prop · GE03136 · 1990-12-31 00:00:00 — Enligtbankinspektionens mening reser emellertid promemorian explicil eller implicitett antal grundläggande frågeställningar om sparbanksslruklurens framlidaulveckling som inte bör förbigås i ett yttrande. Förslagen i promemorian lordeendasl ulgöra ell första led i en process mol en mer slagkraftigsparbanks-struktur. Som grund för granskningen av förslagen harbankinspektionen uppställt ell anlal allmänna utgångspunkler. De viktigaste ärföljande. Ingreppen ibefintlig lagsliflning för att möjliggöra omstruktureringen bör minimeras ochbör så långl som möjligl vara konkurrensneutrala med avseende på andrafinansmarknadsaklörer. Principen ibanklagsliflnigen all ägande och kredilgivning skall hållas isär skallupprällhållas även i en reviderad lagstiftning om sparbankerna. Möjlighelen altom så befinnes lämpligt bilda flera koncerner bör vara reell. Slarkaavkastningskrav som förutsättning för konkurrenskraftig bankverksamhet måslegälla även sparbanksväsendel. De uppställda principerna föranleder bankinspektionen allavstyrka ell flertal förslag i promemorian men framför alll har de enligtinspektionens mening vikliga implikationer för sparbanksväsendelsslruklurulveckling på sikl. I promemorian betonar sparbanksföreningen beslutsamhetenall vara oberoende av externa ägare också . Sparbankssliflelsernasmedelsplacering avses därför vara inriktad på atl säkerställdaSparbanksgruppens kapitalförsörjning. I de föreslagna stadgarna öppnas i sainmasyfle möjlighet all i samråd med Sparbanksgruppen belåna stiftelsernasegendoin. Bankinspektionen vill starkt ifrågasätta realismen inämnda målsättning och förslag lill placeringsreglemenle försparbanksstiftelserna. All erfarenhet talar för all det i finansiell verksamhel inleär möjligl all varaktigt uppnå en sådan vinstnivå att en självgenererad tillväxt av kapi talbasen säkerställs som inle lägger restriktioner på rörelsens expansions- 67 Delär också traditionellt en förulsällning för finansiell verksamhel Prop.1990/91: 136 all insatser av ägarkapilal inle kan finansieras med lånekapilaleftersom Bilaga 3 direktavkastningen på ägarkapilal inle förslår lill allläcka kapitalkostnaderna. anlagande om långsiktigt oberoende avexternt ägarkapilal strider således mol erfarenhetsmässiga föruisäiiningar förfinansiell verksamhel. För sparbanksrörelsen blir möjligheten all få lillstånd en erfoderlig tillväxt av kapitalbasen särskill prekär eftersom sparbankernasom grupp inte uppvisat en tillfredsställande vinstnivå. Även för del fall manöppnar sparbanksrörelsen för externt ägande måsle därför avkastningen höjas föratl locka till erfoderliga kapitalinsatser från nya intressenter. Bankinspektionen vill därför starkt framhålla att organisatoriskaförändringar av sparbanksrörelsen och förändringar av associationsformenytterst måste syfta lill all höja avkastningen i sparbankernas verksamhet.Denna sirävan måste styra såväl utformningen av bankkoncernerna som formernaför kapilaltillskollen. Enligt bankinspektionens mening kan en möjlighet lillbelåning av sparbankssliflelsernas aktieinnehav medföra all kraven pålönsamhet inle slälls lillräckligl kraftfullt. Särskill betänklig framstårmöjlighelen all belåningen av sparbanksaklier skulle ske i sparbanker inomsamma koncern. Belåning av stiftelsernas egendom annat än för atl klaratillfälliga behov bör därför vara utesluten. Stiftelsesladgarna bör innehållaen uttrycklig beslämmelse härom. Avgörande för lönsamheten blir också sparbankskoncernensförmåga all hävda sig på penning- och valutamarknaderna. Det är därvid avstörsta vikl alt koncernen organiseras så att den utåt framslår som överskådligoch utrustad med en stark och kompetent ledning. Bankinspektionen vill härvidlagpeka på nödvändigheten atl la väl vara på den kompelens som byggts upp inomSparbankernas Bank. lar i promemorian inte slällning lilldessa organisatoriska huvudfrågor ulan de hänskjuls lill enorganisationskommitté som fungerar som elt slags interimistisk