prop · GE0334 · 1990-12-31 00:00:00 — Mittförslag: För bostadshus som uppförts eller byggts om med stöd av bostadslån ochräntebidrag enUgt nuvarande regler läggs det stadiga stödet om den 1 januari1993 till an omfatta ett skattekompenserande räntebidrag för hyres- ochIwstadsrättshus, ett reahäntebidrag samt en stadig kreditgaranti för räntelånav samma slag som vid ny- eller ombyggnad. Utredningensförslag: Överensstämmer i princip med mitt förslag. Prop.1990/91: 34 Remissinstanserna:Vissa remissinstanser tiUstyrker utredningens förslag. Andra anser atträntebidragssystemet bör vara oförändrat för redan byggda hus. Skälenför mitt förslag: Eftersom de tx)Stadspolitiska skäl som talar för ett nyttstatUgt stödsystem vid ny- eUer ombyggnad är giltiga ocksä i fråga om hus somredan byggts eller byggts om med stadigt stöd anser jag att statens stöd ävenför dessa hus bör läggas om. Av administrativa skäl bör omläggningen ske förstden . Jagdelar således inte den uppfattning som vissa remissinstanser gett uttryck föroch som innebär att staten borde avstå frän en sädan omläggning för dem som nuhar räntebidrag därför an en omläggning begränsar subventionerna. Jag viUpåminna om att räntebidrag är ett ensidigt åtagande från statens sida. Ä andrasidan bör självfallet den kapitalutgiftsnivä som nuvarande stöd innebärbeaktas vid övergängen. Gällanderegler om räntebidrag för ny- och ombyggnad innebär i princip att bidrag lämnasför hyres- och bostadsrättshus färdigställda och för egnahemfärdigställda fr.o.m. är 1975. förslag skall statUga kreditgarantier för räntelånlämnas för hus med bostadslän utbetalade och . För äldrehyres- och bostadsrättshus lämnas endast skattekompenserande räntebidrag, dockhögst med det belopp som för omläggningen utbetalas enligtnuvarande regler for räntebidrag. Enligtmin mening bör övergängen tUI ett nytt stödsystem i princip genomföras utanatt låntagarnas kapitalutgifter ökar mer än vad som följer avpenningvärdeförsämringen. Frågan om vUka hus som skall omfattas avskattekompenserande räntebidrag, realräniebidrag och kreditgaranti eller enbartskattekompenserande räntebidrag är dock heh beroende av ränteläget vidövergången. Enligt min mening är underlaget inte tUlräckligt förett preciserat förslag i denna del. I budgetpropositionen 1992 bör förslagkimna lämnas om vilka låntagare som skall erbjudas att ingå i räntelänesyslemetoch vilka nettoräntesatser som därvid skall tUlämpas för hus av olika ålder. Dåbör även prövas frågan om ett tUIfälligt stöd för låntagare som avstår fränstatUgt garanterade ränlelän och frågan om räntebidrag enUgt vissa andrastödformer. Iövrigt vUl jag vad gäUer de olika delama i stödet förorda följande. Detskattekompenseratuie räntebidraget bör i likhet med vad jag har föreslagit ifråga om ny- och ombyggnad endast få avse hyres- och bostadsrättshus. Det bördessutom bara avse sädana hus som har färdigställts efter är 1967. Vidare Ixjrdet skattekompenserande räntebidraget inte få överstiga det räntebidrag somlämnas före omläggningen av stödet. I övrigt bör det nya bidraget beräknas församma räntekosmad som enligt dagens regler skulle ha lagts tiU gmnd förberäkningen av räntebidrag. Bidragstiden för hus uppförda eller ombyggda föreomläggningen bör räknas frän tidpunkten for husets eller ombyggnadensfärdigställande. I fråga om realräntebidragäterkommer jag, som jag har anfört tidigare, Prop. 1990/91: 34 med förslagom vilka hus som skall omfattas