prop · GE039 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:9 om höjning av kvot i Internationella p valutafonden, m.m. 1990/91:9 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Idenna proposition föreslås att regeringen bemyndigas att öka den svenska insatsen(kvoten) i med 549,7 milj. SDR (ca 4 400 milj.kr. )till 1 614,0 milj. SDR (ca 12 900 milj.kr.). Den föreslagna höjningen ärresultatet av en allmän översyn av medlemsinsatserna. Vidareföreslås att regeringen bemyndigas att för del biträda en ändring avvalutafondens stadgar. Ändringen syftar till att göra det möjligt attsuspendera rösträtten och därmed sammanhängande rättigheter för medlemsländersom är i betalningsdröjsmål till valutafonden och som inte är beredda attsamarbeta. Rättelse: S. 3 rad 13 Slår: 1990 Rättat till: 1991 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, statsråden , , ,S. , , , , R. . , ,, G. , , , . Lööw, , ,, , Internationellavalutafonden (IMF) är den centrala samarbetsorganisationen på valutaområdet.Sverige blev medlem 1951 (prop. BaU 8, rskr. 152).En av valutafondens huvuduppgifter är att ge finansiellt stöd tillmedlemsländer med betalningsbalansproblem. Detta stöd finansieras i första handgenom utnyttjande av organisationens ordinarie resurser, vilka utgörs avmedlemmarnas insatser eller s.k. kvoter. Kvoternases regelbundet över i syfte att anpassa valutafondens resurser lill de krav påinsatser som ställs på fonden. Den senaste kvothöjningen ge-nomlVirdes underåren 1983-1984 (prop. 1983/84:21, FiU 11, rskr. Ytterligare en allmänkvotöversyn avslutades . Denna översyn ut-iin nnade i etl förslag omökning av valutafondens resurser . Resul-t.itcl av översynen hartillställts medlemsländerna för godkännande. lillförslaget om kvothöjningen har knutits ett förslag om ändring av valu-i.itondensstadgar. Syftet med ändringen är att utvidga möjligheterna för valutafondenatt ingripa mot medlemsländer som är i betalningsdröjsmål till lunden.Ändringen innebär att stadgarna kompletteras med bestämmelser M>m gör detmöjligt att suspendera en medlems rösträtt och vissa därmed ><.iinmanhänganderättigheter. Riksbanksfullmäktigehar i en skrivelse till regeringen an-mall dels frågan omhöjning av insats i valutafonden inom ramen lur den senaste allmännaöversynen, dels frågan om en ändring av fondens stadgar. Fullmäktiges skrivelse- till vilken är fogad översättningar av fonddi-rcklionens resolutioner - börbifogas protokollet i detta ärende som bilaga. 2 Höjning av kvot i Mittförslag: Regeringen bemyndigas att öka kvot i Internationellavalutafonden med 549,7 milj. SDR* (ca4 400 milj.kr. ), vilket innebär en ökningmed 51,. bemyndigas att erlägga det erforderliga beloppet. Bakgrundentill mitt förslag: godkände ettresolutionsförslag om en allmän kvothöjning. Höjningenav en medlems kvot träder ikraft först när medlemmen har underrättatvalutafonden om sitt godkännande och fullgjort erforderliga inbetalningar. Förikraftträdande krävs också, antingen att medlemsländer med av dentotala kvotsumman meddelat sitt godkännande eller,efter detta datum, att medlemsländer med av den totala kvotsummangjort detta. Dessutom krävs att en ändring av valutafondens stadgar har trätt ikraft. Förslagetom kvothöjning innebär en ökning av valutafondens ordinarie resurser från ca 90miljarder SDR till ca 135 miljarder SDR. Kvothöjningen avses genomföras genomatt av totalökningen fördelas proportionellt mot gällande kvoter, medanresterande fördelas selektivt med ledning av medlemsländernas betydelse ivärldsekonomin. Dessutom har kvot blivit föremål för en särskildhöjning. Skälenför mitt förslag: De fortsatta stora betalningsbalansrubbningarna i åtskilligaav valutafondens medlemsländer gör det angeläget att fondens permanentaresurser förstärks. Alltsedan den s.k. skuldkrisens början harefterfrågan på finansiellt stöd från valutafonden varit hög. Såvitt nu kanbedömas kommer detta att vara fallet även . Valutafondenmåste dessutom ha en