prop · GE03142 · 1990-12-31 00:00:00 — Förvaltaren är ombud för kunden. Förvaltningav finansiella instrument förekommer hos t.ex. fondkommissionsbolag,banker och finansbolag. Det finns dock också förvaltare som bedriver sådanverksamhel utan alt ha någon form av auktorisation, s.k. friståendeförvaltare. 1 värdepappersmarknadslagen finns bestämmelser som lar sikle påden verksamhel som sådana fristående fond-pappersförvaltare bedriver.Bestämmelserna innehåller en skyldighet för förvaltaren alt på begäran avbankinspektionen lämna inspektionen uppgifter om verksamheten. Finnerinspektionen alt förvaltningen bedrivs i former som otillbörligen äventyrarenskildas kapitalinsatser eller annars är otillbörliga mol uppdragsgivare fårinspektionen skriftligen uppmana förvaltaren all rälla till missförhållandetpå det sätt som är skäligt med hänsyn till omständigheterna. Om förvaltareninte följer uppmaningen får inspektionen i särskilt beslul göra anmärkning ommissförhållandet. Lämnar förvaltaren inte inspektionen de uppgifter den begärfår inspektionen förelägga vite. En förvaltare som lämnar inspektionen orikligeller vilseledande informalion vid fullgörande av uppgiftsskyldigheten kanvidare drabbas av straffansvar. Dessabestämmelser som omfattar endast de fristående förvaltarna gäller omförvaltningen inle är särskilt reglerad i annan lag. innebär atl banker,fondkommissionsbolag, finansbolag och fondbolag inte omfattas avbeslämmelserna. Ej heller omfattas boutredningsmans förvallning av fondpappertillhörande dödsbo eller förvaltning som kommit till stånd på grund av sådantgodmansförordnande som avses i 18 kap. eller konkursförvaltaresförvallning av fondpapper som ingår i konkursbo. förvaltare som avses ibeslämmelserna går i konkurs kan den situationen uppkomma altkonkursförvaltaren driver förvaltarens rörelse. Inle heller i ett sådanl fallgäller bestämmelserna om förvaltning av fondpapper i värdepappersmarknadslagen(se prop. 1984/85:157 s. 100). Förvaltningav finansiella instrument som avses här innefattar yrkes mässig verksamhet som riklar sig direki til} allmänheten. Det är vikligl för kunderna all verksamheten sköts på etl effektivt-och omdömesgillt sätt. Förvallning kan också innefatta utnyttjandet av avancerade affärsstrategi er som kan få effekter på kurssättningen i de instrumenl där de används. bör därför endast få bedrivas av ansvarsfulla , personermed tillräckliga kunskaper. Detta talar för all även denna typ av verksamhetendasl bör få bedrivas efler särskilt tillstånd och atl den skall stå underbankinspektionens direkla tillsyn. Jag föreslår all en sådan tillsiåndspliktinförs och atl de som erhåller tillstånd ställs under bankin- Beslämmelserna om s.k. frislående förvaltare i lagen Prop.1990/91: 142 om värdepappersmarknaden kan därmed upphävas. Medverkanvid emission av fondpapper och köp eller försäljning av finansieUa instrument Fondkommissionsbolagfår enligt 13 § första styckel 4 fondkommissionslagen medverka vid emissionerav fondpapper på den allmänna marknaden. Om bolaget i samband därmed harlämnai en garanti krävs enligt 15 § tredje slyckel samma lag lillslånd förförvärv av aktier på grund av garanti-åtagandel. Bank får också enligt 2 kap. 7§ bankrörelselagen medverka vid emissioner. En sparbank eller en föreningsbankfår dock göra det endasl efter lillslånd av bankinspektionen. Någol särskilttillstånd för en bank all i sådanl sammanhang förvärva aktier som ingår iemissionen krävs inle. Detfinns dock även andra företag på marknaden som inte står underbankinspektionens tillsyn och som erbjuder sin medverkan vid emissioner. Detkan ifrågasättas om det inte även på detta område behövs etl utökat skydd förde investerare som deltar vid emissioner. Det finns exempel påerbjudanden till allmänheten som saknat de mest grundläggande uppgifter som böringå i ett prospekt, trots all en emissionsförmedlare medverkat. Iaktiebolagslagen, försäkringsrörelselagen och bankakliebolagslagen finns delregler om offentliggörande eller