prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — Enligtsista meningen i 6 kap. 10 § skall vad som sagts om juridisk person inte gälladödsbo. Det har emeUertid tidigare i paragrafen inte sagts något konkret om vadsom gäUer för juricUsk person. Meningen bör därför formule- Hyresnämndeni anför, Uttedningen berör inte alla fömtsättningama för beviljande avmecUemskap, och det får därför antagas att de uttalanden som gjordes vidtillkomsten av 11 § bostadsrättslagen alltjämt skall gälla. EnUgt hyresnämndensmening skuUe det vara av värde om utvecklingen i rättspraxis kom till uttryck ilagtexten. Så kan ske genom ett tillägg till 8 kap. 10 § första stycket i lagförslagetav förslagsvis följande lydelse: Sökanden kan inte skäUgen gcxltagas, om hansavsikt med förvärvet inte är att utöva bostadsrätten, om han inte är i stånd anfullgöra sina ekonomiska förpliktelser mot föreningen cx;h om hans personligakvalifUcarioner uppenbart talar mot inttäde. I förslagets 8 kap. 5 § anges vad en bostadsrättsförenings stadgar skall innehålla. 1 likhet med vad som gäller för ekonomiska föreningar bör här även ingå en punkt om vilka ären den som skall förekomma på orcUnarie föreningsstämma. - Man kan i detta . sammanhang fråga sigvarför inte samma systematik i fråga om stadgamas Prop. 1990/91: 92 innehåU tUlämpats som i 2 kap. 2 § förenmgslagen. Enligtsamma paragraf första st/cket 3 skaU i stadgama anges den ort i Sverige därföreningens styrelse skaU ha sitt säte. Motsvarande lydelse infördes iföreningslagen , Fo:nmuleringen kan möjUgen tydas sä att lagen ärtUlämplig även på föreningar med utrikes belägna fastigheter, om bara styrelsenhar sitt säte i . Detta torde dcx;k inte varit meningen. 1 propositionenbör emeUertid klargöras hur man skaU göra med utrikes belägna objekt. Länsstyrelseni har följande synpunkter på den lagtekniska utformningen. 6kap 10 § 2 st sista meningen lyder: "Vad som angetts om juridisk persongäUer inte dödsbo". Föregående del av stycket tar emeUertid uttryckUgensikte pä bostadsrättshavare som inte är juricUsk person. 13 §: Av bestämmelsen k;m man få intrycket att insats skulle vara en imängden av de avgifter föreningen får ta ut av sina mecUemmar, Så är juemellertid inte alls fallet. Insats är ett kapitaltiUskott till föreningen somskall erläggas av varje mecUem Detta torde vara en fömtsätming för att föreningenöver huvud taget skall bettaktas S(jm en ekonoinisk förening. Denna art-skUlnadgentemot övriga uppräknade; avgifter bör klart markeras i lagtexten. 30 §: Bestämmelsen bör utgå. Det är både onöcUgt cx;h opraktiskt attstadgeändring i bostadsrättsförening skall anmälas i annan ordning än den somgäller för ekonomisk förening som infördes genom förordning omekonomiska föreningar. Följdänching i förordningens 7 §. 36 § 2 st: Bestämmelsen torde vara avsedd att gälla även förenkladekonomisk plan och komplettering av registterad ekonomisk plan. Detta bör itydlighetens intresse framgå av stadgandets lydelse. 1fråga om den lagtekniska utfo:rmningen tettäffande avgiftema önskar Riksbyggenatt lagen (6 kap. 13 §) fär följande utformning. "Bostadsrättsföreningenhar rätt art ta ut fasta avgifter i form av insats CKh, om det anges istadgama, upplåtelseavgift. För att täcka kosmadema för föreningens löpandeverksamhet har den rätt att ta ut en rörlig avgift nämnd månadsavgift. Om detanges i stadgama, kan föreningen genom särskild debitering ta ut täckning försädana kosmader, som fördelas ojämnt mellan bostadsrättshavama och kan hänförastill särskild bostadsrätt" Evenmelltkan man tillägga "De kosmadsslag som skall fördelas genom särskilddebitering skall fastställas pil föreningsstämma". 