prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — Ifråga om en bostadslägenhet som innehas av en juridisk person krävs det förtillstånd endast att föreningen inte har nägon befogad anledning att vägrasamtycke. Etttillständ till andrahandsupplåtelse kan begränsas till och förenasmed villkor. (Jfr6 kap. 10 § i uttedningens förslag) Iparagrafema behandlas upplåtelse i andra hand av bostadsrättslägenheter.Förslagen har kommenterats i avsnitten 2,9 och 2.4,2, Bettäffande gällande rätthänvisas till 30 § BRL (jfr prop, 1971: 12 s. 126-128). Bestämmelsemai 10 § första stycket innebär att den generella möjlighet som för närvarandefinns att utan styrelsens samtycke upplåta en bostadsrättslägenhet i desshelhet till en annan medlem i föreningen . 1 fortsättningen mästealltså styrelsens samtycke inhämtas även i dessa fall. Vidare har, närmast somett förtydligande, förts in en hänvisningsbestämmelse som innebär attstyrelsens samtycke till en andrahandsupplåtelse gäller också i de fall enjuridisk person innehar bostadsrätten till en bostadslägenhet som inte äravsedd för fritidsändamål. 110§ andra stycket har undantag föreskrivits från kravet pä styrelsens samtycke.Undantaget motsvarar såvitt gäller kommuner vad som föreskrivs i 30 §ttedje stycket. Här har dock tillagts att samtycke inte heller krävs, om det ären landstingskommun som innehar bostadsrätten. Andra meningen i stycketmotsvarar 30 § ttedje stycket sista meningen som dock innehållsmässigt harutvidgats att ontfatta också underrättelser om landstingskommunersupplåtelser. Bestämmelsernai 11 § första stycket , som motsvaras av 30 § andra stycket BRL, är ny så tillvida att begränsningen till bostadslägenheter har tagits bort Ävenlokalhyresgäster kan alltså vända sig till fä tillståndtill en andrahandsupplåtelse när styrelsen vägrar ge sin samtycke (jfr 12 kap.40 § jordabalken). Paragrafen ger således möjlighet till en prövnmg avhyresnämnden när en förening vägrat ge ert erforderligt samtycke och det ärfrågan om bostadsrätt till antingen en bostadslägenhet eller en lokal. Iandra stycket har särskilda bestämmelser förts in i fråga om bostadslägenhetersom innehas av en juridisk person. Som framgår av uttedningens betänkande (s.94 ff) har det ansetts oklart vad som gäller i fråga om juridiska personersmöjligheter art i andra hand upplåta en bostadslägenhet. Bestämmelsen i 10 §innebär att en juridisk person måste ha samtycke från föreningen för enandrahandsupplåtelse. Kravet på samtycke gäller oavsett om lägenheten är avseddför permanentboende, för fritidsändamål eller för annat bostad sändarnål. Omstyrelsen vägrar att ge sitt samtycke, kan den juridiska personen få Prop.1990/91: 92 frågan prövad av hyresnämnden. Bestämmelsema i 11 § andra stycket innebäratt hyresnämnden pä samma sätt som gäller enligt första stycket skall pröva oraföreningen har någon befogad anlednmg att vägra samtycke. Omnågot avtal inte har träffats om lägenhetens användning gäller enligt 6 § andrastycket att lägenheten skall användas som permanentbostad. Tillsrånd i ettsådant fall kan därför mte lämnas till en andrahandsupplåtelse för nägot annatändamål. Föreningen fär vidare anses ha befogad anledning att vägra samtycketill en andrahandsupplåtelse, om anmärknmgar i fråga om skötsamheten kan riktasmot den person som faktiskt skall nyttja lägenheten. Liksom vid prövningenenligt första stycket har dennes betalningsförmåga dock ingen betydelse,eftersom