prop · GE03143 · 1990-12-31 00:00:00 — Etltungt vägande skäl för att bygga ut budget- och skuldrådgivningen ytterligareär de posiliva effekterna för kommunernas ekonomi samt för de enskildahushållens ekonomi och välbefinnande. Vinster kan också göras för staten genomfärre ärenden hos tingsrätter och kronofogdemyndigheter. Belastningen på samhällelsvård- och hälsoiesurser kan minska. Konsumentverketoch menar att budget- och skuldrådgivningen måsle få yllerligareslöd om alla kommuner inom rimlig tid skall kunna erbjuda sina invånare dennaservice. Regeringen gör samma bedömning. Detär viktigt att kommunerna får hjälp att identifiera de vinster som verksamhetenkan ge. och kommer att ulvärderadel senasle projektet och därefter informera om resultaten. Vi har redan redovisal(avsnitl 4.2) del arbete som regeringen har tagit initiativ till för alt fåfram modeUer för utvärdering. Detär vikligt att fler kommuner får praktiska förutsättningar att börja medbudget- och skuldrådgivning. Kommunerna måste få råd om hur verksamheten kanorganiseras effektivt och budgetrådgivarna måste få utbildning och handledning.Ett sådanl stöd bedöms komma att behövas . Områdetkommer all prioriteras av konsumentverkel och . Regeringenhar erfarit atl spardelegationen, som fortsätter sin verksamhet fram till 1juli 1991, avser all avsälla medel för slöd lill budget- och skuld- rådgivning i kommunerna.Regeringen avser atl återkomma lill frågan 1992. När budget- ochskuldrådgivning väl fått en stabil grund inom kommunerna borde den kunnaunderhållas genom all centrala myndigheter erbjuder utbildning av rådgivaresamt genom atl kommunerna utbyter erfarenheter och stöttar varandra. I den nya centralautbildningsplanen för den sociala linjen vid socialhögskolorna som Iräder i kraflsenast föreskrivs all ulbildningen skall ge kunskap om problem och möjlighelertill ålgärder rörande bland annat inkomster, utgifter och problem i den privalaekonomin. Regeringen vill i dellasammanhang understryka atl det är angelägel atl budget- och skuldrådgivningingår i socionomernas grund- och fortbildning. Det är också angeläget att högskolornastimulerar forskning på det hushållsekonomiska området. Regeringen har erfaritatt kommer att ha särskilda överläggningar i dessa frågor medföreträdare för socialhögskolorna. Regeringensbedömning: Den lokala medlingen i konsumenttvister har visal sig vara effektivför konsumenterna, handeln och del allmänna. Sirävan bör även varaalt den byggs ut. Regeringensåtgärder: Regeringen har uppdragit åt konsumentverkel att i samråd medallmänna reklamlionsnämnden ulveckla modellerna för lokal medling i konsumenltvisleri syfle atl yllerligare effektivisera verksamhelen. Regeringen harbeslutat om en försöksverksamhet hos allmänna reklamalionsnämnden med en slagsgrupptalan för konsumenterna. Skälen för regeringensbedömning: Konsumenterna har möjligheter all få tvister med näringsidkare löstapå olika sätt. Del kan vara genom direktkontakt med förelagen eller med hjälpav den kommunala konsumenlverksamheten, , privata reklama-lionsnämnderoch allmänna domslolar. De flesta klagomålenklaras bäsl upp genom att köparen så fort som möjligl lar kontakl med säljaren.Utvecklas ändå en tvist bör man på ett tidigt siadium försöka lösa den lokalt. Dellavar utgångspunkten när slalsmakterna uttalade all konsumentvägledarna iökad ulslräckning skulle kunna medla i konsumenllvisler. Antalet reklamationer somkommer lill den kommunala konsumentverksamheten har ökat med drygl underden senasle femårsperioden. Vägledarna kommer i kontakl med ca90000 reklamationer om årel. Som jämförelse kan nämnas att allmänna reklamalionsnämndenfår in ca 6 500 tvister om årel. av vägledarnas rådgivningskontakterrör klagomål på varor och tjänster. Det finns ingen samlad