1konsekvens härmed bör också kap. 8, § 5 4 ändras enligt följande: "degmnder enligt vilka månadsavgift skall beräknas och om vissa kostnader skalltäckas genom särskild debitering". Vidareanser i firåga om uppsägning (6 kap. 22 §). Denlänga meningen innebär faktiskt, att den som inte delgetts en underrättelse omatt han genom att betala avgiften på "angivet sätt" kan få tillbaka bostadsrätten,men ändå betalt, får skiljas frän lägenheten på gmnd av Prop. 1990/91: 92 dröljsmålet Bilaga 2 Mantorde komma den avsedda ordningen närmare genom att säga: "Ärnyttjanderätten enUgt § 17 1 förverkad pä grund av dröjsmål med betalning avmånadsavgift, och har föreningen med anledning av detta sagt upp bostadsrättshavarentiU avflytming, får denne på gmnd av dröjsmålet skiljas från lägenheten endastom följande fömtsätmingar fÖreUggen BostadsrättshavarenskaU ha delgetts en underrättelse om att han genom att betala avgiften pä detsätt som angetts i § 14 senast den tolfte vardagen efter det att han erhållitunderrättelsen, kan få tillbaka bostadsrätten. Bostadsränshavaren skall haunderlåtit att beuda avgiften inom angiven tid 1 fräga om bostadslägenhet skallföreningen dessutom ha lämnat ett meddelande om uppsägningen och anledningentill denna tUl socialnämnden i den kommun där lägenheten finns. 15 Lagen om rätt till fastighetsförvärv för ombildningtill bostadsrätt Deflesta remissinstansema som uttalat sig över denna fräga har i huvudsakgodtagit utt-edningens förslag. Vissa invändningar har emellertid gjorts. Hovrättenför anger följande kritiska synpunkter. Bakgmnden till förslagetär att nuvarande lagregler "enligt uppgift" ofta sätts ur spel genomantedaterade köpehancUingar. Hovrätten saknar underlag för en säker bedömninghur frekvent ett dylUct förfaringssätt är. Med hänsyn till de principiellabetänkligheter som kan anföras mot förslaget - främst att giltigheten av ettförvärv görs beroende av tidpunkten för lagfartsansökan - bör ett genomförandefömtsätta ett något bättre underlag när det gäller missbrukets omfattning ändet utredningen presterat. Hovrätten förordar därför att frågan utredsytterUgare. Endast om utredningen tycUigt visar att kringgående av nuvarandereglering har en sädan omfatming att lagens effektivitet aUvarUgt sätts i fara,är hovrätten beredd att gcxlta uttedningens förslag. Bostadsdomstolenfinner förslagen i stort väl underbyggda. Domstolen anser dock inte atttiUräckUga skäl har anförts för att låta hembudsreglema bli tUlämpUga även påassociationsrättsliga förvärv. Stockholmstingsrätt har ingen erinran mot uttedningens förslag att överlåtelse av sådanfast egendom som avses i ombildningslagen skall för sin giltighet vara beroendeav att lagfart söks innan en anteckning har tagits upp pä inskrivningsdag. Hyresnämndeni tillstyrker förslaget att de hyresgäster som vid en inttesseanmälan tUlinskrivningsmyndigheten förklarat sig inttesserade av ombildning tillbostadsrätt skall vara medlemmar i bostadsrättsföreningen. instämmervidare i uttedningens uttalande att bestämmelsema Prop. 1990/91: 92 omhembudsskyldighet inte skall loinna kringgås genom antedatering av Btiaga 2köpehandhngama. Nämnden tUlstyrker alltså förslaget att överlåtelsens gUtig-hetskall vara beroende av att lagfart söks innan en anteckning om inttesseanmälanhar tagits upp pä inskrivningsdag. vid tiUstyrker i princip förslagen.När dei; gäller reglema om att lagfartsansökan måste sken innan anteckninggjorts om inttesseanmälan sker detta dcx;k med yttersta tvekan. Regeln går pätvärs mot gmndläggande fastighetsrättsliga regler. Enligt fakultetsnämndensmtsning har inte utredningen redovisat tillfredsställande dokumentation överatt missbruk i form av antedaterade köpehancUingar förekommit i nägon stöm:utsttäckning, Fakultetsnämndenställer sig också frågande till utredningsmannens uppfatming an en konkurrensmeUan olika bostadsrättsföreningar som konkurte-rar om fastigheten skuUe kunnauppsrå. Det är väl knappast möjligt att få mera än en intresseanmälan införd.Vidare; förefaller det egendomUgt att de boende inte skulle hålla signågorlunda underrättade om vilken förening som vill att de skriver päinttesseanmälan. Därmed faller gmnden för uttedningsmannens förslag i dendelen. Det finns därenot andra skäl som gör att de boende bör vara mecUemmar påett tidigt stadium, bl. a. möjlighetema