakt om denbiologiska mångfalden och nyttja naturresursema på ett långsiktigt hållbartsätt. Föratt uppnå målsättningaraa i naturvårdsarbetet krävs bl. a. att målen 37 konkretiserasför att säkra de hotade och sårbara arternas fortlevnad i syfte Prop.1990/91:90 att bevara den biologiska mångfalden. är somcentral miljömyndighet ansvarig för att sådana mål utarbetas. Sektorsmyndigheteraaför jordbmk, skogsbmk och fiske är ansvariga för att utarbeta sektorsvisadelmål och genomfora åtgärder. Odlingslandskapetskall nyttjas och hävdas så att en rik variation i naturtyper, biotoper ocharter kan bibehållas. Den nya livsmedelspolitiken med avreglering och stärktstöd för bl. a. naturvårdens behov har som mål bl. a. att slå vakt om ettvarierat och rikt odlingslandskap och att bevara en biologisk mångfald. Regeringenanser att bidrag till landskapsvård är ett ändamålsenligt medel som medverkartill att bevara de för samhället kollektiva värden som är förknippade medodlingslandskapet. Förområden i odlingslandskapet med särskilda natur- och kufturvärden som hotas aven förändrad markanvändning inom jord- och skogsbmket skall framför allt detovan redovisade bidragssystemet användas. I enlighet med naturresurslagensintentioner bör även lokala värden som kommer till uttryck i de kommunala översiktsplaneraatillvaratas genom ett kommunalt engagemang. för utvärdering och översyn av skogspolitiken harnyligen inlett sitt arbete och skall enligt sina direktiv lägga stor vikt vidmiljöfrågoraa. Det ingår således i kommitténs uppgifter att formulera ettmiljömål för skogsbmket. Inomfiskets område är målsättningen att fisk och skaldjur och derasnäringsorganismer skall bevaras i livskraftiga, naturliga reproducerandebestånd. Av de vattenlevande organismer i vårt land som kräver särskildaåtgärder för sitt skydd kan nämnas den naturligt reproducerade laxen, målen ochflodkräftan. Täktverksamhetoch gmvbrytning kan innebära stora belastningar på miljön och förstöralivsmiljöer för djur och växter. Tillgången till täktma-terial, såsom sorteratnaturgms och torv liksom tillgången på är begränsad. Ändliganaturresurser skall utnyttjas försiktigt så att även framtida generationer fårtillgång till råvaror. Tillstånd till torvtäkter skall prövas restriktivt iområden som i den kommunala planeringen angetts vara av riksintresse förnaturvården, kulturmiljövården och friluftslivet. Gmshushållningsplanerupprättas för områden med materialförsörjningsproblem ellermarkanvändningskonflikter. I sådana områden inriktas materialförsörjningen iförsta hand mot bergtäkter och andra altemativa material till naturgms. Idet arbete som pågår inom för att skydda hotade arter ochnaturtyper ingår bl. a. att förbättra kunskapsunderlaget genom inventeringar avolika naturtyper, investeringar i olika skyddsvärda områden samt vård ochförvaltning av naturvårdsobjekt. Detär regeringens uppfattning att arbetet med att kartlägga hotade arter måstefortsätta och inventeringar av vissa värdefulla biotoper fullföljas. Kartläggningenskall utgöra underlag för att därefter bedöma behovet att säkerställaytterligare områden med stöd av naturvårdslagen. Regeringenföreslår i denna proposition att naturvårdslagen skärps med 38 bl.a. nya skyddsbestämmelser för vissa värdefulla småbiotoper och skärp- Prop.1990/91:90 ta regler för markavvattning. Dessa regler kommer att utgöra enviktig del i det fortsatta naturvårdsarbetet. Dehuvudsakliga insatserna i arbetet med att säkerställa skyddsvärda naturområdenskall för den närmaste treårsperioden avse skogsområden, våtmarker och vissaodlingslandskap. redovisar att ytterligare drygt 100000hektar skogsbiotoper med särskilt höga värden bör skyddas. Därigenom kommeräven betydande delar av de särskilt skyddsvärda våtmarksbiotoperna attskyddas. Med anledning av ökade kostnader för vård och förvaltning avnaturreservat m.m. samt behov av förstärkta insatser i arbetet med hotade arterföreslår regeringen att resurserna förstärks med 26 resp. 4 milj. kr. Mark-och vattenområden med särskift höga naturvärden liksom ekologiskt särskiltkänsliga områden skall så