statistik sombelyser i vilken utsträckning vägledarna utnyttjar möjlighe- ten atl medverka till enuppgörelse mellan parterna. Faktum är emellertid Skr. 1990/91: 143 attendast 4000 av de reklamationer som vägledarna kommer i kontakt med förs vidaretill . Det är också rimligt atl dra slutsatsen attett storl anlal tvister som hade kunnal bli komplicerade och dyra att lösascentralt, upp lokall. Inågra kommuner har det, som vi redan beskrivit, bildats lokala reklama-lionsrådsom den lokala handeln och den kommunala konsumenlveksamheten medverkar i.Råden kan medla i och rekommendera lösningar på tvister mellan köpare ochsäljare men kan också ta upp generella frågor som rör förhållandet meflanköpman och konsument. Mycket tyder på att råden kan lösa konsumenternasklagomål på ell bra sätt. Del förefaller också som om de förebygger tvistergenom sin existens. stödjer och analyserar denna verksamhel. har i sin rapport lill regeringen enligt direktiven förnämndens anslagsframställning 1992/931994/95 (se 91 /M Ajuttalat sig för atlen ytterligare lyngdpunktsförskjulning från cenlral till lokal Ivistlösning böreftersträvas. Regeringen delar denna syn. Det har visal sig att konsumenterna,handeln och det allmänna tjänar på all tvister löses lokall. Del skulle inlevara möjligl att hanlera så många ärenden hos en cenlral instans. En Ivistlösningnära förelagen går vidare snabbi, underlättar kontakterna meUan parterna och ärmindre kostnadskrävande. Några grova mått på koslnaderna visar atl en tvist viden allmän domstol kostar i genomsnitt och ell ärende hos allmännareklamationsnämnden ca I . Koslnaderna för de klagomål som hanterasav konsumentvägledarna är väsentligt lägre. Irådande ekonomiska läge anser regeringen det angelägel atl modellerna för lokalmedling utvecklas så att del blir möjligl all effektivisera reklamationshanteringenoch driva den till lägre koslnader. Konsumentverkelstödjer ell projekt som bedrivs i sex kommuner, vars mål är allöka företagens benägenhet att klara upp reklamationer direki med kunden och fåfler konsumenter alt utnyttja sina rättigheter vid misslyckade köp. Ett annalmål är att analysera och dokumentera insatser och effekter så att kunskapenkan spridas lill andra kommuner. har i en skrivelse till (C91/314/MA),med anledning av de överläggningar förbundet haft med statsrådet ,uttalat att det synes särskill angelägel all söka lokala samverkansformer somlar sig an reklamationsfrågor. Förbundet drar slutsatsen all reklamalionsfrågornaligger närmasl lill hands för ett lokall samarbele mellan konsumenter ochdetaljhandel. Motbakgrund av den positiva syn som förbundet redovisat i denna fråga ulgårregeringen ifrån all handeln kommer alt ta yllerligare initiativ för att ökaföretagens benägenhet att lokall lösa tvister, exempelvis genom att della ilokala reklamalionsråd tillsammans med den kommunala konsumentverksamheten. Regeringen anser delangelägel atl också andra modeller för lokal med ling i konsumenltvisler utvecklas och prövas. Det kan gälla exempelvis modeUer för samarbete mellan kommuner. Regeringen har beslutat atl ge konsumentverkel i uppdrag all i samråd med allmänna 22 reklamalionsnämndenytterligare utveckla modellerna för lokal reklamalionshantering i syfte attsnabbare och billigare kunna lösa fler konsu-mentlvister. Resultaten skallredovisas lill regeringen senast den 31 augus-U 1992. I vart fall på kort sikttorde det bli så att något fler konsumenter än lidigare kommer all stå utanmöjlighet att få hjälp av kommunen all lösa tvister. Regeringen har ibudgetpropositionen (prop. 1990/91:100 bil. 15 s. 91) beräknat medel underallmänna reklamationsnämndens anslag för all en viss ökad ärendelillsirömningskall kunna av. Insatser för atl effektivisera hanteringen inom allmännareklamalionsnämnden