det är den juridiska personen som svarar för avgifterna gentemot föreningen.Eftersom föreningen genom att anta den juridiska personen som medlem fär ansesha accepterat att lägenheten upplåts i andra hand, kan föreningen i allmänhetinte åberopa att den inte längre vill tillåta att lägenheten upplåts i andrahand och den juridiska personen har ttäffat ett särskilt avtal omlägenhetens användning, får bedömningen av om det finns befogad anledning attvägra andrahandsupplåtelse ske utifrån det avtal som ttäffats. Detta kan t.ex.innebära att lägenheten skall få upplåtas som övemattningsbostad.Omständighetema kan emellertid vara sädana att föreningen genom avtalet inteför all framtid skall anses ha avsagt sig möjligheten att bestämma omlägenhetens användning. Attnyttjanderätten till en lägenhet kan förverkas, om bostadsrättshavaren upplåterlägenheten utan behövligt samtycke eller tillstånd följer av 18 § förstaStycket 2. Lagrådethar föreslagit an det i stället för "andrahandsupplåtelse" bör användasuttrycket upplåtelse med hyresrätt eller motsvarande. Av skäl som jag redovisati avsnitt 2.9, har jag inte funnit det lämpligt att göra någon ändring av detremitterade förslaget i denna del. Bostadsrättshavarensansvar för lägenhetens skick 12§ Bostadsrättshavaren skall pä egen bekostnad hålla lägenheten i gon skick, ominte nägot annat bestämts i stadgama eller följer av andra eller tredje stycketDetta gäller även marken, om sådan ingär i upplåtelsen. Bostadsrättshavarensvarar inte för reparationer av de stamledningar för avlopp, värme, gas,eleknicitet och vatten som föreningen försett lägenheten med. För reparationerpå gmnd av brand- eller vattenledningsskada svarar bostadsrättshavaren endastom skadan uppkommit genom eget vållande eller genom vårdslöshet ellerförsummelse av någon som hör till hans hushåll eller gästar honom eller avnågon annan som han inrymt i lägenheten eller som där utför arbete för hansräkning. I fråga om brandskada som bostadsrättshavaren själv mte vållat gällervad som sagts nu endast om bostadsränshavaren bmstit i den omsorg och tillsynsom han bort iakna. Andrastycket andra meningen gäller i tillämpliga delar ora det finns ohyra ilägenheten. (Jfr6 kap, 11 § i Uttedningens förslag) Prop. 1990/91: 92 Paragrafenmotsvarar i sak 26 § BRL (jfr prop. 1971: 12 s. 123-124). Frågan omunderhållsansvaret m.m. för föreningens hus och lägenhetema i huset harbehandlats i avsnitt 2.7.1. Förstastycket första meningen stämmer i sak överens med första stycket i 26 § BRL.Bostadsränshavaren skall alltså själv svara för det s,k, inre underhållet, ominte något annat har bestämts i stadgama, I andra meningen har i förtydligandesyfte lagts till att om mark ingär i lägenhetsupplätelsen så gäller sammaregler, dvs. bostadsrättshavaren skall också hälla marken i gott skick. Inteheller i de nya bestämmelsema anges närmare vad som skall räknas till lägenhetoch vad som alltså ingår i bostadsrättshavarens underhållsansvar. Vissagränsdragningsproblem kan därför uppkomma. I föreningens stadgar är det därförlämpligt att precisera vad som skall hänföras till det inre underhållet Tilllägenheten bör i regel räknas mmmens golv, väggar och tak, in-rednmgen irummen, glas och bågar i fönster samt lägenhetens inner- och ytterdörrar. Tilllägenheten kan vidare höra vissa lednmgar av olika slag. Andraoch tredje styckena har överförts frän 26 § BRL med enbart vissa språkligajusteringar. 