på annat sätt riktande av inbjudan till envidare krets atl förvärva fondpapper, under sådana former all emissionsprospektskall upprättas. Ellmarknadserbjudande, anlingen det gäller emission av fondpapper eller erbjudandei annat fall till en obestämd krets av personer atl köpa eller säljafinansiella instrument, måste föregås av ett relalivt omfattandeförberedelsearbete. Detta syftar till all ta fram underlag för bedömning avvillkoren och all färdigställa redovisnings- och annat informationsmaterial.Detta arbele utförs i emissionsfallel i samarbele mellan emittenten och denfondkommissionär eller annan förmedlare som medverkar vid emissionen.Emissionsförmedlaren anses också ha till uppgift att granska de uppgifter somemittenten lämnar om sin verksamhet, alt se lill att prospektet är utformal pårätt sätt och all innehållel följer vad som anses vara god sed på marknaden.Arbetet är sådanl atl del slälls krav på personella och tekniska resurser förall ett sådant uppdrag skall kunna fullgöras. Ifall villkoren är föroförmånliga eller förhållandena ändrals negativt kan densom medverkat vid emissionen om han lämnat garantier eller tagit deemitterade fondpapperen i egen portfölj för vidare spridning bli tvungen allförvärva resp. behålla fondpapperen eller del av dem. Det krävs i dessa falldärför även finansiell styrka hos den som medverkar vid emissioner. Liksomandra Ijänsleutövare på värdepappersmarknaden kan emissionsförmedlaren ocksåbehöva finansiella resurser för all möla eventuella ersättningsanspråk frånkunder, om emissionsförmedlaren gör sig skyldig till försummelse. Somnämnls lidigare kommer jag alt lämna förslag lill prospekl regler i överensstämmelse med EGs prospektdirekliv. Dessa regler kom- 112 mer att medföra all kravenpå innehållel i emissionsprospektel skärps. 1990/91:142 Detta innebäri sin lur att höga krav kommer att ställas på emissionsförmedlarnasarbetsinsats och kunnande. Huren emission av aktier eller andra fondpapper genomförs och prospekt utformashar betydelse för den som lar del i emissionen. Även vid erbjudanden om köpeller försäljning av finansiella instrument som riktas till en obestämd kretsav personer bör del krävas atl erbjudandel är korrekt utformat. Det är därförviktigl att det även i dessa fall medverkar endast sådana företag som hartillräckliga kunskaper och tekniska resurser och som förfogar över tillräckligfinansiell styrka. Jag föreslår därför atl sådan verksamhet som beslår imedverkan vid emissioner eller köp eller försäljning av finansiella instrumentlill en öppen krets görs tillslåndspliktig. Med öppen krets avses etl obestämtanlal personer. Genom lillslåndsplik-ten ökar bankinspektionens möjligheter allövervaka all emissionsverk-samhelen sker på ett sätt som överensstämmer medgällande bestämmelser och god sed på området. Enemissionsförmedlare kan, som nämnls, bli tvungen all förvärva de fondpapper somhan medverkat till att avsätta på marknaden. I tillståndet för den sommedverkar vid emission eller erbjudanden bör därför ingå rätt att också fåförvärva finansiella instrument för egen räkning. Av13 § fondkommissionslagen följer all företag som innehar fondkommissionstillståndfår ägna sig åt samtliga de verksamheter som jag beskrivit. Emellertid borsärskilt lillslånd krävas för var och en av dessa verksamheter. Mitt förslaginnebär således all ell förelag får söka tillstånd för en eller flera avverksamheterna. Jag anser inte att de nuvarande fondkommissionsbolagen börsärbehandlas i detta avseende. Det behöver nämligen inle nödvändigtvis vara såall alla fondkommissionärer är lämpliga all driva samtliga tillståndsplikligaverksamheter. Således bör även en kommissionär vara skyldig atl söka tillståndför var och en av de verksamheter som enligt mitt förslag skall varatillståndspliktiga. Attbeakla i sammanhanget är också all EGs förslag till direktiv ominvesteringstjänster, vilkel jag berört i avsniu 3.5, bygger på samma principer.Slutlig ställning har emellertid inle lagits inom EG till hur