prop · GE0388 · 1990-12-31 00:00:00 — Skälen fbr mitt fiirslag:Jag har tidigare (avsnitt 7) redogjort för miljöavgiftsutredningens förslag ombidrag till elproduktion med miljöfördelar. Utredningens förslag innefattadeäven ett stöd till vindkraft på per kWh el. Liksom vad gäller stödet tillbiobränsleeldad elproduktion framkom vid remissbehandlingen av förslaget attett investeringsstöd är att föredra framför ett driftsstöd. Jag anser all del ärangelägel all incitamenten att salsa på utbyggnad av vindkraft stärks. Deekonomiska förutsättningarna för att uppföra vindkraftverk bör därförförbättras genom ett tidsbegränsad investeringsstöd. Enligt min bedömning börinvesteringsstödet lämnas i form av ett bidrag avinvesteringskostnaden. Investeringsstödet bör inle kunna kombineras medstatligt forsknings- eller utvecklingsstöd. Eftersom sådant stöd huvudsakligenges till storskalig vindkraft kommer investeringsstöd främst all kunna lämnasför små och medelstora vindkraftverk. Jag har erfarit allboverket, tillsammans med andra berörda myndigheter, utarbetarföreskrifter och allmänna råd till kommuner och länsstyrelser om handläggningenm.m. av ärenden rörande små och medelstora vindkraftverk. arbetar ävenmed riktlinjer för typgodkännande av små vindkraftverk. Jag anser att enförutsättning för att investeringsstöd skall kunna lämnas bör vara attvindkraftsanläggningarna uppfyller vissa kvalitetskrav och förläggs tillplatser med acceptabla vindförhållanden. En nedre storieksgräns på 60 kW eleffektbör tillämpas. Det bör ankomma på den myndighel som administrerar stödet attutforma erforderliga villkor. Stödsystemet bör träda ikraft och gälla under en Prop. 1990/91:88 femårsperiod. Förriksdagens information vill jag anmäla att det enligt min mening är lämpligtatt den nya näringspolitiska myndigheten får ansvaret för stödgivningen. Förstödet bör anvisas 250 milj. kr. Medlen börunder femårsperioden anvisas i form av årliga anslag på 50 milj. kr. Jagåterkommer strax (avsnitt 11) till anslagsfrågan. Riskenför bidragsköer bör minskas genom att den stödgivande myndigheten, inom dentotala medelsramen 250milj.kr., får möjlighet att fritt fördela sina åtagandenöver femårsperioden. Utbetalningarna får dock inte överstiga det belopp somfinns tillgängligt på anslaget. 8.5 Stöd till investeringar i solvärmeanläggningar Genom1979 års energipolitiska beslut (prop. 1978/79:115 NU60, rskr. 429) fastladesdet s.k. Sol-85-programmet, som innebar en satsning på forskning, utvecklingoch experimentbyggande kring solvärme, värmelagring och värmepumpar. Stödettill forskning och utveckling på solenergiområdet kompletterades medinvesteringsstöd. beslutade (prop. 1984/85: 120, NU30, rskr.362) att det tidigare investeringsstödet skulle förlängas till utgången a v år1986. Genom regeringsbeslut ställde regeringen ytterligare10 milj. kr. till förfogande för stöd till solvärme för tiden efter den 31december 1986. Dessa medel, som disponerades av (numeraboverket) och statens energiverk, var förbmkade . haringet stöd lämnats för investeringar i solvärme. Däremot pågår ettforskningsprogram för utveckling av groplager, produktionsmetoder för solfångare,m. m. inom och . Sverigeanses ha en ledande position internationellt sett när det gäller kompetens inomsolvärmetekniken. Del låga oljepriset har dock medfört en sämremarknad för solvärmeanläggningar. Antalet leverantörer har därför minskat. Kostnadenför sol värmeteknik är än så länge alltför hög för att solvärme utan särskildabidrag skall kunna klara konkurrensen med andra uppvärmningsalternativ. 