prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Densom ansöker om tillstånd till miljöfarlig verksamhet är skyldig att ge in denutredning som behövs för att ansökan skall kunna bedömas. I miljöskyddslagensaknas dock uttryckliga bestämmelser om utredningsskyldighet vid omprövning avvillkor. Regeringen anser att miljöskyddslagen bör kompletteras så att det klartframgår att utredningsskyldigheten också vid omprövning åligger utövaren avverksamheten. Regeringenkommer att uppdra åt att upprätta ett tioårigt program för enöversyn av utsläppsvillkoren för miljöstörande verksamheter genom omprövning.Syftet är att systematiskt införa sådana villkor som måste uppfyllas för att denationella och interaationella miljömålen skall kunna uppfyllas och deregionala miljöproblemen kunna un danröjas. Vid översynen av en viss branschbör anläggningar som har stora utsläpp prioriteras, särskilt sådana där tydligamiljömål finns, och sådana som har utsläpp till känsliga recipienter.Länsstyrelsemas regionala miljöanalyser kan användas som underlag vidprioriteringarna av behov och åtgärder. I programmet bör fömtom industrier äveningå andra viktiga punktkällor som t. ex. energianläggningar och kommunalareningsverk. Densom utövar miljöfarlig verksamhet och som har tillstånd enligt miljöskyddslagen är skyldig att lämna en årlig miljörapport till tillsyns myndigheten. Det är utövarens ansvar att miljörapporteraa är korrekta och fullständiga. De bör vara möjliga att utnyttja som underlag för priori tering av omprövningsinsatser. Idet löpande uppföljningsarbetet är det viktigt att både de som utövar Prop.1990/91:90 miljöfarlig verksamhei och myndigheteraa arbetar på ett effektivtsätt så att utsläppen fortsättningsvis kan hållas på en låg nivå. Detta kräveren väl utbyggd egenkontroll hos utövaren i kombination med en effektiv exteratillsyn från myndigheternas sida. Det arbete med intern miljörevision som harpåbörjats inom industrin är etl steg i rätt riktning. Dendominerande källan till stabila organiska föreningar är skogsindustriernasutsläpp av klorerad organisk substans. Riktlinjeraa för att minska dessautsläpp angavs miljöpolitiska proposition. Genom de åtgärder som nugenomförs kommer utsläppen att begränsas med 60 års nivå.Utsläppen kommer därefter att uppgå till 1,organiskt bunden klor, räknatper ton producerad blekt sulfatmassa. Med den process- och reningsteknik somfinns tillgänglig kan utsläppen minskas ytterligare, till 0,5 1 kgorganiskt bunden klor per ton massa. Skogsindustrieraa bör därför prioriteras inaturvårdsverkets omprövnings-plan. Vid omprövningen bör villkoren fastställasmed hänsyn till bästa tillgängliga teknik. Vid den individuella prövningenmåste hänsyn tas till det enskilda företagets produktion och dessfömtsättningar att minska utsläppen. 1samband med prövningen av pappersmassafabrikema skall även andra utsläpp avmiljöfarliga ämnen från tillverkning av såväl blekt som oblekt massa behandlas.Målet är att skogsindustrins utsläpp minskas till till ensådan nivå att miljön inte märkbart påverkas. Vad detta innebär i fråga omstorleken på utsläppen måste klarläggas genom fortsatt forskning ochmiljöövervakning. Utsläppenav stabila organiska ämnen bör begränsas också från andra branscher.Naturvårdsverket och kemikalieinspektionen bör fortsätta sitt arbete med attidentifiera nya källor och initiera åtgärder mot utsläppen därifrån. Industriellautsläpp av flyktiga organiska ämnen kommer framför allt från raffinaderier,organisk kemisk industri och ytbehandlingsanläggningar. Här har utsläppenminskat först . Utsläppen från processindustrier begränsas bl.a.genom byte till tätare utmstning och bättre övervakning avseende läcksökningoch utsläpp till omgivningen. Utsläpp av lösningsmedel m. m. skall också begränsas,i första hand genom övergång till lösningsmedelsfria processer där så ärmöjligt. Denstora källan för utsläpp till vatten av olika metaller är gamlagmvavfallsupplag. Även utsläpp från pågående gmvbrylning och från vissaindustrier är