det framlidainvesleringstjänsledireklivel skall utformas. När så har skett kan det finnasanledning alt återkomma bl.a. till frågan om hur de svenska reglerna omtillståndsplikliga verksamheter skall vara utformade. Bankernamåsle enligt gällande regler ha ett särskilt tillstånd för atl få driva fondkommissionsrörelse. En bankoklroj inkluderar således inte räll att driva sådan verksamhet. En del av den verksamhet som en bank bedriver vid sidan av bankrörelsen avser traditionellt förvaring och för valtning av värdepapper, rådgivning i ekonomiska angelägenheter, med verkan vid emissioner och märket making, dvs. delvis sådana aktiviteter som enligt mitt förslag skall fordra särskilt tillstånd. Bankerna är dock av myckel olika sloriek och har skilda förutsättningar all klara olika lyper av uppgifter. För framtiden kan man också länka sig mer specialiserad verk- 113 8 1990/91. samhet även från bankernassida. Även beträffande banker bör alltså krävas tillstånd lill deverksamhetsgrenar som enligt mitt förslag skall vara tillståndsplikliga. Ävenen bank bör därför ha särskill lillslånd för var och en av de omnämndafinansiella verksamheter som den vill ulöva. Ett undanlag utgör dock banksförvärv och handel med obligalioner, förlagsbevis och andra fordringsbevisavsedda för den allmänna marknaden som regleras direki i 2 kap. 2 §bankrörelselagen. Vid tillståndsprövningen torde man för banker i många fallkunna utgå från alt tillstånd för sådan verksamhel som drivs av bankerbör meddelas. Nalurliglvis är del ingel som hindrar alt flera tillstånd söksvid ell och samma tillfälle. Mittförslag: Verksamhelen skall liksom drivas i aktiebolagsform eller avett bankinslilul. Den planerade verksamhelen skall kunna antas komma all uppfyllakraven på en sund värdepappersrörelse. Någon behovsprövning skall inle göras.För aktiebolag (värdepappersbolag) krävs etl med hänsyn till verksamhelensomfattning och beskaffenhet lillräckligl slort aktiekapital. Regler om slörre ägares lämplighet utreds i särskild ordning. Kommitténsförslag: Kommitténs förslag överensstämmer i huvudsak med mitl förslag. all kravel att rörelsen kan antas inte bli tifl skada fördel allmänna skall finnas kvar vid tillståndsprövningen och att de olikainstituten skall ha ett i lag bestäml minsta akliekapital. Remissinstanserna:De flesta remissinslanser lämnar förslaget ulan erinran eller avslår från allkommentera del. Bankinspektionen anser all del föreslagna minsta aktiekapitaletär för lågt. OM motsätter sig att märket maker generellt skall ha ellakliekapital på 10 milj. kr. har synpunkler påaktiekapitalets storiek för vissa verksamheter. Skälen för mitt förslag Ifondkommissionslagen anges all lillslånd att bedriva fondkommissionsrörelseendast får meddelas svenskl aktiebolag eller svenskl bankinslilul. Iförarbetena till lagen anges atl del, med hänsyn lill verksamhelens art och denofta betydande kundkretsen, är rimligt att endast sådan förelagsform fåranvändas som innebär en garanti för viss varaktighet vad gällerkapitalinsatsen, för en tillfredsställande revision och för möjligheter till enrimlig lillsyn. Vid sidan av bankinstitulen ansågs aktiebolagsformen varaunderkastad den mest ingående regleringen, varför man stannade för atlfondkommissionsrörelse endast skulle få drivas i dessa två företagsformer(prop. 1978/79:9 s. 35). I drivs sålundafondkommissionsverksamhel uteslutande av ak- Prop. 1990/91:142 tiebolag ochbankinslilul. Del finns dock enstaka exempel på atl märket maker-verksamheldrivs av fysiska personer. Så är fallel vad gäller en till OM knuten märketmaker. Detövergripande motivet för all införa lillståndsplikt för de verksamheter jagangell under avsnitl 6.1 är all dessa verksamheter direki eller indirektpåverkar allmänhetens förtroende för handeln på värdepappersmarknaden. Avdetta skäl bör verksamheterna bedrivas i en form som i det enskilda fallet kanförutses få en viss varaktighet samt ge de bästa möjligheterna tilloffentlighet och insyn och där förutsällningarna