av systemet. Bidraget bör i likhet med vad jagförordat i fråga om det skattekompenserande räntebidraget teräknas för sammaräntekosmad som skulle ha beräknats om dagens ränie-bidragsregler hade gällt. VadslutUgen gäller den statliga kreditgarantin för räntelån bör samma regler gällasom vid ny- eller ombyggnad av bostäder. Kreditinstimten bör således för ankimna erbjuda sina låntagare räntelån ges möjUghet an köpa en stadigkreditgaranti enligt samma regler som jag har förordat vid ny- och ombyggnad.Eftersom praktiskt taget alla hus som här berörs är Ijelänade med bädebostadslän och txjttenlån måste emeUertid fömtsättas att räntelänet upptas iett kreditinstimt för att den för kreditgarantin nödvändiga panlsäkerhetenskall kunna lämnas pä en enkelt sätt. Detta kan alltså komma att innebära attett instimt lämnar lån som används tiff att betala ränta på län i ett annalinstitut Dennedre gränsen för säkerheten för de räntelån som omfattas av kreditgarantinbör kunna läggas vid högst av pantvärdei beroende på låntagarkategori.Med pantvärde bör avses ett l>eräknat marknadsvärde 1990. Medhänsyn tUI att husen kan ha rebelänats l)ör dock säkerheten för de lån somomfattas av garantin i förmänsrättshänseende alltid kunna läggas ovanförsäkerheten för de län från kreditinstimt som utbetalats eller avtalats före den11 . Om det behövs för att trygga kredit-försörjningen och det i övrigtär skäUgt t)ör kreditgarantinämnden kunna godta även annan säkeriiet 4.9 Vissa skatte- och redovisningsfrågor Deträntelänesystem som jag har förordat fömtsätter vissa anpassningar inom skatte-och redovisningslagstifmingen. Systemetfömtsätter bl.a. att egnahemsägare kan göra skattemässiga avdrag för hela dendebiterade räntan, även i de delar denna betalas med räntebidrag cUer genomupptagande av räntelän. EnUgt bör ränen tiU avdrag for räntori dessa fall klan anges i lag. Enutgångspunkt för den skattemässiga l)ehandUngen av ränteavdrag,skattekompenserande räntebidrag, realräntebidrag, räntelån och amorteringar avsådana lån bör vara an skapa neutralitet mellan bostäder med olika ägar-ochupplåtelseformer. Nettoutgiftema för ett hus efter skatt bör aUisä inormalfaUet vara desamma oavsett om ägaren är konvcntioneUt beskattad eUerschablonbeskattad. Bostadsrättsföreningaroch aUmännyttiga Iwstadsföretag inkomstt)eskattas endast för schablonintäkt avfastighet. Avdrag fär göras för räntor pä län i fastigheten samt förtomträttsavgälder. Det medför att hus frän de årgångar som berörs av räntelänoch statUga räntesubventioner regelmässigt kan förutsättas ge skattemässigaunderskon. Dessa underskott kan normalt inte umyttjas. DenIjeslutade skattereformen innebär att schablonbeskatmingen för all- Prop.1990/91: 34 männyttiga Iwstadsföretag och Iwstadsföreningar behålls i avvaktanpå förslag frän bostadsrättsvärderingskommittén (dir. 1989:27). I kommitténsuppdrag ingär att överväga en övergång frän schablonbeskatming tiU konventionellbeskattning for aUmännyttiga bostadsföretag samt en övergäng till likformigaskatteregler för bostadsrätt och egnahem. Med hänsyn tiU dessa förhållandenfinns inte skäl att nu föreslå några förändringar i fråga om hur inkomster avsädana fastigheter skall beskattas. I vUken omfattning som räntor som betalasmed räntelän är avdragsgiUa torde därmed i aUmänhet saknabetydelse for det faktiska skatteuttaget. Förkonventionellt beskattade ägare av hyreshus är intäktema skattepliktigasamtidigt som kosmadema