till insyn i och inflytande överföreningens verksamhet 1sammanhanget vill fakultetsnåimnden anmäla som sin mening att det finns behovav ytterligare översyn av ombildningslagen. Nämnden vill bl. a. peka päsvårigheten att tillämpa lagen i fråga om en förening som omfattar flera än tvåhyreshusenheter, något som ofta kan förekomma, t. ex. när det gällerradhusområden. Lagen är ock<;å svär art tillämpa pä ett riktigt sätt i fastighetersom tUlfälligtvis har endast ett fätal hyresgäster, t. ex. i samband med enombyggnad. Liksomnär det gäller bostadsrätt vill också nämnden ifrågasätta om intehyresnämndemas medverkan i ombildningsprocessen bör minskas tiU förmån förtingsrärten. Här är att märka att en ordning där tingsrätten ombesörjer inteendast mottagande av innesseanmälcin utan cx;kså mottagande och delgivning avhembud liksom antagande av hembud ter sig betycUigt enklare och meraändamålsenlig än den nuvarande ordningen. fungerar knappast sommera än en brevlåda. Ombildningslagen föreslås ändras så att redan nären bostadsrättsförening ger in en inttesseanmälan till inskrivningsmyndighetenskall de hyresgäster som förklarat sig inttesserade av en ombildning avhyresrätt tUl bostadsrätt vara medlemmar i bostadsrättsföreningen. Ändringenheter det har tillkommit för att ytterligare markera att en ombUdning skall skepå initiativ av dem som bor i fastigheten. kan bedöma rjmmer raarkeringen en otydlighet som gränsar till att vara missvisande då Linehavare av hyreskonttakt inte alltid är synonymt med att vara boende i fastigheten. Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation (SBC) Prop. 1990/91: 92 villutan förbehåll tillstyrka uttedningens förslag till skärpningar i lagstift- Bilaga 2 ningen i sjtfte att undanröja möjligheter att åsidosätta de boendesförköpsrätt vid överiätelse av hyresfastigheter. Deboende har förköpsrän tiU "sin fastighet" från den dag deras inttesseanmälanregistreras vid inskrivningsmyncUgheten, Om köpekontraktet är daterat före dettaregistteringsdamm, gäller inte förköpsrätten. 1 flera fall från olika delar avlandet har SBC anledning att ntisstänka att överlätelsekonttakt gällandeprivata hyresfastigheter medvetet har feldaterats av säljare och köpare i syfteatt kringgå de boendes förköpsrätt. Eftersom bägge avtalsslutande parterkommit överens om en sådan antedatering, är det omöjligt att bevisa att ettfusk föreligger, Uttedningenförslag innebär att möjligheter tiU antedatering försvinner. SBC tillstyrkerdärför uttedningens förslag. Uttedningenlägger cx;ksä förslag som skall förhindra att de boendes förköpsrätt kringgåsgenom olika bolagskonstruktioner eller genom att en rad oskäUga vUUcor knytstUl överlåtelsen. SBC tillstyrker även dessa förslag. anser att det ofta är sä, att hembudstiden förlängs attavse 6 mänader från angiven dag och att förbundet har det intrycket att mängabostadsrättsföreningar begagnar sig av den möjligheten. Detta innebär atttillttädesdagen kan komma att flyttas fram. kan fastighetsprisemaha stigit. Förbundet anser därför an någon form av uppräkning av köpeskUUngenbör tiUåtas i sismämnda fall. Enviktig nyhet i förslaget till ändring av ombildningslagen är att överlåtelseav en fastighet, sedan herabudet upphört an gälla, inte fär ske till någonannan än bostadsrättsföreningen, om ett villkor som uppställts i hembudet äroskäUgt mot föreningen. Prövningen härav skall enligt förslaget göras avhyresnämnden. Dettainnebär att hyresnämnden får ta över uppgifter som nämnden egentligen inte harkompetens att avgöra. 1 vanliga fall är det ju förbehållet allmänna domstolaran pröva om en avtalsvUUcor skall jämkas eUer lämnas utan avseende. Förbundetanser därför att prövningen bör göras av allmänna domstolar. Dealha flesta remissinstanser har inte ytttat sig angående fritidsboendet. ärde uttalanden som utiredningen gjort i denna fräga mindre välgmndade. I ställetfinns enligt nämndens mening goda skäl att finna en lämplig form för dennaganska vanliga form av organiserat fritidsboende. Antalet är ocksä så stort attdet är påkallat med en särskild form av organiserat fritidsboende. 35323 Riksdagen1990/91. 1ett särskilt ytttande tiU remissvaret från hyresnämnden i Prop.1990/91: 92 har hyresrådet tagit upp frågan cx;h anfört anprisutvecklingen Btiaga 2 på enskUt ägda fritidshus har varit kraftig. Detmåste därför finnas all anledning att ställa sig positiv bakom en sådanlagstifming i ljuset av att fler människor då skulle fä möjligheter attförvärva ett fritidshus (i andelsform) i betryggande former. - Andelama i deomkring 2 400 stugor eller lägenheter uppdelade i totalt cirka 33 000 andelar(fritidsboendekommitténs betänkande s. 118) skulle ocksä fä en rättsligreglering som marknaden länge har eftersträvat. Deflesta remissinstanser har inte ytttat sig i frågan. Kammarrätteni anser an man bör stryka under att de föreslagna möjlighetema förbostadsföreningar att ombildas till bostadsrättsföreningar ej bör medföranågra som helst skatterättsliga konsekvenser utan i alla avseenden bedömas säsom nu berörda föreningar endast bytt fuma. Stockholmstingsrätt hyser viss tveksamhet mot lagförslaget. Fördet första omfattar lagförslaget endast sådana bostadsföreningar som avses i 2eller 16 punkten övergänjjsbestämmelsema tiU BRL. Endast genom ett samlatövervägande av olika former av andelsboende uppnäs det syfte som framgär avuttedningsdirektiven, iiämligen att främja bostadsrätten framför andraandelsformer. Fördet andra kan den föreslagna lagen inte förväntas nämnvärt bidra tUl att ensbostadsföreningar i någon ökad omfattning ombildas till bostadsrättsföreningar.Som uttedama själva har berört överensstämmer lagförslaget i huvudsak med denmodell för omregisttering av bostadsföreningar som har redovisats i SOU 1981:74s. 149 ff Det förekommer att bostadsföreningar efter mönster ihuvudsak frän nämnda mcxiell omregistteras till bostadsrättsföreningar, ehiimdet inte finns någon särskild lag som reglerar förfarandet. Utredama harvisserUgen framhåUit att föreningen vid en omregistrering inte skall behöva gein en ny lagfartsansökan och att stämpelskart därmed inte skaU tas ut. I dendelen medför emellertid förslaget - vilket också framgär av uttedningen - ingenförändring i förhåUande till vad som redan nu måste anses vara gällande rätt.Uttedningsförslaget innehåller således inte några nya särskilda stimulansereller andra åtgärder för att främja en övergäng tUl bostadsrätt torde den föreslagna ändringen göra det nödvändigt meden ändring även av 26 § förordningen (1986: 694) om handläggning, förvalming,m. av bostadslän och räntebidrag så att en omregisttering jämställs medförvärv av fastighet. lånebevUjande myndighetenatt kunna bevUja även en på detta sätt tillkommen Prop. 1990/91: 92 bostadsrättsförening s. k. förvärvstUlägg. Länsstyrelseni har följande synpunkter. 4§ 2 st: En förenklad ekonomisk plan bör undertecknas i samma ordning som enekonomisk plan och en komplettering av registterad ekonomisk plan, dvs. Såsom bestämmelsen nu är utformad skulle det varatUlräckligt an den förenklade planen skrevs under av hälften av styrelsensledamöter. Se 8 kap. 19 § 1 st. i förslaget tiU ny BRL jämförd med 6 kap. 9 § 3st. lagen om ekonomiska föreningar. vid tillstyrker i princip förslagettill att en lag om omregistreringar av vissa bostadsföreningar tiUbostadsrättsföreningar införs. Fördelen med detta är att en hel del av deoklarheter som gäller för sädan omregisttering undanröjs. Nämndenkonstaterar tx;kså med tiUfredsstäUelse att förslaget inte endast omfattarbesittningsföreningar utan även s. k, hyresföreningar. Enligt nämndens meninghade det emellertid funnits anledning att gä vidare pä denna Unje och göra detmöjligt för äldre s. k. bostadsaktiebolag och även handelsbolag att på ettnågorlunda enkelt sätt övergå till att bli bostadsrättsföreningar. Nämnden villi sammanhanget framhålla att det redan finns en metod för ombildning avbostadsaktiebolag till bostadsrätt, som kan användas, nämligen fusion. Man börocksä undersöka