prop · GE0350 · 1990-12-31 00:00:00 — En strategi för sfetensaffärsverksamhet skall festställas, där affärsverk, bolag, stiftelser ochmyndigheter svarar för verksamheter med tillgångar och omsättning för äimustörte belopp. De mest ändamålsenliga formeraa för affärsverksamheten inomolika områden och med olika mål skall utvecklas, bl.a. för att frigöra kapitalför nya gemensamma investeringar. 4 Åtgärder för att begränsa utgiftstrycket i den offentligasektorn Deoffentliga utgifteraa följer till stor del automatiskt verkande regler och växer därför utan att några nya reformbeslut fettas. Inkomst- eraa däremot utvecklas i det långa loppet i samma takt som den ekono- 10 miska tillväxten iekonomin som helhet. Detta innebär att statsfinanseraa Skr. 1990/91:50 ochdet offentliga sparandet försämras snabbt när tillväxten feller och inflationenär fortsatt hög. Föratt komma till rätte med dette problem är det nödvändigt att minska statensutgifter. Detgäller både att minska utgifteraa i nästa års budget och att dämpaexpansionen i existerande utgiftssystem. Detta måste ske genom direktabesparingar i det löpande budgetarbetet och inte minst genom strakturella åtgärdersom både påverkar utgifteraas utveckling. Följandestrukturåtgärder bör genomföras. 4.1 Omställning och bantning av den Statliga administrationen Reformarbetetinom den offentliga sektora måste omfetta också den statliga administrationen.Syftet är att ställa om den stafliga administrationen från utgiftsexpansiontill resultatorientering. Destatliga myndigheteraa har under en följd av år ställts inför besparings- ochrationaliseringskrav genom realt minskade anslag eller genom att volymökningarfått mötas utan motsvarande ökning av anslagen. har sannolikt lett ökad produktivitet i den statliga verksamheten. sker nusuccessivt en övergång till en resultatorienterad styrning kombinerad med avregleringoch regelförenkling samt en långtgående decentralisering inom vissa områden.Parallellt har regering och riksdag genomfört stora strakturförändringarinom t.ex. social-, arbetsmarknads-, utbildnings- och näringspolitiken. Flerområden är nu aktuella. Sammantagetinnebär detta att det nu finns goda föratsättningar för en omställning ochbantning av den statliga administrationen utan att detta behöver innebära sämreresultat av verksamheten. Det fortsatta arbetet bör bestå av riktade åtgärderoch tillgodose också ett behov av besparingar. Vägledande för de förändringarsom nu skall göras är också den ökade interaationaliseringen, strävan mot ökad avregleringsamt behovet av och möjligheteraa till decentralisering. Genomen övergång till resultatorienterad styrning ställs nya krav på de centrala myndigheteraa.Statsmakteraa måste bl.a. få bättre redovisningar och bedömningar av uppnåddaresultat för att kunna fetta beslut om resurstilldelning ochverksamhetsinriktning. En resultatinriktad intera styraing, med mindre inslagav detalj- och regelstyrning, ger utrymme för betydande delegeringtill regional och lokal nivå. De centrala myndigheteraas storlek och uppgiftmåste anpassas till deima utveckling. Som exempel på myndigheter som berörs avsådana förändringar kan nämnas , ochrikspolisstyrelsen. bör avvecklas och dess uppgifter överförstill andra myndigheter. Den statligadetaljregleringen av de kommunala verksamheterna skall minska. Det iimebär att de statliga myndighetemas uppgifter måste ut vecklas från detaljreglering och beslut i enskildheter till uppföljning och . utvärdering.Myndigheter som berörs är bl.a. , skoladmini- Skr. 1990/91:50strationen och den nya länsförvaltningen. Enannan viktig utgångspunkt i förändringsarbetet är att verka för en samverkanmellan olika myndigheter. Insatser från olika organ inom ett visst område kanbehöva samordnas. Aktuella områden är trafiksäkerheten, näringspolitiken ochmiljön. På regional nivå innebär den nya länsförvaltningen möjligheter till enförbättrad samordning och effektivitet. Enhögre grad av efterfrågestyrning bör tillämpas i den stadiga administrationen.Områden som