prop · GE035 · 1990-12-31 00:00:00 — Här kan kvaliteten påuppgifterna förbättras genom att berörda företag lämnar relevantauppgifter. Genom att i det centrala skatteregistret föra in grandläggandeuppgifter om koncernföretag kan skatteförvaltningen på ett smidigt sätt vidarefå ett tillförlitligt och aktuellt underlag för att bedöma vilka koncerner ochdäri ingående företag som skall granskas, vilka skattemyndigheter som skallutföra granskningen och vilka resurser som krävs för detta. Jagansluter mig till RSV:s förslag om att dotterföretag bör bli skyldigt att i sinallmänna självdeklaration lämna uppgift om namn och organisationsnummer förmoderföretag jämte aktie- eller andelsinnehav med angivande av röstvärde samt,i förekommande fall, uppgifter om namn och organisationsnummer för dettasmoderföretag, samt att uppgifterna förs in i centrala skatteregistret. Jagansluter mig även till RSV:s förslag om att för koncemmoderföretag uppgifter omantal årsanställda i koncernen totalt resp. i , koncernomsättning ochkoncernbalansomslutning förs in i centrala skatteregistret. De sistnämndauppgifterna är av stor betydelse för samordade planmässiga revisioner.Registreringen kommer endast att avse Uppgifterna är inte av integritetskänslig natur; fyller detett praktiskt behov att ha uppgifterna lätt tillgängliga. RSV ochskattemyndigheten i länet bör ha terminalåtkomst till uppgifterna. Detkan nämnas att RSV även föreslagit en utökad uppgiftsskyldighet för bl.a.företag med s.k. intressegemenskap. RSV:s förslag i denna del övervägs inte idetta sammanhang. Mittförslag kräver ändringar i LSK. Där bör bestämmelser om uppgiftsskyldighet fördotterföretag tas in i 2 kap. 16 §. Vidare kräver förslaget ändringar i 7 och10 §§ skatteregisteriagen. Denföreslagna bestämmelsen om uppgiftsskyldigheten för dotterföretag bör tillämpasförsta gången vid taxering. 5 Preliminär skatt på avkastning av kapital m. m. Skyldighet att betala preliminär skatt på räntor ochutdelningar Mittförslag: Fysisk person som är bosatt i och svenskt dödsbo skall betalapreliminär skatt på ränta och utdelning beträffande vilkenkontrolluppgift skall lämnas. På ränta på allemansparandeoch bonusränta på ungdomsbospa-rande samt utdelning från allemansfond skallpreliminär skatt betalas . RINK:sförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna: Mångaremissinstanser kritiserar förslaget under åberopande av att det skulleuppkomma olika svårlösta praktiska problem. m.fl. påpekar atteftersom kontrolluppgiftsskyldighet redan föreligger kan det ifrågasättas omden föreslagna ordningen över huvud taget medför någon nytta för samhället. TJi'!föreslår att möjligheterna att i stället ta ut en 30-procentig definitiv källskattutreds. Skälenför mitt förslag: Genom skattereformen ändras kapitalbeskattningen på ettgenomgripande sätt. En proportionell 30-procentig statlig skatt skall tas ut påinkomst inom det utvidgade inkomstslaget kapital. Det nuvarande s. k. sparavdragetpå . avskaffas och grundavdrag skall inte längre medges i fråga omkapitalinkomster. Skatt kommer därmed att utgå på all avkastning av kapital. Konstruktionen av den nyakapitalbeskattningen gör att man med tämligen enkla medel kan utveckla vårt uppbördssystemså att den preliminära skatten bättre än överensstämmer med den slutligaskatten. Om preliminär skatt tas ut på ränte- och utdelningsinkomster,kommer sålunda överensstämmelse mellan preliminär och slutlig skatt att uppnåssåvitt gäller sådana inkomster. Den nyakapitalbeskattningen innebär också att många, främst barn, som för närvarandeinte behöver betala någon skatt på avkastning kommer att få göra det. Dettaberor på att något sparavdrag eller grundavdrag inte Med oförändrade förfaranderegler skulle de också bli Prop.1990/91:5 skyldigaatt deklarera liksom att själva verkställa inbetalning av RlNK:sförslag om preliminär skatt på räntor och utdelningar ligger i linje med syftetmed källskattesystemet och medför att den som endast har sådanakapitalinkomster