prop · GE03136 · 1990-12-31 00:00:00 — Denna uppgift fullgörs förutom genom traditionell bankverksamhetockså genom direkt sparuppsamling, ekonomisk rådgivning, publiceringsverksamhetoch opinionsbildning i sparfrågor. Sparbankerna driver i övrigl sammaverksamhel som andra banker. Sparbanksrörelsenhar en utpräglat decentraliserad struktur. Varje sparbank verkar inom ettavgränsat geografiskt område, som anges i reglemente.Verksamhetsområdets storlek kan variera från delar av kommuner till hela län. Antaletsparbanker var så stort som 498. Därefter har anlalel minskal lill förnärvarande ca 100. Den slora reduceringen är resultatet av omfattandesamgåenden framför alll under 1960-lalel. Samgåendena har varil en följd av allurbaniseringen minskat kundunderlaget för många små sparbanker och av atlbankverksamhet i allmänhet blivit mer komplicerad lill sin natur, vilket krävtslörre enheter. En viktig orsak lill sparbanksfusionerna från slutet av1960-lalel har också varil utvecklingen inom hela banksektorn, som tagit sigullryck i en skarpare konkurrens mellan de olika banktyperna. Flertaletsparbanker har nått en storlek, som är bällre anpassad lill lidens krav. Den1 fanns del således 24 sparbanker som hade mer än . iinlåning från allmänhelen. Inom sparbanksrörelsen har emellertid lägel bedömtsså. alt en forlsalt strukturomvandling är nödvändig. slyrelse tillsatte en kommitté,Slruklurkommillén, med uppdrag alt förutsällningslösl utreda den framtidasparbanksslrukluren. Delhuvudsakliga syftel med utredningen var all skapa föruisäiiningar för all stärka sparbankernas positioner i en lid av ökad konkurrens på kredilmarknaden och all genom en ny organisation rälla till problem och brister i den nuvarande strukturen. Slruklurkommillén förordade en lös ning som sammanfattningsvis innebar atl en holdingbolagskoncern skulle skapas. De elva sparbanker som enligt förslagel förutsalles ingå i koncer nen skulle ombildas lill stiftelser som lillsammans med de sparbanker som 15 inle ombildades skulle ägaholdingbolagel. Bankrörelsen skulle överlåtas Prop. 1990/91: 136 vidaretill bankaktiebolag som skuUe vara dotterbolag till holdingbolagel.Holdingbolagel skulle inte bedriva någon bankverksamhet. I stiftelserna skullefinnas huvudmän och slyrelse på samma säll som i sparbanker. Sedansparbankerna berells möjlighet atl avge synpunkter på förslagel besluladesparbanksföreningens slyrelse all lägga fram ell organisations-förslag lillsparbanksföreningens exlra föreningsmöte . Det exlraföreningsmötet beslöt enhälligt all fastställa styrelsens förslag. Medanledning härav framställdes inom sparbanksföreningen en promemoria medförslag till ändringar i sparbankslagen m.m., dagtecknad den 15 mars 1990.Promemorian överlämnades lill . Under den fortsalla beredningen i harhållits överläggningar med företrädare för sparbanksföreningen. Härvid har iallt väsentligt enighet uppnåtts om lagförslagens utformning. På skalleoinrådelhar sparbanksförelrädarna dock framfört önskemål om mer långtgående lättnader. Till protokollet i detta ärende bör fogas en sammanfattning av sparbanksföreningenspromemoria, promemorians författningsförslag, samt en förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena som bilaga 1 3. Regeringenbeslulade all inhämla lagrådels yttrande över inomfinansdepartemeniel upprättade förslag lill ändringar i bl.a. sparbankslagen(1987:619). Lagrådels yllrande bör fogas lill protokollet i detta ärende sombilaga 4. Lagrådet har i sill yllrande lämnai förslagen ulan erinran.Lagförslagen bor nu föreläggas . Dock bör vissa redaktionellaändringar göras i de remitterade lagförslagen. Avsiktenmed sparbanksföreningens förslag är att del skall vara möjligl all forlsatlaall driva den bankverksamhet som bedrivits i form i en annan form,nämligen bankaktiebolagets, ulan att behöva likvideras. En sådan ombildning ärinle möjlig enligt nuvarande lagsliflning. skall enligt förslagelupplösas efler del all den lill en stiftelse med särskilt ändamål överlämnat