8.5.2 Utformning avstödet, medelsbehov m. m. Mittförslag: Bidrag till investeringar i solvärmeanläggningar lämnas med högst 25%av investeringskostnaden. Stödsystemetträder i kraft och gäller . Prop.1990/91: Bilaga 1 Skälenför mitt förslag: Det tidigare investeringsstödet lämnades inledningsvis med50% av investeringskostnaden. var bidragsandelen 35 %.Bidragsbehovet kan bedömas ha sjunkit, bl. a. eftersom de konkurrerandeenergislagen har fördyrats sedan koldioxidskalt och svavelskatt infördes den Ijanuari 1991. underiagsrapport till miljöavgiftsutredningen (SOU 1989:84 bil. 6) angavskostnader för solvärme på per kWh. I detta ingår ävenkostnaden för värmelagring. Huvuddelen av dessa kostnader är kapitalkostnader.Den årliga drifts- och underhållskostnaden kan uppskattas till 1,avanläggningskostnaden. Den pågående teknikutvecklingen inom området innebär attdet är rimligt att räkna med en sänkning av kostnaden . Detinvesteringsstöd som inrättas bör lämnas som ett bidrag avinvesteringskostnaden. I denna kostnad bör inräknas kostnaden för såväl solfångaresom ledningar, reglerutrustningoch installation. Däremot inräknas normalt intekostnaden för anordning för lagring av solvärme. Förriksdagens information vill jag anmäla att enligt min bedömning böransvara för stöd till solvärme i bostäder och den nya näringspolitiskamyndigheten för stöd till solvärme inom övriga användningsområden. Dettaöverensstämmer med den uppdelning av ansvarsområden som har gjorts.Jag har i denna fråga samrått med chefen för . Stödsystemetbör träda i kraft och gälla . Förstödet bör 50 milj.kr. ställas till förfogande under den närmaste femårsperioden.Medlen bör anvisas i form av årliga anslag på 10 milj. kr.Jag återkomrner strax (avsnitt 11) till anslagsfrågan. Risken förbidragsköer bör minskas genom att den stödgivande myndigheten, inom den totalamedelsramen 50 milj. kr., får möjlighet att fritt fördela sina åtaganden överfemårsperioden. Utbetalningarna får dock inte översliga det belopp som finnstillgängligt på anslaget. 1enlighet med det anförda har inom industridepartementet upprättats förslag till 1. lagom ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, 2. lagomändring i lagen (1990:582) om koldioxidskatt. Lagförslagenhar upprättats i samråd med statsrådet . De är av Prop. 1990/91:88den beskaffenheten att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande Bilaga 1 från lagrådet behöver därför inte inhämtas. Deupprättade lagförslagen bör fogas till detta protokoll som bilaga 1.1. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen delsatt anta förslagen till 1. lagom ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, 2.lag om ändring i lagen(1990:582) om koldioxidskatt, dels att godkänna de riktlinjer som jag harförordat i fråga om 3.energipolitiken (avsnitt 1), 4.stöd till upphandling ochintroduktion av energieffektiv teknik (avsnitt 5.3), 5.stöd till demonstration avenergieffektiv teknik i lokaler och bostäder (avsnitt 5.4), 6.stöd till demonstrations- ochpilotanläggningar inom industrin (avsnitt 5.5), 7.stöd till kraftvärmeproduktionmed biobränslen (avsnitt 7), 8.stöd ur energiteknikfonden(avsnitt 8.3), 9. stödtill investeringar i vindkraftverk (avsnitt 8.4.3), 10. stöd till solvärmeanläggningar (avsnitt 8.5). 11 Vissa anslagsfrågor för /92 1989/90Utgift 370321000 Reservation 156001000 1990/91 Anslag 343800000 1991/92 Förslag 355672000 Underanslaget redovisas utgifterna för statens stöd för forskning och utveckling påenergiområdet inom ramen för Huvudprogram Energiforskning. Riksdagenbeslutade om ett nytt statligt energiforsknings program för budgetåren 1990/91-1992/93 (prop. 1989/90:90, NU40, rskr. Beslutet innebär bl.a. en fortsatt satsning på gmndläggande forskning inom energiområdet. För /91 anvisade riksda gen totalt 372,4 milj. kr. fördelat på 343,8 milj. kr. på Huvudprogram giforskning och 28,6 milj. kr. på Integrerade insatser. Förslagen byggde på de överväganden och förslag som redovisats i energiforskningsutred ningens (EFU 90) betänkande (SOU 1989:48) Energiforskning för framti- 70 den.För att möjliggöra en bättre samordning och samverkan vad gäller Prop.1990/91:88 teknisk forskning överfördes 24 milj. kr. frånenergiforskningsprogrammet 1 till det nybildade teknikvetenskapligaforskningsrådet (TFR). I beslutet fömtsattes att myndigheterna inomenergiforskningsprogrammet i sin planering kommer att samverka med TFR. HuvudprogramEnergiforskning har uppdelats