prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Det är en uppgift för de berördamyndigheteraa att ansvara för att bullerbegränsan-de åtgärder vidtas. De mestutsatta boendemiljöeraa och arbetsplatserna åtgärdas först. Kommunerbör på motsvarande sätt behandla bullerfrågoraa i den översiktliga planeringenoch i program för hälso- och miljöskyddsarbetet. Detfortsatta arbetet bör inriktas på att nå ned till de bullernivåer som kanbetecknas som god miljökvalitet. Ettproblem som skall uppmärksammas särskilt är behovet av helt bullerfria miljöer,t.ex. i fjäll- och i skärgårdsområdena. Regeringen kommer därför att genaturvårdsverket i uppdrag att i samråd med lämna förslag tillåtgärder mot buller i sådana områden. Målet är att det även skallvara möjligt att uppleva tystnaden i vissa naturmiljöer. Siithmänfdttning.av,avsn'ittét:\lMei'fortsattairiiljöafbetét kominer', '.sektprsmyndighéteriias miljöansvar att-.vara'av"stprbetydej centralisering-.åvärWtet ihoiii*miljömyhdighétémå hår'inlétts*och * '/ortsättén.Koininunernasrolli\miljöarbetet;ökar siiccessivt/i. */,* ».\'/ i'\'De,irijljömåi.sömformulerats.skall överföras,till séktprsSnål.ochs* -åtgärdsprogräin'av"séktorsiny ndigheferna för olika samhällssektöréi-/'- iäe.nationella'mäl.enbryts.ner"för-olika geografiska områden'.. Häri-'» ** *genom ökai:tnöjligheterhä att prioritera pch-genönifö sojrri béhö"vsför'a'tt'förbätträ"njiljön. \'\- '/V-",'- '. *, '.■'. \*..■*/* '' \,\.- '/-/'tDccenträlä'miljöinyndighetémäs rb]l åttsamordna,*clriva'på'och ", föjja/uppåtgäräerha inom olika sektorer görs tydligare.'. \ -/ ''.'/. ~' ' ',Miljöinyiidigheteriiasarbeteefféktiyiséräs. ,gaiiisatio.ri,ses"-över,*, liksom söciälstyrelséns'.roU-vad "gäller, halspr'. ' skyddsaibetét:.De 'regionala" myndigheternais 'ansvar/stärks i, äam-*, \ . 'band.med attIänsstyrelsera'å;'0'ni.örgäriiser"as.'-;'"".*'-"-..*"/"-,';■'','-'.'. Iarbetet med bl.a. planering, prövning och tillsyn enligt olika miljölagar harlänsstyrelseraa och kommunerna en framträdande roll. Redan i samband med 1988års miljöpolitiska proposition genomfördes en decentralisering imiljöskyddsarbetet. Miljö- och hälsoskyddsnämndema i kommunerna fick ettobligatoriskt tillsynsansvar enligt miljöskyddslagen. Kommuneraa har ocksåfått ökat ansvar på avfallsområdet. Länsstyrelsema fick ett större ansvar förprövning av miljöstörande verksamheter och ökade resurser. Samtidigtfastställdes att alla samhällssektorer har ett miljöansvar inom sittverksamhetsområde. Såväl länsstyrelserna som miljö- och hälsoskyddsnämndemahar haft ett omfattande tillsynsansvar enligt lagen om hälso- ochmiljöfarliga varor resp. lagen om kemiska produkter. Verksamheteninom så gott som alla samhällssektorer påverkar tillståndet i miljön. Genomatt tydligare miljömål nu formuleras ökar förutsättningarna för olika sektoreratt omforma generella miljörtiål till sektorsmål för sina resp. verksamhetsområden.Därigenom stärks sektorsansvaret ytterligare, som fömtsättningama föratt genomföra miljöpolitiken förbättras. På samma sätt måstemiljömålen också brytas ned till konkreta mål och åtgärdsplaner för olikageografiska områden, vilket ger en gmnd för de regionala och lokalamyndigheteraas arbete. Inomvissa områden finns förvaltningsmyndigheter, som är inriktade på tillämpning avlagstiftning, utredningsverksamhet och främjande av forskning och utveckling.Inom andra områden finns företrädesvis affarsdrivan- 5 1990/91. deverk, som närmast kan ses som utövare av en viss verksamhet. Flera Prop.1990/91:90 statliga myndigheter har i uppgift både att driva vissa verksamheteroch att svara för myndighetsutövning. Ettsektorsansvar för miljön och för vården av naturresursema innebär ett ansvarför såväl näringsidkare som myndigheter som driver verksamheter att anpassasig till de fastlagda miljömålen. Trafikenär ett exempel på ett område där ett tydligt uttalat sektorsansvar har börjatinföras. Samtliga trafikverk har på regeringens uppdrag redovisat miljöanalyserför verksamheten och