deaktier som erhållits vid överförandel av rörelse lillbankaktiebolaget. Till skillnad från sparbanksverksamheten kommerbankverksamheten därefter all kunna bedrivas med en tydligt urskiljbar ägare,stiftelsen, eller stiftelsen genom elt holdingbolag. En möjlighet alt bytaassociationsform för sparbankerna kräver således lagändringar, framför alll isparbankslagen. Diskussioneroch utredningar om sparbankernas struktur och företagsform förekommer ävenutomlands. I många länder har de senasle årens utveckling på de finansiellamarknaderna inneburit en skärpt konkurrens saml en mer eller mindre ansträngdkapilalsiluation för sparbankerna. har då legal nära lillhands all överväga möjligheterna all förändra före- Prop. 1990/91: 136lagsformen och därigenom förbättra förutsättningarna för en tryggad kapitalförsörjning. Inågra länder har lagstiftaren öppnat möjligheler för sparbankerna all omvandlaslill bankaktiebolag. I andra länder har man, i vart fall tills vidare, vall altbevara associationsformen sparbank. har i sin promemoria redovisal förhållandena inågra europeiska länder. Sammanställningen bör fogas lill protokollet i dettaärende som bilaga 5. Någonallmän lagstiftning om stiftelser finns inte i . I departementspromemorian(Ds Ju 1987; 14) Stiftelser föreslås en lagom stiftelser. Promemorian harremissbehandlats och en lag om stiftelser beräknas kunna träda i krafl tidigastden . Enligt1 § lagen (1929; 116) om tillsyn över stiftelser (tillsynslagen) föreligger enstiftelse, om "någon anslagit egendom all såsom självsländig förmögenhetforlvarande tjäna ell bestämt ändamål". Formelltsett är del två olika rättshandlingar av stiftaren som konstituerar enstiftelse i lillsynslagens mening; ell förordnande (stiftelseförordnandet) ochen förmögenhelsdisposilion. Någon viss form behöver inle iakttas för etlstiftelseförordnande, även om del inånga gånger kan vara lämpligt all del skerskriftligen. Inle heller i fråga om förmögenhelsdisposilionen följer avstiflelserällsliga regler några krav på viss form. Ändamålelmed en stiftelse får utläsas av de föreskrifter som stiftaren har lämnai belräffandeanvändningen av stiftelsens tillgångar. I en ända-målsbestämning ingår vanligentre skilda moment: syfle, verksamhelsfö-remål och deslinalärkrets. Syftet angerdel område stiftelsen skall verka inom eller del behov den skall främja. De tvåandra momenten, verksam-helsföremålel och deslinatärkrelsen, bestämmer närmarepå vilkel säll stiftelsen skall lillgodose sill syfte resp. vilka krav sommåste vara uppfyllda för all någon skall kunna bli gynnad av stiftelsen.Samtliga dessa moment behöver inle anges uttryckligen. Ändamålsangivelsen måsledock under alla förhållanden ha en viss bestämdhet för all en giltig stiftelseskall anses föreligga. Annars skulle del kunna uppslå problem vid verkställighetenav stiftelseförordnandet. Förordnanden utan bestämda ändamål belraklas därförsom ogiltiga. Delförekommer i huvudsak två typer av stiftelser. Den ena typen tillgodoser sillsyfle genom all utge bidrag lill andra, oflasl fysiska personer, uravkastningen av stiftelsens förmögenhet. Denna förmögenhet beslår regelmässigtav värdepapper eller banktillgodohavanden. Som elt exempel på sådana s.k.avkaslningsstiflelser kan nämnas slipendiesliflel-ser. Denandra typen av stiftelse tillgodoser sill syfle genom att, med stiftelseförmögenhetensom bas, yrkesmässigt men ulan sikle på vinst driva egen 2 1990/91. I sant!. verksamhel av ekonomiskarl, 1. ex. sjukvård eller undervisning. Av sliflel- Prop. 1990/91:136 sensändamål i sig följer således att den skall bedriva näringsverksamhet. Ävenen avkaslningssliftelse kan bedriva näringsverksamhel genom all ha sinförmögenhet placerad i en hyresfastighet eller en rörelse, men i så fallbedrivs verksamheten i vinstsyfte. Näringsverksamheten följer däremot inle avstiftelsens ändamål. Vid1900-lalels början var flertalet stiftelser med ändamål all ulövanäringsverksamhel inriktade på all tillfredsställa behov av utbildning ochsocial omvårdnad. har bilden förändrats. Det är inte ovanliglmed näringsdrivande stiftelser som tillfredsställer behov inom andra områden.Det finns 1. ex. bosladssliflelser, stiftelser som ägnar sig ål tidnings- ellerbokutgivning saml en mångfald stiftelser inom kulturområdet. Andra exempel ärkommunall initierade stiftelser för mässverksamhet. 