på teknikområden där i vissa fall fler än en myndighelhar ansvar. En utförlig redovisning av programmet m. m. återfinns i proposition1989/90:90 s.434ff. Enligt beslut anvisas medel inomenergiforskningen för integrerade insatser under resp. departementshuvudtitel. Programorganen,dvs. transportforskningsberedningen (TFB), naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR),statens råd för byggnadsforskning (BFR), styrelsen för teknisk utveckling (STU),statens energiverk och , har kommit in med anslagsframställningarför /92. Pågmndval av erfarenheter från tidigare treårsprogram har programorganenföreslagit att de skall få göra fleråriga åtaganden under /92och att sådana bemyndiganden skall beräknas till 267,3 milj. kr. för budgetåret1992/93, till 237,9milj.kr. för /94, till 190 milj. kr. /95, till 152,5 milj. kr. för /96, till ll3milj.kr.för /97 samt till 91 milj.kr. för /98. Nuvarandeenergiforskningsprogram bör under nästa budgelår bedrivas i huvudsak i enlighetmed vad beslutade . Enligt beslut överförs4milj. från energiforskningsprogrammet till TFR /92. Jagberäknar behovel av medel till energiforskningprogrammet till 381256000kr. Från detta belopp bör i enlighet med vad regeringentidigare har redovisat i proposition 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt4821 000kr. överföras till den nya näringspolitiska myndighetensförvaltningsanslag för att finansiera vissa kostnader i samband medenergiforskningsnämndens avveckling . Det gäller bl.a. frågordär statens energiverk enligt forsknings-politiska beslut har givitsetl övergripande ansvar. Därutöver har jag vid min beräkning avförvaltningsanslag för den nya myndigheten även inräknat sådanaförvaltningskostnader m.m. som har ställts till förfogande för STUoch statens energiverk från anslaget H 6. Anslaget förHuvudprogrammet uppgår därigenom till . Huvudprogrammethar delats in i teknikområden. Justeringar och omför delningar inom Huvudprogrammet kan liksom tidigare komma att aktuali- 71 seras mot bakgrund averfarenheter och underlag som successivt kan Prop. 1990/91: komma fram.Inom vissa av teknikområdena förutsätts etl delansvar åt ett Bilaga 1 annatprogramorgan än det som har huvudansvaret för teknikområdet. Ilinje med vad jag anförde i avsnitt 5.8 föreslår jag att forskningsinsatsernarörande effektiv energianvändning förstärks för /92 genom attresurserna för teknikområdet Allmänna energisystemstudier (AES) förstärks. Jagföreslår att 12,8 milj. kr. anvisas för detla teknikområde under budgetåret1991/92. Mitt förslag till fördelning av medel inom HuvudprogramEnergiforskning redovisas i följande sammanställning. HuvudprogramEnergiforskning 1991/92 1.Energiteknik i industrin 54184080 2.Energiteknik i bebyggelse 22 575000 4.Förbränning och förgasning 43979950 5.Elproduktionsteknik 26 528 730 studsvik AB 67 725000 Till regeringensdisposition 15 533 000 Närdel gäller frågan om ansvarsfördelningen inom ramen för Huvudprogrammet villjag anföra följande. Regeringen har i proposition 1990/91:87 omnäringspolitik för tillväxt bl.a. föreslagit att SIND, STU och statensenergiverk skall läggas ned . Myndigheternas uppgifter skallenligt propositionen las över av en ny myndighet för näringspolitiska frågorsom regeringen föreslår skall inrättas den Ijuli 1991. Arbetetmed utformningen av den nya myndighetens organisation pågår. Vidare är föremål för översyn. Jag är därför inte beredd att nu ta ställningtill den närmare ansvarsfördelningen inom Huvudprogrammet mellanprogramorganen. Del ankommer på regeringen alt mol bakgrund av bl.a. riksdagensställningstagande till frågan om den nya näringspolitiska myndigheten angeföreskrifter för ansvarsfördelningen m. m. inom Huvudprogrammet. och härtill regeringen redovisat planerade insatser inom ramenför energiforskningsprogrammet. Härvid har även insatser av utvecklingskaraklärangetts liksom de närmare formerna för samplanering av myndigheternasverksamhet inom ramen för energiforskningsprogrammel. Jagavser att återkomma till