kan slippa både att deklarera och att själv betala in skattenpå avkastningen. Jag ansluter mig därför till huvuddragen i förslaget. RSVhar förespråkat en definitiv källskatt på räntor och utdelningar, enpunktskatt. Att som då förutsätts hålla den beskattningen helt i sär frånkapitalbeskattningen i övrigt går inte. Inkomsträntor och utdelningar skallbeskattas bara i den mån de överstiger ränteutgifter, reaföriuster och tomträttsavgäld.Den av RSV förslagna ordningen nödvändiggör därför exempelvis bestämmelser omrestitution och ett särskilt rapporteringssystem för avdrag för utgiftsräntormed hänsyn till att avdraget under vissa förutsättningar skall begränsas till70% (3 § 2 mom. Även om sådana praktiska problem kunde bemästrasifrågasätter jag det lämpliga i att bryta ut beskattningen avkapitalinkomsterna till ett särskilt system. Inkomsttaxeringen skulle då intege någon rättvisande bild av de skattskyldigas ekonomiska förhållanden, någotsom behövs i olika sammanhang, t. ex. när bidrag av olika slag söks. Med hänsynhärtill är jag inte beredd att godta förslaget om en definitiv källskattpå räntor och utdelningar. Jagdelar RlNK:s uppfattning att preliminär skatt endast bör tas ut på avkastningbeträffande vilken kontrolluppgifter lämnas. Kontrolluppgifter skall lämnas av VPC,, fondkommissionärer, banker och andra som yrkesmässigtbedrivit inlåning eller på annat sätt yrkesmässigt ombesörjt att pengar bliviträntebärande. Räntebetalningar från en privatperson berörs således inte avförslaget. Kontrolluppgifterskall lämnas för den som mottagit eller gottskrivits ränta. Undantag har dockföreskrivits i fråga om banker, hypoteksinstitut, försäkringsföretag,aktiebolag, eller föreningar eller stiftelser som har tilldelatsorganisationsnummer. Att dessa undantag gjorts beror på att kontrolluppgiftsskyldighetenannars skulle bli alltför omfattande och att företag i regel inte skulle kunnataxeras för sina kapitalinkomster endast på grundval av kontrollupgifter.Uppgiftsskyldigheten avser således främst fysiska personer. Ävennär det gäller skyldigheten att göra avdrag för preliminär skatt är det enligtmin mening lämpligt att begränsa sig till i första hand fysiska personer.Juridiska personer utom dödsbon betalar B-skatt och debiteringen av dennainnefattar också skatten på kapitalinkomster. Detsamma gäller i och för sigockså fysiska personer med B-skatt, exempelvis enskilda näringsidkare. Detskulle emellertid uppkomma administrativa svårigheter för bankerna m.fl. medregler där skillnad görs inom gruppen fysiska personer beroende på skatteform.Det förhållandet att fysiska personer som betalar B-skatt vid sidan härav ocksåskall betala preliminär skatt på kapitalavkastning bör i stället beaktas viddebiteringen av B-skatt. kommande B-skattedebiteringarbör alltså hänsyn tas till att preliminär skatt om tas ut på merparten ränte-och utdelningsinkomster. Jag föreslår således attpreliminär skatt skall tas ut på ränta och utdelning som utbetalas tilleller gottskrivs en fysisk person eller dödsbo av den som är skyldig att lämnakontrolluppgift om räntan eller utdelningen. 1 fråga om ränta på allemanssparandeoch bonusränta på ungdomsbosparande samt utdelning på andel i allemansfond bördock preliminärskatteuttaget vara lägre. Efter skattereformen kommer tvåtredjedelar av sådana räntor och utdelningar att beskattas (2 och 3 §§ lagen(1988:847) om skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande). 30%av två tredjedelar motsvarar en skatt på . Uttaget av preliminär skatt börvara detsamma. 