berörs är lokalförsörjning, statistikproduktion,personalutbildning, medelsförvaltning etc. Under1980-talet har internationaliseringen kommit att påverka inångaverksamhetsområden. Delar av den statliga administrationen, bl.a. de näringspolitiskamyndigheterna, måste nu mot denna bakgrund reformeras. Föratt ett bra resultat i förändringsarbetet skall kunna uppnås är det viktigt attbåde myndigheter och departement får ett ändamålsenligt och effektivt stöd.Därför pågår en översyn av de s.k. stabsmyndigheterna, främstriksrevisionsverket, statskontoret, och . Partema på den statliga arbetsmarknaden harvidare skapat resurser till stöd för förändringsarbetet i form av statens fömyelsefonder,särskilda medel för kompetensutveckling och den partsgemensammatrygghetsstiftelsen. Deföreslagna åtgärderna berör hela den statliga administrationen, således ävenregeringens kansli och myndigheter inom totalförsvaret. Regeringenavser att genomföra ett treårigt program där hela den statligaadministrationen genom produktivitetsförbättringar och strukturellaförändringar skall reduceras . När detta program har blivit fulltgenomfört beräknas de offentliga utgifteraa kunna bli 1 till 2 miljarder kr.lägre. 4.2 Omläggning av sjukförsäkringen och samordning med arbetsskadeförsäkringen Denomläggning av sjukförsäkringen som föreslås syftar till att minskautgiftstrycket och skapa motiv för rehabilitering och arbete. En centraluppgift är att hävda arbetslinjen. Utgifteraaför sjuk- och arbetsskadeförsäkringaraa har varit den snabbast växande posteni socialförsäkringssystemet under det senaste årtiondet. Kostnaderaa harutvecklats till ett samhällsekonomiskt och statsfinan-siellt problem. Denallvarligaste konsekvensen av denna utveckling är dock den mänskliga.Regelsystemen har medfört att människor lämnat arbetslivet och fått vänteoverksamma pä arbetsskadeprövning. Ersättningsnivånvid sjukdom sänks till högst de tre första dagaraa och till högst 90 %därefter. Av detta föratsätts arbetsgivaren betala . Ersättningsnivåni sjukförsäkringen bör därför sänkas till under de tre första dagaraa. För personer som har ofta återkommande sjuk perioder, t.ex. personer med långvariga kroniska sjukdomar eller handi kapp kommer särskilda regler att föreslås. För denna grapp bör det vara . möjligt att ansöka hosförsäkringskassan om att vara undantagen från de Skr. 1990/91:50 särskilda regleraaför de första tre dagaraa i en sjukperiod. Efterde tre första dagaraa bör ersättningsnivån sänkas till . Den som efter 90dagar fortferande är sjukskriven bör i vissa fell fa ersättning upp till 90 %.Försäkringskassan bör göra en prövning av vilken ersättning som bör ges. Om denförsäkrade inte bedöms kunna påbörja rehabilitering bör , omden försäkrade kan visa att hans totala sjukersättning inte uppgår till avden sjukpenninggrundande inkomsten, betala ut sjukersättning upp till dennanivå. Ensamordning bör vidare ske av sjuk- och arbetsskadesjukpenningen. börett system införas med obligatorisk arbetsplatsutredning och rehabiliteringsplan.Syftet är att påskynda rehabilitering och återgång till arbetet. Underrehabiliteringstiden bör en rehabiliteringsersättning som motsvarar avden sjukpenninggrandande inkomsten utgå. Ersättningsnivånför vård av sjukt barn inom den tillfälliga föräldrapenningen sänks till 80 %utan lägre nivå de tre första dagaraa. För den mycket lilla grapp på ca 50 femiljersom uppbär tillfällig föräldrapenning kan ersättningsnivånpå samma sätt som vid långtidssjukskrivning höjas till . Enviktig föratsättning för att genomföra dessa förändringar är att åt-gärderaablir lika för alla oberoende av vilka avtal som gäller på arbetsplatsen.Därför föreslås en ordning som bl.a. irmebär att sjukpenningen minskas om denförsäkrades arbetsgivare utger ersättning som tillsammans med sjukpenningenger högre kompensationsnivå än den lagstadgade jämte . Den enskilde skallalltså få 75 resp. av lönen oavsett om arbetsgivaren betalar ellermera. I de fell avtalet säger att arbetsgivaren skall betala i