betydande. Diffusa utsläpp från bl. a. avfallsdeponier är enannan källa vars betydelse kan öka. Utsläppenav metaller har minskat kraftigt . För att nå utsläppsmålen för metaller måste dock ytterligare åtgärder vidtas för att begränsa utsläppen till framför allt luft, som är helt dominerande. En rad åtgärder har redan vidtagits, och genom det fortlöpande arbetet med 92 prövningoch tillsyn bör det vara möjligt att halvera utsläppen av de Prop.1990/91:90 viktigaste metallema . Föratt minimera utsläppen av kvicksilver skall bl. a. åtgärder vidtas vid dekloralkalifabriker som använder sig av kvicksilverceller. Kvicksilverfri teknikfinns tillgänglig och tillämpas redan av två fabriker. Redan i 1988 årsmiljöpolitiska proposition angavs att kvicksilverfri teknik bör införas påsikt. Regeringen anser nu alt en plan skall läggas fast i samband medomprövning av kloralkalifabrikema för att införa kvicksilverfri teknik vidsamtliga fabriker. Även kvicksilvemtsläppen från andra branscher, t. ex. järn-,stål- och metallverk, minskas genom villkor vid prövning enligtmiljöskyddslagen. En avvecklingsplan för användningen av kvicksilver redovisasi det följande. Regeringen bedömer att dessa åtgärder sammantaget minskar utsläppenav kvicksilver . Industriprocessersvarar för en betydande del av de svenska utsläppen av försurande ämnen även omutsläppen totalt sett har minskat kraftigt . Ungefar avsvavelutsläppen kommer från industrin. Andelen kommer att öka när den beslutadesvavelskatten minskar utsläppen inom andra sektorer. Industriprocessemasutsläpp av svavel och kväveoxider måste minska ytterligare för att uppfylla demiljömål som formulerat. Som riktlinjer för prövning enligtmiljöskyddslagen av dessa utsläpp skall gälla att åtgärder vidtas upp till enkostnad av . per kg svavel och . per kg kväveoxider. Därmed ställssamma krav på industriprocessema som på Övriga samhällssektorer. Utsläppenav närsalter bör begränsas från vissa industrier och framför allt frånkommunala reningsverk. Många av de kommunala verken har både biologiskoch kemisk rening. saknar de flesta dock en fullgod kvävereduktion.Regeringen anser att som riktlinje vid prövning enligt miljöskyddslagen skallgälla att en reduktion av kvävet med införs för de störrereningsverken. I första hand åtgärdas de reningsverk som är lokaliserade videller nära kusten vid de mest påverkade havsområdena. Hit räknas hela väst- ochsydkusten samt upp till och med . I vissakraftigt påverkade områden, som , , ochHanöbukten, eftersträvas en högre reningsgrad. Mångakommuner har omoderaa och ålderstigna avloppsledningssystem. Det får tillföljd att grandvatten i stora mängder läcker in i systemen och förorsakarproblem, såsom bräddning och störning av reningsprocesser. I många fall kanockså avloppsvattnet läcka ut och förorena gmndvaltnet. Allt detta innebär attutbyte och renovering av ledningssystemen i många av landets kommuner måstepåskyndas. Detta är ett kommunalt investeringsansvar. Innehålletav metaller i det slam som uppstår vid kommunala reningsverk har minskat undersenare år. Haltema av metaller och stabila organiska föreningar kan dock förvissa anläggningar fortfarande vara så höga att slammet inle kan användas somjordförbättringsmedel utan särskilda vill- Genom olika åtgärdersom vidtas skall slammet åter kunna användas merallmänt. Utsläpp av kväve ochfosfor från enskilda avloppsanläggningar och små reningsverk i glesbygd ochfritidshusområden behöver också uppmärksammas. En infomationskampanj förövergång till fosfatfria tvättmedel kan bidra till att minska fosfomtsläppen. 4.6 Varor och kemiska produkter ',SärrirhånfaJtning ''av.a vS«/'«e/.-/Miljöhärisyn. måste éripmsyrä.iit-,->förriinirigén av alla dévärönoch produkter vi an vänder I sämhäUet. jnömkemiluiieköntrollén.ökäs.ihsatsénia >* seln-pch anvälidningenay miljö- öchhälsoskadliga äriineh öch prö .dukter. Förhandsåriiriälan för nyå kemiska ämneninfors och keini-. .kalieihspéktioriehs -produktregister byggs ut/, Kemikå .