prop · GE0339 · 1990-12-31 00:00:00 — Därför är det angeläget attkontinuerligt pröva om förändringar är önskvärda och möjliga, och därvid ävenväga in behovet att stimulera till ett ökat totalt sparande i ekonomin. Detgäller särskilt vid behandlingen av förslag på områden somrymmer potentiellt viktiga sparobjekt för Prop. 1990/91:39 hushållen, t.ex..bostäder och pensioner. Denskattereform som genomförs medför väsentliga förbättringar i villkoren förhushållens sparande. Skatten på ränteinkomster koinmer att sänkas somaktiesparandet gynnas av lägre skatt på aktieutdelningar och slopandet av tvåårsregeln.Genom förändringar i kapitalbeskattningen uppmuntras sålunda sparande. Denavdragsbegränsning för skuldräntor som införs kommer att göra det dyrare attlåna. Skattereformens betydelse för hushållssparandet kommer troligen,åtminstone inledningsvis, att avspeglas främst i en minskad benägenhet att tanya lån och i ökade amorteringar. Skattereformen förväntas fä tillresultat att hushållens disponibla inkomster koinmer att öka. Allemansparandethar sedan det infördes blivit den viktigaste sparformen för inångahushåll. har reglema för allemanssparandet successivtförbättrats. Överföringar mellan allemansspar och allemansfond får nu ske utanbegränsningar. Statsrådet koinmer att lägga ett förslag omatt den högsta tillåtna månadsinsättningen höjs till . Samtidigtföreslås maximigränsen för nettoinsättningama bli höjd till . Inomramen för skattereformen kommer ränta och realiserad värdestegring inom allemanssparandetatt beskattas . Därmed bibehålls en viss skattemässig fevörgentemot t.ex. vanligt banksparande. Den skattemässiga förmånsbehandlingenkommer dock att minska. I det avseendet avspeglar skaltereformen en långsiktigsträvan alt successivt ersätta selektiva sparstimulanser med generellt verkandesparvänliga villkor. Detlåga hushållssparandet understryker behovet av ett offentligt sparande. Detoffentliga sparandet har sferkt förbättrats under 1980-felet. Det har ökatfrån-7,1982 till -1-5,1989. slår del klart att dennautveckling äventyras av den kostnadskris som svensk ekonomi nu är på väg in i. Skalleintäktemablir väsentligt lägre när tillväxten i ekonomin sjunker. Regeringensambition att inte ytterligare höja skattetrycket i ekonomin påverkar möjlighetemaatt upprätthålla ett positivt offentligt sparande. Ett högre offentligtsparande kan vid avstannande tillväxt bara komma till stånd genom begränsningari de offentliga utgiftemas ökningstakt. Deallmäima pensionssystemen finansieras huvudsakligen med skattemedel ellerpensionsavgifter som de förvärvsarbetande betalar in. En viss fondering sker i AP-fonden,men fylldes dessa inte på med avgiftsmedel.Tvärtom användes en del av avkastningen för de årliga utbetalningama. Endastgenom en avgiftshöjning 1990 har det varit möjligt att tillfälligt hejda dennedåtgående trenden i AP-fondens sparande. Lagstiftningenpå det finansiella området har kännetecknats av liberalisering,internationalisering och en inriktning mot likartade villkor för olikafinansiella aktörer. De senaste årens avregle- ring har medfört att storainstitutioner som försäkringsbolag agerar Prop. betydligt friare på de intemationellamarknadema. Endast enbegränsad del av dess förmögenhet får placeras i aktier, och enännu mindre del får placeras utomlands. undantag ter sig i dagalltmer otidsenliga. stora aktörer snedvriderprisbildningen pä tillgångsmarknaderna. leder detta till sämreekonomisk effektivitet och ett lägre totalt sparande Regeringenavser att utreda och senare komma med förslag i syfte att liberalisera AP-fondensplaceringsregler. Ursparandesynvinkel utgör de allmänna ålderspensioneraa emellertid bara en del aven större helhet. har pensionssparandet vid sidan om den allmäimasocialförsäkringen fått en ökande betydelse. Hushållens intresse för detprivata f>ensionssparandet ökade snabbt imder och det förbliräven efter skattereformen en gynnad sparform. Flertalet löntagare omfettas avolika avtalspensionssystem, som