sjuklönblir konsekvensen att arbetsgivaren får stå för hela kostnaden. Avsikten är attdetta skall leda till omförhandling av avtalen så att de anpassas till det nyasjukförsäkringssystemet. Sammantagetbedöms dessa åtgärder /92 minska utgifteraa för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen med ca . Särskilt stor betydelse har idetta sammanhang förändringen av kompensationsnivån i sjukförsäkringen. Densvarar ensam för . Vidare är ambitionen att ohälsotalet detnärmaste året minskas . Detta innebär en utgiftsminskning med ca 2,5miljarder kr. Ocksåföratsättningaraa för att därefter ytterligare sänka ohälsotalet förbättras. Enstraktur på sjukersättningen som uppmuntrar rehabilitering och återgång tillarbete i kombination med aktiva insatser för rehabilitering kan bidra till attbryta kostnadsutvecklingen inom socialförsäkringen. Enarbetsgivare som betelar lön till en arbetstagare under sjukdom har rätt attuppbära dennes sjukpenning, under föratsättning att det finns en överenskormnelseom detta i form av ett kollektivavtal. har sådana överenskommelserförekommit sparsamt. Intresse har dock visats från olika håll för att tillämpaett arbetsgivarinträde av en sjukperiod. Regeringen avser föreslåatt utökade möjligheter till arbetsgivarinträde under de förste 14 dagaraa av ett sjukfell införs. Mot denna bakgrund kommernågot förslag om lagfäst sjuklön inte att Skr. 1990/91:50 läggas fram. Enproposition med de redovisade åtgärderaa beträffande sjukförsäkringen ochföräldraförsäkringen kommer att avges till höstriksdagen. Dessa åtgärder börkunna genomföras per . Förslagtill förändringar inom arbetsskadeförsäkringen och rehabiliteringen föreläggsriksdagen i den föratskickade andra propositionen medanledning av rehabiliteringsberedningens och arbets-miljökommissionens betänkanden.Avsikten är också att förelägga förslag om arbetsgivarinträde. 4.3 Åtgärder för en effektivare sjukvård ochsjukförsäkring Isyfte att få till stånd en effektivare sjukvård och en samordning mellansjukvården och sjukförsäkringssystemet som leder till ett bättre resursutnyttjandeföreslås ett antal åtgärder. Enmycket stor del av de offentliga resurseraa användes till insatser som har ettsamband med medbotgaraas ohälsa. Sjukförsäkringen ersätter inkomstbortfellmedan sjukvården skall bota sjukdom. har den medicinskakunskapen och teknologin gjort betydande framsteg. Det borde kunna leda till enminskning av långvariga sjukskrivningar och därmed till en lägre belastning påförsäkringssystemet. Uppdelningen av resurseraa på skilda system innebäremellertid att möjligheteraa till samordning och effektivare resursanvändninginte utnyttjas fiillt ut. Även hälso- och sjukvården är splittrad på olikadelsystem. Dessutomfinns det problem inom sjukvården. Gapet växer mellan för-väntningaraa påsjukvården och vad som utförs inom ramen för tillgängliga resurser ochnuvarande administration. Detär mot denna bakgrand angeläget att granska hur förändringar kan göras för attsamla ansvaret för sjukvård och sjukförsäkring och att göra det möjligt attbättre hushålla med resurserna. Försök bör genomföras där ansvaret förproduktionen och finansieringen skiljs åt. Regeringenkommer att ta initiativ i syfte att åstadkomma en bättre samordning avsjukvårdens och sjukförsäkringens finansiering och styrning. Ett värdefulltunderlag utgör i detta sammanhang det material landstingsförbundet sammanställti samarbete med och i projektet"Vägval". Möjligheteraaatt nå goda lösningar som ett resultat av enbart teoretiska analyser äremellertid begränsade. När det gäller hälso- och sjukvårdens organisation ochutveckling sker en intressant försöksverksamhet bl.a. i läns landsting och i . Dessa försök omfettaremellertid inte en samordning av sjukvårdens och sjukförsäkringens finansiellaresurser. Försökkommer att inledas i några primärvårdsområden med befoUcningsbaseradresurstilldelning och ansvar för de samlade ekonomiska resurseraa för hälso-och sjukvård, läkemedel, sjukresor, sjuk- och arbetsskadeförsäkring