5.2 Avkastning på utländska värdepapper Mitt förslag:Preliminärskatteuttaget på räntor och utdelningar på utländska värdepapperskall vara sådant att det tillsammans med vad som dragits av för skatt iutlandet uppgår till . RINK:sförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: m.fl har ställt sig avvisande till förslaget. Det framhålls attgällande dubbelbeskattningsavtal i förening med den föreslagna regeln i mångafall skulle innebära att för mycket preliminär skatt drogs samt att svårigheterskulle uppstå att avgöra vilken valutakurs som skall användas vid de olikaskatteavdragen. Skälen för mitt förslag:Avkastningen på utländska värdepapper kan vara föremål för beskattning också iutlandet. Vid beskattningen i erhålls emellertid normalt avräkning förden utländska skatt som belöper på avkastningen. Ett uttag av preliminär skattefter skulle därför i regel innebära ett överuttag av skatt. Om så mycketbetalas, att beloppet tillsammans med den avdragna utländska skatten påavkastningen uppgår till kommer normalt den slutliga skatten påavkastningen att överensstämma med den slutliga. Uttaget av preliminär skattbör därför begränsas på det sättet. Skatt bör inte innehållasom enligt dubbelbeskattningsavtal med det land varifrån avkastningenkommer helt har avstått ifrån beskattningsrätten (exempt-metoden). Vidtillämpningen av dubbelbeskattningsavtalen används emellertid i allmänhet den s.k. "credit of tax"-metoden i fråga om utdelningar och räntor. Metodenkan ibland leda till att preliminär skatt enligt vad jag här förordat dras medför lågt belopp i . Detta blir fallet om den skattskyldige inte haransökt om nedsättning av den utländska skatten i utlandet och utländsk skattdärför har innehållits med ett högre belopp än vad som är medgivet i dubbelbeskattningsavtalmed det landet. Ett annat skäl till att preliminärskatteuttaget i kanbli för lågt är att avräkning inte alltid medges för hela den utländskaskatten. Det är nämligen bara mot skatt som hänför sig till de inkomster påvilka den utländska skattenutgått som avräkning får ske. Om den skattskyldige har lånat pengar för attinvestera i utländska aktier har han också utgiftsräntor som skall dras frånutdelningen innan den skatt som hänför sig till utdelningen räknas fram. Men normalt bör ettpreliminärskatteuttag som beräknas med hänsyn till innehållen utländsk skattleda till att preliminär skatt tas ut med rätt belopp. Med anledning avinvändningen från bankhåll om osäkerheten kring frågan om tillämplig valutakursvill jag framhålla att självfallet skall den kurs användas som gällde dåutbetalningen eller gottskrivningen skedde. 5.3 Skyldighet att uppge personnummer Mitt förslag: Enskyldighet införs att ange personnummer när konto öppnas i bank eller pengarannars placeras för förräntning hos någon som är kontrolluppgiftsskyldigbeträffande räntan eller skuldförbindelse för den allmänna marknadenanskaffas. RINK:sförslag: RINK har föreslagit en ovillkoriig skyldighet för denkontrolluppgiftsskyldige att upplysa om personnummer. Remissinstanserna:Förslaget har kritiserats av vissa remissinstanser. På bankhåll anses att detinte kan införas en ovillkoriig skyldighet att ange personnummer ellerorganisationsnummer i kontrolluppgift beträffande innehavare av konto medmindre en särskild lagstiftning införs om att svenska medborgare skall varaskyldiga att till den som skall lämna kontrolluppgift ange personnummer ochatt styrka uppgiften. RSVpåpekar att det kan bli svårt att identifiera de personer som skall gottskrivasden preliminära skatten. kan många kontrolluppgifter inte tas in iskatteregistret bl. a. på grund av felaktiga eller utelämnade personnummer. Skälenför mitt förslag: Ett sådant system som jag nu har föreslagit förutsätter åtminstone om skattemyndigheterna skall kunna få en heltäckande bild avinkomst- och skatteförhållandena och återge den t. ex. på slutskattesedeln att den innehållna skatten kan gottskrivas rätt person. Detta förutsätter i sintur att personnummer anges i kontrolluppgiften på samma sätt som skerbeträffande preliminär skatt som dragits av från lön och annanarbetsersättning. Redani dag föreskrivs (3 kap. 57 § LSK) att kontrolluppgifter skall innehållauppgift om personnummer för den som uppgiften avser. 