2.2.2Offentlig tillsyn över stiftelser Enligtlillsynslagen skall en stiftelse i princip anmälas till länsslyrelsen i det ländär stiftelsens förvaltning ulövas. Undantagna från anmälningsskyldig-hel ochdärmed från lillsyn är bl.a. stiftelser vilkas förmögenhet inle överstiger20000 kr, stiftelser som genom sin anknyining till staten eller särskildainstitutioner kan antas vara förvallade på elt betryggande säll, s.k.familjestiftelser saml stiftelser som enligt regeringens förordnande ellerstiftarens föreskrift inle skall vara underkastade lillsyn enligt lillsynslagen. Inleens alla anmälningsskyldiga stiftelser omfallas av tillsyn enligttillsynslagen. Tillsyn är föreskriven endasl för sådana stiftelser som länsslyrelsenfinner främja ell allmännylligl ändamål. Härmed avses enligt förarbetena lilllillsynslagen sådana stiftelser som inte fullföljer renl enskilda syften.Länsslyrelsen kan vidare beslula all en allmännyllig stiftelse av detta slaginle skall slå under dess lillsyn, om den redan står under nöjaktig lillsyneller om lillsyn enligt lillsynslagen på grund av särskilda omständigheterinle behövs. Tillsynenligt lillsynslagen innebär all förvallningen av stiftelsen övervakas avlänsslyrelsen, som kan ingripa om förvallningen inte sköts i enlighel medbeslämmelserna i lillsynslagen eller de föreskrifter som gäller för stiftelsen.Det ankommer på länsslyrelsen all i vissa fall ulse ledamöler i stiftelsensslyrelse. slår under lillsyn innebär vidare all stiftelsen skall lill länsslyrelsenför varje räkenskapsår sända in en berättelse över hur stiftelsens ändamål harlillgodosells och ell sammandrag av räkenskaperna. Länsslyrelsensövervakning av hur stiftelsen förvallas sker främsl genom granskning av dessahandlingar. Vid granskningen skall huvudsakligen tillses all stiftelsens medelinle dras från de ändamål för vilka de har anslagils och all förmögenheten ärnöjaktigt placerad. Omlänsslyrelsen vid sin granskning av de insända handlingarna eller på annal sällupptäcker att stiftelsens styrelse har fallal ell beslul som strider mol lag eller mot andraföreskrifter som gäller för stiftelsen, kan länsstyrel- Prop. 1990/91:136sen förbjuda att beslutet verkställs eller, om verkställighet redan har skell,förelägga styrelsen atl vidla rättelse. Även i övrigt kan länsslyrelsen föreläggaslyrelsen all fullgöra sina åligganden. Föreläggande och förbud kan i vissafall förenas med vite. Ledamölernai styrelsen för en stiftelse har ell sysslomannaansvar. Enligt tillsynslagensvarar de solidariskt för den skada som kan drabba stiftelsen, om de överträdertillsynslagens bestämmelser eller de föreskrifter som gäller för stiftelsen.Vidare kan allmän domslol enligt tillsynslagen förordna om annan förvallning avstiftelsen, om styrelsen eller en styrelseledamot gör sig skyldig lillmissvård av stiftelsens angelägenheter. Enligt tillsynslagen kan länsslyrelsen dock bara i fråga om stiftelser som slår under dess lillsyn föra lalan vidallmän domslol om skadestånd saml om förordnande om annan förvallning. Flertaletremissinslanser har inte haft några invändningar mol all möjlighet lillförändring av sparbanksslrukluren nu införs. På en del väsenlliga punkter haremellertid krilik framförts mol sparbanksföreningens förslag. Delta gäller l.ex. all den föreslagna lagstiftningen präglas av syflel all göra del möjligtall bilda en viss holdingbolagskoncern. Förslagels omfattande reglering avstiftelserna har också moll kritik. Det har vidare befarats alt organisationenblir svår att överskåda och alt stiftelserna i prakliken inle kommer all kunnautöva något verkligt ägarinflylande över bankverksamheten. Man har också