prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Ett annat exempel ärsjöfartens utsläpp av bl.a. svavel- och kväveoxider, som är väsentligt störreän vad som tidigare beräknats. har kastatnytt ljus över de problem som storstadstrafiken ger upphov till. De skador somuppstår på människors hälsa på gmnd av trafikens utsläpp är särskilt viktiga isammanhanget. Storainsatser krävs för att lösa problemen och för att uppnå redan fastlagda mål.Insatser krävs inom transportsektorn, liksom inom andra sektorer. Regeringenföreslår därför alt följande eftersträvas vad gäller trafiksektornsmiljöarbete: Hälsofarliga effekter begränsaskraftigt till . Härvid krävs åtgärder i de större städernaoch för att begränsa i första hand partikelulsläppen från dieseldrivna fordonoch skärpta avgaskrav för andra fordon. Trafikens miljöstörandeeffekter skall kraftigt begränsas. Regeringen bedömer att effekter somförsurning och övergödning förorsakade av den svenska trafiken kommer att varaundanröjda . svenskautsläppen av kväveoxider, svaveldioxid och kolväten från trafi- 82 kenkan minskas kraftigt genom skärpta avgaskrav. Trafikens bidrag till klimatpåverkan skall begränsas i enlighet medklimatstrategin. Åtgärdsbehovetär således stort. Detta kräver en strikt prioritering av insatseraa. Regeringenanser att arbetet bör inriktas på åtgärder beträffande storstadstrafiken,investeringar i järnvägen samt skärpta krav på fordon och bränsle. Det närmarevästeuropeiska samarbetet ger möjlighet till en sådan samlad insats. Sverigehar lagt ner ett betydelsefullt arbete inom den s. k. Stockholms-gmppen som komtill på svenskt initiativ . I gmppen ingår alla EFTA-länder utom Islandsamt , , och . Genom detta samarbete haröverenskommelser utarbetats rörande bilavgasföreskrifter, vilka fungerar somutgångspunkt för de nationella regler som länderaa inför. Detinteraationella intresset för arbetet med att begränsa trafikens miljöpåverkanökar nu kraftigt. antog t.ex. den permanenta europeiskatransportministerkonferensen, CEMT, en särskild trafik-och miljöresolution.Resolutionen pekar på behoven av att vidta ytterligare åtgärder för attförbättra energianvändningen och miljöanpassningen i trafiken. En särskildinteraationell hearing med bil- och bränsleindustrin i världen anordnadeshösten 1990. På svenskt initiativ behandlades trafik-och miljöfrågorna vid detmiljöministermöte som hölls gemensamt för EG-EFTA . Avgörandeför framgången på detta område är att regeringar samfällt medverkartill skärpta krav för alla utsläpp av skadliga ämnen. Inom EG finns förslag omatt skärpta avgaskrav skall införas på personbilar . Regeringenanser att i ökad utsträckning skall agera för att uppnåinteraationella överenskommelser på delta område. Fömtsättningaraa alt nåframgångar i ell sådant arbete förbättras genom det närmare västeuropeiskasamarbete som håller på att växa fram. Nya möjligheter erbjuds att driva påi miljöarbetet och ger därmed förbättrade möjligheter att motverka destorregionala och globala miljöproblem som transportsektora bidrar till. Dekrav på gemensaml handlande tillsammans med övriga EFTA-länder och med EG, somdetta innebär, kan och skall utvecklas för att förbättra miljön. Biltrafikensexpansion har medfört allt större påfrestningar på miljön och hälsan och allt sämre framkomlighet på vägar och gator framför allt i storstadsregionerna. Trafiken är nu den avgjort största källan till miljöstör ningar. Värst är luftföroreningarna och de lokalt höga bulleraivåerna utmed trafikleder och hårt trafikerade galor. Regeringen har tillsatt särskilda förhandlare för de tre storstadsområde- 83 Deras uppgift harvarit att tillsammans med lokala och regionala Prop. 1990/91:90 aktörerförhandla fram åtgärdspaket för att komma tillrätta med miljö-ochframkomlighetsproblemen i resp. region. Regeringen är beredd att avsätta 5 500milj. som etl bidrag till finansieringen av åtgärder somstorstadsförhandlaraa kan träffa överenskommelse om. Förslaget redovisas ipropositionen om näringspolitik för