ökar i betydelse i takt med att allt fler harlöner som ligger ovanför det maximala kvalifikationsbeloppet i ATP-systemet.Såväl de individuella pensionsförsäkringama som den privata sektorasavtalsförsäkringar är konstmerade som fonderade system enligt premiereserv-eller kapitaltäck-ningsprincipen. Enligtspardelegationens beräkningar uppgick de samlade förpliktelserna i de olikasystemen till . AP-fonden uppgick till 254miljarder kr. medan det fonderade pensionssparandet utanförsocialförsäkringssystemet uppgick till . av förpliktelsema motsvarades således inte av några fonderademedel. Utöverden allmänna försäkringen hänför sig skillnaden mellan förpliktelser och fonderfrämst till den offentliga sektoms avtalspensioner. Varken för staten eller kommunemasker någon fondering för de avtalade pensionema. Både i den allmännaförsäkringens och de offentliga avtalspensionemas fell kan detta underskottleda till allvarliga fmansiella påfrestningar när de demografiska förhållandenaförändras och förpliktelsema skall infrias. Långtidsutredningensberäkningar visar att belastningen på pensionssystemen kommer att öka kraftigtunder de första decenniema . Även viktiga delar av den offentligakonsumtionen är emellertid beroende av befolkningens ålderssammansättning.Denna slutsats understryks av en nyligen publicerad rapport (Ds 1990:39) till expert-gmppenför studier i offentlig ekonomi () om åldersfaktorns betydelse försjukvårdens finansiering. Författama betonar att sjukvårdens ökade resursbehovinte bara beror på att de äldsta ökar sin andel av befolkningen, utan förstärksav att det är vårdkostnadema för just denna åldersgmpp som ökar snabbast. Inomdetta och liknande områden innebär avsaknaden av fondering att belastningen påden offentliga sektora kommer att öka kraftigt framöver. Regeringen kommer motdenna bakgmnd att låta utreda frågan om en fondering av den statliga sektomsavtalspensioner. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen 1. till riksdagenöverlämnar den inom upprättade promemorian Svensk ekonomi, 2,bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om den ekonomiska utvecklingen under åren1990-1992, 3,föreslår att godkännainriktningen av den ekonomiska politik som förordas för att sfebiliseraekonomin, 4. föreslår riksdagenatt godkäima riktlinjeraa för den ekonomiska politiken på medellång sikt. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål han har hemställt om. Svensk ekonomi prop. Föreliggandebilaga har utarbetats inom . Den innehåller en bedömning avden intemationella och den svenska ekonomins utveckling t.o.m. 1992.Beskrivningen av utvecklingen bygger i tillämpliga delar påkonjunkturinstitutets höstrapport. Bedömningarna av utvecklingen ,vilka har en mer översiktlig karaktär, har gjorts helt inomfinansdepartementet. Ansvarig för bilagan är statssekreteraren har letts av departementsrådet och avslutades den 5oktober 1990. 1 Sammanfattning Prop. Bilaga 1 Som fömlsågsi den reviderade nalionalbudgeten häller nu aktiviteten i den svenska ekonomin på atlmattas av. Som en följd av krisen vid har bilden mörknat ytterligare. Det är främst den konkurrensutsatta sektom som drabbas, men nedgången sprider sig successivt till övriga delar av ekonomin. sker ytterligare en uppbromsning. lönemafortsätter alt stiga snabbare i än i omvärlden kan del då t.o.m. bli frågan om all BNP minskar. underskotteti bytesbalansen förvärras. Inflationstakten förblir hög ännu ett tag, även om en klardämpning kommer . ringstaklen kan pressasned markant , finns förutsättningar för en klar vändning uppåt iekonomin 1992 med export och investeringar som Dessutomläggs i della alternativ en betydligt bättre gmnd för framtidatillväxt, eftersom kapitalbildningen blir väsentligt starkare. i ett alternativ med högre löner sker en viss anpa.ssning av .svensk Processen blirdock mer smärtsam med högre arbetslöshet, snabbare prisstegringaroch lägre tillväxt. Konfliktenvid medför atl den internationella tillväxten bromsas upp och attinflationen ökar. Den amerikanska ekonomin var redaninnan konfliktens utbrott på väg in i en mer dämpad utveckling, som nu blir ännutydligare. 