13 §Förettädare för bostadsrättsföreningen har rätt att fä komma in i lägenheten när det behövs för tillsyn eller för an utföra arbete som föreningen svarar för. När bostadsrätten enligt 30 § eller 6 kap. 1 eller 2 § skall säljas på offentiig auktion, är bostadsrättshavaren skyldig att låta lägenheten visas . Föreningen skall se till att bostadsrättshavaren mte drabbas av stöire olägenhet än nödvändigt. Bostadsrättshavarenär skyldig att tåla sådana inskränkningar i nyttjanderätten som föranleds avnödvändiga åtgärder för att uttota ohyra i fastigheten, även om hans lägenhetinte besväras av ohyra. I sä fall gäller 5 § i tiUämpUga delar. Ombostadsrättshavaren mte lämnar tillttäde till lägenheten när föreningen harrätt till det, kan tingsrätten besluta om handräckning. I fråga om sådanhandräcknmg finns bestämmelser i 17 § handräckningslagen (1981:847). (Jfr 6 kap. 12 § i uttedningens förslag) Paragrafen motsvarar i sak 29§ BRL (jfr prop. 1971:12 s. 125-126). 14 §Varje medlem skall betala en avgift till bostadsrättsföreningen i form av en insats när bostadsrätt upplåts till honom Föreningen har dessutom rätt att ta ut en årsavgift för den löpande verksamheten samt, om det anges i stad garna, upplåtelseavgift, överlåtelseavgift och pantsätmingsavgift Enbeslutad insats kan ändras i den ordning som sägs i 9 kap. 13 och 16 §§. Föreningen får i övrigt inte ta ut särskilda avgifter för åtgärder som föreningen skall vidta med anlednmg av denna lag eller annan förfatming. Vid ombildning avhyresrätt till bostadsrätt får bostadsrättsförenmgen inte Prop, 1990/91: 92ta ut upplåtelseavgift förrän frän den dag då föreningen erbjudithyresgästen att fä lägenheten upplåten raed bostadsrätt. Intill dess sexmånader förflutit räknat för erbjudandet, får avgiften högst motsvararänta på insatsen enhgt 5 § räntelagen (1975:635). (Jfr6 kap. 13 § i uttedningens förslag) Paragrafen,som inte har någon motsvarighet i BRL, är en följd av översynen av BRL:savgiftssystem (se avsnitt 2.10), Aförsta stycket framgår vilka avgifter som en bostadsrättsförening skall resp.har rätt att ta ut av bostadsrättshavaren. Medinsats avses vad som i den gamla lagen kallades gmndavgift. På förslag avlagrådet har första meningen i stycket formulerats så att det klart fiamgär attinsatsen är en avgift till föreningen. nya lagen har utttycket årsavgift behållits. Det är dock givetvis mget somhindrar an föreningen delar upp avgiften i exempelvis månads- ellerkvartalsavgifter, Lagen har ocksä kompletterats med uppgift om vad årsavgiftenstår för. Någon ändring i sak är inte avsedd. Omdet anges i stadgama fär föreningen även ta ut upplåtelseavgift, överlätelseavgiftoch pantsätmingsavgift Storleken pä de två sismämnda avgiftema bör svara motföreningens självkostnad, men en schablonisering bör kunna ske. Det skall avföreningens stadgar framgå vilken beräkning sora ligger till gmnd för att ta utöverlätelseavgift och pantsätmingsavgift (se 9 kap, 5 § första stycket 5). Somriktpunkt för en schablon vid bestämmandet av överlåtelseavgiften bör gälla detbelopp som enligt HSBs mönsterstadgar maximalt får tas ut, nämligen avbasbeloppet. För pantsätmingsavgif-ten bör riktpunkten vara av basbeloppet.Med nu föreslagna riktpunkter för avgiftemas bestänunande, finns det knappastnågon anledning att göra avgiftemas storlek beroende av köpeskillingen. Någotuttryckligt förbud om detta i lagtexten har därför mte tagits upp (jfrlagrådets ytttande). Någon