kommer också atl göras. Utbyggnaden av lagstiftningen påkonsumentområdet är ett led i delta. har lämnatflera förslag i sin rapport inför den kommande treårsbudgeten. Dessa kommer atlprövas i höstens budgetarbete. Etlav förslagen innebär att en rekommendation som nämnden ger en näringsidkare omhur en tvist skall lösas, skall gälla inte bara den konsument som har anmältärendet till nämnden ulan också andra konsumenter som har samma anspråk pånäringsidkaren. Frågan om en sådan rekommendation las enligt förslaget upp efleransökan av konsumentombudsmannen (KO). Det är sålunda fråga om en slagsgrupptalan för konsumenter. Regeringenanser det angeläget atl denna procedur, av del slag allmänna reklamalionsnämndenhar föreslagil, prövas omgående i avvaktan på en mer omfattande ulredning ombland annal talerält för KO. Regeringen har därför beslutat omen försöksverksamhet med sådana rekommendationer fram lill . Verksamhelenkommer då all utvärderas. Regeringensbedömning: Behovet av marknadsbevakning ökar . Det bör därförprövas hur de samlade resurserna för denna uppgift kan utnyttjas effektivare. Regeringenmsåtgärd: Regeringen har uppdragit åt atl utreda hurarbetsmetoderna saml samarbetet mellan stal och kommun kan utvecklas när detgäller marknadsbevakning. Skälen för regeringensbedömning: Marknadsbevakning har varil en viktig konsumentpolitiskuppgift för kommunerna. Syflel är bland annal alt förmedla iakttagelser ommissförhållanden på marknaden lill centrala myndigheter och atl mäta effekternapå marknaden av olika konsumentpolitiska ålgärder. Marknadsbevakningen harockså en viktig funktion lokalt. Den skall uppmärksamma och avhjälpa problem,öka kunskaperna hos förelagen om de regler som gäller lill skydd för konsumenterna,stimulera till egenåtgärder m. m. Regeringenbedömer all marknadsbevakningen kommer all öka i bely- Bland de ålgärdersom regeringen har initierat för all förstärka samhäUsekonomin ingår satsningarpå effektivare konkurrens, avreglering och ökad internationalisering. Dessaåtgärder är viktiga för konsumenternas välfärd men påkallar samtidigl altkonsumenternas situation på marknaden uppmärksammas särskilt. Bland annat kanmarknadsföringen över gränserna, ofta i nya medier, göra konsumenterna merutsatta. Det gäller särskill barn och ungdomar. Somvi redan har redovisat (avsnitt 2.1) får konsumentverkel ell gotl stöd avkommunerna i sitt arbete med all följa upp hur näringsli vel uppträder påmarknaden. Regeringen vill framhåUa att kommunernas insatser är myckel värdefulla. I ett läge då behovet avmarknadsbevakning ökar samtidigl som kommunernas resurser är hårt ansträngdaär del nödvändigt alt pröva hur marknadsbevakningen kan utvecklas. En möjlighetär givelvis att intensifierar sin marknadsbevakning genomexempelvis ytterligare fältarbete. Regeringen har erfarit att konsumentverkethar planer på alt pröva nya former för marknadsbevakningen. Vi har redan berört detförnyelsearbete som pågår när det gäller samverkan mellan myndigheter ochorgan på den lokala nivån (avsnitt 4.3.2). Vi har också redovisat delregeringsuppdrag som länsstyrelserna har fått alt stödjaprisundersökningar som lokala organisalioner gör i samverkan med den kommunalakonsumentverksamheten (avsnitt 3). Marknadsbevakningen skulle också kunnaförbättras genom ett ökat samarbele mellan stal och kommun. Regeringen har uppdragit åt att utreda och lägga fram förslag om hurarbetsmetoderna och samarbetet mellan stat och kommun kan utvecklas när detgäller marknadsbevakning. Resultaten skall redovisas till regeringen senast den31 . 