möjlighetema att efter lagändring åstadkomma ombildning frånhandelsbolag till bostadsrätt med ett liknande förfarande. vill peka pä den altemativa möjligheten attomregisttera så att bostadsföreningarna kan faUa under lagen (1986: 1242) omförsöksverksamhet med kcxjperativ hyresrätt. Detta framför aUt med tanke påbostadsföreningar som är bildade före cxh som upplåter andelsrättmed viUcen följer nyttjanderärt som tiU sin konstmktion istort överensstämmer med den kooperativa hyresrätten. Hovrättenför anser i likhet med uttedningen att förslaget innebär en vissökning av arbetsbelastningen pä de allmänna domstolama ochfastighetsdomstolama. Med hänsyn till dessa domstolars ansttängda arbetssituationbör lagstiftningen inte genomföras utan resurstiUskott. Domstolsverkethar inte gjort några beräkningar av i vilken omfatming arbetsbelastningenkommer att öka vid de berörda myndighetema. DV är emellertid tveksamt tilluttedningens bedömning, att ökningen av arbetsvolymen endast blir marginelloch att myncUghetema kan fullgöra de nya arbetsuppgiftemainom ramama för befintiiga resurser. Hyresnämndema är nämUgen redan i Prop. 1990/91: hårtbelastade cx;h har mött en ökande arbetsbörda Bilaga 2samticUgt som kraftiga nedskärningar ägt mm. DV utesluter inte att förslagetkommer att medföra ökade statsutgiifter. Hyresnämndeni anser att en ytterUgare ökning av arbetsvolymen, även om den inteblir av störte omfatming, medför att nämnden kommer att behöva ökade resurserom dess arbetsuppgifter skall kunna genomföras utan fördröjningar. Antaletärenden hos hyresnämnden har påtagligt ökat . Under förstakvartalet kom det tUl nämnden in 2 803 ärenden mot 1 892 under motsvarandetid 1988. Flera ärenden än ticUgare är av komplicerad art. hal\'tillförts en ny gmpp ärenden som kan bli mänga ochresurslcrävande, nämligen återbetalning av hyra vid anchahandsupplåtelse ivissa fall. Det föreligger också ett förslag rörande övemanningslägenheter somkan antas komma att medföra ytterligare öknuig av ärenden. Mot detta skallställas att nämnden har minst 2 1/2 tjänst. Hyresnämndeni är av den uppfattningen att nämndemas resurser måste förstärkas om denya uppgiftema som finns i förslaget skall kunna fullgöras utan fördröjning avnämndemas arbete. Länsstyrelseni har i denna fråga anfört följande. När det gäller de nyauppgifter sorn enligt lagförslaget skall läggas pä länsstyrelsema kan reglemaom komplettering av ekonomisk plan antagas innebära en viss lättnad. SkUlnadeni tidsåtgång meUan att registtera en fullstäncUg plan och en komplettering lärändå bli relativt obetydlig. Granskning av en ekonomisk plan är normalt intetidskrävande och formaliekonttollen blir i stort sett densamma vare sig det rörsig om en fullstäncUg plan eller en komplettering. Underavsnitt 2.7 har däremot framhåUits att det föreslagna systemet medförhandsavtal och den därmed sammanhängande möjUgheten för föreningama att taut förskott på insatsen kan tänkas resultera i en beaktansvärd ökning avföreningsregisttets arbetsbelastning. Omregistteringslagenkan under sin giltighetstid väntas medföra en be tydande ökning av antalet registteringsärenden. praxis har varit att endast omregisttera föreningar där andelshavama - i likhet med bostadsrättshavare - haft ständig besittningsrätt till sina lägenheter. Genom lagförslaget kommer en helt ny gmpp föreningar - de föreningar som avses i punkt 11 av övergångsbestämmelsema till den föreslagna nya bostadsrättslagen - att ges tillfälle att vinna registtering som bostadsrätts förening. Med tanke på framför allt de möjligheter till belåning av den egna bostadsrätten de enskilda andelsha\'ama kommer i åmjutande av efter en så dan ombildning, fär inttesset för ombildning antagas vara stort bland dessa föreningar. Den utökning avföreningsregisttets arbetsuppgifter som följer av lag- Prop. 1990/91: 92förslaget är i och för sig inte dramatisk. Om man ser den i sammanhang medBilaga 2 det successivt ökade tryck som föreningsregisttet utsätts för denföreslagna