anledning att i lagtexten ta upp särskildaberäkningsgmnder utifrån de genom-snittiiga självkosmadema för föreningen,vilket lagrådet föreslagit, har inte heller ansetts påkallat Med anledning avvad lagrådet anfört om upplåtelseavgift, bör påpekas att denna inte alltidbehöver motsvara skillnaden mellan ett antaget marknadsvärde vid upplåtelsenoch insatsen. Om upplåtelseavgift tex. används för att utjämna avgiftema tillföreningen efter en ombyggnad med hänsyn till standardskillnader, behöveravgiftema således inte alls relateras till bostadsrättemas antagnamarknadsvärden. Iandra stycket första meningen har i förtydligande syfte intagits en upplysningom att en ändring av insatsen kan ske i den ordning som anges i 9 kap. 13 och16 §§, dvs. att föreningsstämman alltid måste besluta om ändring av insatsenoch att det i vissa fall krävs kvalificerad majoritet vid stämmobeslut Andrameningen har formulerats efter förslag av lagrådet. Det framgår att uppräkningen av vilka avgifter föreningen får ta ut enligt första stycket är ut tömmande i fiiga om avgifter för åtgärder enligt bosuidsrättslagen eller annan 202 Föreningenfår alltså inte Ui ut några avgifter utöver de angivna, Prop, 1990/91: 92 t,ex.för att förenmgen fullgör sin underrättelseskyldighet enligt 31 § gentemot enpanmavare. Inte heller fär förenmgen ta ut avgifter av exempelvis enkreditgivare som pä en bostadsrättshavares uppdrag begär att fä utdrag urlägenhetsförteckningen bettäffande en lägenhet som denne disponerar medbostadsrätt (se 9 kap. 11 §), Nägot förbud att ta ut avgifter för åtgärder somföreningen inte författningsenligt är skyldig att vidta, finns inte heller. Detsammagäller en avgift för anordnmgar som föreningen lagligen inte är skyldig att ha,tex, tvättsmgeavgifter. Medde nya bestänunelsema har den s.k.inoädesavgiftcn uttnönsttats urlagstiftnmgen. Itredje stycket finns särskilda bestämmelser om upplätelseavgiften vidombildning av hyresrätt till bostadsrätt. Enligt dessa bestämmelser får en föreninginte ta ut någon upplätelseavgift förrän från erbjudandetDärefter och intill dess gätt från erbjudandet får avgiften högstmotsvara ränta pä insatsen enligt räntelagen. Detbör av ett erbjudande om att få lägenheten upplåten raed bosuidsrätt klartframgå erbjudandet lämnats. Självklart bör det även framgåvilken lägenhet som avses och vilka avgifter som skall utgå. Även om det intefinns nägot krav på skriftlighet torde det ur bevissynpunkt vara lämpligt atterbjudandet lämnas skriftiigt 15§ Avgifter till föreningen skall beuilas under föreningens adress eller annanadress som föreningen uppger. Betalning får alltid ske genom postanvisning,postgiro eller bankgiro. Ombostadsrättshavaren beudar sin avgift pä post- eller bankkontor, anses beloppetha kommit föreningen till hända vid betalningen. Lämnarbostadsrättshavaren ett betalningsuppdrag på avgiften till bank-, post- ellergirokontor, anses beloppet ha kommit föreningen till hända när betalningsuppdragettogs emot av det förmedlande kontoret (Jfr6 kap. 14 § i uttedningens förslag) Ävendenna paragraf är ny i förhällande till gällande rätt. Regleringen innebär enanpassning till 12 kap. 20 § jordabalken bettäffande bl. a. frågan när enavgift skall anses betald till föreningen, 1 proposition 1983/84:137 sägs det ispeciahnotivcrmgen till denna bestämmelse s, 126 följande. Hyranskall således anses som beuild när hyresgästen pä ett post- eller bankkontormot kontant