för de utbyggnadsplaner som finns för de olikatrafikslagen. Miljöanalyserna kommer att utgöra en viktig del avbeslutsunderlaget för den framtida trafikplaneringen. Sektorsansvaret blirockså tydligt bl. a. genom de fortsatta åtgärder för sjöfarten, flyget ochvägtrafiken som genomförs. Ett annat exempel på sektorsansvar finns hos lantbmksstyrelsen,som ansvarar för att utfärda föreskrifter om hurgödselhantering m.m. skall ske för att begränsa störaingama i den yttre miljön.Regeringen avser nu att förstärka sektorsmyndigheteraas miljöansvarytterligare genom att detta ansvar skrivs in i instmktionen för bl.a.trafikverken, de centrala fiskeri- och jordbmks-myndigheteraa ochskogsvårdsorganisationen. Till sektorsansvaret hör också att ta hänsyn tillkulturvården i de miljöer som berörs av sektorsorganens verksamhet. Isektorsansvaret bör ingå att utarbeta sektorsplaner och åtgärdsprogram medpreciserade mål för miljövården och naturskyddet som omsätter nationelltfastlagda mål på det mest kostnadseffektiva sättet. ochkemikalieinspektionen har som centrala myndigheter på miljöområdet ett ansvaratt tillhandahålla kunskap och vara pådrivande och bör därför delta i arbetetatt utforma och följa upp sektorsplaneraa. Föralt förstärka miljöarbetet inleddes ett arbete med ökad decentralisering av ansvaroch arbetsuppgifter för miljömyndigheterna i samband med 1988 årsmiljöpolitiska proposition. tillfördes myndighetema ökade resurserför tillsynsarbetet. Tillsynsverksamhetenhar därigenom ökat kraftigt. Länsstyrelsema genomförde ca 3600 besökeller inspektioner. En undersökning har genomförts av , somvisar att genomfördes eller initierades ca 2 700besiktningar eller inspektioner av länsstyrelseraa, vilket på årsbasismotsvarar 5 400 besiktningar eller inspektioner. Antalet handläggare hoslänsstyrelserna som arbetar med prövning och tillsyn har ökat . Ökningen av antalet handläggare är dock större i dekommunala miljö- och hälsoskyddsnämndema, som byggt upp sinverksamhet med tillsyn enligt hälsoskyddslagen och miljöskyddslagen. Detär ännu för tidigt att utvärdera resultatet av denna förändring. Prövnings- ochtillsynsverksamheten är viktiga delar i det kommande arbetet med att begränsautsläppen från industrin och andra punktkällor till sådana nivåer att miljöninte tar skada. Regeringen bedömer fömtsättningama för att genomföra denplanerade omprövningen av prioriterade verksamheter som mycket goda. Regeringenanser att arbetet med att förbättra den yttre miljön skall ske i 66 samverkanmed strävandena att förbättra arbetsmiljön. Regeringen kom- Prop.1990/91:90 mer därför att ge arbetarskyddsstyrelsen, ochkemikalieinspektionen i uppdrag att utreda fömtsättningarna för en ökad samverkani tillsynsverksamheten. Enfömtsättning för att sektorsansvaret och decentraliseringen skall leda till ettgott miljöskyddsarbete är också att de centrala miljömyndigheterna samordnarverksamheten genom att ta fram kunskapssammanställningar som underlag för olikabeslut och genom att utarbeta allmänna råd och föreskrifter för olikaverksamheter. är den centrala myndigheten på miljöområdet. ,kemikalieinspektionen och utgör tillsammansmed länsstyrelserna och kommuneraa kärnan i miljövårdsorganisationen. Detfinns också en rad andra myndigheter som har viktiga uppgifter med anknytningtill hälso- och miljövård. har ett särskilt ansvar när det gäller attfrämja en långsiktigt god hushållning med naturresurserna. Regeringenhar kompletteringsproposition redovisat riktlinjer för en övergångtill en mera långsiktig styrning av den statliga verksamheten. Avsikten medden nya budgetprocessen är att åstadkomma en mer resultatorienterad styming ochbudgetdialog inom staten, bl. a. genom att myndigheter och verksamheter skallgenomgå en fördjupad prövning . , kemikalieinspektionen och redovisat fördjupade anslagsframställningar den . roll i miljöarbetet har förändrats under senare tid.Naturvärdsverkets roll som central miljömyndighet kräver en stor kontaktyta medde andra organ som har betydelse i miljöarbetet. skallsamordna arbetet för ett miljöanpassat samhälle nationellt ochinternationellt. har ett centralt ansvar för att på olika sättstödja länsstyrelser och kommuner i deras arbete med miljöfrågorna. Regeringenunderströk i propositionen om miljöpolitiken inför 1990-talet naturvårdsverketscentrala roll i miljöarbetet. Som särskilt viktiga uppgifter framhölls attutforma strategier, handlingsprogram samt råd och riktlinjer inom miljöområdet. Denförändrade ansvarsfördelningen och förändringen i inriktningen av miljöarbetethar lett till en rad organisatoriska översyner av . Dennuvarande organisationen är enligt regeringsbeslut tidsbegränsad till den 30juni 1991. Regeringenbeslöt den att tillkalla en särskild utredare för att utreda framtida uppgifter och organisation. Ut gångspunkter för arbetet är att centrala roll i det samla de miljövårdsarbetet skall stärkas och att verkets organisation anpassas till 67 enmål- och resultatorienterad styrning, en utökad decentralisering samt Prop.1990/91:90 integrering av miljöarbetet i olika sektorer. Kemikalieinspektionenär central förvaltningsmyndighet för ärenden om hälso- och miljörisker medkemiska ämnen och produkter. Kemikalieinspektionen har ett övergripande ansvarför kontrollen av kemiska produkter. Kemikalieinspektionensmål och inrikting bygger på tre gmndläggande förutsättningar. Den förstafömtsättningen är att tillverkare och importörer har huvudansvaret för dekemiska produkter de levererar, vilket innebär att de bl.a. har ansvaret attutreda kemikaliernas egenskaper och informera om skaderisker och förebyggandeåtgärder av betydelse ur hälso- och miljöskyddssynpunkt. Den andrafömtsättningen är att internationell samverkan är nödvändig och strategisktviktig för kemikaliekontrollen och den tredje föratsättningen är att ävenanvändarna av kemiska produkter, dvs. både företag, offentliga organ ochenskilda konsumenter, har ett ansvar och en uppgift i kemikaliekontrollen. Kemikalieinspektionenskall se till att den som tillverkar, importerar eller levererar en kemiskprodukt tar sitt ansvar och vet vilka effekter produkten har på hälsa ochmiljö. För att förbättra kunskapen om kemiska produkter kommer ett system förförhandsanmälan av nya kemiska ämnen att införas samt produktregistret attbyggas ut. Kemikalieinspektionen har i samarbete med statens naturvårdsverkinlett ett arbete med en systematisk genomgång av kemikalier som kan påverkamiljön negativt i syfte att få till stånd en avveckling av användningen avsådana ämnen. Regeringenföreslår nu att kemikalieinspektionen förstärks med 8,6 milj. kr. för att kunnautvidga sitt arbete, framför allt med förhandsanmälan av nya kemiska ämnen ochfortsatt uppbyggnad av produktregistret samt systematisk genomgång avmiljöfarliga kemikalier, och för ökat internationellt samarbete. Koncessionsnämndensverksamhet bestäms i sin helhet av nämndens uppgifter enligt miljöskyddslagen.Den pågående översynen av miljölagstiftningen kan leda till förändradeuppgifter . Verksamheten fömtsätts bli oförändrad . 3.6.4Det regionala och lokala miljöarbetet Genomden nya länsstyrelseorganisation som träder i kraft samlaskompetens och resurser på regional nivå till länsstyrelserna. Detta skaparytterligare fömtsättningar för ett samlat miljöarbete. får härmedansvaret för att den regionala utvecklingen sker i former som är förenliga meden god miljö och en långsiktig hushållning med naturresurserna. Länsstyrelsenhar dels genomförandeuppgifler, dels samordningsansvaret för det samlademiljöarbetet i länet. Länsstyrelsernas verksamhet och organisation ses överför att skapa en samordnad länsförvaltning. Översynenav uppgifter och organisation har också beröringspunkter med verksamheten vid länsstyrelserna. En av utgångs punkterna för utredningen är att miljöarbetet skall decentraliseras. ställersärskilda krav på de regionala myndigheteraas arbete med Prop.1990/91:90 miljövård och naturresurshushållning. Om en decentralisering skallvara