4.4 Frivilliga organisationers möjligheter att arbeta medkonsumentfrågor Regeringensbedömning: De frivilliga organisalionerna bör stödjas ytterligare i sill konsumenlpoliliskaarbele. Lokala insatser är särskill vikliga. Skälen för regeringensbedömning: Del konsumenlpoliliska beslutet byggde på atl flerkonsumenter och deras organisalioner skulle engagera sig i konsumentpolitiken.Ett ökat deltagande av de frivilliga organisationerna bedömdes som avgörandeför utvecklingen av konsumentpolitiken, speciellt för stödet lill dem som hardel sämst slälll. Del slogs fasl att de friviUiga organisationernas arbete fårbäst effekt på lokal nivå. Organisationernasengagemang har inte helt motsvarat förväntningarna.För närvarande finns del dock myckel som tyder på atl de konsumenlpoliliskaaktiviteterna ökar i de frivilliga organi- Rapporterkommer om atl de etablerade organisationerna bygger ut sin verksamhel och allnya organisalioner mer aktivt förmår arbeta med konsumentfrågor. Många avinitiativen gäller livsmedelspolitiken och matpriserna. Denna utveckling ärglädjande och bör stödjas. Bland annat förändringar i samhällsekonomin, såsomökad konkurrens, avreglering och internationalisering, lyfter fram frågor somkonsumenterna måsle ha kunskap och insikt om och inflytande på. Vi viUframhålla att aktiviteter som bidrar till atl hålla nere priserna är särskiltangelägna . Statenstödjer de frivilliga konsumentorganisationerna på olika säll. Konsumentverkethjälper organisationer som vill utveckla sin konsumentpolitiska verksamhetgenom alt förmedla erfarenheter, stötta med utbildning m.m. Del penningslöd som direktär avsett för konsumentorganisationerna har ökat under senare år.Konsumentverket ger bidrag på ca lill olika projekt. Vihar redan nämnt stöd på 2 milj. kr. som inrättades i samband med det livsmedelspoliliskabeslutet . Det skall gå till ideella organisalioner för all stimuleradem atl agera och stärka deras möjligheteratt ulöva inflylande på livsmedelspoliliken.Stödet handhas av . Regeringen har föreslagit att detta stödskall vara lika slort under /92. Som vi också nämnt togregeringen ett initiativ för att öka prismedvetenhelen hoskonsumenterna. Länsslyrelserna fick i uppdrag att ge fackliga organisationer,pensionärsorganisationer, lokala grupper m. fl. slöd för att de aktivt skallkunna följa prisutvecklingen. Givetvis kan ocksåkonsumentorganisationer få del av de allmänna stöd som ges till folkbildningen,exempelvis till studiecirklar. Detta stöd är i omdaning.Regeringen har lagt fram en proposition om folkbildning (prop.1990/91:82) som bland annat innebär att folkbildningen själv skall la ansvarför fördelningen av statsbidrag. Studiecirkelverksamheten skall ulgöra basen iden slalsbidragsberätligade verksamheten. Målet med statsbidrag lillfolkbildningen skall vara att stödja en verksamhel som syftar lill att göradet möjligt för människor atl påverka sin livssituation och skapa engagemang atldelta i samhällsutvecklingen. Personer som är utbildningsmässigt, socialteller kulturellt missgynnade skall särskilt prioriteras. Detta ligger väl ilinje med målet för konsumentpolitiken. Regeringensbedömning: Konsumentpoliliken bör stärkas. Regeringensåtgärd: Statsrådet kommer att knyta en samrådsgrupp till sig somskall stimulera utvecklingen av konsumentpolitiken och öka förutsättningarna atlhävda konsumentperspektivet inom olika samhällssektorer. Skälen för regeringensbedömning: Regeringen anser det angelägel atl konsumenternas iniressenän tydligare förs fram i samhällsdebatten. Det finns flera viktiga fora för deballoch opinionsbildning i dessa frågor. Vi vill särskilt nämna kooperationenskonsumentpolitiska råd. har också som en viktiguppgift att i samhället vara förespråkare för konsumenterna och konsumentpoliliken.Till finns ell råd knutet som skafl bistå inämndens ordförande när det gäller inriktningen av verksamheten. Regeringen bedömer altkonsumentpolitiken kan stärkas ytterligare om de värdefulla insatser som görs ide