-tionen och' får utvidgat bemyndigande ;att förbju-;"'''da-impö'och hanterin'g av.skadliga kemiska produkter. ', ',-',-',-'.>'.. / -Regeringen föreslår att en ny lag införs om föÄändsans/.-biolpgiska.bekämpningsniedel./',-'. :'/'* '.../]■ <:'■"■. '/■■'■ ■,■//';-/■",■■ ,'-';''- AyvécÖingspIäriemaför pzÖM '.■■. gei"ihgen föreslår att godkännertilläggen till Moritréalprö-■'-'; tökölletpinpzonnedbrjandeämnen.,-',-'. '■ ;'■ v'.-/;■*.■.' ','i''-'.~->',', .■■*,-/ . ...Nyä ayvecklirigsplariérfastställs'för".ärivänciriing ay< klorerade lös-". ' ningsmedel,ky'iclailver"oi:h bly.-Kadmiumanyändningeri begränsas".%'ytterligäre.-/:/'-,-.//// . "■/'"././'','>' ///*-///'//.■'■'/y.''.'''■','''''. ./ .internationell samordning,-särskilt inöihVästéuröpajeftersträvas.. ; ; J För att stimulera tillåtérlämhingav'förbrukade riickél/kädmium- ■ 'battérietinförsätériäriiriihpprémieriRegeri . - tériavgiiFte'n förslutna-riickel/kajimiiirnbattérier..' .". V ■'/. /-/; . -; , , Produktionenav en vara innebär alltid att naturresurser utnyttjas. Miljöpåverkan kanuppstå vid utvinning av råvaror, transport av insatsvaror och varor, iproduktionsledet, under konsumtionen och senare, när varan efter användningenblir avfall. En mycket stor mängd ämnen och kemikalier används i olika varor.En rad av dessa ämnen kan orsaka skada om de sprids okontrollerat i naturen. Som tidigare framhållitsblir det därför allt viktigare att skärpa kraven på olika varor och kemiskaprodukter för att uppnå de miljöpolitiska mål som lagts fast. Genom att utformavarorna på ett miljöanpassat sätt kan miljöproblemen inom alla samhällssektorerminskas. Fordon med mindre och renare avgaser minskar föroreningarna fråntransportsektora. Genom att ta bort t.ex. asbest ur bromsbelägg och kvicksilverur strömbrytare undviks utsläpp under produktionen och när bilarna skrotas.Användningen av allt mindre farliga bekämpningsmedel och handelsgödsel medlägre kadmiumhalt begränsarjordbmkets negativa miljöpåverkan. 1990/91:90 tvättmedel, färgeroch limmer där skadliga ämnen bytts ut slipper yrkesmässiga användare ochprivata konsumenter att utsättas för hälsorisker (allergier, nervskador) underanvändningen och de diffusa utsläppen av skadliga ämnen till miljön viaavloppssystem och soptippar minskar. Arbetsmiljön förbättras för dem somtillverkar dessa produkter och för dem som använder dem i industrielltillverkning av andra varor. Regeringenanser att en strategi skall utvecklas för att utforma en miljöanpassadvamproduktion, dvs. en vamproduktion där miljöhänsyn och miljöpåverkan vägs ini alla faser av varans livscykel från råvam- till avfalls- och återvinningsled.En arbetsgmpp under ledning arbetar med att utforma ensådan strategi. Vadavser åtgärder mot problemen med användning av byggmaterial, som innehållerflyktiga kemiska ämnen, avser regeringen att förelägga enproposition. Denna behandlar olika åtgärder för en bättre inomhusmiljö. Detär särskilt angeläget att begränsa användningen av miljö- och hälsofarligakemiska ämnen. Det årliga inflödet av miljöfarliga ämnen i varor och i fastaanläggningar överstiger flerfaldigt de nuvarande utsläppen till naturen. Därmedackumuleras en växande mängd miljöfarliga ämnen som förr eller senare viaavfallsdeponier eller på annat sätt riskerar att läcka ut i miljön. Det innebärett stort potentiellt miljöhot . Insatserkrävs från ett stort antal aktörer för att arbetet för en miljöanpassadvaruproduktion skall bli framgångsrikt. Genom substitutionsprincipen i lagenom kemiska produkter har den som hanterar eller importerar en kemisk produktett gmndläggande ansvar för att byta ul farliga ämnen och produkter mot mindrefarliga. Medvetnakonsumenter och yrkesmässiga användare som får god information inför sinaproduktval och sin hantering av kemikalier är liksom en utveckladkemikaliekontroll viktiga faktorer för att ansvaret att byta ut farliga ämnenoch produkter i praktiken verkligen skall avkrävas producenter ochleverantörer. Systemetmed frivillig positiv miljömärkning är ett steg att förbättra konsumentensmöjligheter