betahiing uppdrar ät posten eller banken att överföra pengarnatill hyresvärden. Även andra meningen, som behandlar betalning genom ettgttosystem, motsvarar i sak gällande rätt Emellertid har det tillkommit tvågirotyper utöver post- och bankgiro, nämligen privat-och sparbanksgiro. Varjegirotyp har sina egna regler. Gemensamt för dem alla är dock att gäldenären harett särskilt konto anslutet till systemet och att han genom en skriftiig betalningsorderkan påkalla att det betal-ningsförmedlande organet belastar detta konto ochöverför pengar till en angiven betalningsmottagare. Hyresbeuilning skall ansesha skett när en betalningsorder avseende hyra tas emot av det kontor som enligtreglema för det individuella girokontot skall förmedla betalningen på gmnd av uppdraget.För att betalning skall anses ha skett krävs Pron 1990/91 92 självklart att erforderligt belopp finns tillgängligt pä kontotoch att betalningsuppdraget i övrigt uppfyller de krav som gäller förrespektive girosystem. 16 §Om bostadsrättshavaren inte i rätt tid betalar insats eller upplåtelse avgift som skall betalas innan lägenheten fär tillttädas och sker inte hellerrät telse inom en månad från anmanmg, fär föreningen häva upplåtelseavtalet. Detta gäller mte om lägenheten tillöätts med styrelsens medgivande. hävs, har föreningen rätt till ersättning för skada. I 18-25 §§ finnsbestämmelser om förverkande när avgifter betalas för sent efter tillttädet (Jfr6 kap. 15 § i uttedningens förslag) Paragrafensförsta och andra stycke stämmer i sak överens med 32 § BRL (prop. 1971:12 s,129). Itredje stycket, som saknar motsvarighet i BRL, görs en hänvisning till 18-25§§. Där finns bestämmelser om förverkande när avgifter betalas för sent eftertillträdet. Rättför bostadsrättshavaren att frånträda bostadsrätten vid avgiftshöjning 17 §Har beslut fattats om en väsentiig avgiftshöjning för bostadsrätten, får bostadsrättshavaren efter uppsägning frånttäda bostadsrätten, om det inte är oskäligt mot föreningen eller dess medlemraar att bostadsrätten frånttäds. Uppsägning skall ske inom tre mänader från den dag då bostadsrättshavaren fick kännedom om avgiftshöjningen. (Jfr6 kap. 16 § i uttedningens förslag) Paragrafenmotsvarar i sak 23 § BRL (jfr prop. 1971: 12 s. 122). Att uttrycket"obilligt" bytts ut mot "oskäligt" är således endast enspråklig ändring. Om verkningarna av att bostadsrätten sägs upp finnsbestämmelser i 30 §. 18 §Nyttjanderätten till en lägenhet som innehas med bostadsrätt och som tillttätts är, med de begränsningar som följer av 19 och 20 §§, förverkad och föreningen således berättigad att säga upp bostadsrättshavaren till avflytming, 1,om bostadsrättshavaren dröjermed att betala insats eller upplåtelseavgift utöver eller den längretid som kan vara bestämd i stadgama från det att föreningen efter förfallodagenanmanat honom att fullgöra sin betalningsskyldighet eller ombostadsrättshavaren dröjer med att betala årsavgift utöver tvä vardagar efterförfallodagen, 2,om bostadsrättshavaren utanbehövligt samtycke eller tillständ upplåter lägenheten i andra hand, 3,om lägenheten används i sttidmed 6 eller 8 §, 4,om bostadsrättshavaren ellerden som lägenheten upplätits till i andra hand,genom vårdslöshet är vällande till att det finns ohyra i lägenheten eller om bostadsrättshavarengenom att inte utan oskäligt dröjsmål underrätta Prop. 1990/91: 92 styrelsen om att det finnsohyra i lägenheten bidrar till att ohyran