1 Konlinentaieuropa och förblir dock konjunkturen relativt stark. Sammanlaget väntas produktionen inom OECD-området stiga medknappt 2 1/, och ca 2 1/1992. Bedömningarnaär ba.serade på etl tekniskt anlagande om alloljeprisema faller från nuvarande nivå lill per tal vid slutet av1990 för att sedan ligga kvar på den nivån . Vidare antasall lägel på de finansiella marknadema runt om i världen stabiliseras. Överhettningenpå arbetsmarknaden i resulterar i snabba nominella löneökningar ,av slorlek.sordningen . Förde kommande åren görs två alternativa progno.ser.I den ena antas att en prolongering av gällande avtal kommer till stånd.Timlönerna bedöms då öka med 1991, beroende på koslnadsetfekler avtidigare avtal och löneglidning, och 1992. I det andra alternativetantas lönema helt bli bestämda av marknadslägel. Konjunkluravmallningen får lillsammansmed den gradvis lägre inflationen och inkomstskatterna en dämpande inverkan. Timlöneökningamaberäknas därmed uppgå till resp. för de båda åren, också del betydligtlägre tal än vad som varit vanligt . Dehöjda oljeprisema slår nu gradvis igenom i konsumenlledel. Under loppet av åretväntas inflationen uppgå lill , varav kan hänföras lillfinansieringen av skalleretbrmen och till den tillfälligahöjningen av mervärdesskatten. avtar inflationen, trots atlfinansieringen av skattereformen ger ett bidrag på lillkonsumentprisindex. Särskilt markant blir nedgången i altemativet med lågalöner. den tillfälliga höjningenmervärdesskallen och av skaltereformen bort, vilket tillsammans med förväntadelägre löneökningar kraftigt drar ned prisstegringarna, mätt som lolvmånaderslal.Om man i stället ser på hur prisnivån utvecklas månad för månad kommerdämpningen att inträffa tidigare, . Hushållens realinkomsterberäknas öka med , bl.a. till följd av den snabba sysselsällningstillväxten.Sparkvoten stiger emellertid, varför konsumtionsuppgången stannar på knappt 1%.Nästa år får hushållen ett köpkraflstillskoll på genom skattereformen. Realinkomslemastiger än mer till följd av utvecklingen av löner, sysselsättning, pensioner m.m.Även fömtses en relativt god utveckling av hushållens inkomster.Eftersom sparandet fömtses fortsätta att stiga, begränsas dockkonsumtionstillväxten. Den offentligakonsumtionen beräknas öka med knappt 2,. Däri ligger en tillfälligkraftig uppgång av statens inköp. väntas den offentligakonsumtionen stiga med upp mol . Prognosen bygger på antagandet allde statliga inköpen normaliseras och att skallesloppet för kommunema dämpartillväxten i deras verksamhet. 1990/91:39 Bilaga 1 -0,2 -3,3 -1,8 -0,1 -0,2 -0,2 ' Förändring i procent av föregående års BNP. Källor: , konjunkturinstitutetsamt . EfterQolårets kraftiga expansion mattas nu investeringsaktiviteten. För industrinsdel torde en en volymminskning inträffa . Denna förstärks sedan under1991, ifall inte en prolongering av löneavtalen kan skapa ett gynnsammareinvesteringsklimat. Bostadsbyggandet hålls fortfarande väl uppe, men enförsvagning är sannolik i fekt med att gradvis höjda boendekostnader dämparefterfrågan på bosläder och därmed kyler av marknaden. Svenskindustri fortsätter att göra betydande andelsförluster på världsmarknaden,vilket hämmar exporten. 1 fekt med alt lönekostnadsök-ningama bromsas upp förbättras dock situationen något, särskilt i prolongeringsaltemativet.Avmattningen i ekonomin leder till en lägre Prop. importefterfrågan.Genom oljeprishöjningama fördyras dock importen. Tillsammans med växande underskott ikapifelavkastningen och resevalufenettot medför delta att bytesbalansen Underskottet beräknas uppgå till av BNP Bytesbalansensförsvagning kan också uttryckas som en motsvarande nedgång av det finansiellasparandet i ekonomin. Den offentliga sektoms finansiella överskott beräknasminska något 1991 och 1992 till följd av en långsammare inkomsttillväxt. Även