för en lillfredssiällandelillsyn är bäsl. Del framslår därför fortfarande som väl motiverat all slällaupp elt krav på viss associationsform. Därvid är aktiebolag lämpligast.Dessutom bör ifrågavarande verksamheter, liksom , få bedrivas avbankinslilul. Jag återkommer i avsnitt 6.11 till motsvarande fråga förutländska värdepappersföretag som vill öppna filial i . Ifondkommissionslagen anges all tillstånd får meddelas endasl om bolaget ej ärolämpligt att driva fondkommissionsrörelse. Vidare måste det kunna antas allrörelsen inle skall bli till skada för det allmänna (6 §). Imotiven (prop. 1978/79:9 s. 175 f.) anges all den lämplighetsprövning som härföreskrivs ulgör en väsentlig del av bankinspektionens prövning av etllillslåndsärende. De organisatoriska förhållanden under vilka rörelsen skalldrivas bör uppmärksammas. I sakens natur ligger vidare all en prövning skallske av den personliga lämpligheten hos den verkställande ledningen och hosägarna. Det sägs vidare all som villkor för lillslånd måsle krävas allverksamheten kan antas bli bedriven på ell korrekt och omdömesgillt sätt. I10 § fondkommissionslagen slälls krav på alt verkställande direktören och en avstyrelseledamöterna genom Gänslgöring hos fondkommissionär eller på annat sättskall ha skaffat sig den erfarenhet som behövs för verksamheten. Lämplighetsprövningenenligt gällande fondkommissionslag lar alltså sikte på dels företagetsorganisatoriska uppbyggnad, dels erfarenheten och sakkunskapen hos förelagelsledning. Hänsyn tas också lill ägarnas lämplighet. Prövningen mynnar irealileten ut i etl ställningslagande till om rörelsen kan förväntas komma attuppfylla de krav på en sund verksamhel som rimligen kan slällas. Enligt minmening bör lillslåndskravet i den nya lagen formuleras så att den planeradeverksamhelen skall kunna förväntas uppfylla kraven på en sundvärdepappersrörelse. Ett sådant krav bör enligt min mening slällas upp församtliga här diskuterade verksamheter. Kraven på de organisatoriskaförhållanden under vilka rörelsen skall bedrivas bör sällas i relation lill denplanerade verksamheten. bör beakias vid tillståndsprövningen. Höga kravställs på verksamhelen i auktoriserade bolag. Styrelsen bör därför ha en vissminsta storlek och bolaget bör ha en verkslällande direktör. Närdet gäller sakkunskapen hos förelagsledningen, dvs. verkslällande direktören,bör några formella krav på kunskap eller erfaren- Prop. 1990/91: 142 het inle slällas upp. Ävenhär får det ankomma på lillslåndsmyndigheten att från fall till fallgöra en bedömning av om förelagsledningen, med hänsyn lill önskemålet omkontinuitet i verksamhelen och kravel på all den bedrivs på etl korrektoch omdömesgillt sätt, har den erfarenhet som behövs för verksamhelen. Idetta sammanhang kan erinras om all elt fondkommissionsbolag enligt nuvarandelag är skyldigt att på tid och sätt som inspektionen bestämmer till inspektionenanmäla vem som har utsetts lill styrelseledamot, verkställande direktör ellersuppleanl saml ändring i förhållande som anmälts. Inspektionen bör även iframliden ha möjlighet att få del av sådana förändringar. Detta lillgodoses medmilt förslag till lillsynsregler. Somnämnts ingår i prövningen också atl göra en bedömning avägarnas lämplighet. Del faller sig naturligt att den prövningen vad gällersundhelskravel endasl behöver avse ägare som kan ha ett icke oväsentligtinflytande i bolaget. Inom pågår en översyn av regler förlämplighetsprövning av ägare i bank bl. a. mot bakgrund av vad EGs direktivinnehåller i denna fråga. Bestämmelser om ett värdepappersbolags ägareslämplighet bör ses över som motsvarande regler beträffande bankerna. Fråganom generella ägarbegränsningar beträffande banker m.fl. har behandlatsav (se avsnitt 2.7). Några regler som skulle begränsa ägandet ibanker och försäkringsbolag har inle införts. Jag ser inga skäl för att införasådana regler för värdepappersbolagen. Somangetts får tillstånd enligt fondkommissionslagen meddelas bara om rörelsen kanantas inle bli