prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — 1989/90Utgift 2 930106000 1990/91 Anslag 2 784000000 1991 /92 Förslag 3 127 300 000 Anslaget finansierar kostnader förunderhåll och reinvesteringar avseende det statliga järnvägsnätet. Föratt långsiktigt vidmakthålla järnvägsnätet anser att det behövs enkostnadsram på under den kommande treårsperioden.Bakgmnden till detta är enligt prognosema om den framtidatrafikutvecklingen samt de ökade behoven av underhåll som följer av höjda kravpå punktlighet, tillförlitlighet och komfort. Dessutom har den totalaanläggningsmassan ökat. Vid en lägre anslagsnivå är det enligt främstde långsiktiga satsningarna i form av reinvesteringar som får senareläggaseller ges en lägre ambitionsnivå. Underanslaget har jag beräknat medel för de åtgärder som jag tidigare, under avsnitt2.2, föreslagit avseende trafiken på . För detta ändamål börregeringen ges bemyndigande att föra över erforderliga medel till anslaget G 6.Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss persontrafik på järnväg. Jag beräknar det totala medelsbehovet /92 till 3 127,3 milj. kr. inkl. pris- och löneotnräkning. Kostnadsramen för bör beräknas till 3 359 milj. kr. har i enlighet med det trafikpoli tiska beslutet möjlighet att låna i för finansiering av 68 investeringari eldriftsanläggningar och för de s.k. SL-investeringarna. Prop.1990/91:100 Vidare får upplåning ske för produktions- och teleutrustning,rörelsekapi- Bil. 8 tal samt för finansiering av omsättningstillgångar. Jagföreslår att upplåning för får ske inom en ram av 1 800milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. till Drift och vidmakthållande av statligajärnvägar för budget /92 anvisa ett reservationsanslag på . 2.godkännaatt en kostnadsram på . för drift och vidmakthållande beräknas för , 3.godkännaatt upplåning 1992 får ske inom en kostnadsram av1 800 milj. kr. 4.bemyndigaregeringen att från anslaget föra över medel till anslaget G 6. Ersättning tilltrafikhuvudmännen för köp av viss persontrafik på järnväg. 1989/90Utgift 552110000 Reservation 70536000 1990/91 Anslag 1200000000 1991/92 Förslag 1500000000 Anslaget finansierar kostnader förnyinvesteringar på stomjärnvägsnätet. Banverketanser att den givna planeringsramen på fram inte är tillräcklig för att motsvara de förväntningar pånysatsningar som debatten i samband med det trafikpolitiska beslutet harskapat. Anslagsnivån borde enligt minst fördubblas för att de mestangelägna investeringarna skall kunna genomföras inom rimlig tid.Planeringsarbetet i samband med framtagandet av stomnätsplanen har enligtbanverket understmkit detta förhållande. Jagföreslår att anslaget för nyinvesteringar i stomjärnvägar för budgetåret1991/92 höjs med 300 milj.kr. till 1 500 milj.kr. Det är angeläget att medlen under anslagen D 1. ochD 2. kan utnyttjas så effektivt som möjligt. bör därför ges möjlighetatt föra medel mellan anslagen. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.till Nyinvesteringar i stomjärnvägar för /92 69 anvisaett reservationsanslag på , Prop. 2. godkänna att medel kan föras mellan anslagen D1. Drift och Bil. 8 vidmakthållande av statliga järnvägar och D 2.Nyinvesteringar i stomjärnvägar. Ersättning till för vissa kapitalkostnader 1989/90Utgift 68 354000 1990/91 Anslag 189000000 1991/92 Förslag 346000000 Anslaget finansierar kapitalkostnader påriksgäldslån för de s. k. SL-investeringarna i samtavskrivningskostnader för eldriftsanläggningar. m. övertagit befintliga riksgäldslån och befintligtstatskapital från SJ avseende eldriftsanläggningar. Räntor på lånen betalas viaanslaget D I. Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar. Investeringarna inom ramen fijr den överenskommelsesom träffades mellan , SJ och statenfinansieras fr.o.m. /88 genom riksgäldslån frånsett den del somutgörs av direkta finansieringsbidrag. Avskrivningskostnaderna för eldriftsanläggningarberäknas för /92 till 63 milj.kr. Statens andel avkapitalkostnaderna för SL-investeringarna beräknas till 283 milj.kr. Detta innebär att de totala kostnaderna under anslagetberäknas till 346 milj. kr. för /92. Behovetav medel under anslaget har ökat kraftigt. Denna utveckling kommer attfortsätta eftersom måste ta upp nya lån för att täcka statens andelav kostnaderna vid