iföretagssektom förväntas ett lägre sparande, medan det förbättras förhushållen. Arbetsmarknadslägelblir nu successivt mindre stramt. Arbetslösheten stiger gradvis och väntas islutet av 1990 uppgå lill och etl år senare till , såvida inleen prolongering av avtalen kommer till stånd. Även i ett sådant altemativstiger dock arbetslösheten. Skillnaden i arbetslöshet beräknas likväl bli ca 40000 personer mellan altemaliven 1992. Årlig procentuell förändring (om ej annat anges) KPI, dec. Sparkvot (nivå, %) -3,6 -2,2 -0,9 -0,5 -0,2 -1,7 -1,0 Arbetslöshet (nivå, %) Handelsbalans (mdr.kr) Bytesbalans (mdr.kr) -21,8 -51,1 -53,4 -63,5 -65,4 Bytesbalans (% av BNP) -1,8 -3,6 -3,7 -4,3 -4,3 Källor: , konjunkturinstitutetsamt Denintemationella ekonomiska utvecklingen företer en splittrad bild. Tillväxten ärfortsatt stark i och , medan en klar avmattning inträtti , och . Bland annat som en följd av dentidigare åtstramningen av penningpolitiken visade tillväxten i OECD-områdettecken på en försvagning redan före konflikten vid . Den därmedförknippade uppgången av oljepriset kommer att leda till en ytterligaredämpning av tillväxten och en uppgång i inflationen. Prognosenär baserad på ett tekniskt antagande om elt oljepris på per fet under1991 och 1992. Priset under återstoden av 1990 har anfegits fella från ca 40dollar till . FörOECD-ländema sammantagna beräknas tillväxten uppgå till drygt Prop. 1990/91:392% 1991 och ca 2 1/1992. Inflationen beräknas Bilaga1 uppgå lill 5 1/4 respektive 4 3/. IFörenta Staterna har en dämpning av ekonomin skett . Undervåren och sommaren accentuerades avmattningen som inflationen varfortsall hög. Oljeprisuppgången har förvärrat situationen, och risken har ökatför en regelrätt lågkonjunktur En rad faktorer talar för en fortsatt svagtillväxt av den inhemska efterfrågan under resten av detta år och nästa. Enfortsalt expansiv finanspolitik samt den uppmjukning av penningpolitiken somgenomförts väntas bidra till alt aktiviteten i ekonomingradvis tilltar under loppet av 1991 och därefter. Sammantaget fömtses denårliga tillväxten och 1991 uppgå till och till 1992. 1Japan fortsätter expansionen, främst ledd av en stark inhemsk efterfrågan. Framför allt har brist på arbetskraft åtföljts av etlökat löne- och pristryck. Penningpolitiken har fortsalt att stramas åt i syfteatt bekämpa inflationen. Det höjda ränteläget och en kraftig nedgång i aktiekursemaväntas bidra till en dämpning av tillväxten till 1991 och 1992. Denekonomiska utvecklingen i stimuleras av den pågående integrationsprocesseninom EG, vilken bl.a. bidrar till en stark investe-ringstillväxl. En annanviktig stimulansfaktor är den ökade efterfrågan som omstmktureringen av ekonomiemai medför. Tysklandfortsätter att fungera som motor i den europeiska konjunkturen. Ledd av privatkonsumtion och investeringar ökade BNP med under första halvåret i år.Invandringen från , återföreningen mellan de båda tyska statema samlen expansiv finanspolitik är faktorer som bidrar till en fortsatt gynnsamutveckling . Tillväxten 1991 och 1992 väntas uppgå till drygt3%. 1de nordiska ländema är tillväxten svagare och inflationen högre än i övriga OECD-området.1 väntas en ekonomisk-politisk åtstramning som genomförts leda lill enkraftig avmattning i tillväxten. och tillväxt däremot är på vägur den vågdal de befunnit sig i . Detstörsta osäkerhetsmomentet i bedömningen knyter sig till oljeprisutvecklingen.En utvidgning av konflikten vid koinmer att leda till kraftigthöjda oljepriser - med åtföljande negativa konsekvenser . Sannolikt skulle den redan svaga amerikanska ekonomindrabbas värst i en sådan situation. Noterasbör dock att effektema av ett högre oljepris sannolikt blir betydligtlindrigare än fallet var vid oljeprishöjningama . Oljeberoendeti induslriländema har minskat, energianvändningen är effektivare och merflexibel, lagren är större och konjunkturen i utgångsläget är starkare. Effektemaav en oljeprisuppgång beror också i hög grad på vilken ekonomisk