att påverka. Den positiva miljömärkningen samordnas mellan denordiska länderna och syftar till att genom samma märkning, en svan, stimuleraförsäljningen av produkter som är bättre från miljösynpunkt. Bättreutbildning, särskilt av yrkesmässiga användare, och fortsatt arbete medobligatorisk klassificering och märkning av hälso- och miljöfarliga produkterär andra sätt att förbättra konsumentens och den yrkesmässige användarensmöjligheter att påverka produktutvecklingen. Ettviktigt steg är att införa obligatorisk miljöfarlighetsmärkning av kemiskaprodukter. Klassificering, märkning och registrering av kemikalier harhittills huvudsakligen avsett hälsofarlighet. I nordiskt samarbete har tagitsfram kriterier även för miljöfarlighet. EG har utvecklat kriterier som ihuvudsak överensstämmer med de nordiska. Inom har även ett syslem förklassificering och märkning av miljöfarliga kemiska ämnen och produkter utarbetats,baserat på de nya kriterierna för miljöfariighet. 1990/91:90Diskussioner med EG pågår för att uppnå en harmonisering av kraven. Kemikaliekontrollenstärks genom viss utbyggnad av kemikalieinspektionen. Förhandsanmälan med kravpå god dokumentation av nya kemiska ämnen införs och produktregistret byggsut. Bättre kontroll och uppgifter över kemiska ämnen och produkter är grundenför en förbättrad kemikaliekontroll vilket i sin tur är en fömtsättning för attkunna förebygga miljö- och hälsoproblem genom att begränsa eller avvecklaskadliga ämnen och produkter. Förhandsanmälaninnebär en skyldighet för tillverkare och importörer att anmäla nya kemiskaämnen innan de börjar saluföras i . Anmälan skall åtföljas av endokumentation om ämnets hälso- och miljöeffekter. Systemet är i princip detsamma som redan finns inom EG. Regeringen bemyndigar kemikalieinspektionen attutarbeta de föreskrifter som krävs för att systemet skall kunna införas. Kemikalieinspektionensproduktregister utvidgas genom bl. a. krav på särskilda uppgifter ommiljöfariiga ämnen, bättre information om cancer-och allergiframkallande ämnenoch uppgifter om produktens samtliga huvudkomponenter. Sverigehar i olika intemationella sammanhang drivit krav på mer tillförlitligaanalyser av och bättre kunskaper och dokumentation om kemikalier. harockså arbetat för begränsningar av farliga ämnen. Inom ramen för OECDskemikaliearbete har stora framgångar uppnåtts. För sammanlagt 147 ämnen skallföre utgången av kunskap ha tagits fram om bl.a. ämnenas egenskaper ochmiljö-och hälsoeffekter. En långt driven arbetsfördelning mellan länderna gördet möjligt att på få fram omfattande dokumentation ochsamtidigt öka fömtsättningarna för enighet om bedömning av ämnenas hälso- ochmiljöfarlighet, vilket har stor betydelse om och när skyddsåtgärder skallvidtas. Dekemiska bekämpningsmedlen har reglerats genom ett system förförhandsgranskning och godkännande. Regeringen föreslår nu att de biologiskabekämpningsmedlen förhandsgranskas och kontrolleras på samma sätt som dekemiska bekämpningsmedlen. En ny lag föreslås som skall vara tillämplig påbiologiska bekämpningsmedel. För saluföring och användning av biologisktbekämpningsmedel skall krävas godkännande från miljö- och hälsoskyddssynpunkt.Godkännandet sker efter förhandsgranskning av kemikalieinspektionen.Inspektionen bemyndigas meddela de föreskrifter och försiktighetsmått sombehövs för framställning och användning av biologiska bekämpningsmedel. Ävenden övriga tillsynen i fråga om de biologiska bekämpningsmedlen föreslås handhas av samma myndigheter som för de kemiska medlen. Kostnader för förhandsgranskning av biologiska bekämpningsmedel före slås täckas genom avgifter enligt samma principer som för de kemiska bekämpningsmedlen. Arbetetmed att avveckla användningen av hälso- och miljöfarliga ämnen går in i ettintensivare skede. Användningenav ozonnedbrytande ämnen måste upphöra. Globala avvecklingsplaner förozonnedbrytande ämnen har utarbetats inom det s.k. Montrealprotokollet. Drygt60 stater har skrivit under protokollet, som fastställer minimikrav