sprids i 5.om lägenheten pä annat sättvanvärdas eller om bostadsrättshavaren eller den som lägenheten upplåtits tilli andra hand åsidosätter nägot av vad som skall iakttas enligt 9 § vidlägenhetens begagnande eller brister i den tillsyn som enhgt samma paragrafåligger en bostadsrättshavare, 6.om bostadsrättshavaren intelämnar tillttäde till lägenheten enligt 13 § och han mte kan visa en giltigursäkt för detta, 7.om bostadsrättshavaren intefullgör skyldighet som går utöver det han skall göra enligt denna lag, och detmåste anses vara av synnerlig vikt för förenmgen att skyldigheten fullgörs,samt 8.om lägenheten helt eller tillväsentlig del används för näringsverksamhet eller därmed likartad verksamhet,vilken utgör eller i vilken till en inte oväsentiig del ingår brottsligtförfarande, eller för tillfälliga sexuella förbindelser mot ersätmmg. (Jfr6 kap. 17 § i uttedningens förslag) Paragrafenmotsvarar i sak 33 § första stycket BRL (jfr prop. 1971:12 s. 129-133 och1983/84:105), Vissa språkliga justeringar har gjorts i bestämmelsema. Bl.a,har i punkten 1 "gmndavgift" bytts ut mot "insats", 126-28§§ fmns bestämmelser om förfarandet vid uppsägning, 19§ Nyttjanderätten är inte förverkad, om det som ligger bostadsrättshavarentill last är av ringa betydelse. Inte heller är nyttjanderätten till enbostadslägenhet förverkad pä gmnd av att en skyldighet som avses i 18 § 7 intefullgörs, om bostadsrättshavaren är en kommun eller landstingskommun ochskyldigheten inte kan fullgöras av en kommun eller landstingskommun. Enskyldighet för bostadsrättshavaren att mneha anstälhiing i ett visst företageller någon liknande skyldighet fär mte läggas till gmnd för förverkande. (Jfr6 kap. 18 § i uttedningens förslag) Förstastycket motsvarar i sak 33 § andra stycket BRL. Bettäffande första meningen, seprop. 1971:12 s. 133, Den ändring som sker innebär att paragrafen ävenreglerar de fall då en landstingskommun innehar en bostadsrätt. Andrameningen (med undantag för nu tillagda "landstingskommun") tillkom isamband med bostadsanvisningslagen som ersatts av lagen (1987: 1274) omkommunal bostadsanvisningsrätt 1 specialmotiveringen till denna bestämmelsesägs det i propositionen 1979/80:72 s. 57 följande. Nären kommun blir medlem i en bostadsrättsförening kan problem upp komma till följd av att föreningens stadgar föreskriver att medlemskapet är förenat med vissa skyldigheter, tex. krav pä medlemskap i någon annan organisation. Om dessa villkor inte uppfylls, kan enligt första stycket 7 bostadsrätten förverkas och bostadsrättshavaren sägas upp till avflytming. För att fräga om förverkande av bostadsrätten till en bostadslägenhet inte skall uppkomma i sådana fall där stadgama föreskriver villkor som en 205 kommuninte kan uppfylla, har i paragrafens tredje stycke gjorts ett tillägg pj-op ] 990/91 92 som klargör detta. Även denna bestämmelse har generellgiltighet. I likhet med 11 och 30 §§ gäller den således inte bara närbostadsrätten har förvärvats på gmnd av bestämmelsema ibostadsanvisningslagen. Andrastycket motsvarar till viss del 33 § förstti stycket 7 BRL, 20 §Uppsägning pä gmnd av förhällande som avses i 18 § 2, 3 eller 5-7 rår ske endast om bostadsrättshavaren låter bli att efter tillsägelse vidtarättelse utan dröjsmål, I fiiga om en bostadslägenhet får uppsägning pä gmnd av förhållande som avses i 18 § 2 inte heller ske om bostadsrättshavaren efter tillsägelse utan dröjsmål ansöker om tillstånd till upplåtelsen och fär ansökan beviljad. (Jfr6 kap. 19 § i uttedningens förslag) Paragrafenmotsvarar i sak 33 § ttedje stycket BRL (jfr prop, 1971:12 s. 133). Innehålleti andra meningen är dock nytt En motsvarande bestämmelse finns i 42 § förstastycket 2 hyreslagen. 