gmndar rätt tiU avdrag. I den män avdragen inte kanumyttjas direkt kan de sparas och umyttjas då fastigheten geröverskott. Värdet av ett sådant avdrag växlar beroende på fastighetsägarensskattemässiga förhåUanden. Neutralakosmadsvillkor inom bostadsförvalmingen kräver likvärdiga sub-ventionsvUlkor.Jag har därför i det föregående föreslagit att ocksä konventionellt beskattadeägare av hyreshus skall erbjudas skattekompenserande räntebidrag. Även fördessa ägare tUlkommer sedan realräntebidrag och möjUgheter tiU StatUgtgaranterade räntelän enUgt samma grunder som för andra. Ifråga om konventionellt beskattade ägare av flerlxjsiadshus mäste tiUses attinte ytterligare subventionseffekter uppkommer genom skattesystemet.Det bör göras på sådant sätt an det skattemässiga resultatet blir ol)eroende avhur fmansieringen ordnats för de investeringar för vilka räntebidrag utgåreller för vilka räntelån med stadig kreditgaranti kan lämnas. För att uppnådetta bör såväl det skattekompenserande räntebidraget som realräntebidragetutgöra skattepliktig inkomst som avdrag på vanUgt sätt medges förränteutgifter som faktiskt betalas. Förden del av räntan som täcks eller kan täckas med räntelän krävs något merakompUcerade regler. En regel om att avdrag inte medges för ränta som täcks medräntelän ger ett korrekt resultat för konventionellt beskattade fastighetersom har maximala räntelån. En avdragsbegränsning med denna utforimning skuUeemeUertid diskriminera räntelän jämfört med andra typer av lån och jämfört medfinansiering med eget kapital. Neutralitetuppnås också i denna del om i stället den skattepliktiga inkomsten ökas medden ränta som finansieras med räntelån vid maximala räntelän. Konventionelltbeskattade fastighetsägare som fär skattekompenserande räntebidrag bör i säfall påföras en schablonintäkt motsvarande ökningen av det maximala räntelånetGenom schablonintäkten undviks skatte-lätmader vid sidan om detskattekompenserande räntebidraget inte bara vid höga ränteutgifter utan också iform av reducerad skatt för avkastningen pä eget kapital. För an avdragsränen inteskaU förloras i det senare skede när räntorna be talas genom att räntelånet amorteras, kan en sädan schablonintäkt som mot svarar ökningen av maximalt räntelån i princip kombineras med ett schablon avdrag som motsvarar minskningen av maximalt räntelån. Ettsådant schablonavdrag kan emellertid leda tUl skatteanpassning, exem- Prop.1990/91: 34 pelvis genom att fastigheter med schablonavdrag säljs tUl personermed särskilt hög marginalskatt. Schablonavdragets funktion atl kompensera förett teoretiskt framtida skattemässigt överskott kan vidare väntas ha enbristfaUig precision i de långa tidsperspektiv som det är fråga om. Avdessa skäl samt av förenklingsskäl finns det anledning att undvikaskattemässiga schablonavdrag som ligger väsendigt senare än motsvarandeschablonintäkt. En förhållandevis enkel lösning är att begränsa schablonintäktenöver tiden. Schablonintäkten kan t.ex. upphöra dä ännu intepåförda schablonintäkter balanserar de uteblivna schablonavdragen. Defrågor som jag nu har tagit upp bör bli föremål för ytterligare överväganden.Efter samräd med statsrådet vUl jag anmäla an han avser an i annatsammanhang återkomma med förslag tiU ändringar i skattelagstiftningen i nuIjerörda avseenden. Särskildaöverväganden krävs ocksä om ränlelänens ställning i redovisningshänseende. Bostadsföretagenbör enligl min mening ges möjlighet