tillväxt. Desärskilda miljöprojekt för , och västra , somregeringen tidigare tillsatt, har samtliga redovisat behov av kraftfullainsatser för att begränsa hälso- och miljöproblemen från trafiken i dessaregioner. Det material som projekten utarbetat kommer att utgöra underlag fördet fortsatta åtgärdsarbetet inom resp. region. En särskild samordnare förSundsvall-Timråregionen kommer att tillkallas för att arbeta vidare medförslagen om regionens kommunikationsnät. Detstår klart att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att komma till rätta medtrafik-, miljö- och hälsoproblemen i främst storstadsområdena. Regeringen anseratt rekommendationen om låg-emitterande tunga tätortsfordon,LETT-rekommendationen, som utarbetats som vägledning för köpare av sådanafordon, bör följas i största möjliga utsträckning. ochtrafiksäkerhetsverket bör i samarbete med kommerskollegium, och med hänsyntill utvecklingen inom EG, utarbeta förslag till speciella krav fördieseldrivna tätortsfordon, med mycket låga utsläpp av avgaser och buller.Bullerstöraingar från trafik i tätorter skall uppmärksammas i ökadutsträckning. Framkomlighetenför kollektivtrafiken och distributionstrafiken skall förbättras genom deåtgärder som genomförs med anledning av storstadsförhandlarnas förslag.Regeringen bedömer att . kommer att investeras i storstäderaastrafiksystem . Detta innebär bl.a. investeringar i moderaakollektivlrafiksyslem, rena fordon och förbifarter. Förslagen behandlas iregeringens proposition om näringspolitik för tillväxt. Denkommunala och regionala planeringen bör ta till vara möjligheterna attförbättra trafikunderlaget för kollektivtrafiken. Planhandlingar bör redovisatydliga konsekvensbeskrivningar med avseende på trafiken och miljön. Kommunemaskall ges legala möjligheter att begränsa miljöstörande trafik istadskärnorna. Åtgärderi alla typer av fordon och bränslen inom alla trafikslag skall framöver varaden viktigaste komponenten i strategin för att uppnå ett miljöanpassattransportsystem. Riktlinjernaför att minska utsläppen från motorfordon lades fast genom 1988 årsmiljöpolitiska beslut. Avgaskraven skärptes för personbilar årsmodell. För lätta lastbilar och bussar gäller de skärpta kraven obligatorisktfr.o.m. De nya kraven infördes på frivillig väg och medekonomiskt stöd års modell. Kraven för tunga lastbilar ochbussar skärps fr. o. m. Principielltkan man påverka bränslets egenskaper, förbränningen, av- 84 gasreningen ellerfordonets mil- och luftmotstånd på ett sådant sätt att Prop. 1990/91:90utsläppen från fordonet minskar. Utvecklingen visar att jämförelsevislite gjorts vad gäller bränslets egenskaper. Successiva förbättringar hargjorts i fråga om förbränningsteknik, liksom mil- och luftmotstånd. De mestbetydelsefulla förbättringarna har emellertid skett genomdirekta reningsåtgärder, som t.ex. trevägskatalysatora. Strävanskall även fortsättningsvis vara att de miljökrav som ställs på fordon ärteknik- och konkurrensneutrala. Miljökraven skall således inte ange vilkatekniker som skall användas, eller hur utvecklingsinsatseraa skall fördelasmellan åtgärder på bränsle, förbränning, rening eller annat. Kraven skall istället ange acceptabla utsläppsnivåer. För bränsle finns dock skäl att införavissa krav som anger en lägsta godtagbar kvalitetsnivå. Utvecklingenmot ökad användning av blyfri bensin är ett exempel på en positiv utvecklinginom området. Regeringen ser dock skäl att driva på utvecklingen ytterligareoch föreslår därför att skatten på blyfri bensin sänks, medan en höjning skerför annan bensin. Genomatt använda mer miljövänliga dieselbränslen kan de hälsovådliga utsläppenbegränsas väsentligt. Regeringen föreslår därför att miljöklasserna fördieselbränsle förändras så att dieselkvaliteteraa i klass 1 och 2 blir renare.Dämtöver bör, samordnat med EG, högsta tillåtna svavelhalt i dieselbränslesänkas. Miljövinsterkan också uppnås om traditionella bränslen, dvs. främst bensin och diesel,ersätts med altemativa drivmedel. Det kan gälla