1 de fall personnummerinte kan anges, får i stället mottagarens födelsetid anges. RSVhar i sitt remissvar uppgett att ca 0,5 milj. (av totalt ca 13,7 milj.)kontrolluppgifter om avkastning saknade personnummereller inte hade rätt personnummer angivet. Det rör sig nästan uteslutande omkontrolluppgifter på räntor. Ompersonnummer saknas på en kontrolluppgift om ränta finns det risk för attkontrolluppgiften inte kan paras ihop med mottagaren. Kontrolluppgiften fyller då inte sin funktion att för Prop.1990/91: 5 den som lämnar en förenklad självdeklaration utgöra underlag förtaxeringen och för andra skattskyldiga för kontroll av att avkastningen tasupp i deklarationen. I ett system med preliminär skatt på avkastning skulledetta emellertid göra mindre än . Om exempelvis den skattskyldige underiåteratt deklarera avkastningen slipper han ändå inte beskattning eftersompreliminär skatt redan har dragits och inte kan tillgodoräknas närkontrolluppgiften inte går att hänföra till mottagaren. Itvå situationer skulle den enskilde emellertid kunna göra rättsförluster. Denena föreligger när han har underskott av kapital som ger rätt tillskattereduktion enligt 2 §4 mom. UBL jämfört med 3 § 14 mom. SIL i den lydelsedessa parafgrafer har fått genom skattereformen och skatten på hans andrainkomster tillsammans med fastighetsskatt inte förslår till skattereduktionen.Den andra situationen är att den enskilde har utgiftsräntor överstigande100000 kr. (i vissa fall .) och därför intresse av att från dessa kunnaräkna av inkomsträntor för att inte drabbas av en inte avsedd begränsning iavdragsmöjligheterna. Idessa båda fall skulle den enskilde alltså kunna förlora på att inte ta upp sininkomstränta i deklarationen och därigenom kunna tillgodoräknas den preliminäraskatten. Han har således fömtom skyldighet enligt LSK att ta upp räntan isådana fall ett eget intresse av att redovisa räntan och den avdragnapreliminära skatten. En kontrolluppgift som saknar personnummer men har rättadress kan mycket väl nå den enskilde som i så fall inte skall ta uppavkastningen om han lämnar förenklad självdeklaration. Om skattemyndigheteninte hänför kontrolluppgiften till rätt person, kommer den enskilde då att avskattemyndighetens underrättelse om taxeringsbeslutet kunna se att hantaxerats till för lågt belopp. Han har då möjlighet att begära att taxeringenrättas till. I taxeringsbeslutet bör också särskilt anges om reglerna om avdragsbegränsning(3 § 2 mom. andra stycket SIL i dess lydelse enligt skattereformen) hartillämpats. Avvad jag nu sagt framgår att personnummer inte är en nödvändig förutsättning förett system med skatteavdrag från räntor och utdelning. Jag föreslår därför attavdrag för preliminär skatt skall göras även när utbetalaren saknar uppgift ommottagarens personnummer. Ofullständigakontrolluppgifter, i synnerhet sådana utan eller med felaktiga personnummer,orsakar ofta ett betydande merarbete och krångel. När den obligatoriskakontrolluppgiftsskyldigheten infördes (prop. 1984/85:180) föratsattes attkreditinstitutens arbete med att komplettera sina uppgifter om kontohavarna medpersonnummer skulle fungera, bl. a genom att myndigheterna kostnadsfritt kundeerbjuda hjälp genom sina register. Vid remissbehandlingen har emellertidframkommit att det finns ett ökande antal aktiva konton där det av olika skälsaknas uppgift om personnummer. Jag delar därför RlNK:s uppfattning att enovillkorlig skyldighet att ange personnummer i kontrolluppgift beträffanderänta bör införas. Om den som öppnar kontot är skyldig att upplysa om sittpersonnummer kan det inte längre hävdas att personnummer inte kan anges. Lagrådethar funnit det tveksamt om en bestämmelse om skyldighet att upplysa om sitt personnummer kommer fylla det avsedda ändamålet, då 104 uppgiftsskyldigheteninte är sanktionerad. Enligt lagrådet torde man för övrigt kunna utgå från attden generella skyldigheten enligt gällande rätt (3 kap. 57 § första stycket)att i kontrolluppgift ange personnummer för den uppgiften avser, även utan denförslagna bestämmelsen, rimligen bör medföra att den som vill öppna ettinlåningskonto eller placera pengar för förräntning avkrävs