slyrelse. Bankinspektionen diskuterar i del följande holdingbolagelsfunktion men vill redan här betona vikten av all bolaget utrustas medtillfredsställande resurser och överordnas endasl få men slarka bankdöllrar.Den lösning som antyds i promemorian med en bank som moderbolag i enlighel medhuvudregeln i bankakliebolagslagen framstår denna utgångspunkt som ett starktalternativ. Inspektionen har inte funnit anledning all från sinutgångspunkt ifrågasät ta den lösning på sparbanksrörelsens organisatoriska problem som rörel sen själv funnit lämpligast för den framlida verksamhelen. Inspektionen noterar all tanken är att under del föreslagna holdingbolagel skall kunna 68 Med anledning härav konstaterar in- Prop.1990/91:136 speklionen alt frågan om hur bl a banker och försäkringsbolag skallkunna Bilaga 3 inordnas i en och samma koncern är under ulredning isärskild ordning. Utifrånde iniressen som verkei har all bevaka finns ingenting all erinra mol förslagentill ändringar i sparbankslagen m. m. Del kan tilläggas alt av de föreslagnanya beslämmelserna i sparbankslagen framgår bl a (8 kap 8 §) all ifrågavarandesparbank och bolag ska vara befriade från skyldighet all erlägga skall isamband med oinbildningen om rörelseöverlålelsen sker lill bokförda värden. Medskall avses enligt molivlexlen både inkomslskaU och slämpelskalt. Kammarkollegietbegränsar yttrandet lill frågor som huvudsakligen rör allmännastiflelserällsliga principer och stämpelskall. Förslaget i sin nuvarandeutformning är alllför bristfällig för all kunna ligga lill grund förlagsliflning. Kollegiet tillstyrker i princip förslagel om sparbankssliflelser. Kollegietavslyrker sparbanksföreningens förslag all sparbankerna och de bolag somföreslås i promemorian skall bli befriade från skyldigheten att belalastämpelskatt med anledning av omorganisationen. Sparbanksföreningensförslag till författningstext har stora brister. Förslagel bör därför arbetasom innan det kan läggas lill grund för lagsliftning. Vissa texter är otydligtformulerade, vilkel gör det svårt all förstå avsiklen med texten ochtankegångarna bakom den. Förslagen lill lagtext stämmer ofta inle överens med sparbanksföreningensbeskrivning av syftet med förslagen. Vissa förslag lill lagtext strider ävenmot andra förslag som ges i promemorian eller mol nu gällande lag. Förslagel motiveras ined all "i en lid av ökadkonkurrens på kredilmarknaden skapa förutsättningar för att stärkasparbankernas positioner" och alt "via en ny organisation rälla lillproblem och brister i nuvarande struktur" (sid 5 6). har funnit en ny organisation vara det bästa sättet allmöla den hårdnande konkurrensen inom banksektorn, varvid man stannat vid den såkallade holdingbolagsmodellen. En omorganisation av svensk sparbanksrörelseinnebär konsekvenser inom några av länsstyrelsernas verksamhetsområden, t exlänsstyrelsernas tillsyn över stiftelser med stöd av lillsynslagen (1929:116).Därlill berörs rättsfrågor som uppkommer när firmor ska regislreras vidlänsstyrelsernas förenings- och handelsregisler. Länsstyrelsensyttrande koncentreras på följande: frågan om bildandel av så kallade sparbankssliflelser, och ombildning en av lill en stiftelse som ska äga nuva- 69 randeSparbankernas , slår i överensstämmelse med Prop. 1990/91:136 allmänna stiflelserällsliga principer, Bilaga 3 fråganom hur lillsyn över dessa stiftelser skall ske och fråganom användningen av ordel sparbank i bankrörelse som bedrivs ibankaktiebolagsform är förenlig med sanningsprincipen i firmarätlen.Länsslyrelsen kan i och för sig förslå all sparbankerna i den ulveckling somfn sker inom bank- och försäkringsbranschen genom sin regionala anknyining kankomma all få arbela under försämrade konkurrensförhållanden. gör delnalurliglvis angelägel all söka nya verksamhetsformer. Bankrörelser i Sverigebedrivs i allmänhet i aktiebolagsform. Länsstyrelsenär inle beredd all förorda den av ulredningen föreslagna lösningen. Den skullemedföra all svensk rätl tillförs en tvivelaktig