motoralkoholer, gas och el.För att driva på utvecklingen av aUeraativa drivmedel kommer regeringen inomkort, i propositionen om energipolitiken, att föreslå att 30milj. per åranvisas som stöd till utvecklings-och demonstrationsinsatserrörande användningen av motoralkoholer. Flerafärjerederier har, till följd av frivilliga överenskommelser, gått över till lågsvavlig,mer miljöanpassad bunkerolja. Generellt sett innehåller dock sjöfartensbränsle stora mängder svavel och andra föroreningar. Detta orsakarförbränningstekniska problem och ger upphov till stora utsläpp avluftföroreningar. skall därför inom Interaational Mari-timeOrganization, IMO, verka för förbud mot tillsatser av kemiska substanser somär skadliga för miljön. Det är regeringens bestämda ambition att genom ettbrett nordiskt samarbete införa gränsvärden för högsta tillåtna svavelhalt ibränslen i fartyg som frekvent anlöper svenska hamnar, dvs. i huvudsak dennordiska farjetrafiken. Som ett första steg kan bilaterala överenskommelserträffas med inriktningen att senare all inomnordisk farjetrafik skall omfattasav överenskommelser om högsta tillåtna svavelhalt. Även utsläppen avkväveoxider från sjöfarten bör minska. Förslag till åtgärder bör utarbetas avberörda myndigheter . Beträffandebilamas utsläpp av bl.a. kväveoxider, kolväten och kolmonoxid, klarar befintligteknik mer än vad dagens utsläppskrav anger. Det framgår av tester avbefintliga fordon, liksom det faktum att man på andra håll i världen, särskilti , ställer högre krav på fordonen. Regeringensambition är att tillsammans med övriga länder i Västeuro pa skärpa avgaskraven för personbilar och lätta lastbilar och bussar men senast till den nivå som införs federalt i med 85 Miljöeffekten blir störst om sådana krav Prop.1990/91:90 införstidigare och samordnat med övriga länder i . avser därför att aktivtinom ramen för EES-processen verka för att kraven inomEFTA och EG skärps till denna nivå men senast Regeringensambition är att tillsammans med övriga länder i skärpa avgas- ochbullerkraven för tunga fordon fr. o. m. så att de ungefär motsvarar defederala kraven i modeller. Regeringen bedömer att det finnsgoda möjligheter att genomföra detta samordnat med EFTA och EG. Föratt påskynda introduktionen av mer miljöanpassade fordon kommer regeringen attföreslå att ett system med miljöklassning av nya fordon införs årsmodeller. Genom ett sådant system kommer introduktion av fordon med godamiljöegenskaper att stödjas. Inomluftfarten har vissa förbränningstekniska förbättringar skett till följd av demiljöskatter som infördes i samband med trafikpolitiska beslut.Utvecklingen av flygmotorer har ännu inte kommit så långt att utsläppskrav kanställas för ett ikraftträdande . Men flygmotorindustrinär inne i etl intressant utvecklingsarbete. Sannolikt kommerteknik att finnas tillgänglig som ger avsevärdautsläppsminskningar av framför allt kväveoxider. agerar för att skärptaavgaskrav införs på flygplan senast . Avgaskravför dieseldrivna jämvägsfordon utformas i samband med utvecklingen av nyalätta motorvagnar, i första hand för persontrafik på järnväg. Regeringensambition är att införa dessa krav tillsammans med andra länder i . Tidigarehar inga krav ställts på utsläppen från arbetsfordon. De har visat sig bidramed relativt stora utsläpp av bl. a. kväveoxider. skalldärför utarbeta förslag i samråd med andra berörda myndigheter till avgaskravpå arbetsfordon. Regeringen avser att verka för att samordnade krav förtraktorer och arbetsmaskiner införs inom EFTA och EG fr. o. m. år 1995.Miljöklasser bör prövas även för denna typ av fordon. Ambitionenatt begränsa utsläppen av koldioxid kräver åtgärder även inom transportsektora,som svarar för drygt en tredjedel av dessa utsläpp. Det ankommer pånaturvårdsverket i samarbete med kommerskollegium, samt andraberörda myndigheter och med hänsyn till utvecklingen inom EG att utredamöjligheten att införa gränsvärden för koldioxidutsläpp från vägfordon. Samtligatransportslag och trafiksystem