politik somförs och här har viktiga erfarenheter vurmits av de misstag som begicks under1970-talet. De flesta regeringar är inställda på att inte vidta någraekonomiskpolitiska åtgärder i syfte att parera oljeprishöjningamas effekter på aktivitetenoch inflationen utan att snarare låta prishöjningar slå igenom Prop. 1990/91:39 fullt ut i ekonomiema. Ettaimat viktigt osäkerhetsmoment i bedömningen är effektema av den tyskaåterföreningen. Med ett högt kapacitetsutnyttjande i det tidigare Västtysklandkan den ökade efterfrågan som följer av återföreningen en ytterligarepress uppåt på priser och räntor med åtföljande ekonomisk-politisk åtstramning. 4 3/4 3 3/4 3 3/4 3 3/4 3 1/4 1 1/2 1 1/2 2 3/4 2 1/2 2 1/2 2 1/2 2 1/4 2 1/2 5 1/2 5 1/4 4 3/4 Dollarkurs i kr. Prisökningaraapå olja förklaras främst av marknadens nervositet. Dethöga råoljepriset beror således inte på någon fysisk brist på olja. Undervintermånaderna finns dock en risk för all marknaden blir mer stram, trots attlagren dras ned, produktionen från OPEC exklusive och ökar ochefterfrågan troligen blir lägre. Möjlighetema till produktionsökning är dockbegränsade, vilket t)etyder att en kallare vinter än normalt eller produktionsstöraingarkan leda till höjda priser. Dethögre oljepriset kommer att medföra en inkomstöverföring från de oljeimporterandetill de oljeexporterande ländema. Eftersom de senare sannolikt inte förmår attdirekt absorbera de ökade exportintäktema koinmer inkomstöverföringen att ledatill en totalt sett lägre efterfrågan. Oljeprisstegringar höjer också denallmänna prisnivån i importländerna. Effekten blir att konsumtionsefterfrågandämpas och lönekraven skärps. Det högre oljepriset' väntas i jämförelse medbedömningen medföra en dämpning av den intemationella tillväxten medca 1/2 'I den reviderade nalionalbudgeten antogs oljeprisernas genomsnittsnivå ligga pä18 USD/fat 1990 att jämföra med /fat i denna prognos. ärmotsvarande siffror 19 resp. /fat. procentenhet nästa år.Inflationen inom området 1991 väntas bli Prop. 1990/91:39 mellan 1/till följd av oljeprisstegringen. Denlägre tillväxten utomlands medför att marknadstillväxten blir omkring 1procentenhet lägre 1991 än vad som annars hade blivit fellet. Importnotan förolja blir högre, men medför den svagare utländska efterfrågan och enmed tiden minskad aktivitet på hemmamarknaden en lägre importvolym. Jämförtmed aprilprognosens oljeprisantagande försämras handelsbalansen drygt fyramiljarder och ytterligare drygt två . Tilldetta skall dock läggas det positiva bidrag till handelsbalansen på knappt enmiljard kr. 1990 som följer av att vi nu räknar med en lägre dollarkurs, 5,77SEK/USD jämfört med /USD i den tidigare bedömningen. Dehögre oljeprisema påverkar prisnivån i . Vårt låga oljeberoende bör dockmedföra att vi inte drabbas mer än OECD-området i genomsnitt. Oljeimporten somandel av BNP ligger . av privat konsumtion utgörs av importav olja och petroleumprodukter. Andelen i offentlig konsumtion är ännu lägre.1 förhållande till den reviderade nalionalbudgeten bör BNP-deflatom stiga medknappt 1/och något mer 1991. Konsumentprisema ökar någotmindre i genomsnitt, men under loppet av 1990 stiger KPI ca 1 procentenhetjämfört med föregående prognos, som en följd av oljeprisökningen. Prisema påinvesteringar och export ökar däremot sammantaget mer än BNP-deflatom, allt aimatlika. Till delta kommer indirekta effekter via priser på övriga importvaror.Den kortsiktiga effekten på de nominella lönema bedöms bli marginell. Tillväxteni dämpas genom alt exportnettot försämras och konsumtions- ochinvesteringsefterfrågan blir lägre. BNP-lillväxlen beräknas bli omkring 1/2procentenhet lägre 1990 och 1991 jämfört med vad som annars blivit fellel. Påkort sikt antas företagen anpassa produktionen i större utsträckning änsysselsättningen. Delta innebär att produktiviteten faller och uppgången iarbetslösheten endast blir marginell. Enkraftig ökning av oljeprisema kommer dock inte enbart ge effekter på priser,löner, bytesförhållanden samt nationalinkomsten. Även mer indirekta och svårkvantifieradeverkningar kan uppstå. Fallande aktiekurser och oro på de övriga finansiella marknademamed åtföljande törmögenhetseffekter och följdverkningar på konsumtion, företagensfmansieringskostnader och därmed deras investeringsvilja är exempel på detta. Denavmattning i efterfrågan på bearbetade varor i OECD-området som inleddes under1989 fortsätter och fördjupas . Den allt svagareamerikanska ekonomin drar ned marknadstillväxten. 