möjlig måste således dessa myndigheter och kommuner ta ett ökat ansvar fördessa frågor. I1988 års miljöpolitiska proposition betonades bl. a. vikten av regionalabedömningar i miljöarbetet. Uppdraget om de regionala miljöanalyseraa är ettexempel på detta. Tillsättande av vissa regionala miljödelegationer är ett annat. Delegationemasuppgift har varit att initiera åtgärder för att göra regionema väsentligtrenare . Delegationer har tillsatts för följande områden: ,, västra och . Samtliga delegationer utom den förDalälven har avlämnat sina slutrapporter. Delegationemas förslag berör allanivåer i samhället. Regeringenkonstaterar att erfarenheteraa av delegationemas arbete är goda. De har visatatt det genom en stor satsning är möjligt att få framsektorsövergripande förslag, vinna en bred förankring hos allmänheten, företag,forskningsinstitutioner och lokala och regionala organ samt att initieraåtgärder. Resultatet av delegationeraas arbete utgör ett underlag för vissa avförslagen i denna proposition. Merparten av delegationeraas förslag utgör gmndför regionala och lokala beslut. Kommunemahar tilldelats en mer aktiv roll i miljöarbetet bl. a. genom att miljö- ochhälsoskyddsnämndema har övertagit tillsynsansvaret föralla verksamheter som inte är tillståndspliktiga enligt miljöskyddslagen.Härigenom tillförs miljöskyddsarbetet en betydande resurs. Kommunernaskompetens och ansvar i hälso- och miljöskyddsarbetet har gett ökadefömtsättningar för en miljövårdsplanering. Kommunemas tillsynsarbetebefinner sig fortfarande i många kommuner i ett uppbyggnadsskede. I samband med1990 års budgetproposition beslutade om ökat kommunalt ansvar påavfallsområdet. I flertalet av landets kommuner har ambitionema på miljöområdetökat. Detta rör bl. a. trafikplanering och förebyggande åtgärder i den egnaverksamheten. En fömtsättning för att denna verksamhet snabbt skall kunnabyggas ut är att det finns tillgång till kompetent personal. Sanimänfattningavavsiiittet:Utbildning är en av fönifsättnirigama för att miljöfrågorna skall kunnagenomsyra alla verksamheter. Miljöfrågornaskall integreras i gmndutbildningen på alla nivåer. Miljöutbildning införs iläroplanerna för gmhdskölah och gymnasiet, Regeringen tillkallar enläroplanskommitté med uppgift att se över hur miljöutbildningen skall utformas. Miljöfrågornages ocikså ökad vikt i all gmndläggande högskoleut bildning. Särskilda medel avsätts för lärarfortbildning och utveck lingsarbete. Universitets- och högskoleäinbetet får i uppdrag att tillkalla en särskild referensgmpp för att initiera och följa detta ar- .bete.' /.■■■■,■■■; ■ ■.■■ / ■:■;■■■■>■'■■'■■■.■,■.■■■'■■■■■■■/ Kopplingenmellan ärbetsniiljöpch yttre miljö bör behandlas i bl, a.skyddsombudsutbildningén. Regeringenföreslår nu att antalet antagningsplatser på miljö-och hälsoskyddslinjen viduniversitetet i utökas från 62 till 90 fr o.m, /92.Regeringen föreslår också att den ettåriga kompletteringsutbildningen förnaturvetare och tekniker genomförs under fr.o.m. budgetåret1991/92 med sammanlagt 90 antagningsplatser . Attgenomdriva en i gmnden miljöanpassad och långsiktigt hållbar utveckling är utmaning. Trender måste brytas och vanor måste ändras. Detta kommer attställa stora krav på oss alla personligen. Som kollektiv och som individermåste vi ta ansvar för de negativa miljöeffekter som utvecklingen också medför. Utbildningär en gmndläggande fömtsättning för att varaktigt kunna förändra attityder ochhandlingssätt. Alla måste få de gmndläggande kunskaperna och förståelsen förkretslopp, orsakssamband och miljökonsekvenser. Miljöproblemenhar i stor utsträckning flyttat närmare individen och har blivit svårare attlösa. En förändrad problembild kräver nya lösningar. För att rätt kunna bedömaolika valmöjligheter och påverka utvecklingen i rätt riktning är tillgångentill korrekt information om miljöförhållanden och miljöpåverkan nödvändig.Positiv miljömärkning, som införs på nordisk bas, miljödeklarerade produkteroch miljöfarlighetsmärkning