långt som möjligt undantas från exploatering. Behovetav obebyggda områden för såväl människors som djurs och växters behov skalltillgodoses vid bl.a. tillämpningen av de lagar som är anknutna tillnaturresurslagen. Regeringenutgår från att kommunerna utnyttjar möjligheten enligt attgöra översiktsplanen till ett strategiskt instmment för en utvecklingsom är förenlig med kraven på en god miljö och en långsiktig hushållning mednaturresurserna. Länsstyrelserna har en uppgift att bevaka att regionaltviktiga naturvärden beaktas i kommunala översiktsplaner. Densnabba utvecklingen av genteknik ökar behovet av samhällelig insyn, prövningoch kontroll. En ingående analys av de ekologiska riskerna krävs i samband medatt genetiskt förändrade organismer släpps fria i omgivningen. Kunskaperna omdessa risker är mycket begränsade. Det är en grannlaga uppgift att formuleraen etiskt godtagbar balans mellan ekologin och olika gentekniska tiUämpningarinom exempelvis jordbmket och industrin. Regeringen tillsatte enparlamentarisk beredning för frågor rörande användning av gentekniken.Översynen omfattar bl.a. kunskapsläget beträffande de ekologiska risker som ärförbundna med ett frisläppande av genetiskt förändrade organismer, vilkaetiska principer som skaU gälla vid användning av genteknik och huranmälningsplikt och prövning av sådan verksamhet skall organiseras. Sedanden gäller att den som odlar gentekniskt förändrade växter iväxthus eller utomhus skall ha tillstånd till verksamheten. Vid prövningenskall särskilt beaktas att odlingen inte får innebära risker för omgivningeneller för miljön eller risk för utarmning av den genetiska mångfalden. 2,4.3Internationellt samarbete Sverigeskall genom ett kraftfullt internationellt agerande verka för att deninteraationella målsättningen för naturvård och hushållning med naturresurseruppfylls. Ettintensifierat samarbete med de nordiska länderna inleds med syfte att arbeta fram ett nordiskt aktionsprogram för naturvård och hushållning 39 med naturresurser.Överenskommelser skall om möjligt ingås om arbets- Prop. 1990/91:90fördelning mellan de nordiska länderna för att effektivisera arbetet. Vidareskall samarbetet med Öst- och inriktas mot att förhindra att denförväntade modemiseringen inom de areeUa näringarna ställer alltför höga kravpå naturresursanvändningen eller sker på bekostnad av de stora naturvärden somär knutna till t. ex. våtmarker, sjöar och vattendrag, skogar eller det äldrekulturlandskapet i dessa länder. Samarbetet skall också medverka till attmiljöanpassad teknik överförs. Deneuropeiska naturskyddskonventionen (Berakonventionen) syftar till att skyddaeuropeiska arter av vilda djur och växter och deras levnadsområden. Särskildvikt läggs vid skyddet av arter som är hotade och sårbara. Konventionen omflyttande vilda djur (Bonnkonventionen) har som övergripande syfte att skyddade arter som regelbundet korsar nationella gränser. Konventionen om skydd avvåtmarker av internationell betydelse (Ramsarkonventionen) syftar till attskydda våtmarker globalt, särskilt som levnadsområden för vattenlevande fåglar.Washingtonkonventionen reglerar den internationella handeln medutrotningshotade växt- och djurarter. Konventionerna har medfört ett bättre ochintegrerat kunskapsutbyte mellan staterna. Uppbyggnaden av en svenskartdatabank är en viktig fömtsättning för våra interaationella åtaganden. Iförberedelserna inför för miljö och utveckling, som kommer atthållas , behandlas den övergripande frågan om bevarande av denbiologiska mångfalden. Syftet med FN-arbetet i denna del är att nå legaltbindande globala överenskommelser om den biologiska mångfalden. deltaraktivt i detta arbete som ett led i att uppfylla målsättningen för detinteraationella naturvårdsarbetet. :;'Régenhgéiisförslkg:;Sc!mriMinjérIförda gälla:att naturligt förékonimaride ärter; i; havs- och yattériömråden ;~ skallkuririå bevaras i liyskråftigå; balanserade ixip : ningar- skall intebegfärisä. anväridningéri :ay:'vattéri från sjöar, och: '. ■vätteri"dräg-sariit ,'grurid.våttén "sörii lyatteiitpct. '; >,';'j;' !■■;.';';. "_ / >.