föravveckling men uppmuntrar enskilda länder att gå fram snabbare. Redangenom miljöpolitiska beslut införde som första land enfullständig avvecklingsplan för CFC. Därmed stimulerades utvecklingen avaltemativa tekniker vilket varit positivt i det interaationella arbetet.Regeringen föreslår nu att avvecklingsplanen utvidgas så att användningen avsamtliga ämnen som bryter ned ozonskiktet avvecklas eller kraftigt begränsas. Regeringenkommer att införa ett system för att ta hand om CFC ur kasserade kyl- ochfrysskåp. Kommuneraa görs ansvariga för omhändertagandet av CFC-innehållet.Kommuneraas ökade kostnader finansieras genom renhållningstaxan. Regeringenavser att införa ett förbud mot halon i portabla brandsläcka-re och i fastainstallationer från den . har notifierat och omdenna åtgärd. Den yrkesmässiga användningen av halon i befintligainstallationer skall ha upphört . Krav på insamling ochåtervinning eller destmktion av halon införs också. Användningen av HCFC-föreningarbegränsas . Kloreradelösningsmedel har mycket god lösande förmåga och är inte brandfarliga. Dessaegenskaper tillsammans med hög flyktighet är gmnden till att ämnena fått enomfattande användning de . De viktigaste användningsområdenaär för avfettning och fargborttagning inom verkstadsindustrin, för rengöringinom elektronikindustrin, inom läkemedelsindustri och kemisk industri samt förklotterborttagning och i kemtvättar. Kloreradelösningsmedel är cancerframkallande och påverkar det centrala nervsystemet. Demisstänks vidare ge direkta skador på växtligheten. Vissa nedbrytningsprodukterär stabila och lagras upp i organismer. Regeringenanser därför att användningen av klorerade lösningsmedel skall avvecklas. Som ettförsta steg bör förbud införas mot försäljning av konsumentprodukter sominnehåller hälso- och miljöskadliga klorerade lösningsmedel från den 1 januari1993. Användningen av dessa lösningsmedel skall med något undantag upphörahelt . Användningenav vissa hälso- och miljöskadliga tillsatsmedel i plaster, bl.a. klorparaffiner, bromerade flamskyddsmedel, ftalater och organiska tennföreningar, bör också kraftigt begränsas. Målet är att användningen av sådana tillsatsämnen som har en negativ påverkan på hälsan och miljön skall avvecklas. Kemikalieinspektionen och har påbörjat ett arbete med att ta fram ett samlat förslag om begränsningar av vissa tillsatsämnen. Arbetet inriktas mot en snabb avveckling av de ämnen inom ämnesgmppema som är mest skadliga för miljön. Även användningen av nonylfenoletoxylater bör avvecklas. " 7 1990/91. Det finns anledning att sesärskilt allvarligt på tungmetalleraa kvicksil- Prop. 1990/91:90 ver, kadmiumoch bly. Regeringen lägger nu fast den avvecklingsplan för kvicksilver somnaturvårdsverket och kemikalieinspektionen har föreslagit. skall25% av den nuvarande användningen vara avvecklad och skall haupphört. Slutmålet är att användningen upphör helt. En rad åtgärder genomförs.Sedan den 1 febmari 1990 är det förbjudet att sälja batterier med högrekvicksilver- och kadmiumhalt än 0,025 viktprocent. Febertermometrar medkvicksilver bör förbjudas . Övriga termometrar med kvicksilverliksom kvicksilverhaltiga strömbrytare, sjukvårdsinstrament och industriellamätinstmment bör förbjudas . Kvicksilver i lysrör och lampor skallpå sikt inte förekomma. Användningen av kvicksilver i laboratorier begränsasgenom information. Utsläppen av kvicksilver från punktkällor reduceras kraftigtgenom nya villkor efter omprövningar enligt miljöskyddslagen. Socialstyrelsenfår i uppdrag att utreda en avveckling av amalgam inom tandvården. Ocksåanvändningen av bly bör avvecklas. Som tidigare redovisats införs enstörre skattedifferens mellan bensin med resp. utan blytillsats. All läggningav blymantlad jordkabel skall ha upphört . Övergång från blyhagelför jakt till hagel som är bättre från miljösynpunkt skall med stöd avinformationskampanjer och frivilliga åtaganden kunna vara helt genomförd ibörjan av . Myndigheterna genomför åtgärder för minskad användning avbly