är hörnstenar i kunskapsuppbyggnaden. Tillverkareoch importörer har ansvar för att kunskap om olika varors miljöegenskaper finnstillgängliga. För kon-stmktörer och produktutvecklare skall det vara naturligtatt värdera olika komponenters miljöfarlighet redan på konstmktionsstadiet. En särskild satsning isyfte att höja den allmänna kunskapsnivån på miljöområdet kommer attgenomföras i , i enlighet med miljödelegationen för västraSkånes förslag. Kunskapernaom hur olika verksamheter påverkar miljön ökar genom I 1990 årsproposition om forskning förstärktes såväl den Prop. 1990/91:90 gmndläggandemiljöforskningen som den sektorsinriktade miljöforskningen. Båda syftar tillatt underlätta en omställning till ett mera miljöanpassat jord- och skogsbmk,ett avfallssnålt samhälle och miljöanpassade transport- och energilösningar. Ipropositionen slogs också fast att miljöfrågorna bör inta en central roll iall forskning och att miljökonsekvenser skall analyseras och redovisas. Allamedborgare skall erbjudas gmndläggande kunskaper i miljöfrågor. Skolan måsteförmedla den gmndläggande förståelsen för sambanden mellan människan ochhennes omgivning. Det innebär att förskolan och gmndskolan skall ge enallmänbildning om miljön. Dämtöver krävs särskilda utbildningsinsatser förolika yrkeskategorier som har viktiga roller i produktions- ochproduktutvecklingen. Denna utbildning skall ges av gymnasium och högskola.Olika yrkesgmpper, t. ex. ekonomer, jurister, ingenjörer, naturvetare och miljö-och hälsoskyddsinspektörer kommer att ha centrala roller i miljöarbetet, menmiljöaspekteraa måste föras in även i andra utbildningar än dessa. Inomskolväsendet pågår ett omfattande reformarbete. Utöver ändrade regelsystem föranvändning av resurser kommer läroplaneraa att förändras. Utgångspunktema förde mål som skall uttryckas i läroplanerna finns i 1 kap. 2 § skollagen:"Verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med gmndläggandedemokratiska värderingar. Var och en som verkar i skolan skall främja aktningför varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö." Förskolan innebär detta bl. a. att miljöfrågoraa inte längre skall ses som skildafrån annan verksamhet utan integreras i skolans hela arbete. Miljöfrågoraakommer att få en framträdande roll i den reformerade gymnasieskolan och inomvuxenutbildningen. Denna förändring av skolans verksamhet kommer att ställastora krav på såväl gmndutbildningen av lärare som fortbildningen. Ocksåinom den gmndläggande högskoleutbildningen ges miljöfrågoraa ökad vikt.Regeringen anser att särskilda fortbildnings- och utbildningsinsatser förlärare inom högskolan skall genomföras. En särskild referensgmpp med uppgiftatt aktivt följa det fortsatta arbetet med dessa frågor kommer att tillkallas. Speciellutbildning är också nödvändig inom avfallsområdet. Avfalls-ochåtervinningsfrågoma utgör en del av de samlade miljöproblemen. Det är särskiltviktigt att avfalls- och återvinningsfrågor blir en del av den gmndläggandetekniska högskoleutbildningen både i fråga om konstmktion och produktion. Denökaride efterfrågan på miljöutbildad specia listpersonal - inte minst från industrins sida - har lett till en brist på främst kommunala miljö- och hälsoskyddsinspektörer. Antalet utbild ningsplatser på miljö- och hälsoskyddslinjen vid i utökas därför från 62 till 90 fr. o. m /92. Regeringen föreslår attden ettåriga påbyggnadsutbildning av naturvela- Prop. 1990/91:90 re som harstartat i , och fortsätter och utvecklas till ettaltemativ för naturvetare och tekniker. Den ettåriga kompletteringsutbildningengenomförs under fr. o. m. /92 med sammanlagt90 antagningsplatser . Idet fria och frivilliga folkbildningsarbetet finns speciellt goda möjligheteratt nå ut med kunskaper till mycket breda folkgmpper. Samtliga elvastudieförbund och ett trettiotal av landets folkhögskolor anordnar kortaoch/eller längre kurser med miljöstudier utifrån olika perspektiv. Arbetetmed att främja säkerhet och hälsa i arbetsmiljön är