byggandet av Grödingebanan mellan och framtida behovet av medel för den del av anslaget som avser SL-uppgörelsetiberäknas utvecklas enligt följande: 1992/93 348 1993/94 423 1994/95 450 1995/96 448 Kostnaderna beräknas därefter successivt avta itakt med att lånen amorteras och ingen ytterligare nyupplåning görs. Jag tillstyrker medelsberäkning ochföreslår att 346 milj. kr. anvisas till för vissa kapitalkostnader för /92. Bil 8 Jag hemställer att regeringen föreslår '"- ° att till Ersättning lill for vissakapitalkostnader för /92 anvisa ett förslagsanslag på 346000000kr. Särskilda nyinvesteringar i stomjärnvägar Anslagetfinansierade tidigare kostnader för utbyggnad av dubbelspår på ienlighet med den Nordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och fullsysselsättning. För budgetåren 1989/90 och 1990/91 anvisades dessutom medel förfortsatt utbyggnad av dubbelspår på sträckan . Det senareavsåg statens andel av den uppgörelse om utbyggnad som träffades mellan staten,och de regionala intressenterna. Finansieringen av denna etapp ärfärdig och därmed avvecklas anslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att ta del av vad jag anförtrörande särskilda nyinvesteringar i stomjärnvägar. 1989/90Utgift 15 529000 1990/91Anslag 11052000 1991/92Förslag 13136000 Anslaget finansierar kostnaderna för den tillbanverket knutna järnvägsinspektionen. skall verka för att allspårbunden trafik skall kunna bedrivas med hög trafiksäkerhet. Inspektionenhar satt som mål att spårtrafik skall vara säkrare än varje annat person- ellergodstransportsystem i samt att risken för att dödas eller skadas vidspårtrafik fortlöpande skall minskas. Jämvägsinspektionensverksamhet kommer att påverkas av lagen (1990:1157) om säkerheten vid järnväg,tunnelbana och spårväg som träder i kraft den I januari 1991.Järnvägsinspektionen räknar med ett omfattande tekniskt och operativtnormarbete samt ökad tillsynsverksamhet till följd av den nya lagen. Därutövertillkommer också tillsyn av handikappanpassning av spårtrafikfordon. Anslagsbehovet för järnvägsinspektionen /92 beräknas av till 13,1 milj.kr. 1990/91: 100 Ril 8 Jag delar uppfattning oim ettökat resursbehov inom järnvägs- inspektioneni samband med den nya säkerhetslagstiftningen och föreslår därförett anslag för /92 på 13,1 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.till /92 anvisa ett förslagsanslag på , 2.godkänna en kostnadsram på14900000 kr. Chefenför försvarsdepartementet har tidigare denna dag anmält att anslagen inom denekonomiska planeringsramen för totalförsvarets civila del avses föreläggasriksdagen under vären 1991. 1 avvaktan på detta föreslår jag att anslaget försupp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillBanverket: Försvarsuppgifter för /92 beräkna ett reservationsanslagpå . Genom1988 års trafikpolitiska beslut har SJ givits möjligheter att utvecklas tillett modernt, effektivt och kundinriktat tågtrafikföretag. SJ befinner sig mitti den av angivna rekonstruktionsperioden som sträcker sig t. o.m. SJ redovisar för ett resultat efter finansnetto på 28 milj. kr.för aflärsverket och 337mi(j. kr. SJs interna åtgärder hardärmed börjat ge positiva effekter på resultatet. har sedan år1988 genom rationaliseringar minskat antalet anställda, utan att tappaförsäljningsvolym, med ca 4000 årsanställda. Enligt årsåtta första mänader uppgår resultatet efter finansnetto till 21 milj.kr. föralTärsverket jämfört med en förlust på 13 milj. kr. år1989 (justerat för överföringen av SJ Buss från affärsverket till Swedcarriergmppen).För helåret 1990 förväntas resultatet för både affärsverket och koncernen uppgåtill nivåer. SJsaffärsplan innebär ytteriigare rationaliseringar och effektiviseringav kapitalanvändningen. Dessutom krävs det enligt SJ nedskrivningar avanläggningstillgångar med på grund av försämradavkastningsförmåga. Som skäl till åtgärderna anges ändrade förutsättningarbeslutade , avseende bl.a. momsplikten för persontrafiken. Storainvesteringsbehov anges för den kommande treårsperioden. Totalt planerar SJ attinvestera för i genomsnitt i aflfärsverket underåren 1991 1993. Som större investeringsobjekt kan nämnas ,upprustning av drygt lOOstationer runt om i landet samt förnyelse ochkomplettering av Hagalundsverkstaden i . Affärsidénbeskrivs som att skall erbjuda heltäckande godstransport- och persontrafiktjänster i samt till och från . Verksamheten skall bedrivas affärsmässigt och rationellt. Den skall med verka till internationell konkurrenskraft för det svenska näringslivet. Per sontrafik som inte har förutsättningar att utvecklas till lönsamhet ofFereras till staten eller till trafikhuvudmän. Järnvägstrafiken är kärnaffären. Övriga delar av verksamheten har organiserats så att de uppfyller kraven på affärsmässighet som de stödjer järnvägstrafiken. 