prop · GE0328 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:28 om förlängd tid för registrering av licensområden Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Inomområde som jakt har registrerats som älgjaktsområde med generelltilldelning får enligt övergångsbestämmelserna till jaktlagen (1987:259)älgjakt ske enligt äldre bestämmelser till utgången av år 1990.1 propositionenföreslås att förlängs till utgången av . Riksdagen1990/91. Lag om ändring i jaktlagen (1987:259) Härigenomföreskrivs alt punkt 5 i övergångsbestämmelserna till jaktlagen (1987:259) skaffha följande lydelse. 5.Inom område, som jakt har registrerats med stöd av 13 §jaktstadgan (1938:279) som älgjaklsområde utan all vara licensområde, får älgjaktske enligt äldre bestämmelser tills vidare, dock längst lill utgången av år1990. 5.Inom område, som jakt har registrerats med stöd av 13 §jaktstadgan (1938:279) som älgjaktsområde ulan atl vara licensområde, fårälgjakt ske enligt äldre bestämmelser tills vidare, dock längst till utgångenav . Dennalag träder i krafl . pp- i 990/91:28 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , ,, , Proposition om förlängd tid för registrering av licensområdenför älgjakt Jaktlagen(1987:259) trädde i kraft . Genom lagen infördes etl nyttsyslem för älgjakten. gällde olika system för älgjakten i olikadelar av landet. Försöksverksamhetmed reglerad älgjakt pågick i tre län. I landei i övrigt med undantag förrenskötselområdena tillämpades en annan försöksform för licensierad jakt,samordnad älgjakt. Den samordnade älgjakten innebar att alla jaktområden därälgjakt skulle bedrivas registrerades av . Jaktområden som vartillräckligt stora för att tillåta en årlig avskjutning av minst ett vuxet djurregistrerades som licensområden. För sådana områden beslutade omälgtilldelning. Alla övriga registrerade älgjaktsområden generellområdena gavs en generell årlig tilldelning omfattande ett vuxet djur och en årskalv.För generellområdena var jakttiden endast . Inom länen medsamordnad älgjakt omfattade de registrerade licensområdena av älgmarksarealen.Generellområdena upptog följaktligen en myckel liten del av den mark som utnyttjadesför älgjakt inom samordningslänen, men antalet områden var myckel stort, ca20000. 1986/87:58 om jaktlag, m.m. anförde föredragande statsrådet bl. a. atljakten måste anpassas till älgproduklionen på den mark som slår till förfogandeför jakt. En sådan produktionsanpassad avskjutning förutsätter att älgjaktenhuvudsakligen bedrivs som licensjakt inom lämpliga områden. För att bilda dessaområden krävs vanligen en samverkan över ägogränserna. Föredraganden ansåg delangeläget, inte minst från administrativ synpunkt, att områdesbildningen ärstabil. Genomatt licensområdena omfattade av aktuell mark kunde älgjakten enligtföredraganden i allt väsentligt genomföras som en produktionsanpassadavskjutning. Licensområdena har i myckel stor utsträckning bildats avinnehavare av små marker i samverkan. Del hade emellertid visat sig atlreglerna inte i tillräcklig grad främjade en samverkan. var fortfarande alltförmånga älgjaktsområden som inte omfattades av Prop. 1990/91:28 samordningen.Vidare kunde en uppsplittring av tidigare etablerad samverkan konstateras.Dessa brister hade bl.a. lett till höga kostnader för administrationen.Föredraganden ansåg det därför nödvändigt att ändra de bestämmelser som medgavregistrering av generellområden. Föredragandenförordade att den genereffa tilldelningen av ett vuxet djur och en kalv pågenerellområdena skulle ersättas med affmän kalvjakt på oregistrerad mark.Förslaget innebar att älgjakten i fortsättningen borde bedrivas i huvudsak somlicensjakt inom registrerade licensområden. Registrering fick vägras omområdet inte medgav en avskjutning av minst ett vuxet djur . De minstalicensområdena