21 §Är nyttjanderätten förverkad pä gmnd av förhållande, som avses i 18 § 1-3 eller 5-7 men sker rättelse innan föreningen gjort bmk av sin rätt till uppsägning, kan bostadsrättshavaren inte därefter skiljas från lägenheten på den gmnden. Detsamma gäller om föreningen inte har sagt upp bostads rättshavaren till avflyttning från den dag då föreningen fick reda på förhällande som avses i 18 § 4 eller 7 eller inte inom två mänader frän den dag dä föreningen fick reda på föihållande som avses i 18 § 2 sagt till bostadsrättshavaren att vidta rättelse, (Jfr6 kap, 20 § i uttedningens förslag) Paragrafenmotsvarar, med några mindre språkliga justeringar, 34 § första Stycket BRL (jfrprop. 1971:12 s, 133). 22 §En bostadsrättshavare kan skiljas från lägenheten på gmnd av för hållande som avses i 18 § 8 endast om föreningen har sagt upp bostadsrätts havaren tiU avflyttning inom två mänader från det att föreningen fick reda på förhållandet Om den brottsliga verksamheten har angetts till åtal eller om för undersökning har inletts , har föreningen dock kvar sin rätt till uppsägning intill dess att tvä mänader har gätt frän det att domen i brott målet har vunnit laga kraft eller det rättsliga förfarandet har avslutats pånågot annat sätt. (Jfr6 kap. 21 § i uttedningens förslag) Paragrafenstämmer i sak överens med 34 § andra stycket BRL (jfr prop. 1971:12 s. 133), 23 §Är nyttjanderätten enligt 18 § 1 förverkad på gmnd av dröjsmål med betalning av årsavgift, och har föreningen med anledning av detta sagt upp bostadsrättshavaren till avflytming, fär denne pä gmnd av dröjsmålet inte _, skiljas från lägenheten omavgiften betalas senast tolfte vardagen frän upp- Prop. 1990/91: 92sägningen, Iväntan pä att bostadsrättshavaren visar sig ha fullgjort vad som fordras föratt få tillbaka nyttjanderätten får beslut om avhysnuig inte meddelas förränefter frän den dag dä bostadsrättshavaren sades upp. (Jfr6 kap. 22 § i uttednmgens förslag) Paragrafenmotsvarar i sak 35 § BRL (jfr prop. 1971:12 s, 133), Begreppet "vräkning"har dock byns ut mot "avhysning", jfr 16 kap, utsökningsbalken. 24 §Sägs bostadsrättshavaren upp till avflyttning av någon orsak som anges i 18 § 1, 4-6 eller 8, är han skyldig att flytta genast, om inte annat följer av 23 §. Sägs bostadsrättshavaren upp av nägon annan i 18 § angiven orsak, får han bo kvar till det månadsskifte som inttäffar närmast från uppsägningen, om mte rätten ålägger honom an flytta tidigare. (Jfr6 kap 23 § i utredningens förslag) Bestämmelsemai denna paragraf motsvarar i sak 36 § BRL (jfr prop. 1971:12 s, 134 och1983/84:105), 25 §Om föreningen säger upp bostadsrättshavaren till avflytming, har för eningen rätt till ersätmmg for skada (Jfr6 kap. 24 § i uttedningens förslag) stämmer paragrafen överens med 33 § sista stycket BRL (jfr prop. 26 §En uppsägning skall vara skriftiig, om inte skriftiigt erkännande av uppsägningen lämnas. Om det är bostadsrättshavaren som gör uppsägningen, får den ske hos den som är behörig att ta emot årsavgiften på föreningens vägnar. (Jfr6 kap. 25 § i uttedningens förslag) Paragrafenhar samma sakliga innehåll som 39 § första stycket BRL (jfr prop. 1971:12 s.135),