associationsform medsliftelseliknande drag men som ändå inte överensstämmer med vedertagnastiflelserällsliga principer. Enbällre lösning av problemet vore, enligt länsslyrelsens mening, helt enkell atlde sparbanker som så önskar går samman i etl aktiebolag och upphör atl varasparbanker. Konsumentverkethar i huvudsak ingel all invända mol de bedömningar som görs i promemorian ochtillstyrker de föreslagna förändringarna av nuvarande bankrörelselag ochsparbankslag. Verket ifrågasätter dock om inte del allmännas inflylande iSparbanksgruppen via huvudmän i stiftelserna i realiteten blir svagare än delinflylande som samhällsrepresenlation i de traditionella bankaktiebolagensslyrelser, i enlighel med bankaktiebolagen, ger. Denlokala förankring och det föriroendemannainflylande som kännetecknarsparbanksrörelsen, är enligt vår mening av värde för såväl enskilda bankkundersom samhället i storl. Del är därför positivt atl enheterna inomsparbankssfären ullalat strävar efter alt bibehålla grundläggandesparbanksvärden i en förändrad kredilmarknad. 1.9 Fullmäktige i riksbank Inledningsviskonslalerar fullmäklige alt den presenterade slruklurplanen för sparbankernainbegriper övergången från traditionell federalionsmo-dell lillholdingbolagsmodeU, på aktiebolagsrällslig grund. Fullmäklige är positiva tillalt nya möjligheter lill strukturell anpassning öppnas och lillslyrker attbestämmelser förs in i sparbankslagen i syfle all reglera en ombildning av dentyp som föreslås. Anpassningeni lagstiftningen bör dock genomgående vara av generell och neutral karaktär. Fullmäklige invänder mol en lagstiftningsteknik som direkt styr den fortsalla omorganisalionsprocessen inom sparbanksrörel sen med sikle på en speciell ombildningsmodell med ell övergripande holdingbolag som sammanhållande enhet. Härvid understryks all del krävs revideringar av nu föreliggande förfallningslexler och motiv innan delta underlag kan läggas till grund för en förändrad lagstiftning på spar- 70 bankernas område.Fullmäklige uppmärksammar i sammanhangel del Prop. 1990/91:136 tillägg isparbankslagen som explicit rör bildandel av sparbanksgruppen Bilaga 3("en sparbanksgemensam koncern"). Fullmäktigekan tillstyrka en konstruktion som ger sparbankerna räll all ombildas lill s ksparbanksstijielser. Delta ställningstagande grundas i hög grad på atl de nyastiftelsernas slällning och ändamålsinriklning kan regleras i näraöverensstämmelse med befintlig lagstiftning för sparbanker och att stiftelsernaställs under bankinspektionens lillsyn. Fullmäkligeföreslår vissa modifieringar när det gäller förslagel lill reglering av dessastiftelser. Fullmäktige vill framförallt att de bestämmelser som rörförvaltningens huvudinriktning skall återfinnas direki i sparbankslagen.Vidare bör regleringen av stiftelsernas skuldsättning och likviditetsförvaltningnärmare preciseras och avgränsas. Fullmäktigeanser, liksom sparbanksföreningen, alt de banker som ombildas för all gå inunder sparbanksgruppen skall ha slällning som bankaktiebolag. Fullmäkligebetonar också atl de fullt ut bör regleras av befintlig lagsliftning för sådanabankaktiebolag. Konstruktionen med dotterbolag under ett holdingbolag är vidaresådan all den kräver dispens enligt 1 kap 4 § bankaktiebolagslagen. Den praxissom utarbetats för dispensärenden av delta slag bör härvid gälla oförändrad. Fullmäkligeavvisar mol denna bakgrund de undanlag från bankaktiebolagens bestämmelser somsparbankerna uttryckt önskemål om. Del gäller dels ifråga om lillsällningen avoffentliga slyrelserepresenlanler och godkännande av val av styrelseordförande,dels beträffande firmabeleck-ningen för sparbanksgruppens banker. När delgäller namnfrågan avvisar fullmäktige förslaget om atl i lag införabeteckningen "sparbanksaktiebolag". Fullmäktige känner vidaretveksamhet inför förslagel all banker inom sparbanksgruppen skall få räll allanvända ordel sparbank i sin affärsrörelse (i marknadsföringssammanhang o dyl). Någraformella hinder mol all externa ägare inlräder i den planerade koncernen skallenligt förslaget inte finnas. Fullmäktige tillstyrker denna ordning.Bolagsformen är direki anpassad för extern kapitalförsörjning av olika slag,däribland ägarinsalser där enskilda bereds del i rörelsens vinst. Fullmäktigeunderstryker den grundläggande skillnad gentemol ordinära sparbanker, somdirekt sammanhänger med den ändrade associationsformen. föreslås kunna ombildas lill en fristående stiftelse medhuvudsaklig uppgift att förvalla och administrera ett anlal inveslmen!