lill skada för del allmänna. Det rekvisitet inrymmer föruiom enlämplighelsbedömning från allmänna ulgångspunkter också ett hänsynstagandetill om behov av rörelsen föreligger (prop. 1978/79:9 s. 134 och 176). Denbehovsprövning som fanns lidigare vid beviljande av bankoklroj har nyligenlagits bort genom en ändring i 2 kap. 3 § bankaktiebolagslagen.Oktrojprövningen för banker är rent kvalitativ och inriktad på bankensorganisation, ägarförhållanden, kapitalstyrka och ledning m.m. De övervägandensom gjordes i del sammanhanget (prop. 1989/90:116) är enligt min meningrelevanta även vad gäller värdepappersbolagen. Här kan nämnas den vansklighetsom ligger i en kvantitativ bedömning av marknaden och det utrymme för godtyckesom därvid är närmast ofrånkomligt. Jag anser därför att någon behovsprövninginte bör förekomma vid beviljande av lillslånd för värdepappersbolag. Enligtnuvarande lagsliflning måsle elt fondkommissionsbolag ha ett ak-liekapilal påminsl . Kommitténföreslår all aktiekapitalet för fondkommissionärer, märket makers och emissionsförmedlare skall uppgå till minsl 10 milj. kr. Denna gräns bör enligt kommittén gälla för övriga tillståndsplikliga verksamheter om de samlidigt har tillstånd att handla i egen portfölj. Annars skulle dessa 116 fåen konkurrensfördel framför de tre först nämnda. För övriga tillståndspliktigaverksamheter, som alltså inle handlar med finansiella instrument för egenräkning, bör enligt kommittén syftel med regleringen bli lillgodosetl redanvid etl lägsta aktiekapital på . Med hänsyn tiflvärdepappersmarknadens utveckling framstår del som naturiigt att kravet påaktiekapital anpassas till arten och omfattningen av den rörelsevärdepappersbolaget driver. krav på elt relativt stort akliekapitalmarkerar att sådan rörelse endasl bör bedrivas av företag med god finansiellstyrka och goda förutsättningar att driva verksamheten varaktigt. Mot elt kravpå alltför stort aktiekapital kan invändas att det hämmar konkurrensen såvälinternationellt som nationellt genom att det dels utgör etl hinder för mindreaktörer atl etablera sig på marknaden, dels kräver en högre lönsamhet pårörelsen än vad som skulle vara fallet med etl lägre aktiekapital. Storleken påaktiekapitalet bör därför beslämmas efter en avvägning mellan dessa bådaintressen. Jag anser dock atl det för vissa verksamheter kan finnas skäl attställa högre krav på aktiekapitalets storlek än för andra. Elt högreaktiekapital skulle 1. ex. kunna krävas av bolag som driver flera av detillståndspliktiga verksamheterna och däribland handel för egen räkning ochmedverkan vid emissioner. Fondkommissionsbolagen bör få skälig tid på sig föranpassning till det nya kravet på aktiekapital. Främslav praktiska skäl bör del överlåtas lill regeringen eller, efler regeringensbemyndigande, bankinspektionen alt meddela föreskrifter om hur slortakliekapital som skall krävas för de olika verksamheterna. Sådana föreskrifterbör vara anpassade till de krav som i detta avseende kommer all slällas inomEG. 6.3 Rörelseregler för värdepappersbolag Mittförslag: Värdepappersbolag får inom ramen för tillståndet bedriva rådgivning ifinansiella frågor och värdepappersförvaring och ta emot medel medredovisningsskyldighet. De får också efler bankinspektionens tillstånd lämnakredit och ta emot medel på konto. Därutöver skall tillstånd kunna ges lillförvärv av organisationsaktier m. m. och om det finns särskilda skäl tillandra sidoverksamheter som underlättar rörelsen. Värdepappersbolagfår inte förvärva annan egendom än sådan som behövs för rörelsen. Kommitténsförslag: Kommittén föreslår att fondkommissionsbolag skall få lämna kredit motsäkerhet i fondpapper och ta emol medel på konto. Samtliga tillståndsplikligabolag tillåts med vissa begränsningar handla med finansiella instrument. Omsärskilda skäl föreligger skall de få utöva även annan verksamhet. Vidareföreslås atl nuvarande uppräkning av vilken egendom som ett bolag får förvärvaskall behållas. Remissinstanserna:De remissinstanser som yttrat sig i denna del till- styrker förslagel ellerlämnar del utan erinran. Bankorganisationerna och Prop. 1990/91:142 vill dock atl ordningen för att ange vilka papper somkan belånas av fondkommissionsbolag ses över. Enligt nämndaremissinstanser måste del slå klart att elt fondkommissionsbolag i likhet meden bank skall kunna ta säkerhel i de papper eller andra rättigheter i vilkabolaget får handla. Skälenför mitt förslag: 1 13 § fondkommissionslagen finns bestämmelser om vilkaverksamheter som etl fondkommissionsbolag får driva för alt underlättafondkommissionsrörelsen. 