regeringen med förslag om en särskild grupp förutvärdering av forskning och utveckling inom energiområdet. Ienlighet med forskningspolitiska beslut redovisas FoU-verksam- heteninom Studsvik inom Huvudprogram Energiforskning. rådför har inrättats med uppgift att beställa insatser vid Prop.1990/91: bolaget inom området för icke kärnteknisk forskning och utveckling somBilaga 1 finansieras med statsanslag. Programrådet skall enligt sin instruktion(1990:942) också svara för att insatserna samordnas med andra forskningsochutvecklingsinsatser som sker inom ramen för energiforskningsprogrammet m. m.Rådet, som är administrativt knutet till statens energiverk, består avföreträdare för bl.a. högskolor, programorganen, kraftföretag och kommuner. Regeringenhar vidare genom beslut givit naturvetenskapligaforskningsrådet i uppdrag att redovisa behov och finansiering av enforskningsreaktor för svenska universitet och högskolor. Uppdraget har idecember 1990 redovisats till regeringen. Frågan bereds inomindustridepartementet. Jaghar redovisat mina överväganden och förslag rörande HuvudprogramEnergiforskning under /92. Detta utgör i dentreåriga programperiod fattade beslut om . InomHuvudprogram Energiforskning beräknar jag 355672000kr. för /92. Deprogramansvariga organen har för sin planering och organisation av insatsernainom Huvudprogrammet behov av att kunna göra fleråriga åtaganden. harårligen bemyndigat regeringen att i samband med stöd till energiforskning göraåtaganden även efter det aktuella budgetåret och efter detbeslutade treårsprogrammets slut. Sådana bemyndiganden behövs även /92 för att möjliggöra kontinuitet och långsiktighet iforsknings- och utvecklingsverksamheten. Detta är av särskild vikt med hänsyn tillatt energiforskningen under den senaste programperioden har givits en merlångsiktig inriktning, bl.a. genom ett utökat stöd till grundläggandeforskning. Jagberäknar behovet för sådana åtaganden för budgetåren 1992/93 1997/98 till 260milj. kr., 230 milj. kr., 190 milj. kr., 150 milj. kr., 100 milj. kr. Jag förordar att regeringen inhämtar dessa bemyndiganden avriksdagen. Lämnas bemyndiganden ankommer det på regeringen att meddela denärmare bestämmelser som erfordras. Jaghemställer att regeringen föreslår att 11. godkännariktlinjerna för energiforskningens inriktning, 12. bemyndigaregeringen alt under /92 ikläda slaten ekonomisk förpliktelse i samband med stöd till forskning och ulveckling inom energiområdet som, inräknat redan fattade beslut, innebär åtaganden om . för /93, . för /94, . för budget /95, 150000000kr. för /96, lOOOÖOOOOkr. /97 saml 50000000kr. för /98. 6 1990/91. 13. till£/ieri/or.sArt/«.g för /92 anvisa ett reserva- Prop.1990/91:88 tionsanslag på 355 672000kr. Vissa åtgärder för effektivare användning av energi Nyttanslag (förslag) 165 000 000. Jaghar redovisat mina förslag till riktlinjer i fråga om stöd till upphandlingoch introduktion av energieffektiv teknik (avsnitt 5.3), samordning ochutveckling av information till mindre och medelstor industri (avsnitt 5.5) samtutvidgning av insatser för energideklarationer, m. m. (avsnitt 5.6). Jagberäknar det totala medelsbehovet för teknikupphandlingsstödet till 750milj.kr. Medlen bör anvisas i form avårliga anslag på 150 milj. kr. Den stödgivande myndigheten bör, inom den totalamedelsramen 750milj. kr., få möjlighet att fritt fördela sina åtaganden överfemårsperioden. Utbetalningarna får dock inte överstiga det belopp som finnstillgängligt på anslaget. Medelsbehovetför utvidgning av insatserna för energideklarationer, m.m. beräknar jag till5milj.kr. För informationsinsatser riktade till mindre och medelstor industriberäknar jag medelsbehovet till 10 milj. kr. Dessa medel bör anvisas /92. Detbör ankomma på regeringen att, inom ramen för de riktlinjer som jag tidigarehar förordat, närmare bestämma de stöd villkor som skall gälla för de treinsatsområdena. Jaghemställer att regeringen föreslår att 14. tillVi.ssa åtgärder för effektivare användning av energi för /92 anvisa