- ochutvecklingsbolag för ägarinsalser i olika näringslivsförelag. Delta förslagauktualiserar frågan om olika möjligheler alt kringgå lagstiftningensprincipiella förbud mot bankers aktieförvärv. Fullmäktige framhåller attstiflelsekonslruktionen i sig inte ger garantier för all ägarrollen inäringslivsföretag effektivt separeras från sparbanksgruppens egen rörelse. Valav bemanning och organisationslösningar i övrigl måste därför granskasnärmare. Del blir också en lillsynsuppgift att molverka eventuella anknytningarav olillålel slag mellan stiftelsen och banken. 1.10 () Prop. Bilaga 3 NO sersparbankerna som en gruppering som har en viktig roll all spela på kreditmarknadennär del gäller atl upprällhålla förutsättningarna för en effektiv konkurrens.De olika sparbankerna konkurrerar inle, med några undanlag, inbördes och NO harhittills i princip inle funnit anledning all bedöma samarbetet inomsparbankssfären som skadligt enligt konkurrenslagstiftningen. NOanser all del av nu framlagda organisalionsförslagelför ombildning av sparbanker lill koncernen är ägnal atlstärka de svenska sparbankernas konkurrensförmåga, dels gentemot andra inhemskaaktörer på kredilmarknaden, dels på den inlernationella marknaden. NO serdärför allmänl sett positivt på förslagel. NOhar efler granskning av de lagförslag som utarbetats av Sparbanks-loreningenoch som skall möjligöra den föreslagna organisationsförändringen inte funnitanledning lill erinringar fån konkurrenssynpunkt. NO kan därför tillstyrkalagändringar med i huvudsak det innehåll som läggs fram i promemorian. Belräffandedel förslag lill samarbelsavlal mellan sparbanksgruppen och de sparbanker somväljer alt fortsätta sin verksamhel inom ramen för nuvarande organisationsform,som omnämns på s 87 i promemorian, har NO under hand lill företrädare förSparbanksföreningen framförl viss krilik. NO har ansett all avtaletsordalydelse i alllför hög grad binder de frislående sparbankerna lill centraltfattade beslul vad gäller marknads-uppträdandel, 1. ex. i fråga omräntesällningen och prissättningen på olika tjänster. Denna frågeställning, sompå normalt sätt kan bedömas enligt konkurrenslagens bestämmelser, kan NO haanledning att följa upp genom förnyade kontakter med parlerna i avtalet. Motivetför en alternativ organisationsform för sparbankerna är utvecklingen på definansiella marknaderna. Huvudsyftet med förslaget är att förbättrasparbankernas konkurrenskraft. Detta skall ske utan atl sparbankernas särartpåverkas och ulan all sparbankerna blir beroende av externa ägare. Juridiskafakulteten kan inte bedöma om de förslag som framläggs löser de problemsparbankerna slår inför. Fakulteten vill emellertid understryka någraprincipiellt vikliga frågor i det framlagda förslagel. Konstruktionenmed elt holdingbolag med rörelsedrivande dotterbolag i vilka de lill stiftelserombildade sparbankerna blir delägare torde i realiteten begränsa möjlighetenlill inflylande och konlroll över verksamhelen. Talet om atl morgondagenssparbanker, som efler ombildningen till stiftelser inte skall bedriva annanverksamhet än aklietorvallning (? ), skall behålla sin lokala prägel ger ellnärmast fiklionsarlat intryck. Konstruktionenav Sparbanksgruppen är sådan all den inle möjliggör för externa ägare all tillskjuta kapital. har inle bedömts erforderligt 72 underde närmasle åren. Är del verkligen realistiskt alt tro alt sparbanker- Prop. 1990/91: 136 na skall klara sig utan externt tillskott av eget kapital ? Syftelmed