är förknippade med utsläpp av luftföroreningar och andra miljöstömingar. Påverkan sker dels i form av miljöeffekter vid byggande, drift och underhåll av trafiksystemen, dels genom att dessa påverkar trafiken och transporteraas fördelning mellan olika trafikslag. Järavägssystemet skall byggas ut för att kunna utgöra ett konkurrens- 86 kraftigt alternativ inomsåväl person- som godstrafiken. Även vägsystemet måste successivt anpassas imiljövänlig riktning. Regeringen har redan föreslagit att anslagenöver statsbudgeten för investeringar i järavägstrafik höjs från . En särskildinfrastmkturfond inrättas som tillförs sammanlagt . Medlen skall användas för samfinansiering av järnvägar, vägar ochkollektivtrafikanläggningar. Regeringen bedömer att . kommeratt investeras i järavägar . Vid projektering av nyaspårsystem, liksom vid väsentliga ombyggnader, skallmiljökonsekvensbeskrivningar upprättas. Inom vägplaneringen kommermiljökonsekvensbeskrivningar att introduceras redan i planeringen.Luftfartsverket bör ta fram planer för miljöåtgärder för de större flygplatsersom verket ansvarar för. ',:'Sämfhanfatiriingav avsnittet::Miljömålet är.étteriergisystein.utan / /kärnkraft.där- sektorns',bi'drag" .till.försurning' och' klim"atpäverk'an>'/jmiriskär kraftigt öchdäf de orörda älva'ma'"irité byggs ut,' // /;*',"/ ,/ .Miljöpåverkan.från él-.qch,värinep/ocluktiöneii har naihskätkraf-.-■/tigt-'sedan''1.97p-talets mitt geriom,bl.a./succéssiyt/skäip"ta.utsläp ' kräv./Genbrn de ekönpmiska\styririedél som/redan.har bes|utats' ; ,-minskarutsläppeh;ytterligaré./ /:;':' *': /,.','-/" . *' /*' »* :. '■ f /<";.-'" ytsläppskraivenför svavel skärpsy "/■ storstäderna .och- söd.ra" SVe'rigé. '.-* .'■.. '/ ,■ *' ■ /." ;■«,: / : : ~; /: /*". "~; ', / Riktlinjerriå.för-svävelTOch kvä.vebxiäutsläpp.från.riyastora för-' ,' -brännin'gsanläggnirigarskärps.>',*/«/"■*//. '/<"; '"//-'.' ■",-/■'"-'/'*/" Betydandesteg har tagits i riktning mot ett miljöanpassat energisystem. Miljöpåverkanfrån el- och värmeproduktionen i har minskat kraftigt under 1970- och1980-talen. Svavelutsläppen från denna sektor har minskat med ochkväveoxidutsläppen med . Koldioxidutsläppen har under sammaperiod minskat med . Sektorn har bidragit till en förbättring av luften ivåra tätorter, minskad försurning och minskad påverkan på det globala klimatet. Ytterligare åtgärderbehövs dock för att minska el- och värmeproduktionens miljöpåverkan. Ingen avde globalt sett dominerande metoderna för energitillförsel fossilabränslen, kärakraft eller tredje världens användning av vedbränslen ärlångsiktigt hållbar. En förändring av världens energisystem kommer att krävastora insatser och industriländerna måste vara föregångare. Den fortsattaomställningen och miljöanpassningen av det svenska energisystemet skall sesmot denna bakgmnd. Miljömålen är ett energisystem utan kärnkraft där sektorasbidrag till försurning ochklimatpåverkan minskar kraftigt och där de orörda älvarna inte byggs Prop.1990/91:90 ut. En sådan omställning tar tid och kräver internationelltsamarbete. Regeringenhar tidigare (avsnitt 2.1.3) redovisat en samlad strategi för alt minskaklimatpåverkan. El- och värmeproduktionens utformning har stor betydelse föratt denna strategi blir framgångsrik. Regeringen avser att lägga framförslag till riktlinjer för energipolitiken. I det följande redovisarregeringen sin syn på skärpta utsläppskrav, åtgärder mot utsläpp från småpannoroch lokalisering av vindkraft. 