finansiell beredskap för att klara av eventuelltuppkommande betalningskriser, som i annat fall riskerar att få återverkningarpå det internationella finansiella systemet. I detta sammanhang bör särskiltnoteras att ett flertal länder i , som blivit eller inom kortkommer att bli medlemmar i valutafonden, sannolikt behöver utnyttja fondensresurser i betydande omfattning. Valutafondensutlåning har fått en särskild betydelse genom att den är kopplad tillekonomisk-politiska villkor, vilka medverkar till att låntagarlän-derna vidtarnödvändiga anpassningsåtgärder. Denna s.k. konditionalitet, som varitmycket omstridd, har blivit mera allmänt accepterad imedlemskretsen. Valutafondens långivning har också kommit att få en nyckelrolli hanteringen av de internationella skuldproblemen. Först efter det attvalutafonden godkänt ett ekonomiskt program och beviljat stöd har övrigaaktörer - andra multilaterala organisationer, de offentliga kreditorerna i den s.k.Paris-klubben och affärsbankerna - varit beredda att göra sinafinansieringsåtaganden. 'SDR(särskild dragningsrätt) motsvarande per 7,97 svenska kronor. De växande svårigheternaatt ordna erforderlig finansiering, framför allt Prop. 1990/91:9 frånaffärsbankerna, gör det viktigt att valutafondens centrala roll i hanteringenav skuldproblemen befästs. Med ökade resurser får valutafonden bättremöjligheter att spela denna roll. måste undvikas att fonden tvingasta över den del av finansieringsbördan som andra aktörer bör svara för.Valutafonden bör, liksom , särskilt inrikta sig på en katalytisk funktion,dvs. att underlätta finansiering från andra källor. Detär vidare av stor betydelse för förtroendet för valutafonden, såväl bland demedlemsländer vilkas valutor används i dess utlåning, dvs. främst industriländer,som bland andra långivare, att försiktighet iakttas i utlåningen. De snabbtväxande betalningseftersläpningarna har accentuerat behovet av sådanförsiktighet. Det är därför väsentligt att de ekonomiska program somvalutafonden stödjer med sina resurser är starka nog för att uppfylla detgrundläggande kravet om att låntagarländernas bytesbalansunderskott skall varafinansieringsbara på medellång sikt. Jaginstämmer med riksbanksfullmäktige i att bör medverka i den niondekvothöjningen. Ett svenskt deltagande bidrar till en angelägen förstärkning avvalutafondens ordinarie resurser. Kvotökningen skulle dessutom innebära attvår röstandel ökar något, liksom den nordiska andelen sammantaget. Mot bakgrundav de många nya medlemsansökningarna är detta inte oväsentligt. Inträdet av nyamedlemsländer kan komma att resultera i en förändring i sammansättningen avvalutafondens direktion. Den nordiska kvoten har varit tillräckligtstor för att garantera en gemensam nordisk representant i direktionen. Det är avvikt att denna andel även framgent är så stor att den nordiska valkretsen kanbibehållas. Erforderligabetalningar till följd av höjningen av kvot fullgörs av riksbanken.Jag vill här erinra om att våra inbetalningar till följd av kvothöjningen ivalutafonden inte medför någon minskning av valutareserven. 3 Ändring av valutafondens stadgar Mittförslag: Regeringen bemyndigas att för del biträda en ändring avInternationella valutafondens stadgar avseende regler för suspension av rösträttenoch därmed sammanhängande rättigheter. Bakgrundentill mitt förslag: har ett mindre antal medlemsländerinte fullgjort sina betalningsförpliktelser gentemot valutafonden. En radåtgärder har vidtagits för att undanröja dessa dröjsmålsproblem. En svårighethar därvid varit att de sanktioner som stadgarna tillåter visat sig fögaverkningsfulla. Förnärvarande kan ett medlemsland, som ej fullgör sina åtaganden gentemotvalutafonden, avstängas från att nyttja fondens allmänna resurser. Dessutom kanvalutafonden förklara ett land samarbetsovilligt. Detta innebär i praktikenendast en mera kritisk markering mot medlemslandet i fråga. I ytterst gravafall kan slutligen styrelsen, av rösterna, anmoda landet