att umyttja räntelånen utan attlikvidationsskyldighei eller Iffcnande effekter uppstår. Den lösning som Uggernärmast till hands är att låta lagen (1972: 175) med vissa l)estämmelser ombokföring av bostadslän m.m. omfatta ocksä räntelänen. Det innebär att en moträntelånen svarande tillgångspost fär aktiveras i de bokföringsskyldigaföretagens balansräkningar. Det kan visserligen ifrågasättas om det ärlämpligt att pä della sätt utvidga en lag som ursprangUgen kom till som ettprovisorium och som i viss män utgör ett undantag från gällanderedovisningsregler. Jag ser dock knappast någon anledning atl inte användadenna modeU som sedan snan såvitt känt fungerat utananmärkningar. Den stadiga kreditgarantin för långivarna i förening med detÖvergripande ansvar som staten har för det föreslagna räntelänesyslemet börvara tillräckligt starka motiv för att godta dessa avvikelser från aUmännatxjkföringsprinciper. Ävendenna fräga bör dock övervägas ytterligare. Jag avser därför att i annatsammanhang återkomma till regeringen med förslag till nödvändiga lagändringar idenna del. Plan-och bostadsverket har i en rapport redovisat resultat av verkets utvärderingav den stadigt stödda ombyggnadsverksamheten i fråga om bostäder under senareår samt förslag om nya former för stadigt stöd i samband med ombyggnad ochförnyelse av bostadsområden. Verket pekar i rapporten bl.a. pä att dagensstödsystem innehåller tröskeleffekter som motverkar varsamhet vid ombyggnad.Jag viU med anledning av detta framhålla att en konsekvens av mina förslag ominvesteringsbidrag, räntebidrag och statUg kreditgaranti vid ombyggnad, ikombination med mina förslag i del följande om vidgningar av räntestödet förunderhäll m.m. i fräga om hyreshus, är att stödet för 10- och20-årsåtgärdema blir detsamma oavsett om åtgärdema genomförs för sig Prop." 1990/91:34 eller i samband med mer omfattande åtgärder. Detröskeleffekter i dagens system som sammanhänger med att 10- och20-ärsåtgärdema i vart fall kortsiktigt kan subventioneras mer om de genomförsi samband med mer omfattande åtgärder än om de genomförs för sig kommer då attbortfaUa. Samtidigtbör dock som verket framhåller en omprövning göras av de olika StatUgastödformerna vid ombyggnad och förnyelse av tx)siadsomräden. Jag anser dock attInredningen av storstadsutredningens arbete bör avvaktas, liksom beredningen avförslagen-i betänkandet (Ds 1990: 14) om byggnaders inomhusmiljö m.m. som lämnatsav arbetsgmppen för frågor som rör s.k. sjuka hus. Inför omläggningen behöverockså en teknisk översyn göras av bl.a. reglema för tilläggslän för ombyggnadav bostadshus m.m. Jag avser att i annat sammanhang återkomma i dessa frågor. 4.11 Förslagens statsfinansiella effekter Statenskosmader för skattekompenserande räntebidrag och realräniebidrag är i hög gradberoende av ränteläget och sambandet mellan ränta och inflation. Destatsfinansiella effektema av en övergäng till det stadiga stödsystem för ny-och ombyggnad som jag har föreslagit jämfört med nuvarande räntebidragssystemframgår av följande sammanställning (milj.kr.). Beräkningama gmndas påantagandet att räntan och inflationen blir resp. , en historiskt sett mycket hög realränta. Räntebidrag enUgi gäUande regler Flertaletav boendekosmadsutredningens t)eräkningar utgår från en ränta på och eninflation pä . Med dessa fömtsätmingar kommer inte några realräntebidrag attutbetalas annat än vad som följer av att räntorna för redan lämnade