samtförtidspension. Något eller några av dessa försök bör ingå i denförsöksverksamhet som skall genomföras med pri- Därigenom kommer primärvårdens verksam- Skr. 1990/91:50 het ocksåatt kunna integreras med den kommunala . Försök bör också genomförasi landstingsdriven primärvård. Slutligen bör i några fell försök därtotalkostnadsansvaret läggs på någon eller några försäkringskassor ocksåövervägas. Jämförelser kommer då att kunna göras mellan olika lösningar ochderas förmåga att ge underlag för samverkan mellan olika sektorer. Försöksverksamheteninnebär ingen förändring av ansvar för att besluta ompatientens rätt till ersättning. Inte heller påverkas den medicinskapersonalens ansvar för medicinska beslut. Enproposition rörande försöksverksamheten inom sjukvården kommer att föreläggasriksdagen . 4.4 Gemensamt ansvar för barnomsorg och skola - flexibel skolstartoch utbyggd gymnasieskola Genomen närmare samverkan mellan barnomsorgen och skolan kan sociala, pedagogiskaoch ekonomiska vinster göras. Under1980-talet har barnomsorgen utvecklats starkt, inte bara kvantitativt utanockså till sitt iimehåll. festställde mål och irmehåll förverksamheten och detta beslut har därefter legat till grand för det pedagogiskaprogrammet för förskolan - ett program som senare kompletterats med ettsärskilt program för de äldre förskolebara-en, bl.a. i syfte att underlättaövergången från förskola till skola. De pedagogiska programmen har också varitutgångspunkten för det utvecklingsarbete som bedrivits i kommuneraa. Ocksåskolbaraomsorgen har utvecklats kraftigt . Ett särskiltpedagogiskt program har utarbetats även för denna verksamhet. Bamomsorgensutbyggnad betyder att allt fler bara har erferenhet av pedagogisk verksamhetoch organiserad social samvaro när de börjar skolan. Behovet av att sebarnomsorg och skola ur ett pedagogiskt helhetsperspektiv har därmed ökat. Under1970- och 1980-talen har olika utredningar understrakit vikten av att finnaformer för en praktisk och organisatorisk samverkan mellan baraomsorg ochskola. Det förhållandet att det är frågan om två olika regelsystem har bidragittill att förhindra en önskad samverkan. Inomskolan sker ett omfettande reformarbete. har nyligenbeslutat att kommuneraa får ett helt och odelat arbetsgivaransvar för allpersonal i skolan. I en nyligen framlagd proposition föreslås att kommuneraafår ansvaret för skolans drift och verksamhet medan staten svarar för mål,uppföljning och utvärdering av måluppfyllelsen. Därmed bliransvarsfördelningen mellan stat och kommun i stort sett densamma för skolan somför bamomsorgen. Förskolans del har således redan en avreglering föreslagits beträffande denkommunala nämndorganisationen. En sådan förändring skall också göras beträffandebaraomsorgen. Därmed undanröjs hindren för kommuneraa att föra samman skolaoch baraomsorg i en gemensam nämnd. Samordningenav ansvaret för baraomsorg och skola underlättas av den i r utvecklingmot decentralisering och avreglering som inletts inom skol- Skr. 1990/91:50området. Den kommunala huvudmannens ansvar och befogenheter inom de tvåområdena blir mer likartade. Därmed förbättras kommunens förutsättningar attplanera, organisera och administrera dessa ansvarsområden i ett sammanhang.Flexibiliteten ökar, liksom föratsättningaraa att utnyttja tillgängligaresurser mer rationellt. Införden översyn av grandskolans läroplan som förestår och utifrån de pedagogiskaprogrammen för baraomsorgen skall ett gemensamt måldokument för grandskolanoch bamomsorgen arbetas fram. Meden utvecklad samverkan mellan bamomsorg och skola blir tidpunkten förskolstarten avdramatiserad. Baraens skolstert görs mer flexibel. Baraen skallha rätt att börja i skolan , men skol-sterten skall kunnavariera utifrån vårdnadshavarens önskemål och med hänsyn till barnets mognad. Detteinnebär ökad valfrihet för föräldrar och elever. Vårdnadshavaren ges råd ochstöd inför beslutet om skolsterten. Detär troligt att den övervägande delen av föräldrama kommer att välja attderas bara börjar skolan i