uppgift om sittpersonnummer. Även för min del är jag avuppfattningen att gällande skyldighet att i kontrolluppgift upplysa ompersonnummer för den uppgiften avser bygger på förutsättningen att t. ex. enbank kräver in uppgift om personnummer för den som vill öppna ettinlåningskonto. Jag anser emellertid också inte minst mot bakgrund av vad somframförts från bankhåll att en uttrycklig bestämmelse i ämnet kommer att geett bättre stöd för berörda kreditinstitut att fordra in de föreskrivnauppgifterna och därmed underlätta deras dagliga arbete. Jag föreslår att enbestämmelse om skyldighet att uppge personnummer när konto öppnas ellerräntebärande fordran anskaffas förs in i LSK. Regeln kan självklart endastgälla den som har eller kan få svenskt personnummer. Mittförslag: Om en borgenärs sammanlagda ränta på ett eller flera konton hos ettkreditinstitut understiger . skall preliminär skatt inte tas ut. Preliminärskatt skall inte tas ut på konton som innehas av fler än fem personer och därkontrolluppgift anger den som förfogar över kontot i stället för samtligainnehavare (förfogarkonton), om räntan på kontot understiger 1 000 kr.Preliminär skatt skall inte tas ut på ränta på konto för klientmedel. Om denkontrolluppgiftsskyldige saknar kännedom om anskaff"-ningspriset på bankcertifikateller annan marknadsnoterad fordran och därför inte kan specificera räntan,skall preliminär skatt inte tas ut. RINK:sförslag: Överensstämmer med mitt såvitt gäller beloppsgränsen . I övrigtföreslås inga särskilda undantag. m.fl. har i sitt remissvar utgått ifrån att en beloppsgräns på100 kr. skulle gälla per konto. De har vidare i framfört att de särskildaskatteregler som gäller för uppfinnarkonton, upphovsmannakonton, skogskontonoch skogsskadekonton motiverar ett uttryckligt undantag från skyldighet att drapreliminär skatt. Undantag behövs enligt bankorganisationerna också för kontonmed fler än fem innehavare och klientmedelskonton. Riksgäldskontorethar påpekat att det inte är praktiskt möjligt att införa ett sysfem förinbetalning av preliminär skatt vad gäller nu utestående obligationslån. Skäletuppges vara att räntor inte betalas ut under lånens löptidutan först i samband med inlösen medan långivaren enligt förord- Prop. 1990/91:5 ningen (1960:659) angående beskattning av ränta på svenska statens sparobligationermåste betala skatt på det belopp som obligationernas,iniö-senvärde ökat medunder beskattningsåret. För framtida lån säger sig kunnaräkna in preliminärskatteinbetalningar i kalkylen och anpassa lånevillkorendärefter. Detta förutsätter dock att ingen jämkning får förekomma. Skälenför mitt förslag: Enligt 3 kap. 23 § punkt 5 LSK föreligger inte kontrolluppgiftsskyldighetbeträffande ränta om borgenärens sammanlagda ränta på ett eller flera kontoninte uppgår till . Enligt 19 § KL föreligger inte hellerskattskyldighet för sådan ränta. Följaktligen bör heller inte preliminär skattdras i dessa fall. Enligtmin mening finns inte anledning att frångå regeln att undantaget skall avsesammanlagd ränta för borgenären från den som betalar ut eller gottskriverräntan. En fråga är då hur man skall förfara om någon avslutar ett konto underlöpande år och därvid får exempelvis . En möjlighet är att bankenredan vid det tillfället får göra en prognos av om den skattskyldige kommer attfå sammanlagt mer än . i ränta från banken. En annan möjlighetär att banken först när ytteriigare ränta tillgodoförs innebärande att 100-kronors-gränsenpasseras, innehåller preliminär skatt med så stort belopp att det uppgår till30% av den sammanlagt utbetalda räntan. Enligt min mening kan man överlåta åtbanken att välja metod att fullgöra sin skyldighet att innehålla preliminärskatt. Ifråga om sparobligationer gäller att räntan tas upp tillbeskattning med ett belopp som motsvarar ökningen av inlösenvärdet.Räntan beskattas således även om obligationen inte lösts in och någonränteutdelning inte skett. Efter skattereformen likställs hela avkastningen påen