4.4.2 Miljöpåverkanfrån el- och värmeproduktion Luftkvaliteteni tätorterna har förbättrats bl. a. genom utbyggnad av fjärrvärme och genomövergång till lågsvavligt bränsle och mer effektiva förbränningsanläggningar.I har halterna av svaveldioxid minskat med sedan år1970. Sothalterna i och har halverats under samma tidsperiod.Förbränning i villapannor, särskilt äldre vedpannor utan modernförbränningsteknik, kan dock lokalt bidra till utsläpp av hälsoskadligaföroreningar. Eldning med olämpliga material, som impregnerat virke, kan geutsläpp av starkt cancerframkallande ämnen. Utsläppenav svavel kommer att minska ytterligare genom de skärpta utsläppskraven ochsvavelskatten. Enbart genom den svavelskatt som infördes i årberäknas utsläppen från denna sektor minska med ytterligare1000025 svavel jämfört med vad som annars skulle vara fallet. Kväveoxidutsläppenfrån denna sektor har också minskat. Den kväveoxidavgift som införs den Ijanuari 1992 beräknas minska utsläppen med ytterligare 3000 . Utsläppenav koldioxid från el- och värmeproduktionen har minskat med en dryg tredjedelsedan år 1980 och med . Huvudorsakerna är förbättradenergihushållning, ökad användning av förnybara bränslen och användning av elbaserad på vatten- och kärnkraft för att ersätta fossila bränslen ivärmeförsörjningen. Den koldioxidskatt som infördes bedöms fåstor betydelse för alt begränsa koldioxidutsläppen från värmeproduktionen. 4.4.3 Åtgärderför minskad miljöpåverkan Regeringenhar tidigare redovisat sin avsikt att ändra förordningen om svavelhaltigt bränsle så att utsläppskraven skärps med början i storstads länen och sydligaste . Förändringen skall vara genomförd i hela . Det innebär en tidigareläggning med jämfört med tidigare planer. De nya kraven innebär att årsmedelvärden för utsläpp av svavel från större anläggningar blir svavel per me gajoule tillfört bränsle och för mindre anläggningar svavel per megajoule tillfört bränsle. Utsläppsvärdena tillämpas som genomsnitt för samtliga förbränningsanläggningar i ett fjärrvärmenät eller en kraftstation eller för flera pannenheter inom en industri. I samband med prövning enligt naturresurslagen och miljöskyddslagen 88 har det på senare tidframkommit att utsläppen av svavel från nya stora Prop. 1990/91:90förbränningsanläggningar kan minskas ytterligare. Som riktlinjer för prövningenenligt miljöskyddslagen anges därför , att utsläppen från nyaförbränningsanläggningar med en tillförd effekt över får uppgåtill högst svavel per megajoule tillfört bränsle, räknat somårsmedelvärde. Utsläppenav kväveoxider från nya förbränningsanläggningar med en tillförd effekt över500 megawatt bör inte överstiga per megajoule tillfört bränsle, räknatsom årsmedelvärde. Kravenför utsläpp av svavel och kväveoxider skall baseras på bästa tillgängligateknik. Det kan, med hänsyn till den tekniska utvecklingen, innebära att kraveni vissa fall sätts lägre än de riktvärden som angivits. Bullerfrån energiproduktionsanläggningar skall inte överstiga de nivåer som anges förnyetablering av industri i riktlinjer för externtindustribuller. Föravfall från förbränning av olja och fasta bränslen gäller att mängdenrestprodukter som måste deponeras skall begränsas. Restprodukter som inte kannyttiggöras skall deponeras på etl sådant sätt att utlakningen av föroreningarminimeras. Askan från förbränning av biobränslen bör hanteras på ettekologiskt hållbart sätt. Detfortsatta arbetet för att minska el- och värmeproduktionens miljöpåverkan,utöver de åtgärder regeringen redovisar, inriktas i första hand på attbegränsa klimatpåverkan och på att minska utsläppen från småpannor. Regeringenfäster stor vikt vid arbete med information och utbildning omsmåskalig vedeldning. Det är viktigt att undersöka föratsättningama för attminska utsläppen från villapannor. Det gäller bl. a. att analyseramöjligheterna att införa positiv miljömärkning, överväga system förobligatoriskt typgodkännande, system med utsläppsdeklarationer och åtgärdersom leder till bättre drift och underhåll. Det ligger inom naturvårdsverketsansvarsområde att efter samråd med berörda myndigheter bedriva ett sådantarbete. Delär angeläget att utnyttja de goda fömtsättningar för vindkraft som finns i vårtland. De närmare fömtsättningama för lokalisering av storskalig vindkraft förbedömas i kommunernas fysiska planering. i- Sårirnahfattning av 'avsnittet: jEtf !p*rögramsför« översyn* av i ut- ; "! släppsyiUkoren för rtiiljöstörande verksamheter genomförs genom; * ;ömprövning'enligt-miljöskyddslagén.,*M.