1 lagen räknas upp vilka verksamheter som det ärfråga om. Som framgått tidigare föreslår jag att flera av dessa verksamheterfår bedrivas försl efler särskill lillslånd. gäller handel för egen räkning,portföljförvallning och emissionsförmedling. Vad som därefter återstår av 13 §är kredilgivning mot säkerhet i fondpapper, mottagande av medel på konto underförutsättning att avtal enligt 20 § fondkommissionslagen Iräffals,värdepappersförvaring och placeringsrådgivning. Medel som fondkommissionsbolaglar emot med redovisningsskyldighet skall enligt 20 § genast avskiljas ochinsättas på bankräkning om inle annat har avtalals. Enligt 13 § andra styckelfår bankinspektionen om särskilda skäl föreligger ge etl fondkommissionsbolagtillstånd atl driva även annan rörelse. I15 § fondkommissionslagen finns bestämmelser om rätt för fondkommissionsbolagatt förvärva dels fast egendom, tomträtt eller bostadsräll för atl beredabolaget lokaler för rörelsen, dels inventarier till rörelsen. I paragrafenbehandlas också rätten atl placera likvida medel i fondpapper. Jaganser i likhet med kommittén alt del är en fördel att i lagen räkna upp desidoverksamheler som bör vara tillåtna. Kommittén föreslår emellertid atlandra bolag än fondkommissionsbolag måsle ha lillslånd för sådansidoverksamhet. Jag kan inte se något skäl att göra skillnad mellan de olikatillståndspliktiga verksamheterna, utan alla bolag med tillstånd att bedrivanågon form av värdepappersrörelse bör ha möjlighet att ägna sig åt uppräknadesidoverksamheter. Värdepappersförvaring,rådgivning i finansiella frågor och mottagande av redovisningsmedel Redani dag är del tillåtel för ett fondkommissionsbolag all inom ramen för tillståndet bedriva bl. a. värdepappersförvaring, placeringsrådgivning och ta emol medel med redovisningsskyldighet. Med milt lagförslag till kommer ytteriigare tillståndpliktiga verksamheter, såsom förmedling, han del för egen räkning, förvallning och medverkan vid emissioner. För dessa verksamhelsformer ulgör enligt min mening värdepappersförvaring och placeringsrådgivning en naturlig och underordnad del av verksamhelen. Rådgivning bör utvidgas till att omfatta inte bara placeringar, ulan också andra finansiella frågor, t. ex. företagsfinansiering och förelagsslruklurella frågor. Även rätten att la emot medel med redovisningsskyldighet utgör elt naturligt inslag i ifrågavarande verksamheter och underlättar rörelsen. Värdepappersbolag bör därför som ett led i rörelsen ulan särskilt lill slånd också kunna bedriva förvarings- och rådgivningsverksamhet saml 118 la emol medel medredovisningsskyldighet. När del gäller medel som tas Prop. 1990/91:142 emolmed redovisningskyldighel bör liksom , som kommittén också föreslagil,medlen genast avskiljas och sättas in på bank för kunds räkning. Kunden ärhärigenom skyddad i det fall värdepappersbolaget skulle råka ibelalningssvårigheter. Mottagandeav medel på konto Medelsom las emol på konto, inlåning, skall enligt 20 § fondkommissionslagen somhuvudregel genast avskiljas och insättas på räkning i bank, om inte annat haröverenskommits enligt skriftligt avtal. Har ell bolag träffat en sådanöverenskommelse med en kund kommer de medel som inle avskiljs alt ingå blandbolagets egna rörelsemedel. Motiven för 20 § var all slå vakt om bankernasensamrätt till inlåning och alt så långl som möjligt skydda kunderna i del fallfondkommissionsbolagel går i konkurs (prop.