varitkritisk mot all frågan om bankernas framlida kapitalförsörjning inle harberörts närmare i förslaget. Invändningar har också gjorts mot förslaget attgenom en särskild lagstiftning uppnå all ombildningen inte medför någrabeskatlningseflekler. början måste frågan slällas om del föreligger tillräckliga skäl för alt överhuvud tagel tillåla att sparbanker byter associationsform. Del arbele sombedrivits av den av sparbanksföreningen och denenighet som kommitténs förslag mött inom sparbanksrörelsen visar allsparbankerna själva finner del angelägel all nu kunna genomföra en omfattandeomstrukturering av verksamheten, innefattande byte av associationsform för etlanlal sparbanker. En inlernalionell jämförelse visar atl man även i andraländer har omprövat förulsätlningarna för bedrivande av sparbanksverksamhel. Föratl bankrörelselagens krav på kapilalläckning skall kunna uppfyllas fordras allbankrörelsen drivs i en för del enskilda bankförelagel effektiv förelagsform.Här måste bl. a. beakias behovet av att kunna tillföra kapital till verksamhelenpå annal sätt än genom vinslavsällningar. Den nuvarande associationsformenlägger hinder i vägen för en sparbank som vill ulvidga sin verksamhel. Delfinns därför enligt min mening goda skäl all även i öppna en möjlighet för sparbanker altupplösas ulan föregående likvidation i syfle all bankverksamheten skall drivasvidare i ell bankaktiebolag. En förulsällning för ombildning lillbankaktiebolag måsle dock vara att det kapital som byggts uppinom en sparbank kan las till vara för all även fortsättningsvis tjäna detändamål haft. Beslämmelserna omombildning bör utformas efler förebild av den systematik som har använls förfusion av sparbanker enligt sparbankslagen. Mittförslag: En sparbank får möjlighet att efter beslut på sparbanksstämman bytaassociationsform på följande sätt. bildar en stiftelse, varshuvudsakliga ändamål skall vara att främja sparsamhel i . Sparbankenbildar också elt bankaktiebolag lill vilket hela rörelse förs över.Som vederlag erhåller aktier i bankaktiebolaget. Aktierna förs överlill stiftelsen. alternativt förfarande kan rörelse föras över lill ell redanetablerat bankaktiebolag. Aktierna i bankaktiebolaget kan också överlämnas som har bildals i samband med ombildningen av en annan sparbank. Regeringenskall lämna lillslånd lill ombildningen. När ombild-ningens olika ledverkställts är upplöst. Efterlillslånd av bankinspektionen får ell bankaktiebolag som övertagit en sparbanksrörelse vid ombildning använda ordet sparbank i sin firma. En möjlighetinförs all upplösa sparbankernas obeskattade reserver i bankaktiebolaget. Sparbanksföreningensförslag: förslag överenstämmer lill slor del med miltförslag men syftar uttryckligen lill bildandel av en bankakliebolagskoncern.Förslagels konstruktion medger dock bildandel av flera sådana koncerner. Ensparbanks verksamhel skall kunna drivas i bankaktiebolagets form(sparbanksakliebolag). Sedan rörelsen överlåtits skall "fåställning av eller gå upp i" en eller flera sparbankssliflelser. Remissinstanserna;Förslagel har avstyrkts av kammarkollegiet, länsslyrelsen i Slockholms län ochUppsala universitet. Hovrätten över ochBlekinge och har ingen erinran mot alt lagsliflninggenomförs som gör ombildning av sparbanker lill sparbanksakliebolag ochsparbankssliflelser möjlig. Bankinspektionen framhåller att iransfornieringenav sparbanker lill bankaktiebolag lägger en viktig formell grund för fortsattstrukturomvandling av sparbankssektorn. De viktigaste utgångspunkterna förinspektionens granskning av förslagel har varit all ingreppen i befintliglagsliflning bör minimeras och varakonkurrensneutrala. Riksbanksfullmäktige är positiva Prop. 1990/91: 136 lillall nya möjligheter till strukturell anpassning öppnas och tillstyrker allbestämmelser förs in i sparbankslagen i syfle all reglera en ombildning av dentyp som föreslås. Anpassningen i lagsliflningen bör dock genomgående vara avgenerell och neulral karaklär. framhåller attspeciallagstiftning