ett reservationsanslag på 165000000kr. Nyttanslag (förslag) 370000000. Jaghar redovisat mina förslag till riktlinjer för ett stöd till kraftvärmeproduktionmed biobränslen. Bidrag bör lämnas för investeringar i anläggningar förkraftvärmeproduktion med biobränslen (avsnitt 7.2) och för att säkerställa enfortsatt användning av biobränslen i befintliga kraftvärmeverk (avsnitt 7.3). Jaghar även föreslagit stöd för investeringar i vindkraftverk (avsnitt 8.4.3) och solvärmeanläggningar (avsnitt 8.5). Jagberäknar det totala medelsbehovet för stöden till kraftvärmeproduk- Prop.1990/91: tion med biobränslen, vindkraftverk och solvärmeanläggningar tillBilaga 1 1 300 milj. kr. Medlen bör anvisasi form av årliga anslag på 260milj.kr. Den stödgivande myndigheten bör, inomden totala medelsramen I 300 milj. kr., få möjlighet all fritt fördela sinaåtaganden över femårsperioden. Utbetalningarna får dock inle översliga detbelopp som finns tillgängligt på anslaget. Jaghar (avsnitt 8.3) redovisat ett förslag till en utvidgad energiteknikfond.Fonden tillförs medel som motsvarar lOkr. per kubikmeter olja avden allmänna energiskatten på oljeprodukter. Fonden bör även i fortsättningentillföras dessa medel. Jag beräknar att medelsbehovet för stöd urenergiteknikfonden är ytteriigare 550milj. Medlen bör tillföras fonden via ett årligt anslag på llOmilj.kr.per budgetår. Vid ingången av varje budgetår bör dessa medel överföras tillriksgäldskontoret för fondering i energiteknikfonden. Detbör ankomma på regeringen att, inom ramen för de riktlinjer jag lidigare harredovisat, närmare beslämma de stödvillkor som skall gälla. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 15.till Insatser för ny energiteknik för /92 anvisa ettreservationsanslag på 370000000kr. Lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt Härigenomföreskrivs att 2, 24 och 25 §§ lagen (1957:262) om allmän energiskatt' skall haföljande lydelse. Prop.1990/91: Bilaga 1.1 Skattutgår icke för inhemska fasta bränslen. Skatt utgår inte heller för elektriskkraft, som a)framställs inom landet avproducent, som förfogar över en installerad generatoreffekt av mindre än 100kilowatt och som inte yrkesmässigt distribuerar elektrisk kraft, b)till lägre effekt än 50kilowatt utan avgift levereras av producent eller distributör till någon, sominte står i intressegemenskap med producenten eller distributören, c) framställs eller förbrukas på fartyg eller annattransportmedel. d) nyttiggörsinom rörelse för produktion eller distribution av elektrisk kraft eller bortgår till följd av förluster vid överföring, trans formering eller omformning hos producent eller distributör, e) förbrukas i enelektrisk panna- för produktion av varmluft, hetvat ten eller ånga under JÖrutsättning att, elpannanseffekt överstiger en me-gawait, ingenoljebaserad produktion av elektrisk krafl förekommer inom landet avenergibalansskäl under den lid sotn pannan utnyttjas, värmebehovetunder de tider då en elektrisk panna inte utnyttjas kan tillgodoses på annatsätt, mätaravläsningsker i början och slutet av den period som skattebefrielsen avser, och ifråga om inköpt kraft, ett särskilt av godkänt avtal harträffats som innebär att leveransen kan avbrytas av leverantören, när såerfordras av kraftsystemskäl, eller J)framställs i ett reservkraftsagg-regat. d) nyttiggörs inom rörelseför produktion eller distribution av elektrisk kraft eller bortgår till följd avförluster vid överföring, transformering eller omformning hos producent ellerdistributör, eller e)framställs i ett reservkraftsaggregat. ' Lagen omtr>'ckt1984:994. Senaste lydelse 1990:583. Prop.1990/91: Bilaga 1.1 Ideklaration som avser bränslen får avdrag göras för skatt på bränsle som a)i beskattat skick förvärvalsför återförsäljning eller förbrukning i egen rörelse, b)ålertagits i samband medåtergång av köp, c)förbrukats av eller försålts tillkommunikationsföretag för bandrift eller därmed likartat ändamål, d) förbrukats ellerförsålts för förbmkning i luftfartyg eller