en viktig del i politikenför en god livsmiljö. De anställdas medverkan liksom de fackligaorganisationemas engagemang har varit centrala inslag i detta arbete, som harvarit mycket framgångrikt. Enligtregeringens mening finns det skäl att öka samverkan i arbetet för att förbättraarbetsmiljön och den yttre miljön bl. a. mot bakgrand av det gemensamma måletatt skydda människors hälsa och öka deras välbefinnande. , , antog en resolution som uppmanarmedlemsländernas regeringar att i samarbete med arbetsmarknadens organisationerformulera och genomföra en integrerad politik för god hälsa och miljö. Detär enligt regeringens uppfattning av stor vikt att arbetstagama och derasfackliga organisationer får möjlighet att delta aktivt i arbetet med att bl.a.nedbringa industrins utsläpp och avveckla användningen av farliga kemikalier.Härigenom skapas också bättre fömtsättningar för att lösa både miljö-och arbetsmiljöproblem. Påarbetsmiljöområdet bedrivs en omfattande utbildningsverksamhet riktad tillskyddsombud, arbetsledare, tekniska planerare och andra som är med om attutforma arbetsmiljön. Arbetsmiljöfonden stöder sådan utbildning genom att gebidrag till arbetsmarknadens organisationer, branschförbund och andrasammanslutningar av företag. Utbildningensinnehåll utformas närmare av de organisationer som bedriver utbildningen,vilket medger en anpassning till de specifika arbetsmiljöproblem som finns iolika delar av näringslivet. De fackliga organisationemas utbildning läggerstor vikt vid det förebyggande arbetsmiljöarbetet t.ex. sådana insatser somkan göras i samband med planering och beslutsfattande på arbetsplatsema. Undersenare år har arbetsmiljöaspek-teraa i samband med teknisk utveckling ochdatorisering blivit ett naturligt inslag i många fackliga organisationersskyddsombudsutbildning. Övergången till lösningsmedelsfria läcker och färger,som är motiverad både från miljö- och hälsosynpunkt, har också underlättatsgenom särskilda utbildningsinsatser från de fackliga organisationeraas ochbranschorga-nisationeraas sida. Enligtregeringens uppfattning är det värdefullt att kopplingen mellan arbetsmiljö och yttre miljö behandlas i skyddsombudsutbildningen och i andra arbetsmiljöutbildningar. Arbetsmiljöinstitutetansvarar för vidareutbildningen av företagshälso- Prop. 1990/91:90 vårdenspersonalgmpper, bl.a. företagsläkare, företagssköterskor och skyddsingenjörer.Företagshälsovården har en betydelsefull roll som stöd för arbetsgivare ochanställda vid t. ex. planering och förändring av verksamheter samt vid val avolika produkter. Hos företagshälsovården samlas också kunskap om hur olikaprodukter och ämnen påverkar människors hälsa. Frågorom yttre miljö tas upp i samtliga av institutets vidareutbildningar iföretagshälsovård. Dämtöver ger institutet särskilda kurser i bl.a. kemiskproduktkontroll och bekämpningsmedelshantering. Regeringenanser att den kompetens som företagshälsovården på detta sätt byggt upp imiljömedicinska och miljötekniska frågor bör tas till vara. 4 Åtgärder inom olika områden 4.1 Miljö och ekonomisk utveckling Välfärd,trygghet och rättvis fördelning är viktiga hörastenar i det svenskasamhällsbyggandet. De sociala trygghetssystemen har kunnat byggas ut och denmateriella välfärden har ökat i takt med tillväxten i ekonomin. Målet om en högtillväxt är centrah för en ekonomisk politik med sikte på . ökad välfärd,social trygghet och en god miljö. Miljösituationenpåkallar en förändring av grandläggande attityder i vår livsföring. I ettlängre perspektiv hotas såväl den materiella tillväxten som vår allmännavälfärd av en pågående miljöförstöring. Konsumtion på bekostnad avinvesteringar leder till såväl långsiktiga ekonomiska problem som miljöproblem. Ekonomisktillväxt måste vägas mot andra mål i politiken. Tillväxt innebär ökadkapacitet att tillverka varor och tillhandahålla tjänster. En ökad vam- ochtjänsteproduktion till priset av försämrad hälsa eller miljö är inte enönskvärd utveckling i ett välfärdssamhälle.