för viss form av förelag bör användas ytterst restriktivtoch att argumenten för alt ha särlösningar för sparbankerna inle käntsövertygande; förslagel bör inle genomföras i sin nuvarande form. finner konstruktionen vara konstlad. Genom sammanblandning avolika associationsformer kommer den att ge sparbankerna konkurrensfördelarframför de andra bankgrupperna. Sparbankerna bör kunna komma på jämställd basmed bankaktiebolagen genom att ombildas lill vanliga bankaktiebolag utan allvara beroende av ell särskill koncernförhållande. anmärker all förslagel innebär en lag som bl.a. reglerar sparbankernasinterna organisation. framhåller all denföreslagna uppbyggnaden synes vara svåröverskådlig och krånglig med ell stortantal enheter som på olika säll griper in i varandra. Skälenför mitt förslag; gällande banklagstiftning har varil i kraft sedan år 1987.Av tradition har tre skilda associalionsrällsliga former för bedrivande avbankverksamhet, nämligen bankaktiebolag, sparbank och föreningsbank, erbjudils.En utgångspunkt för sparbanksreformen bör vara atl någon fjärdeassociationsrällslig form för bedrivande av bankverksamhet, som skulle stånågonslans mellan bankaktiebolag och sparbank, inte är aktuell. För de lillbankaktiebolag ombildade sparbankerna bör således bankakliebolagslagen gällafullt ut. För de kvarvarande sparbankerna gäller sparbankslagen. Enligtnuvarande bestämmelser är del inle möjligl för en sparbank alt bytaassociationsform. En sparbank kan upplösas efter likvidation, konkurs ellerfusion med annan sparbank. Fusionsbeslämmelserna i 7 kap. gör del inle möjligtför en sparbank att genomföra en fusion med ett företag som driver sinverksamhet i någon annan associationsform. En sparbank kan dock överlåta helaeller del av sin rörelse till annan bank. Om hela rörelsen överlåtits tillannan bank, är emellenid skyldig alt träda i likvidation. Ettav problemen med att finna en lämplig ordning för en ombildning har varit attsparbankerna inte har någon ägare. Delta problem finner sin lösning genom altde aktier i bankaktiebolaget som erhåller vid överförandet avrörelsen till bankaktiebolaget i sin tur förs över till en stiftelse varshuvudsakliga ändamål skall vara att främja sparsamhet i . Genom dennalösning avskiljs i stiftelsen det ägarlösa kapital som harbyggts upp i . Kapitalel kan där fortsätta atl tjänasparbanksidéerna. Jag återkommer i nästa avsnitt närmare till stiftelserna. Enligtsvensk lagstiftningstradition skall en lag vara generell och neulral i förhållande lill skilda rättssubjekt. Del är därför inte lämpligt att genom föra en lagstiftning som syftar till att skapa en viss bestämd holdingbolags koncern, i vilken de sparbanker som ombildas skall ingå. bör alliså vara allombildningen inle skall medföra skyldighel för den nya Prop. 1990/91:136banken all ingå i en koncern. Ienlighet med vad jag nu har sagl bör ombildningsprocessen utformas på följandesätt. Sedansparbanksslämman fallat beslul om all skall ombildas lillbankaktiebolag skall tillgångar och skulder föras över lill ellsärskill bildal eller redan etablerat bankaktiebolag. Därvid erhållersparbanken aktier i bankaktiebolaget. skall sedan föra över aktiernalill en av instiftad, eller lill en redan befintlig, stiftelse varshuvudsakliga ändamål skall vara all främja sparsamhel i . När så harskell och åtgärderna på vederbörligt sätt registrerats, är upplöst. Samtligasparbanker äger aktier i . Enligt uppgift är avsiklenall dessa aktier skall bytas mol aktier i holdingbolagel, vilka skall ägas avstiftelserna. Eftersom ombildningsprocessen bör innebära alt sparbankenssamtliga tillgångar överlämnas lill bankaktiebolaget, måsle aktierna iSparbankernas Bank i så fall överföras lill stiftelsen innan sparbankensrörelse förs över lill bankaktiebolaget. innebär i sin lur alt bildandelav stiftelsen i prakliken blir del förslå steget i ombildningsprocessen. Ensparbanks ombildning till bankaktiebolag bör få ske försl efler regeringenstillstånd. Regeringens prövning kommer