borde betraktas som ett steg på vägen mot en önskvärd, meralångtgående samordning. I övrigt skulle älgjakten bedrivas som fri kalvjaktunder en kort jakttid. Föratt ge tillräcklig tid för samverkansbildning och den anpassning i övrigt somskulle krävas, föreslog föredraganden att de generellområden som fannsregistrerade jakt skulle få finnas kvar tills vidare, dock längst t.o.m.1990 års jakt. Dessutom föreslogs en särskild övergångsregel för vissa äldreinnehavare av generellområden. Riksdagenanslöt sig i allt väsentligt till regeringens förslag om licensjakt på älg inomregistrerade licensområden (JoU 1986/87:15, rskr. instämdeockså i atl man bör eftersträva stora och stabila licensområden. Det är enligtriksdagen angeläget att främja jakt i samverkan samt att motverka en fortsattuppsplittring av licensområden. beslutade i enlighet med regeringens förslag när det gällerregistrering av licensområden, dvs. områden som tål en avskjutning av minst ettvuxet djur . Dessa områden har kommit att kallas egentliga licensområdeneller A-områden. godtog också förslaget om fri kalvjakt under en kortjakttid. Dämtöver beslutade emellertid att områden som inte uppfyllerkraven för A-område skall om del finns särskilda skäl kunna registrerasför tilldelning av ett valfritt djur (vuxet djur eller kalv) . Dessaområden har kommit att kallas särskilda licensområden eller B-områden. Riksdagenutgick från att samtliga generellområden efter särskild ansökan kan bliföremål för prövning i vad mån del finns skäl för en sådan registrering. Bl.a.följande principer bör därvid vara vägledande, nämligen om jakträttshavare ansökt menvägrats att ansluta marken lill angränsande licensområde, om angränsande licensområdetillstyrker en registrering, när det finns flera jägare inomett mindre område som inle alla utan -, vidare kan beredas plats i en ny jaktgemenskap, vid ansökan av äldre jakträttshavaresom inte tidigare deltagit i någon - ~ jaklsamverkan, om praktiska möjligheter saknasatt få mark ansluten lill angränsande licensområde. Riksdagsbeslutetfattades i medvetande om alt beslut i ärenden om regi strering av B-områden i stor utsträckning måste gmndas på skönsmässiga 4 Detframhölls därför att det är viktigt att prövningen kan göras smidig ochenhetlig över hela landet. beslut innebar en övergångstid t. o. m.1990 års jakt. Mittförslag: Jakt på registrerade generellområden bör få bedrivas enligt äldrebestämmelser t. o. m. Skälenför mitt forslag: Av de ca 20000 generellområden som fanns vid jaktlagensikraftträdande har mycket få omregistrerats till B-område.Det finns ca 2 600 B-områden. De har huvudsakligen tillkommit genom attde jakträttsliga förhållandena ändrats inom generellområdena eller genom altA-områden på gmnd av sjunkande älgtillgång inte längre uppfyller kraven förregistrering som sådant område. Huvudorsaken till att omregistrering har sketti så liten omfattning torde vara att den tillåtna avskjutningen pågenerellområdena är högre än på B-områdena. Med hänsyn till att jakträttshavamakan väntas vilja ha fortsatt möjlighet till jakt på vuxen älg räknar jag med atti stort sett alla jakträttshavare på generellområdena kommer att ansöka om attfå dem registrerade som licensområden. jaktkungörelse skall en ansökan om registrering avlicensområde för älgjakt ges in till senast den 31 januari.Länsstyrelsen skall fatta beslut i ärendet senast före jakttidensbörjan. Jakttidens början varierar i olika delar av landet, under år 1991mellan och . 