nämnda grupperna kompletterades med en kontaktpunkt på regeringsnivå.Statsrådet kommer därför all knyla en samrådsgrupp lill sig medpersoner som har sådana erfarenheter all de kan ge impulser som slimulerarutvecklingen av konsumentpoliliken och ökar förulsätlningarna att hävdakonsumentperspektivet inom olika samhällssektorer. Regeringensbedömning: Ungdomarna bör stärkas i sin roll som konsumenter. Barn- ochungdomsdelegationen avser att /91 1992/93 avsätla 6 milj.kronor för projeklverksamhel som ökar ungdomars engagemang och kunskaper i konsumenlfrågor. Skälenför regeringens bedömning: Vi har redan redovisal hur de frivifli-gaorganisationernas insatser har utvecklals inom konsumentpolitiken, hur statenstödjer verksamhelen och hur vi ser på utvecklingen. Konsumtionsvanoroch värderingar grundläggs tidigt i livet. En grupp som särskill måsleuppmärksammas för att konsumentinflytandet även skall stärkas ärungdomar och unga hushåU. Marknadsföring över gränserna, ofta i nya medier harungdomar som främsta målgrupp och gör dem mer utsatta än andra grupper. Mångaungdomar har svårt all fä sin ekonomi att gå ihop och deras skuldsättning harökat oroväckande . Regeringenanser det mycket angeläget all ungdomarna och deras föreningar i slörreutsträckning uppmuntras all arbeta med konsumenlfrågor. Såväl deras kunskapersom deras engagemang i konsumentfrågorna kan därmed öka. Regeringen har erfarit attbarn- och avser att under budgetåren 1990/91 -1992/93 göraen särskilt riktad satsning för att stödja projeklverksamhel som syftar tillall stärka ungdomar i roUen som konsu-. Av särskill intresse är projektsom i någon form stödjer ungdomars hushållsekonomiska fostran eller som tar uppfrågor om kommersieU påverkan. Det är också viktigl all projektidéerna kanspridas lill fler orter. Delegationen avser att reservera upp till 6 milj.kr.under perioden för den angivna försöksverksamheten. 4.5Statens stöd till den lokala konsumentverksamheten Regeringensbedömning: Det statliga stödet till den lokala konsumentverksamheten börutvecklas ytterligare. Regeringensåtgärd: Regeringen har uppdragit åt konsumentverkel alt lämna en samladredovisning av stödets omfattning och inriktning saml behov av förändringar. Skälen för regeringensbedömning: För är det en viktig uppgift atl stödja och stimuleraden kommunala konsumentverksamheten. Arbetet med detta har ökati omfattning och förbättrats. Verket beräknar atl slödel under budgetåret1990/91 kommer atl la i anspråk ca 9 milj. kronor av verkels anslag på ca 70milj. Kommunerna stöttas bland annalmed återkommande aktuell informalion som de behöver för delsdirektrådgivningen till konsumenterna, dels för del förebyggande arbelel.Informationsmaterialet i form av marknadsöversikter, testresultat, faktablad,handböcker, utredningsrapporter, lagtexter, underlagför budgetrådgivning m. m.upptar ca 7 600 sökord. För alt få en effektivinformationsförmedling tas datatekniken till hjälp i alll större utsträckning.Dataprogram har utvecklats för beräkning av hushållsbudgetar, bilkostnader ochkredilkoslnader saml för skuldsanering. Databaser finns för sökorden tillinformationsmaterialet och försök bedrivs beträffande marknadsöversikter. En viktig uppgift för konsumentverkelär all stödja kommunerna i samband med uppbyggnad och utbyggnad avkonsumentverksamhet. Verket har byggt upp omfallandekunskaper om det lokala konsumentarbelet och förmedlar dessa erfarenheler tillkommunerna.Allmänna reklamationsnämnden utnyttjar av sitt anslag, dvs.för närvarande 1,2 milj. kr, för stödet till den kommunala konsumentverksamheten. Nämndeninformerar löpande vägledarna om gällande rätt och praxis på skildaavtalsområden. Konsumentverketoch aUmänna reklamalionsnämnden ger råd per telefon till de kommunala konsumentvägledarna. svarar