stället för att fortsatte ytterligareett år inom baraomsorgen. Det kommer bl.a. att underlätte strävandena atterbjuda alla som vill en plats inom bamomsorgen. Jämfört med en situation med fiillbehovstäckning inom baraomsorgen kommer en övergång från sju till ochde rationaliseringar dette möjliggör att kunna medföra en besparing för kommuneraa. Pålängre sikt blir de samhällsekonomiska konsekvenseraa betydande. Om en störreandel av föräldraraa väljer att late baraen börja skolan vid ålderkommer arbetsmarknaden att tillföras ytterligare en åldersklass. Rättenatt välja en tidigare skolstert skall införas fr.o.m. höstterminen Ensterk tillströmning av sexåringar redan från början får stora konsekvenser ifråga om lokaler och personal i en del kommunen Över gångsvis måste därför kommunerna ha en möjlighet att begränsa integet av sexåringar. Denflexibla skolsterten är en viktig föratsättning för att en utbyggnad av deyrkesinriktade linjeraa i gymnasieskolan skall vara möjlig med start Närreformen genomförs och alla linjer i gymnasieskolan är tre åriga, kvarstår en betydande del av den positiva effekten för arbetsmark naden. 4.5 Åtgärdemas effekter på utgiftstryck och budget Genomde strakturella åtgärder som redovisats ovan och genom besparingar inriktadepå det kommande budgeterbetet har utgiftsminskningar åstedkommits istorleksordningen . Effekten på stetens utgifter är i vissa fellomedelbar, i andra fell ter den . Omläggningenav sjuk- och arbetsskadeförsäkringen beräknas leda till att utgifteraa för försäkringen minskar med inemot . Huvuddelen av utgiftsminskningen, ca . hänför sig till sänkta ersättningsnivåer i sjuk- och föräldraförsäkringen. Kostnader för högriskskydd för svaga grapper är därvid beaktade. sjuk-ocharbetsskadesjukpenningen bedöms innebära en utgiftsminskning Skr. 1990/91:50på . Omläggningen som också innehåller en ökad satsning pårehabilitering, bl.a genom att en rehabiliteringsersättning införs, kommerverkningsfullt att bidra till att minska ohälsotelet. Ambitionenför de samlade insatserna är att ohälsotalet minskas under ett åroch . Detta innebär en genomsnittlig utgiftsminskningmed ca . Föratt öka effektiviteten i verksamheten övervägs åtgärder inom områdenasjukresor, läkemedel och tandvård. Vidare kommer försök att bedrivas med attpå olika sätt samordna de ekonomiska resurseraa för sjukvård ochsjukförsäkring. Genom att utveckla samverkan mellan baraomsorg och skola kan skolstertengöras flexibel. bedöms de sammantegna vinstema av dessa åtgärder blibetydande. De går dock inte att precisera. Påutrikes- och försvarsdepartementen genomförs utgiftsminskningar på sammanlagt1,. Inom industri-, kommunikations-, jordbraks- ochutbildningsdepartementen genomförs utgiftsminskningar på omkring 2,5 miljarderkr. Härtill kommer den avlastning i storleksordningen . som deökade avkastningskraven innebär. Dessutomavlästes stetsbudgeten ca . genom att utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildningoch åtgärder för yrkesinrikted rehabilitering finansieras med medel urarbetsmarknadsfonden resp. arbetslivsfonden. Programmetför att reducera den stetliga administrationen med kan på siktleda till utgiftsminskningar om . Stetensutgifter för räntor på stetsskulden reduceras till följd av de föreslagna åtgärderaamed i storleksordningen . Åtgärdernaseffekter pä /92 Enbetydande del av de åtgärder som redovisats beräknas kunna få effekter redanunder /92. -Den mest betydandeutgiftsminskningen sker till följd av förändring-araa isjukförsäkringssystemet, vilka beräknas reducera utgifteraa under budgetåret1991/92 med . Till dette belopp kommer effekter på sjukfrånvaron. -På utrikes- ochförsvarsdepartementens område görs besparingar på sammanlagt 1,2 miljarder krDet innebär bl.a. att en del av förlägg-ningskostnadema i för asylberättigadeflyktingar från kommer att finansieras från biståndsanslaget. Detmakostnad är beräknad till 700 milj. kr. för näste budgetår. Att late deimakostnad belasta biståndsanslaget stämmer överens med de riktlinjer , , har för interaationellt bistånd. Inom försvarsdepartementetsområde kommer besparingar avseende repetitionsövningar och drift att genomförastill ett värde av 410 milj. kr. Dessutom kommer den tidigare beslutadeflyttningen av 1 i inte att genomföras. Regementet kommer istället att läggas ned, vilket innebär enbesparing på ytterligare 75 milj. kr. återkommer ,-, regeringenmed budgetförslag för totalförsvarets verksamhet 1991/92. 