länövergångsvis är bundna i ett högre ränteläge. UtfaUet blir då följande(milj.kr. Mitt förslag Skattekomp. Räntebidrag enffgt gäUande regler Mittförslag till ny lx)stadsfinansiering leder således även med mycket ogynnsammaantaganden i fräga om ränta och inflation tiU statsfinansieUa besparingar iförhällande till gällande regler samt, vid normala realräntor, tUlavsevärda besparingar. Detär dock viktigt att påpeka att de statsfinansiella t)esparingar som görs meddet nya systemet inte medför nägon finanspoUtisk åtstramning pä kort ellermedellång sffst. Sparandet i ekonomin som helhet kan inte förväntas öka i dettatidsperspektiv. Något utrymme för statUg utgiftsexpansion som en följd avförslaget skapas därför inte i samhällsekonomisk mening. 4.12 Exempel på räntelån enligt mitt förslag Skuldutvecklingenmed räntelän enligt mitt förslag jämfört med ett räniebidragssystem framgär avfigur 4.1 och 4.2. Beräkningen bygger pä fömt-säimingen att ränta och inflationär resp. under den första 1 O-årsperioden och därefter resp. . Figur4.1 Nominell utveckling av låneskulder med räntelån resp. räntebidrag Läneskuld,andel (%) av läneskulden år O 300 100Xi>(*'X-X-X<-X-iX-X>X«X-X«X-X>iX-X-X*X->X-X->X«X-X-X-X>X«X-X>X'OOiX 0-1IIIIIII I IIIIII I II I \\\IIIIIIII 1 3 5 7 9 11 13 15 17 19 21 23 25 27 29 År 'XiHusbyggt är O med räntebidrag ■Husbyggt är O med rSntelän »»Nybyggt hus resp. är och lealräntebidrag Figur 42 Realutveckling av låneskulder med räntelån resp. räntebidrag Låneskuld,andel (%) av läneskulden år O 0-1IIIIIIIIIIIIh-Hh-HIIIIIIIIIIIII1 3 5 7 9 11 13 15 17 19 21 23 25 27 29 År Nybyggt hus resp. är 'X'Husbyggt är O med räntebidrag ■Husbyggt år O med räntelän och realräntebidrag Deredovisade värdena för låneskuldens utveckUng fömtsätter att nettoräntesatsenuppgår tUl Den högre nettoräntesats på som jag harförordat skall gälla fr.o.m. är 1995 ger en lägre nomineU skuldökning och etttidigare skuldmaximum. Det framgär av figur 4.3. SkUbaden i reala värdenframgår av figur 4.4. Figur4.3 Nominell utveckling av låneskulder med en initial nettoutgift på 3,75 %resp. Skuld,% 160.00 7 9 11 13 15 17 19 21 23 25 27 29 År "-Initial nenoutgift ■■ Initial nettoutgift4, Figur4.4 Real utveckling av låneskulder med en initial nettoutgift på resp.4, Skuld,% 100,00 0.00I I I i I I I I I 13 5 7 9 11 13 15 17 19 21 23 25 27 29 År »Initial nettoutgift 3,Initial nettoutgift 5.1 Räntestöd för underhåll m.m. Mittförslag: Det stadiga räntestödet för förbättring av bostadshus lämnas även förlägenhetsunderhäU i hyreshus. Skälenför mitt förslag: EnUgt förordningen (1983: 974) om stadigt räniestöd vidförbättring av bostadshus lämnas räntebidrag till en beräknad räntekosmad förbl.a. sådana underhållsåtgärder som avser gemensamma utrymmen i huset - däremotinte för underhåll i de enskUda lägenheterna i huset. I detta Ugger en skillnadmot egnahems- och bostadsräitsfallet Egnahemsägare och bostadsrättshavare kangenom att fmansiera underhåll med län fä ett ränteavdrag vidinkomstbeskatmingen som minskar skatten. Fr.o.m. är 1991 uppgårskatteminskningen i flertalet fall tiU av räntekosmaden. EnUgt min meningär denna skillnad i subventionshänseende inte motiverad. Av neutralitetsskälbör i princip inte hyreshusen Inlastas med högre kapitalutgifter änegnahemsägare och bostadsrättshavare som tar upp lån för att finansieramotsvarande åtgärder. Jag förordar därför att det stadiga räntestödet förförbättring av bostadshus