lagstifmingen fömtan finns det emellertid anledning att befara attfortsättningsvis inte ens de lägst ställda krav pä en godtagbar servicenivåkommer att kunna upprätthällas. En förstärkning av föreningsregisttets resurserblir därför ofrånkomUg. Uttedningen,som varit informerad om arbetssituationen på föreningsregisttet i ,har uttalat, att handläggningstiden för föreningsärende inte bör överstiga envecka. Nägon resursförstärkning i anledning av lagförslaget anser man ttotsdetta inte behövlig. Med tanke pä de kosmadsned-skämingar som länsstyrelsenälagts att genomföra framstår den målsätming avseendehandläggningstiden som uttedningen uttalat sig för som någotverkUghetsfrämmande. Länsstyrelseni anser att det behövs ytterligare resurser för länsstyrelsensdel om förslaget skall antas. De tilllagrådet remitterade lagförslagen Prop-1990/91: 92 1 Förslag till Bostadsrättslag Om bostadsrättrföreningar och bostadsrätt 1 § En ekonomisk förening som har till ändamål att iföreningens hus upp låta lägenheter med bostadsrätt kan registi-eras.som bostadsrättsförening. Lagen (1987: 667) om ekonomiska föreningar tUlämpas päbostadsrättsföreningar i den utsttäckning som iuiges i denna lag. 2§ Förregisttering av en bostadsrättsförening forefras att föreningen har minst femmecUemmar. Dessutomi skaU föreningen ha antagit stadgar samt utsett styrelseoch minst en revisor. 3§ Endastbostadsrättsföreningar fär upplåta lägenheter med bostadsrätt. Upplätelse fär inte ske tiU andra än medlemmar iföreningen. Bostadsrätt är den rätt i föreningen som en mecUem har pä gmnd avupplåtelsen. 4 § Upplåtelse av en lägenhet md bostadsrätt skall ske tiUnyttjande mot ersättning cx;h utan begränsning tiU tiden. Endast hus eller delar av hus filr upplåtas medbostadsrätt En upplätelse får dock även omfatta jord som Ugger i anslutning tiUett hus, om jorden skall användas som komplement tiU nyttjandet av huset eUeren del av huset. 5§ Förregistrering av en ekonomisk plan enligt 3 kap. fordras an det i föreningenshus kommer att finnas minst fem lägenheter avsedda att upplåtas medbostadsrätt. Om föreningen har fler än ett hus, fordras det också att husenskall ligga så nära varandra att en ändamålsenlig samverkan kan ske meUanbostadsrättshavama. 6§ Medbostadslägenhet avses i denna lag en lägenhet som har upplåtits för att helteller till en inte oväsentiig del användas som bostad. Med lokal avses en annanlägenhet än bostadslägenhet Bestämmelser som gäller ombildning av hyresrätt tiUbostadsrätt 7 § Bestämmelser som gäller ombildning av hyresrätt tiUbostadsrätt finns i denna lag och i lagen (1982:352) om rätt tiU fastighetsförvärv för ombUdning tUl bostadsrätt. Förbud mot upplåtelse av andebräa 8 § En juricUsk person fär inte upi)låta andelsrän medvilken följer rän att för begränsad tid besitta eUer nyttja en bostadslägenhet. Ett förbehåU om förvärv av andelsrätt i sttid med förstastycket gäUer inte mot den tiU vUken lägenheten har upplätits. Enligt lagen (1986:1242)om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt Prop. 1990/91: 92 kanregeringen lämna ekonomiska föreningar tUlständ att bedriva verksamhet BUaga3 ttots bestämmelsema i första stycket 1 §Fräga om att anta en medlem i en bostadsrättsförening avgörs av för eningens styrelse med iakttagande av de vilUcor för mecUemskap som anges i föreningens stadgar och bestämmelsema i detta kapitel. Om möjUgheten att få styrelsens beslut prövat av hyresnämnden finns bestämmelser i 11 kap. 1 §. Istadgama får föreskrivas art ansökan om inttäde i föreningen skall görasskriftiigen och att ansökningshandlingen skall vara försedd med sökandensbevitmade namnunderskrift Enkommun till vilken bostadsrätt skall anses upplåten enligt lagen (1987:1274) omkommunal bostadsanvisningsrätt förvärvar medlemskap i föreningen genomupplåtelsen. 2 §Sädana stadgevillkor för medlemskap är utan verkan som innebär 1. attett visst medborgarskap eUer en viss inkomst eller förmögenhet skall utgöra fömtsättning för inttäde i föreningen,