1990/91:50Ytterligare förslag till besparingar och strukturella åtgärder kan då komma attpresenteras. Nästa långsiktiga försvarsbeslut kommer med nödvändighet attinnebära fler strukturella förändringar inom försvaret, som också har enbesparingseffekt. -Åtgärderna på kommunikations-och industridepartementens områden innebär att utgiftema minskas med 0,9 resp.0,. Utgiftsminskningen uppstår bl.a. till följd av förändringarav det statliga industristödet, omorganisation av vissa myndigheter, genomneddragning av bidrag för köp av interregional tågtrafik och reduktion aversättning till SJ för utveckling av godstrafik. -Utbildningsdepartementetshuvudtitel beräknas minska med ca . bl.a. till följd av attanslaget till hemspråksundervisning och bidraget till ,gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen minskas. -Jordbruksdepartementetshuvudtitel minskas med ca . under /92 bl.a.genom att bidragen till skogsvård och beredskapslagring reduceras. -Till följd av åtgärderaa kommerstatens nettoupplåning att kunna begränsas. Därigenom blir statens utgifter förräntor på statsskulden mindre. För /92 beräknas räntoraa blireducerade med . -Åtgärderna påverkar också statsiiikoinsteraaför /92. De minskade utbetalningaraa från sjukförsäkringenmedför att underlaget för inkomstskatt minskar. Därmed kan statens inkomster föratsesminska med ca . I ett längre perspektiv kommeremellertid denna effekt till övervägande del att träffe kommuneraa. -De skärpta avkastningskraven påvattenfell och samt uppräkningen av statens tillgångar idomänverket ökar statens inkomster med . Genom att utbildningsbidrag och åtgärder för rehabiliteringfinansieras med medel ur arbetsmarknadsfonden resp. arbetslivsfonden avlastas stetsbudgetenmed ca . Fastighetsskattenpå kontor, butiker och andra kommersiella lokaler föreslås höjas fillfälligt1991 och 1992 till av taxeringsvärdet. Höjningen gäller i hela riket.Fastighetsskatten blir därmed högre än vad harbeslutet. En proposition med denna inriktning överlämnas tillriksdagen. Den föreslagna höjningen m.m. beräknas inbringa . Sammantegetinnebär de nu redovisade åtgärderaa att budgetsaldot förbättras med 13,2miljarder kr. Därtill kommer besparingar till följd av ett sänkt ohälsotel.Sammantaget iimebär dette en sänkning av det offentliga utgifteraas andel avBNP, den s.k. utgiftskvoten, med . Detär regeringens bedömning att besparingar utöver dessa kommer att blinödvändiga. För innevarande budgetår är statsbudgeten balanserad. I arbetet med1991/statsbudget skall denna linje fullföljas. 5 Effekter på samhällsekonomin Detnu framlagda åtgärdsprogrammet och regeringens ekonomiska politik i övrigtsyftar till att dämpa pris- och kostnadsutvecklingen och skapa föratsättningarför en lägre räntenivå i . Detframlagda åtgärdspaketet innehåller minskningar av de offentliga utgiftema somkan leda till lägre inkomster för hushållen. Den private konsumtionen tordeemellertid inte påverkas i någon större utsträckning. I den mån åtgärderaaleder till en lägre räntenivå, kan hushållen hålla uppe sin konsumtion.Dessutom bör åtgärderaa dämpa inflationstakten, vilket gynnar utvecklingen av realinkomsteraa. Denoffentliga konsumtionen och de offentliga investeringaraa väntes däremot minskatill följd av de beslutade åtgärderaa, vilket i sig innebär lägre aktivitet iekonomin. Detta uppvägs dock av att investeringaraa i övrigt kan antasutvecklas gynnsammare, särskilt inom industrin. Även en viss positiv effekt påexporten är trolig , eftersom åtgärderaa bedöms bidra till att hejdaförsämringen av kostnadsläget gentemot omvärlden.