förslagel är all skapa föruisäiiningar för sparbankerna alt kunnakonkurrera på lika villkor med andra banker och företag som är verksamma på denfinansiella marknaden. Sparbankernas särart kommer om förslagel genomförs allminska. Enligt fakultetens mening bör speciallagstiftning för viss form avförelag användas ytterst restriktivt. Argumentenför au ha särlösningar för sparbankerna känns inle övertygande. Mol bakgrundav vad som anförts anser fakulteten all förslaget inle bör genomföras i sinnuvarande form. finns del anledning all rikta grundläggande invändningar mot den avsparbanksföreningen föreslagna konstruktionen av den nya sparbankssfären. Tillall börja med har någon beskrivning av de bakomliggande problem, som kundemotivera en konstruktion som lill sin legala uppbyggnad avviker så markant fråndet vederlagan mönstret, inte lämnats. Om problemen huvudsakligen rör sparbankernaskapitalförsörjning, såsom har framskymtat i den allmänna debatten, kanföreningen inte se all dessa får en rimlig lösning genom förslagel. Vilka målsom egentligen uppnås genom den föreslagna omorganisationen avsparbanksrörelsen framkommer i vari fall inle av promemorian. Självakonstruktionen förefaller föreningen vara konstlad. Genom sammanblandning avolika associationsformer kommer den atl ge sparbankerna konkurrensfördelarframför de andra bankgrupperna. Koncernen synes också vara främinande försparbanksidén eftersom de regionala rörelseresultaten inle självklart skullestanna inom den region där resultatet uppnåtts. Enligt föreningen börsparbankerna kunna komma på jämställd bas med bankaktiebolagen genom allombildas till vanliga bankaktiebolag ulan all vara beroende av elt särskillkoncernförhållande. Nuvarandebanklagstiftning vilar på principen att bankrörelselagen inne håller de regler som är gemensanima för bankinstitulen medan specialla garna, dvs. bankakliebolagslagen, sparbankslagen och föreningsbanks lagen, lar upp de specifika associalionsrällsliga regler som erfordras för respektive inslilutgrupp. Av belydelse i sammanhanget är all banklagstift ningen inle innehåller regler som specifikt anger hur respeklive institut skall vara organiserade. Ändringen 1987 avsåg föreningsbankerna. 1 den tidigare lagen om jordbrukskasserörelsen fanns bestämmelser om SFF med precisering av SFFs ansvar och arbetsuppgifter inom förenings- banksröreslen. Slopandet av bestämmelserna om SFF skedde på förenings- banksrörelsens uttryckliga önskemål; det ansågs lämpligare att den inlerna organisationen av föreningsbanksrörelsen skulle avgöras av förenings- banksrörelsen, inte av lagstiftaren. förslag innebär de faclo en återgång till lidigare 73 lagsliftningsprincip,nämligen en lag som bl a reglerar sparbankernas inter- Prop. 1990/91:136 naorganisation. Innebörden av förslagel är ju all skapa en legal grund för och att ge della förelag en faktisk ensamrätt såvittavser bedrivande av bankverksamhet i aktiebolagsform inom sparbankssfären. Detankommer i och för sig inte på SFF all anlägga synpunkler på den inreorganisationen inom sparbanksrörelsen. SFF vill emellenid ifrågasätta om intesparbankerna har möjligheter att åstadkomma samma organisationsstruktur utanpreciseringar i lagstiftningen av det slag som föreslagit. Etlalternativ skulle därför kunna vara införande av bestämmelser som reglerarförutsättningarna för ombildning av sparbanker till aktiebolag, dvs.affärsbanker, eller ekonomiska föreningar, dvs. Det senareallernalivet, ombildning av sparbanker till föreningsbanker, anser SFF böraprövas i lagstiftningsärendet oavsett huruvida förslaggodtas eller ej. Del förekommer nämligen tid efter annan diskussioner mellansparbanker, främsl relativt små, och föreningsbanker om förutsällningarna förell evenluelll samgående. har sådana diskussioner i alla fall utomell inle lett lill något resultat, främst p g a atl ell samgående mellansparbank och föreningsbank förutsätter atl försl likvideras innanföreningsbanken kan överta rörelsen, dock ej upparbetade reserver