1 motsatt riktning verkar denstarka tillväxten i f d. . vid och denoljeprisuppgång den medfört förvärrar konjunktumedgången i oljeimporterandeindustriländer, medan oljeexportörer, inklusive och ,gynnas av oljeprisutvecklingen. Marknaden för svensk export av bearbetadevaror inom OECD-området växer med knappt 5 1/, med 1991och med 1992. Under högkonjunkturen 1984-1986 växte marknaden igenomsnitt med . Den allt svagaremarknadstillväxten på för viktiga exportmarknader medför att svenskexport av bearbetade varor stiger ännu långsammare än , med1,i volym. Uppgången i exportpriserna för dessa varor är emellertid klartlägre än den sammanvägda uppgången av importpriset i OECD-ländema.Sveriges relativpris för dessa varor minskar därför sedan1983. Ytterligare en förklaring till denna utveckling är alt konkurrentländemasvalutor effektivt apprecieras i förhållande till den svenska kronan, som enföljd av alt den amerikanska dollarkursen sjunker med 7,(dollara antas rent tekniskt ligga kvar på stoppkursen 5,77 svenska kronorresten av prognosperioden). Till följd av den svenska valutakorgens konstmktionmed dubbel vikt för dollam, följer kronan i viss mån dollarkursens utveckling.Därigenom stiger D-marken med i är, vilket gör att tapparkonkurrenskraft i förhållande till . Å andra sidan sjunker yen-kursenrelativt kraftigt, med , vilket betyder att konkurrensen från japanskexport ökar och import av varor Prop.1990/91:39 Bilaga 1 -2,6 -7,5 -7,1 -7,1 -2,5 -8,0 -8,0 -1,2 -1,2 -0,8 -5,5 -0,4 -0,5 -0,5 -3,7 Källor: och . Trotsatt svensk export gynnas av ett förmånligare relativpris förlorarindustrin av sina andelar på världsmarknaden för bearbetade varor. Förlustemavar kraftiga, och det tar tid att återvinna andelar. Defortsalt relativt stora andelsförlustema kan delvis förklaras av attexporten från har en oförmånlig vamsammansättning. Massa- ochpappersindustrin möter exempelvis myckethård konkurrens från nordamerikanska massa- och pappersexpor- Prop. 1990/91:39 törer, som gynnas av dollarkursnedgången. Konkurrentländemahar nu hämtat in det kostnadsförsprång som svensk exportindustri vann lillföljd av devalveringama 1981 och 1982. Den relativt snabba kostnads- ochprisutvecklingen för svensk industri har successivt försämratkonkurrensläget. Följden blir att företagens vinstmarginaler krymper. Deföljande åren väntas vinslema inte försämras lika mycket i prognosaltemativ 1med relativt långsam kostnadsutveckling. I altemativ 2 bedöms däremotexportpriserna, p.g.a. högre arbetskraftskostnader, stiga någol snabbare än i OECD-ländema.Det medför marknadsandelsförluster och lägre vinstmarginaler. Marknadsandelsförlustemablir i alternativ 1 endast respektive 1 1/1991 och 1992. 1 altemativetmed snabbare kostnadsökningar blir förlustema . De något avtagande andelsförlustemafrån föregående år i båda alteraativen beror främst på dämpningen i exportpriser. Efterfråganpå importvaror avtar markant som en följd av att konjunkturen viker. Bådeden långsamma tillväxten i privat konsumtion, export och investeringar gör alt vamimportenökar med endast 2,, jämfört med . Importen avbearbetade varor dämpas framför allt vad gäller insats- och investeringsvarortill industrin. Importen av bilar minskar kraftigt medan importen av s.k.mindre varaktiga konsumtionsvaror fortsätter all stiga relativt starkt (bl.a.kläder, skor, leksaker, grammofon- och CD-skivor m.m.). Det senare gäller ävenbyggvaror. Importenav råolja steg i volym kraftigt januariaugusti, .