i fråga att utträdaur organisationen. Iförhandlingarna om kvothöjningen har diskussioner förts om lämpligamellanformer av sanktioner, eftersom det råder enighet om att uteslutning böranvändas endast i ytterlighetsfall. Förslaget till stadgeändring ger möjlighettill en sanktion som kan sägas vara en sådan mellanform och som dessutom redanfinns i vissa andra multilaterala organisationer. Valutafondens direktionföreslås kunna besluta, med en majoritet om , att suspendera ettmedlemslands rösträtt och därmed sammanhängande rättigheter. Rent praktisktinnebär detta att landet i fråga inte kan delta i beslutsfattandet, vare sig istyrelsen eller i direktionen. Beslutet skall kunna återkallas med sammamajoritet. Skälenför mitt förslag: Problemet med betalningsdröjsmål är allvarligt, både medtanke på valutafondens roll som monetär institution och med tanke på desscentrala roll i hanteringen av skuldkrisen. Dröjsmålen till valutafondenuppgick till drygt 3 miljarder SDR, vilket skall jämföras med de41,2 miljarder SDR som utgjorde fondens tillgängliga ordinarieresurser. Nio länder har varit i dröjsmål i åtminstone . Av dem haråtta förlorat rätten att använda valutafondens allmänna resurser. För drygt ettår sedan vidtogs särskilda åtgärder i syfte att underlätta en återgång tillnormala relationer mellan valutafonden och dröjsmålsländerna. Ansträngningargjordes för att få till stånd erforderlig finansiering av den ekonomiskaanpassningen. Ätgärderna har gett vissa positiva resultat. Två länder haråterfått rätten att låna, och inga nya länder har råkat i dröjsmål. Emellertidstår det klart att inte ens dessa åtgärder är tillräckliga för att hanteradröjsmålsproblemen i ett litet antal länder med volymmässigt mycket omfattandedröjsmål. Mot denna bakgrund genomfördes ytterligare förändringar. Deförebyggande åtgärderna förbättrades något, liksom sanktionsmöjligheternagentemot länder som inte samarbetar. Dessutom utvidgades valutafondensengagemang för att lösa finansieringsproblemen för samarbetsvilliga länder medmycket stora dröjsmål. En väl avvägd kombination av de åtgärder som jagbeskrivit är, enligt min mening, en nödvändig förutsättning för att på ettkonstruktivt sätt lägga grunden till en lösning av , dröjsmålsproblemet. Jaginstämmer med riksbanksfullmäktige i att det övergripande målet alltjämt måstevara att nå en lösning utan att tillämpa sanktionsåtgärder. Dröjsmålsproblemetär emellertid så allvarligt, att det måste skapas möjlighet att vidtaytterligare åtgärder gentemot länder som klart demonstrerat ovilja attsamarbeta. Effekterna av ökade dröjsmål kan bli att valutafonden inte kanupprätthålla sin monetära roll och att framtida kvothöjningar kan bli svåra attfå till stånd. Detta skulle ovillkorligen få konsekvenser för valutafondens fortsattalångivning. Dessutom medför problemet med betalningsdröjsmål att övrigamedlemsländer måste vara med och betala kostnaden. Skötsamma läntagarländertvingas betala högre avgifter på sina lån, medan långivarlän-derna ivalutafonden måste acceptera en lägre avkastning då deras valutor används.Liksom fullmäktige stöder jag en ändring av stadgarna i syfte att gevalutafonden vidgade sanktionsmöjligheter. Jag instämmer i att den föreslagnaändringen ger tillfredsställande flexibilitet och tillräckligt utrymme förbedömning av förhållandena i varje enskilt fall. 4 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatl 1.bemyndiga regeringen att ökaSveriges insats (kvot) i med 549,7 milj. SDR till1 614,0 milj. SDR, 2.bemyndiga riksbank atterlägga erforderligt insatsbelopp, 3.bemyndiga regeringen att förSveriges del biträda ändringen av Internationella valutafondens stadgar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. s=»L iaQn-n7-i9 nn*- Qn-ii9-nTB ' InomInternationella valutafonden (IMF) slutfördes dennionde allmänna översynen av medlemsländernasinsatser eller s k kvoter. Översynen resulterade i förslagom höjning av den totala kvotsumman i IMF frånca 90 