även lämnas för lägenhetsunderhäU i hyreshus. Slödelbör i första hand lämnas för lägenhetsunderhåll med en varaktighet ,dvs. bl.a. för utbyte av utmsming i kök och badmm. Stöd för lägenhetsunderhållmed kortare varaktighet, såsom tapetsering, målning m.m. bör lämnas endast ifråga om nya hus så att hyran i dessa hus inte behöver Ijelastas medavsätmingar för underhäll. Med nya hyreshus avser jaghus med bostadslån eUer motsvarande utbetalade efter utgången av är 1990. I sammanhanget viU jagockså beröra frågan om vilken räntesats bidragsberäkningen skall grundas pä.För närvarande gäller att räntestödet för underhäll m.m. beräknas pä gmndvalav en räntesats som är högre än den räntesats som tillämpasvid upplåning för statens räkning i fall där äterbetalningstiden är minst tioär. Denna regel hänför sig till en tidpunkt dä räntan på en tioårigräntebärande statsobligation var ett korrekt utöck för gällande marknadsräntenivän.I dag är det marknadsräntan pä bosladsinsti-mtens femäriga bosiadsobligationersom i huvudsak är styrande för de utlä-ningsräntor som tiUämpas i fräga om läntill bostadssektom, inkl. län för underhåff. Med hänsyn tUl detta anser jag atträntesiödei för underhåll m.m. -i Iffdiel med räntebidragen vid ny- ochombyggnad - bör t)eräknas på gmndval av en ränta som motsvarar ett genomsnittav marknadsräntoma för bostadsinstimtens obligationer med en återstående löptidav . Det ankommer på regeringen att göra de ändringar som krävs. Statenskostnader för de utvidgningar av räntestödet för underhåll m.m. som jag nu harförordat kan beräknas till 60 milj.kr. 5.2 Räntebidragstrappan för hyres- och bostadsrättshus Mitt förslag:Räntebidrag för nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus lämnas ävenför räntekostnader pä län som överstiger av det schablonmässigtberäknade läneunderlaget för bostadslän. Skälen för mitt förslag:Enligt beslut (prop. 1985/86: 95, BoU 13, rskr. 171) lämnas förhyres- och bostadsrättshus räntebidrag inom av det schablonberäknadeläneunderlaget med ett belopp som motsvarar skiUnaden meffan en garanteradränta och en beräknad ränta pä län. För räntekosmaden på överstigande län upptill av det schablonberäknade läneunderlaget lämnas räntebidrag med enviss andel av räntekostnaden. Fr.o.m. är 1991 är denna andel avräntekosmaden. För ränlekosmader pä län lämnas inte räntebidrag. Även här finns det enskillnad mellan å ena sidan hyreshusfallet och å andra sidan egnahems- ochbostadsräitsfallet Egnahemsägaren och bostads-rättshavaren kan genom att ta upplån fä ett ränteavdrag vid inkomstbeskattningen utan den tiegränsning som dens.k. räntebidragstrappan enligt vad jag har redovisat innebär. EnUgt minmening bör denna skillnad inte behållas. Jag förordar därför an den övrelånegränsen pä slopas så an de regler som gäller för bidrag tillkosmaden för ränta pä län av schablonläneunderlaget kommeratt gälla för alla lån inom del av länsbostadsnämnden fastställdaproduktionskosmadsanpassade låneunderlaget som överstiger av detschablonberäknade låneunderlaget. min mening bör alltså denövre gränsen i räntebidragsö-appan nu slopas. 