alt omfatta flera olika moment. Del blirfråga om alt lämna lillslånd atl verkställa ombildningen, all godkännasliflelseförordnandet saml all i förekommande fall meddela oklroj och stadfästabolagsordning för bankaktiebolaget. Regeringen bör på molsvarande säll som skervid lillslånd all verkställa ell fusionsavtal, pröva om ombildningen framstårsom förenlig med insätlarnas och fordringsägarnas iniressen. Regeringen skallockså pröva om ombildningen framslår som ändamålsenlig från allmän synpunkt. Lagsliflningenbör vara neulral. Del bör således vara möjligt för den sparbank som skallombildas all välja om den vill överföra sin rörelse lill etl redan existerandebankaktiebolag eller lill elt av för det särskilda ändamålet bildalbankaktiebolag. Även om del enligt sparbanksföreningen inle är aktuellt all iinledningsskedet länka sig annal än all väljer del andra av de bådaalternativen, så kommer det all finnas bankaktiebolag som redanfåll en sparbanks rörelse överförd lill sig eller som av andra skäl framslårsom ell lämpligt alternativ lill del mer omständliga förfarandet all bilda ellnytt bankaktiebolag. På molsvarande säll bör en sparbank ha frihel altöverlämna aktierna i bankaktiebolaget till en redan befintlig stiftelse, somhar bildals i samband med ombildningen av en annan sparbank. Omsparbanken väljer holdingbolagsinodellen kan regeringen enligt 1 kap. 4 §bankakliebolagslagen medge undanlag från huvudregeln all bank får ingå somdotterbolag i en koncern endast om etl annal bankbolag är moderbolag. Nägon nyregel om delta erfordras således inle. Saken skall prövas på samma sätt som omdel gällde vilken annan koncernbildning inom banksektorn som helst. Ombildningsprocessenbör vara sammanhållen i den bemärkelsen alt 22 erforderligabeslul för alt ombildningen skall komma lill stånd kan fattas Prop. 1990/91:136 av en och samma instans, nämligen sparbanksstämman. En sådan ordningförbättrar också möjlighelerna all överblicka verkningarna av ombildningen.För att åsladkomma della fordras ändringar i bankakliebolagslagen som ger ensparbank möjlighet all dels vara stiftare av etl bankaktiebolag, dels vidbildandel av bankaktiebolaget teckna aktier mol betalning med annan egendom änpengar. Sammakrav på röslmajoritel vid beslut om ombildning som vid beslul om fusion börslällas. Delta innebär inle all jag har tagit ställning för atl kraven påröstmajoritet i de båda fallen även för framliden bör sammanfalla. 1sparbanksföreningens förslag nämns frågan om behovet av all tillföra rörelsenexternt kapital endast myckel kortfattat. Jag bedömer emellertid frågan ommöjlighet all tillföra bankverksamheten sådanl kapital som väsentlig.Ombildningsprocessen får inle utformas så alt den ulesluler alt externt kapitali framtiden kan lillföras de vid ombildningen bildade bankaktiebolagen. Fördessa skall bankaktiebolagslagen vara tillämplig fulll ul. Del måste varaalldeles klarl all lagstiftaren inle har slälll upp några hinder mol allbankverksamheten efler ombildningen frän sparbank lill bankaktiebolag kanöppnas för sådana aktörer utanför den s. k. spar-bankssfaren som är villiga attsatsa kapital i verksamhelen. Genom att ägandet av koncernen ellerbankaktiebolagen kommer all ligga hos stiftelserna och hos kvarvarandesparbanker, är del dessa som beslular om de vill tillåta externa ägare eller omde vill ordna den framlida finansieringen av bankverksamheten på någol annalsäll. Enligtgällande räll får ingen annan än bank i sin firma eller i övrigl vid beleckningav sin affärsrörelse använda ordel bank (I kap. 5 § bankrörelselagen). Ellbankaktiebolags firma skall innehålla ordet bank och en sparbanks firma ordetsparbank. Firman skall regislreras i bankregistrel. En banks firma skalltydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda ibankregistrel (6 kap. 2§ bankrörelselagen). För registrering av firma gäller iövrigl vad som föreskrivs i firmalagen (1974; 156). I10 § firmalagen anges olika omständigheter som ulgör hinder molfirmaregistrering.