miljarder SDR' till ca 135 miljarder SDR. FörSveriges del föresläs en höjning av kvoten frän1 064,3 miljoner SDR till 1 614,0 miljoner SDR. Resultatet av översynenhar tillställts medlemsländerna förformellt godkännande. Samtidigtmed kvotöversynen har överläggningarägt rum om sanktioner not länderned betalningsdröjsmål till IMF och som ej ärberedda att samarbeta med institutionen. Dessa föreslagnasanktioner, son inkluderar upphävande av rösträttenoch dämed sammanhängande rättigheter,föresläs bli en del av . Ett beslut häromkan ej tas utan stadgeändring, som i sin tur krävergodkännande av tre femtedelar av antalet medlemmar ochminst av röst- 1)SDR (särskild dragningsrätt)notsvarade per Genom diskussionerna i IMF har Prop. 1990/91:9 denna frågalänkats samman ned frågorom den Bilaga nionde kvotöversynen så att ömsesidigtpositiva beslut förutsätts. 1 detföljande behandlas förstresultatet av den nionde kvotöversynen såvälgenerellt som med avseende på den svenska insatsen i valutafonden. Därefter tar fullmäktigeupp ändringar i avseende regler för upphävande av rösträtten och därmed sammanhänganderättigheter. Avslutningsvis hemställer fullmäktige att rege ringen föreslår att bemyndiga rege ringen att öka kvot till 1 614,0 miljo ner SDR, medge att erlägga det insats belopp som behövs samt bemyndiga regeringen att för del biträdade föreslagna ändring arna av fondens stadgar. 2 FÖRSLAGETOM HÖJNING AV KVOTERNA I VALUTAFONDEN 2.1 Beskrivning av förslaget Sverigeinträdde som medlem i IMF 1951 med en kvot på100 miljoner amerikanska dollar (USD) (prop. godkände1959 en ökning av den svenska kvoten till 150 miljoner USD (prop.1959:126), 1965 en höjning till 225 miljoner USD (prop. 1965:122) sant 1970en höjning till 325 niljoner USD (prop. 1970:95).Valutafonden beslutade att kvoterna skall uttryckas i SDR i ställetför USD. Efter detta har ytterligare tre höjningarav kvot skett; godkände en höjningtill 450 miljoner SDR (prop. 1976/77:86), vidare 1979 en höjningtill 675 miljoner SDR (prop. 1978/79:158) samt, slutligen, 1983 en höjningtill 1 064,3 miljoner SDR (prop. 1983/84:21). Samtligaovannämnda kvotökningar skedde somett Prop. resultatav allmänna kvotöversyner. marebeskrivning av bakgrunden till tidigare valutafondensverksamhet hänvisas till nämnda Enligtvalutafondens stadga skall en översyn av medlemmarnas kvoter ske minst vart femte år.Resolutionen om den åttonde allmänna översynenantogs av . Förberedelserna förden nionde översynen inleddes . Det visade sig emellertidinte möjligt att nå en uppgörelseinom den stipulerade femårsperioden. Först vid ett mötemed kunde en princip-överenskommelsenås. Denna överenskommelse innebäratt den totala kvotsumman i IMF höjs från ca 90 miljarder SDR till ca 135 miljarder SDR, dvsmed , samt att fördelningen av höjningensker enligt schablonregler som beskrivs närmare nedan. Medutgångspunkt i interimskomraitténs"överenskommelse utarbetade fonddirektionen en rapportom den nionde allmänna kvotöversynen. Tillrapporten har bilagts ett förslag till resolution, vilket bifogas i översättningfbilaaa 11. Resolutionsförslaget antogs med erforderlig majoritet avvalutafondens styrelse . Den nionde allmännakvotöversynen är därmedavslutad. Föratt höjningen av en medlems kvot skall trädai kraft krävs emellertid dessutom dels att medlemmar nedsammantaget av den totala kvotsumman i fonden meddelat sitt godkännande,dels att respektive medlemsland har godkänt och inbetalat dethöjda beloppet. Enligt resolutionen skall godkännandelämnas . 