i . EnligtSFFs mening bör del inte ligga i lagstiftarens intresse atl förhindra en dylikstrukturomvandling. De mindre sparbanker, som själva bedömer att derasverksamhetsidé bäst kan utvecklas inom föreningsbanksrörelsen, bör inle genomlagstiftningen vara förhindrade att förverkliga sådana planer. En ombildning avsparbank till föreningsbank skulle tvärtom kunna vara ell utmärkt alternativjusl för små sparbanker, särskill om realiseras, eftersomSparbanksgruppen genom sin storlek får en oerhörd dominans inomsparbankssfären. De mindre sparbankernas inflylande på Sparbanksgruppen lordebli myckel begränsat. Därför bör andra utvecklingsalternativ stå öppna för dem. 1.14 i (LO) LOfår i första hand hänvisa till sill remissyttrande överkredilmarknadskommilléns belänkande i den del som avsåg sparbankers ochföreningsbankers kapitalförsörjning för verksamhelsexpansion. LO har vidare iyttranden över kredilmarknadskommilléns slutbetänkande sinsyn på bank- och kreditsystemets framtida utformning. LOframhöll beträffande sparbankers kapitalförsörjning atl kommitténs förslag varacceptabla och borde geonomföras. Frågan om konkurrens-neulralitel i förhållandelill affärsbankerna kunde dock inle belraklas som slutgiltigt löst utan LObetraktade därför den föreslagna anordningen som försöksarlad. Sparbanksföreningensnu akluella promemoria presenterar sparbanks- 74 rörelsens egel förslaglill en omstöpning av sparbanksstrukturen för atl Prop. 1990/91: 136 förbättrasparbankernas konkurrensförutsättningar och marknadsposi- Bilaga 3 tioner. LOanser all della rörelseförslag i sig bör bemötas positivt, dvs. att hinder inlebör resas mol all bilda "Sparbanksgruppen" med ell holdingbolag somgenom dotterbolag (minst 7 och troligen 11 stycken) äger de egentligasparbanksrörelserna. Ägare till holdingbolagel skulle bli nuvarandesparbanker, som erhåller aktier i utbyte mot all överlåta bankrörelsen till gruppensdotterbolag. Sparbanksföreningensförslag förutsätter vissa ändringar i sparbankslagen och dispens frånskatteuttag p g a omstruktureringen. LOavvisar dock förslagel atl Sparbanksgruppen skulle ges ensamrätt atl bildadelta slags holdingbolag. Vidare pekas i ytlrandel på atl sparbanksföreningensulredning är oklar och ofullständig vad gäller sparbankers roll vid deneuropeiska integration av bankväsendet som kan förutses. LO anser inle allsparbankerna ska ges särskilda undanlag och skyddsregler i det sammanhanget. TCOär positiv till alt sparbankerna, genom att kunna bilda ett gemensamtholdingbolag, får bättre möjligheler atl möla framtiden på en alltmeravreglerad kredilmarknad. Del är för TCO vikligt all del skapas konkurrensmässigtneutrala villkor mellan olika företagsformer på kreditmarknaden. Därför måstebland annat skattekonsekvenser av olika konstruktioner beaktas av lagstiftaren. Representanterför de anställdas organisation har på nära håll deltagit i arbetet medframtagandet av förslagel. TCO vill understryka nödvändigheten avall de anställdas representation i viktiga slyrelseorgan garanteras närkonstruktioner med holdingbolag blir allt vanligare. Den fackliga representationeni holdingbolags styrelser bör enligt TCOs mening avse de anslällda i helakoncernen. (SBmO har tillstyrkt förslag lill "Sparbanksgruppen inför1990-lalel". Bakomdenna tillstyrkan låg atl SBmfs sparbanksdelegation, en facklig organisationför hela Sparbanksområdet, kunnal medverka i och påverkal strukturkommitténsarbete och förslag. Itillstyrkan förutsattes bl a: alten frivillig konvertering till sparbanksakliebolag medges altgarantier ges för ell forlsatl lokall/regionall förtroendemannainfly-tande ochalt beslutsordningen blir välutvecklad och decentraliserad alldet fackliga inflytandet garanteras i holdingbolagels slyrelse, dotterbolagensslyrelser och andra beslutsorgan. SBmfvill framhålla att sparbanksstiftelserna, som bildas när en spar bank integrerar sin verksamhel i , ej får ägna sig ål 75 bankfräinmande verksamhet.Del är också, enligt förbundels uppfattning, Prop.