1 t.ex. skalllänsstyrelsens beslut ha tillställls sökanden . Länsstyrelsenkommer att ha på sig att behandla och fatta beslut om registreringav de ca 1 700 generellområdena i länet. Detomfattande administrativa arbetet med omregistrering av generellområdena tilllicensområden har påtalats av bl. a. och jägare. anför att så gott som samtligagenerellområden torde uppfylla fordringarna för registrering som B-område.Under alla förhållanden skulle inte några negativa effekter uppstå om deöverfördes till B-områden. Nuvarande av fastlagda bestämmelser fömtsätterdock en prövning av varje område i särskild ordning. Naturvårdsverketföreslår att generellområdena älgjakt får överföras till B-områdenutan särskild prövning av humvida de av beslutade fömtsättningama äruppfyllda. Enda krav bör enligt verket vara att arealen uppgår till mjnst 5 ha,eller om området består av flera delar, att minst en av dessa omfattar minst 5ha. bör enligt förslaget få avgöra om omregistreringen skallföregås av ansökan eller inte. Ansökan kan vara motiverad om det finnsanledning atl förmoda atl det finnsett inte obetydligt antal registrerade områden på vilka ingen jakt Prop.1990/91:28 bedrivs. Genom att endast avregistrera dessa skulle antalet registerhållnaområden kunna minskas. jägare anser, med hänsyn till det stora arbete ettansökningsförfarande skulle medföra, att generellområdena skall överföras tillB-områden utan någon särskild prövning. Svenska jägarefömndel däremot harföreslagit att övergångstiden förlängs års älgjakt. Jaggör följande bedömning. Regering och riksdag betonade i samband med antagandetav den nya jaktlagen det angelägna i att de licensområden som bildas är såstora och stabila alt de är lämpliga för en produktionsanpassad jakt.Riksdagen har uttalat att samtliga generellområden kan bli föremål för prövningav registrering som B-område, men betonat att detta skall ske eftersärskild ansökan och att särskilda skäl för en sådan registrering skallföreligga. Viltskadeutredningenhar i betänkandet (SOU 1990:60) Skada av vilt föreslagit attövergångstiden för generellområdena förlängs års jakt. Bakgmndenhärtill är att utredningen föreslår att det års älgjakt införs en nyform av licensområden, älgskötselområden. Dessa områden föreslås få en minimistoriekav 3000 4000 ha där jakträttshavama själva får bestämma avskjutningens storiek.Införandet av älgskötselområden kommer enligl utredningen att erbjuda en mycketintressant möjlighet till samverkan för generellområdena. Enligt utredningen kanen omfattande administration undvikas om anslutningen av generellområdena blirden fömtsedda. Jagär inle nu beredd att ta ställning till utredningens förslag om älgskötselområden.Inte heller kan jag biträda förslagen att ett generellområde skall kunnaregistreras som B-område utan någon särskild prövning. En sådan ordning skulleinnebära att den av statsmaklema uttalade målsättningen att det bör bildasstora och stabila licensområden i viktiga hänseenden inte kan genomföras. Jagär väl medveten om de problem det innebär för många länsstyrelser att hinna med handläggningen av det stora antal ärenden det här är frågaom. Jag föreslår därför att den av viltskadeutredningen föreslagnaövergångstiden års älgjakt genomförs. Under alla förhållandenbehövs ett ytterligare tidsutrymme för den prövning som har fömtsätts iriksdagens beslut. Därmed skapas fömtsättningar för att med utgångspunkt iutredningens remissbehandlade förslag pröva vilka möjligheter som finns att fåtill stånd en ökad samverkan. Det är dock angeläget att ansträngningar redan nugörs för att samordna älgjakten så långt det är möjligt för att uppnå en produktionsanpassadjakt. 1 det arbetet har jägarorganisationerna en viktig funktion. 3 Upprättat lagförslag Prop. Ienlighet med vad jag nu anfört har inom jordbmksdepartementet upprättatsförslag till lagom ändring i jaktlagen (1987:259). Pågmnd av frågans beskaffenhet skulle lagrådets hörande enligt min mening saknabetydelse. Jaghemställer alt regeringen föreslår alt anta förslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt anta det förslag som föredraganden har lagtfram.