1* 1990191. Isamband med genomförandet av den åttonde Prop. kvotrevisionen eftersträvades å ena sidan att nå Bilaga större överensstämmelse mellanmedlemsländernas relativa ekonomiska betydelse och derasandelar av kvotsumman i valutafonden. A andra sidan skulle en rimlig balans ifonddirektionens sammansättning eftersträvas.Resultatet av nionde översynen innebär att en mindreanpassning av kvotandelarna kommer att ske. Av den totala kvothöjningenfördelas i form av selektiva höjningari förhållande till varje medlems andel av summan av de s kberäknade kvoterna. Dessa "beräknade"kvoter återspeglar i stort medlemsländernasrelativa position i världsekonomin. av kvothöjningsbeloppet fördelasi förhållande till gällande kvoter. Inomramen för den nionde översynen har Japanskvot blivit föremål för en särskild ökning, vilket återspeglarlandets snabbt växande betydelse i världsekonomin.Samtidigt har kvotökningarna för , ,-,, och justerats så attövriga medlemsländers kvotökningarej påverkas av ad hoc-höjningenför . Förslaget innebärdels att och , dels ävenFrankrike och , kommer att få lika stora kvoter. Enytterligare anpassning inom ramen för nionde översynen gällermedlemsländer ned nycket små kvoter(under 10 niljoner SDR). För beräkningen av dessa Icvoter har fastställtsnågot generösare avrundningsreglerän för övriga kvoter. FörSveriges vidkommande innebär det aktuella förslagetatt kvotandelen skulle uppgå till . Detta sker genom att nuvarandekvot på 1064,3 miljoner SDR ökas med 549,7 miljoner SDR, Prop. Om höjningen accepteras Bilaga skulleSveriges kvot således komma att uppgåtill 1614,0 miljoner SDR eller ca 12 900 miljoner kronormed gällande valutakurser per Inbetalningarnaav kvothöjningarna skall till fullgörasi medlemmens egen valuta. Återstående skall inbetalas i SDR eller i avIMF särskilt angivna valutor. Föreskriftenatt av kvothöjningen i första hand skall inbetalasi SDR grundas på bestämmelserna i fondstadgans artikel III. Förde medlemmar som har otillräckliga SDR-behällningar kommerfonden att arrangera lån så att inbetalningen kan fullgöras. IMFrsstadgar reglerar att nästa allmänna kvotöversynskall vara klar senast efter det att den nionde egentligen skulle haavslutats, dvs . Interimskommitténhar dock vid sitt möte noterat att en tionde kvotöversynkan komma att genomföras tidigare om det finns ett klart behov fördetta. Enav valutafondens huvuduppgifter är att ge temporärtfinansiellt stöd åt medlemsländer medbetalningsbalansproblem. Stödet är avsett att underlättaen nödvändig ekonomisk anpassning utan tillgripande avhandels- eller betalningsrestriktioner. Detta betalningsbalansstödfinansieras primärt genom ianspråktagandeav fondens ordinarie resurser, dvs nedlemmarnas Insatser. Det råderenighet i medlemskretsen om att IMF:s utlåning ävenframgent i första hand bör finansieras genomutnyttjande av lMF:s egna medel. Efterfråganpå traditionellt betalningsbalansstöd Prop. 1990/91:9 från valutafonden har varit högunder senare år. Bilaga Härutövertillkommer de särskilda insatser som IMF har åtagitsig i samband med initiativ för att hantera deninternationella skuldkrisen. Prognoser som gjorts såvälinom IMF som av andra institutioner pekar påett fortsatt högt utnyttjande av resurserna under de närmasteåren. Åtskilliga medlemsländer,särskilt utvecklingsländeroch östeuropeiska länder, kommer ävenfortsättningsvis att ha betalningsproblem av en sådankaraktär att det blir nödvändigtmed omfattande och upprepade IMF-lnsatser. Det kan härvidinte uteslutas att ett antal stora utvecklingsländer,som inte har utnyttjat fondens resurser i någonstörre utsträckning, kan finna anledningatt låna avsevärda belopp genom IMF.Det bör också observeras att efterfråganpå lMF:s resurser varit högunder senare år. Enannan viktig aspekt är att IMF:s långivning, tillskillnad från upplåning på de internationella kreditmarknaderna, normalt ärförenad med ekonomisk-politiska villkor. Syftet meddenna s k konditionalitet är att medverka till att lån-tagarlandetvidtar ekonomiska anpassningsåtgärder. Dessa ekonomisk-politiska krav skall anpassastill låntagarens ekonomiska, politiska och sociala förutsättningar.IMF:s långivning främjar härigenomden internationella anpassningsprocessen . Undersenare år har IMF tillsammans ned Världsbankenkommit att spela en allt viktigare roll i ansträngningarnaatt komma till rätta ned den s k skuldkrisen. Utövertraditionell långivning har IMF