i fartyg, när luftfartyget eller fartyget inte används för fritidsändamål eller annat privat ändamål, e) av den skattskyldigeeller för hans räkning utförts ur riket eller förts till svensk frihamn för annal ändamål än att förbrukas där, O förbrukats ellerförsålts för förbrukning för annal ändamål än energialstring, g) förbrukats för framställningav bensin eller i bilaga 1 angivet bränsle eller för produktion av annanskattepliktig elektrisk kraft än sådan som avses i 25 § första stycket d), h) förbrukats förproduktion av värme vid samtidigproduktion av värme och skattepliktig elektrisk krafti en kraftvärmeanläggning om förbrukaren även ärregistrerad som (1990:582) omkoldioxidskatt och i förekommande fall enligt lagen (1990:587) om svavelskatt för h)försålts med föriust för den i) försålts med förlust för den skattskyldige,i den mån föriusten skattskyldige, i den mån förlusten hänför sig till bristandebetalning hänför sig till bristande betalning Avdragfår, i den mån avdrag inte har gjorts enligt första stycket f), även göras förkolbränslen som förbrukats eller försålts för förbmkning i metallurgiskaprocesser, vari även skall anses ingå den gas- och värmeproduktion som skertill följd av sådana processer. Avdrag enligt första stycket i) får göras med belopp som svarar mot så stor del av skatten som förlusten visas utgöra av varans försäljningspris. Har sådant avdrag gjorts och inflyter därefter betalning skall redovisning åter lämnas för skatten på det bränsle som betalningen av- Avdragenligt första stycket h) får göras med belopp som svarar mot så stor del avskatten som förlusten visas utgöra av varans försäljningspris. Har sådantavdrag gjorts och inflyter därefter betalning skall redovisning åter lämnasför skatten på det bränsle som betalningen avser. 1deklaration som avser elektrisk kraft får avdrag göras för skatt på elektriskkraft, som Senaste lydelse 1990:583." Senaste lydelse 1990:583. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1990/91: a) förbmkatsav eller levererats till kommunikationsföretag för bandrift eller därmed likartatändamål eller överförts till annat land, b)förbmkats eller försålts förförbrukning för annat ändamål än energialstring eller för användning iomedelbart samband med sådan förbmkning eller vid framställning av bensineller i bilaga 1 angivet skattepliktigt bränsle, c)försålts med förlust för denredovisningsskyldige, i den mån förlusten hänför sig till bristande betalningfrån förbmkare eller icke registrerad distributör av elektrisk kraft, d) produceratsi en kraftvärmeanläggning och förbrukats i egen industri ell verksamhet. Avdragenligt första stycket c) får göras med belopp som svarar mot så stor del avskatten som förlusten visas utgöra av den elektriska kraftens försäljningspris.Har sådant avdrag gjorts och inflyter därefter betalning skall redovisning återlämnas för skatten på den kraft som betalningen avser. Avdragfår även göras för skatt på bensin eller i bilaga 1 angivet bränsle, som förbmkatsvid produktion av skattepliktig elektrisk kraft i den mån avdrag inte gjortsenligt första stycket d) eller 24 § första stycket g) denna lag eller enligt 7§ 1 mom. första stycket O lagen (1961:372) om bensinskatt. A vdragfår även göras för skatt på bränsle som anges i bilaga 1 och somförbrukats vid produktion av sådan värme som avses i 24 § första stycket h) avden som inte kan medges registrering som skattskyldig förbrukare av bränsle. Dennalag träder i kraft . 2 Förslag till Prop. Lag om ändringi lagen (1990:582) om koldioxidskatt Härigenomföreskrivs att 3§ lagen (1990:582) om koldioxidskalt skall ha följande lydelse. Ifråga om bränslen som avses i I fråga om bränslen som avses i I § första stycket tillämpas 2 § för- 1 § första stycket tillämpas 2 § för sta stycket, 2 a, 6-8 §§, 10 § andra sta stycket, 2 a, 6-8 §§, 10 § andra stycket, 24 §, 25 § tredje stycket, stycket, 24 utom första stycket h), 26, 27, 32 och 33 §§ lagen 25 § tredje stycket, 26, 27, 32 och (1957:262)om allmän energiskatt.