1990/91: 34 nyareglema bör tillämpas i läneärenden i vilka bostadslånet utbetalas fr.o.m. är1991. Om det behövs förde nya reglemas tiUämpning bordet slulUga läne-Ijeslutetkunna omprövas före utbetalningen. Statenskostnader för att slopa takel i räntebidragstrappan kan beräknas till 30milj.kr. det första aret. 6 Vissa anslagsfrågor för /91. Information och utbildning m.m. Fränanslaget betalas utgifter för information och utbildning m.m. inombostadsdepartementets ansvarsområde. Tillinformation och utbildning m.m. har för innevarande budgetår anvisats ettreservationsanslag pä 10,7 milj.kr. 1989/90: 100 bU. 13, BoU13, rskr.167). Med hänsyn lill det behov av information och utbildning som följer avmina förslag till ny bostadsfinansiering beräknar jag emellertid altytterligare 15 mUj.kr. behöver tiff föras anslaget för innevarande budgetär. Nyttanslag (förslag) . Medhänvisning till mitt förslag i del föregående (avsnitt 4.2) om alt investeringsbidragfr.o.m. skall lämnas vid ny- och ombyggnad av permanenta bostäderberäknar jag alt 500 milj.kr. behöver anvisas pä statsbudgeten för budgetåret1990/91 för detta ändamäl. Jag förordar alt medlen tas upp pä ett nyinrättatförslagsanslag benämnt Investeringsbidrag för bostadsbyggande. Nyttanslag (förslag) . Medhänvisning till mitt förslag i det föregående (avsnitt 4.7) om att en statiigkreditgaranti skall kunna lämnas för län för bostadsändamål pä kreditmarknadenfr.o.m. den 1 juU 1992 t)eräknar jag att 5 milj.kr. behöver anvisas pästatsbudgeten för /91 för att kredilgaranlinämnden skall kunnainleda sin verksamhet. Jag förordar att medlen tas upp pä ett nyinrättatreservationsanslag benämnt för bostäder. 7 Ändringav plan- och bostadsverkets namn Prop. Plan-och bostadsverket inrättades (prop. 1987/88: 37, BoU7, rskr.106). Verket övertog bl.a. huvuddelen av de uppgifter som tidigare ävUatstatens planverk och . har som sin meninggett regeringen tiU käima att verket bör byta namn tUl hoverket och attregeringen bör återkomma till med förslag i frågan(1989/90:BoU15, rskr. Bestämmelsersom avser plan- och bostadsverket och de båda myndigheter vilkas uppgifterverket övertagit förekommer i ett stort antal förfatmingar. EnUgt min meningskulle det föra för långt att nu ändra varje sådan lag eller förordning. Ilikhet med den lösning som valdes inför verkets inrättande (prop. 1987/88: 115,B0UI6, rskr. 273) föreslär jag att man i en särskild lag tar in en generellföreskrift som i fräga om twstämmelser som avser vericet och dess bäggeföregångare hänvisar till . bör givetvis ändringama genomförasi varje enskild författning. Detta bör dock lämpUgen kunna göras i det löpandeförfatmingsarbeiet Redan nu föreslår jag dock att ändringar görs i de förverket centrala lagarna, (1987: 10) och lagen (1987: 12) omhushållning med namrresurser m.m. Namnändringen bör träda i kraft den 1 januari1991. Itxjstadsdepartementet har därför upprättats förslag tiU 1. lag om ändring av plan- och bostadsverkets namn, 2. lag om ändring i (1987:10) och 3. lag om ändring i lagen (1987: 12) om hushållning med naturresurserm.m. Lagförslaget under 3 har upprättats i samräd med chefen för miljödepartementet.Förslagen är av så enkel beskaffenhet att lagrådets hörande skulle saknabetydelse. Lagförslagen Ixir fogas tiU protokoUet i detta ärende som bilaga 2. Jaghemställer an regeringen föreslår dels att godkänna vad jag harförordat i fråga om 1. länefinansiering pä den alhnänna kreditmarknaden (avsnitt 3.3), 2. investeringsbidrag för tx)stadsbyggande (avsnitt 4.2), 3. allmänna krav för stadigt stöd i en ny bostadsfinansiering (avsnitt4.3), 4. skattekompenserande räntebidrag för hyres- och lx>stadsrättshus(avsnitt 4.4), 5. ränielån (avsnitt 4.5), 6. realräntebidrag (avsnitt 4.6), 7. statiig kreditgaranti (avsnin 4.7),