ställtresurser till förfogande för att underlättaminskning av vissa länders skulder till affärsbanker.Det är viktigt att IMF har en tillräckligfinansiell styrka för att även fort- Prop. 1990/91:9 sättningsviskunna agera aktivt på detta område. Beträffandestorleken av IMF:s resurser kan konstateras att de medel IMF har tillgängligaför utlåning även efter kvothöjningenkommer att uppgå till relativt småbelopp i förhållande till medlemmarnas finansieringsbehov.Huvuddelen av dessa behov måste täckas från andra källor. Trots detta är IMF-utlåningenav central betydelse genom att den är konditionen, dvs kopplad till ekonomiskaanpassningsprogram för låntagarna. IMF-stöddaanpassningsprogram är för åtskilliga medlemsländeren förutsättning för att få lånafrån andra källor och kan i dennamening sägas utgöra en katalysator förfortsatt eller vidgat stöd. Detta gäller särskiltkreditgivning frän internationella affärsbankermen även för stöd från offentliga kreditorer i internationella fora, såsomden s k . Detförtjänar vidare påpekas, att den föreslagnahöjningen av kvotsumman endast till en del resulterari ökade utlåningsresurser. Vissaav de valutor som inbetalas härrör från länder med en otillfredsställandereserv- eller betalningsbalansställning. Dessa valutor kan ej användasi fondens utlåningsverksamhet. Somett komplement till de ordinarie resurserna har IMF tidigare lånatupp medel från industriländer och oljeexporterandeländer. Det råder dock bred enighetbland medlemmar om att lMF:s utlåning-bör baseras på de egna resursernaoch upplåning endast äga rum i onormalasituationer, såsom vid en oväntad, drastisk uppgångi efterfrågan pä fondens resurser. Finansiering genom särskildupplåning ger endast tillfälliga förstärkningaroch medför därmed större osäkerhet Prop. 1990/91:9 vad gäller IMF:s resursläge. Sverigehar i internationella sammanhang arbetat för en förstärkningav fondens permanenta resurser och fullmäktige anser attSverige även börmedverka i den föreslagna kvothöjningen. Under förutsättningatt alla medlemsländer godkänner föreslagnakvothöjningar kommer alltsåden svenska kvotandelen i IMF att uppgå till ,vilket innebär en mindre ökning från åttondekvotöversynen. Ettannat skäl sammanhänger med att ländernaskvotstorlek bestämmer deras röststyrka i IMF. Denordiska ländernas sammanlagda röststyrkahar varit tillräcklig för att garantera en gemensam representant ivalutafondens direktion. Den föreslagna kvotrevisionen innebärviss ökning av röstandeli IMF. Genom att godta föreslagen höjning medverkarSverige till denna röst-andelshöjning. Det bördock i detta sammanhang noteras att flera länderi samt dess utom har ansöktom medlemskap i . När dessa länder har inträttsom medlemmar kommer röstandel att sjunka. Denförutsedda betalningsordningen, i kronoroch i SDR, innebär ingen påfrestning påvalutareserven. Inbetalningen av SDR kommer att kompenseras av en lika stor ökningav reservposition i IMF. Det bör också erinrasom att fondens användning av den svenska insatsen, dvs utnyttjande avsvenska kronor för finansiering av annan medlems s k dragning, inteinnebär reservförlust förSverige utan endast byte av reservtillgång. Onriksdagen lämnar sitt bemyndigande ärriks- Prop. 1990/91:9 banken beredd att till valutafonden erläggaett Bilaga belopp motsvarande 549,7 miljoner SDR enligt den angivnabetalningsordningen. Med hänsyn till att det ärfråga om förvaltningen av monetärareserver anser sig fullmäktige ej böra begäragaranti för täckning av eventuella förluster. 3 UPPHÄVANDE AV RÖSTRÄTTENOCH DÄRMED 3.1 Beskrivning av förslaget Olikaformer av åtgärder mot samarbetsovilliga medlemsländermed betalningsdröjsmål till IMF har diskuterats såvälseparat som i anslutning till den nionde kvotöversynen.Skälet till detta äratt sådana dröjsmål blivit ett mycket allvarligt problem förIMF. Undersenare tid har en rad åtgärder vidtagits föratt hjälpa länder med volymmässigtsvårhanterliga dröjsmålatt återfå normala relationer till IMF.