medstöd av bland annat allmänna konsumentvägledarnasamt deltar i utbildning av förtroendevalda i kommunerna. Under budgetåret1990/91 ordnar drygt 30 utbildningslillfällen för vägledare.Totalt fortbildas ca 450 personer under budgetåret. Utbildnings- ochinformationsinsatser som är riktade lill de förtroendevalda i kommunerna ärviktiga för den lokala konsumentverksamheten. gerkommunerna sådanl stöd. Somvi redan har redovisal stödjer också de frivilliga organisationernasarbele med konsumentfrågor (avsnitt 4.4.1). Utöverden löpande servicen genomför konsumentverkel flera särskildastödinsatser med anledning av nedskärningarna i den kommunala konsumenlverksamhelen. Vi har erfarit att denförvaltningsrevision av statens styrning och uppfölj- Skr. 1990/91:143 ningav den kommunala konsumentverksamheten som RRV har genomfört ger vissaförslag när det gäller stödet till och uppföljningen av den kommunalakonsumentverksamheten. Regeringenvill framhålla all konsumentverkel och avsätter belydanderesurser för slödel till den lokala verksamheten. av de bådamyndigheternas anslag används för direkt stöd lill den lokalanivån. Också andra myndigheter stödjer verksamhelen. Regeringenanser del angelägel att stödet utvecklas ytterligare. I årets budgelpropositionhar vissa medel beräknats för della ändamål. Fleranya aktiviteter är redan igång genom myndigheternas försorg. Regeringen harockså, som vi har redovisal, vidtagit vissa ålgärder. arbete bör drivasvidare. Regeringen bedömer det intressant all pröva om ökad samordning av olikamyndighelers insatser kan förstärka stödet lill den lokala nivån. Vihar lidigare uppdragit ål konsumentverkel att senast den 31 au gusli 1992lämna en samlad redovisning till regeringen av stödets omfattning ochinriktning samt behov av förändringar. Regeringenger regeringen tillfälle alt ta del av vad vi anfört om den lokala konsumenlpoliliskaverksamheten. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande:statsminister , statsråden , , , Wallslröm, Lööw,. StatsrådetWallslröm anmäler fråga om skrivelse till om den lokalakonsumentverksamheten. Regeringenbeslutar att genom skrivelse lämna en redogörelse tiU för den lokalakonsumenlverksamheten i enlighet med bilagan till detta protokoll. Skrivelsenshuvudsakliga innehåll .......................... ... 1 Skrivelse om den lokalakonsumentverksamheten........ 2 2Den nuvarande lokalakonsumentverksamheten........ 3 2.1Den kommunala konsumenlverksamhelen............ 3 2.2De frivilliga organisalionerna ............................ ... 8 3Åtgärder för att stärkakonsumenternas ställning..... 10 4Åtgärder för att stödja denlokala konsumenlverksamheten 13 4.1Allmänt om åtgärderna................................... 13 4.2Kunskaperna om den kommunalakonsumentverksamheten och dess effekter m.m ................................................................. 14 4.3Former för effektivare kommunalkonsumentverksamhet 16 4.3.1Arbelsformer m. m................................... 16 4.3.2Förköpsrådsgivning ................................ .. 18 4.3.3Budget- och skuldrådgivning..................... .. 19 4.3.4Konsumenltvisler..................................... .. 21 4.3.5Marknadsbevakning................................. .. 23 4.4............................................................. Frivilligaorganisationers möjligheter all arbela med konsu mentfrågor ................................................ .. 24 4.4.1AUmänt................................................ .. 24 4.4.2Samrådsgrupp på regeringsnivå ................ 25 4.4.3Stöd till ungdomsprojekt........................... 26 4.5 Statensslöd lill den lokala konsumenlverksamheten 27 5 Ärendet till .......................................... 28 Uldrag ur prolokollvid regeringssammanträde ... 29