åletär åttjtr bé-,; ;,grtosa industrins Msläpp tdl en sådan nivå ättjmiljöriirite tär skad ? * Åtgärder inom skogsinäustrinjr särskilt angeiägnä..Utsläppen äv * 'klörefade organiska ämnen begrärisas ytterligare, så att de tjli sekel-' ■ i 'skiftetnått en nivå'där miljöninte märkbart-påverkås.".' * i t ': ,t :;"; :: Utsläppen; av svavef ochkväveoxider frånincl.ustrinbjegränsast' . * ■ 'kraftigt; U;;. ; T: - :'--''*■;: U' i: rr; -' '';/:"-'--' ■ ' *;: tWoralkaliindustrierskäU :i:samband ined öinprövriirtgavvilikqr;; ; lenligt.miljöskyddyägeriUägga fast "en-plåri . 'för övergårigtill Kyick-; "' * silverfri teknik:. ;"'"' - » i * -I . * J *;',;;■"'; ■ ■ '' !' ' ***** Z t . : , Vid|,kustbaséradé kommunala-reningsverk införs en kvävereduk- ; ;; tion méd 'riifrist . ;; J ;*■« «"■ *'.' ,1 ". *!,:;;;,;;;,;,;; :* ; ;■ -- *«■ . '; Regeringen föreslår ätt miljöskyddslagéns"äridras så attdetlklärt;., ; f franigår«aft.utövarph;ay en miljöfarlig vérksam.hét är « .framdet underlag söin:béhövsvid en öiriprövniiigayryiUkoren. Svenskindustri är basen för det materiella välståndet i landet. På gmnd avexportberoendet måste svensk industri i hög grad ta hänsyn tiil den internationellamarknadens krav. Bättre miljöegenskaper hos en produkt kan numera i många fallvara en konkurrensfördel men det har inte alltid varit så. kommer ingen grenav det svenska näringslivet att förbli opåverkad av de ökande miljökraven. Denstmkturomvandling som skedde förenades med högamiljöskyddsambitioner. Även förväntas omfattande förändringar somkan påverka nuvarande produktion och sysselsättning. kommer många nyaavsättningsmöjligheter att uppstå. En långsiktigt hållbar produktion kommerockså att visa sig vara företagsekonomiskt fördelaktig. Den industriellaproduktionen i leder fortfarande till betydande störningar i deekologiska systemen. Ändå har ett omfattande och framgångsrikt miljöarbetelett till att utsläppen av föroreningar från de stora punktkälloraa industri,förbränningsanläggningar och reningsverk minskat mycket kraftigt. Orsakernatill detta ligger dels i miljöskyddslagens tillkomst och de miljökravsom därefter har kunnat ställas med lagens hjälp, dels i en stmkturomvandlingsom har inneburit att äldre anläggningar har lagts ned. Det företagsinteraaarbetet med processförbättringar och övergång till energi- och resurssnålareprocesser har haft stor betydelse för förbättringar i miljön. 1 mångaindustrier har produktionen kunnat öka, som råvaraåtgången ochutsläppen har minskat. Exempel på detta är att produktionen av blektpappersmassa har ökat, medananvändningen av klor i blekningsprocessema drastiskt har mins- Prop.1990/91:90 kat. Arbetetmed att begränsa den svenska processindustrins utsläpp måste fortsätta så attutsläppen kommer ned till nivåer som inte ger upphov till en märkbar påverkanpå miljö och hälsa. Det innebär att ett program för omprövning av gällandeutsläppsvillkor skall upprättas. Dessutom skall miljöpåverkan från användningenav varor och uppkomsten av avfall begränsas till en nivå som är förenlig med enlångsiktigt hållbar utveckling. Det innebär att miljökonsekvensema skallbeaktas redan på utvecklingsstadiet i produktionen och att miljöpåverkan frånen varas hela livscykel skall vägas in från början. Kvalitetenoch ambitionerna i miljöarbetet varierar mellan branscher och mellan enskildaanläggningar. Många företag arbetar aktivt med utbildning av personal ochteknisk utveckling för att minska utsläppen och undvika villkorsöverträdelser.Andra har inte samma framförhållning och saknar kunskapen orn produktionensmiljöeffekter. Miljöskyddslagensregler med individuell prövning kan i vissa fall leda till att likartade s. k.miljöstörande verksamheter har tillstånd med olika krav på skyddsåtgärder.Skillnaderaa kan bero på verksamheten har prövats. Enkompetent och rättvis myndighetsprövning är en viktig del av arbetet med att nåde framtida miljömålen. Dämtöver behövs ett kontrollprogram för verksamhetensom är så utformat att det blir ett stöd såväl för företagen som förtillsynsmyndigheterna.