i olika konsumentprodukter m.m. Riksdagenhar godkänt regeringens förslag om ett åtgärdsprogram motblybatterier. Enligt programmet skall alternativa batterityper och startsystemutvecklas för att ersätta blybatterierna. Insamlingen av blybatterierpermanentas och riksomfattande informationskampanjer genomförs. Programmetfinansieras med en avgift, som betalas av tillverkare och importörer avblybatterier. Användningenav arsenik- och kromföreningar i träskyddsmedel måste minskas kraftigt. Omkemikalieinspektionens föreskrifter beträffande träskyddsmedel inte ger entillräcklig minskning kommer regeringen att överväga en miljöskatt för attminska användningen av dessa ämnen. Ävenanvändningen av kadmium bör upphöra. har tidigt införtbegränsningar för stora användningsområden. De största användningsområdena ärnu i batterier. I fosforgödselmedel förekommer kadmium som förorening.Möjligheterna att begränsa kadmiuminnehållet i gödselmedel skall, som tidigareredovisats, utredas. Kadmiumi laddningsbara nickel/kadmiumbatterier svarar för över hälften av kadmiumanvändningen i och ökar dessutom mycket snabbt. Ett system för omhändertagande av sådana batterier införs för att förhindra att de sprids i naturen. En återlämningspremie införs för att stimulera till återlämning av förbrukade batterier. Regeringen avser att höja batteriavgiften för nickel/kadmiumbatterier fr. o. m. till . per g batterivikt. Fast monterade batterier beläggs också med avgift. Avgiften skall finansiera insamling, omhändertagande, informationskampanjer och återlämningspremier. Fr. o. m. förbjuds fast monterade nickel/kad- 98 Då införsmotsvarande förbud inom EG. Intemationell samordningär en viktig del av begränsningsarbetet. Regeringen avser att driva frågan omavveckling av de aktuella ämnena internationellt. Myndigheteraa skallsystematiskt fortsätta sitt arbete med att identifiera ämnen som bör begränsas.Myndigheteraa skall också vidta de åtgärder som behövs för att begränsningaraaskall genomföras i praktiken. Regeringen avser att utvidga kemikalieinspektionensoch bemyndigande enligt lagen om kemiska produkter till attmeddela förbud enligt denna lag. Inom har på svensktinitativ ett projekt satts i gång för att identifiera ämnen vilkas användningstarkt bör begränsas eller avvecklas helt. Fem ämnen är utpekade föröverväganden om riskreduceran-de åtgärder, nämligen kvicksilver, bly, kadmium,metylenklorid och bromerade flamskyddsmedel. Överenskommelser har ocksåträffats vid bl. a. den tredje för att begränsaanvändningen och utsläppen av de ämnen som redan nu har utpekats som såskadliga att de bör avvecklas. Sammanfattningav avsnittet: Ekonomiska styrmedel kan användas för att stimulera tillkällsortering. Därför anser regeringen bl.a. att kommunema skall få ökad rättatt differentiera avfallstaxoma för att stimulera källsortering av avfaU. Programmetatt minska avfallets volym och farlighet, öka källsor- tering, återtagning ochåtervinning enligt beslut håller på att genomföras. Kommunema harfått ett vidgat ansvar för avfallshanteringen. Regeringenföreslår också att godkänner att ratificerarBäselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och slutligtomhändertagande av fariigt avfall. Riksdagengodkände regeringens förslag till avfallsprogram. Övergripande mål iprogrammet är att avfallets volym och farlighet måste begränsas och attbehandlingen av det avfall som ändå uppkommer måste förbättras. Uppkomsten avmiljöskadligt avfall skall undvikas genom att innehållet av skadliga ämnen iprodukter och varor minskas. Genom förebyggande åtgärder kan problemen lösaseffektivt. Tillverkare och importörerav varor och produkter har det yttersta ansvaret för den miljöpåverkan ochmisshushållning med resurserna som kan bli följden av såväl tillverkning ochanvändning som slutbehandling i avfalls- och återvinningsledet. Under1980-talet har det blivit alltmer uppenbart att reningsteknik eller återvinningstekniksom främsta medel föratt begränsa avfallets negativa effekter inte är tillräcklig.