sparobligation med ränta och beskattas enligt kontantprinci-pen. Någonsärbestämmelse behövs därför inte längre för sparobligationer utan preliminärskatt bör innehållas när räntan blir tillgänglig för lyftning. Självklart börpreliminärskatteavdraget avse bara den del av räntan som inte tidigarebeskattats, dvs. som belöper på tid efter . Beträffanderänta på upphovsmannakonton, skogskonton och skogsskadekonton finns ingenkontrolluppgiftsskyldighet. Preliminär skatt skall därför inte betalas förränta på sådana konton som däremot skall beskattas enligt en särskild lag omskatt på ränta på skogskontomedel m. m. Uppfin-narkontona avskaffas genomskattereformen. Beträffandekonton med fler än fem innehavare och klientmedelskonton är det så att den somkänner till hur stor del av räntan som belöper på varje person är en annan änden som är skyldig att lämna kontrolluppgift. För ränta på konton medflera innehavare än fem finns i 3 kap. 57 § LSK en bestämmelse som säger att kontrolluppgiften får ange en person som förfogar över kontot i stället för samtliga innehavare. Kontona avser i flertalet fall insamlingar som skolklasser och andra grapper bedriver för ett visst ändamål, t. ex. en klassresa. Den angivna bestäm melsen motiveras av att banken inte skall behöva hämta in och lämna uppgifter om samtliga delägare till kontot och om fördelningen av räntan. Dettaresulterar emellertid enligt vad RSV påpekat för mig i bristande Prop.1990/91:5 överensstämmelse mellan kontrolluppgifterna beträffande en "förfogare"och uppgifterna i hans deklaration och därmed ofta onödigt utredningsarbetevid deklarationsgranskningen.. Jag föreslår därför att det i sådanakontrolluppgifter skall anges, att det är fråga om ett "förfogarkonto"så att kontot inte framstår som enbart förfogarens. Ettundantag skulle i och för sig kunna tänkas från skyldighet att betala preliminärskatt på räntan på dessa konton med motivering att kontroll-uppgiftslämnareninte har uppgift om mottagarnas identiteter. Någon gottskrivning av preliminärskatt kan därför inte verkställas med ledning av kontrolluppgiften. Emellertidinnebär ett sådant undantag enligt min mening en nackdel, om det skulle medföraatt mottagarna måste lämna in självdeklaration även om den aktuella räntan varderas enda inkomst och dessutom själva betala in skatt. Med hänsyn till attkontona har en speciell funktion finns det dock skäl att ha en högrebeloppsgräns än . för skyldigheten att göra skatteavdrag. Jag anser attett lämpligt belopp är . På ränta på förfogarkonton bör alltsåpreliminär skatt tas ut endast om räntan uppgår till . Densom har intresse av att hans andel av räntan tas upp vid taxeringen och attinnehållen preliminär skatt tillgodoräknas på ordinärt sätt får själv lämna deuppgifter som behövs. Vadgäller klientmedelskonton skall här anmärkas att det finns två slag. Om enadvokat eller en revisor sätter in klientmedel på separata konton för varjeklient i klientens namn är banken skyldig att skicka kontrolluppgift tillklienten och bör även vara skyldig att dra preliminär skatt om det rör sig omen fysisk person som är bosatt i . Det är inte sådana konton jag avser idet följande. Omklientmedel sätts in i advokatens eller revisorns namn, antingen på ett kontosom är gemensamt för flera klienter eller separat för varje klient har bankeninte möjlighet att avgöra om räntan tillkommer t. ex. en juridisk person ellernågon som är bosatt i utlandet. I vissa fall om det rör sig om ett litetbelopp är det tveksamt om advokaten eller revisorn harskyldighet att göra medlen räntebärande över huvud taget. 1 så fall kan detvara så att räntan inte vidarebefordras till klienten. Enligt min mening skulleuttag av preliminär skatt på sådan ränta mycket ofta leda till merarbete iefterhand. Jag föreslår därför ett undantag för klientmedelskonton. I 3 kap 22 § sista stycketLSK föreskrivs att, om en utbetalning avser också annat än ränta, kontrolluppgift i vissa fall skall redovisa det sam manlagt utbetalda beloppet.