2.4Beräknad ekonomisk utveckling Prop. Ril 8 Den ekonomiska utvecklingen har för denkommande treårsperioden be- räknatsbli enligt följande tabeller med belopp i miljarder kronor: Soliditet (%) 9,9 0,1 3,0 43 Soliditet (%) EnligtSJ är fortfarande endast en mindre del av det totala järnvägsnätet lönsamt.Genom kraftfulla marknadsåtgärder och effektivisering av verksamheten räknarSJ med att på 2 3 års sikt nå lönsamhet på största delen av persontrafiken påstomnätet. Det anges dock att införandet av mervärdeskatt försvårar dennamöjlighet. Enligt de kundanalyser som divisionen genomförtkommer man att rikta in sig på att i första hand tillfredsställa följandekundgruppers behov: Omfattande åtgärder genomförs för att utveckla nyaprodukter som tillgodoser detta syfte. , nya sovvagnar,kontorsvagnar och barnfamiljevagnar är exempel på denna produktutveckling. Storainvesteringar görs också för att förstärka sälj- och distributionssystemen.Totalt planeras investeringarna inom persontrafikdivisionen uppgå till drygt2,5miljarder kronor . Ettomfattande åtgärdsprogram genomförs vid godstransportdivisionen för att kommatill rätta med de lönsamhetsproblem som divisionen vidkänns. Verksamhetenskänslighet för konjunkturförsämringar försvårar emellertid situationen på kortsikt. anger att dess konkurrensfördelar främstkommer till sin rätt i långa, tunga och frekventa transporter. En koncentration av verksamheten kommer därför att ske för att tillvarata dessa konkurrensfördelar. Konti nenttrafiken skall utvecklas för att kunna erbjuda exportindustrin attrakti- 74 va transportlösningar. Kombitrafiken skall fortsätta utvecklas till ett hög- effektivttransportnät baserat på ett fåtal huvudterminaler mellan vilka Prop.1990/91:100 direkttåg går i fast tidtabell. För godsdivisionen planeras det för investeringarpå . Färjeverksamheten är ett eget afTärsområde inomgodsdivisionen. SJ vill samordna denna färjeverksamhet med den övrigafärjetrafik som bedrivs inom Swedcarriergmpp. Fördelarna föraffärsverket skulle då bl. a. vara att godsdivisionen i fortsättningen belastasmed marknadsmässiga och därmed lägre priser för färjetransporterna. SJhemställer att denna överföring av färjeverksamhet från affärsverket till ettbolag inom godkänns. Maskindivisionengenomgår även den omfattande förändringar. Underhållsverkstäderna bedöms hapotential att konkurrera med övriga företag inom teknikområdena men behöver fördetta en marknadsorienterad och flexibel organisation. En samordning med dethelägda dotterbolaget verkstad i , genom en överföring avaffärsverkets underhållsverkstäder till detta bolag, skulle ge sådanaförutsättningar. SJ hemställer att dessa överföringar godkänns. Fastighetsdivisionenplanerar fortsätta utvecklingen inom sina tre verksamhetsgrenar:fastighetsförvaltning, byggproduktion samt exploatering. Förbättring avstationsmiljöerna är ett prioriterat område och upprustning av stationer pågårrunt om i landet. SJ anser att det stora fastighetsinnehavet utgör en viktigfinansieringskälla för investeringar i mllande materiel, stationer ochverkstäder. SJ framhåller att det krävs ett omfattandeplaneringsarbete och samarbete med kommuner för resp. fastighet innan SJ kantillgodogöra sig något betydande värde från fastigheterna. , dels de av afTärsverket direktägda och dels bolagen inomSwedcarriergruppen, bedöms stärka konkurrensmöjligheter ochdärmed bidra till att utveckla järnvägstrafiken. SJ planerar av denna anledningett helt eller delvis fortsatt ägande av dessa bolag. SJ hemställer att dennainriktning för koncernen godkänns. 2.10Hemställan om utökade befogenheter SJhemställer om följande utökade beslutsbefogenheter: att det helt skall åligga SJ att fatta beslut om finansiering av verksamhe ten oavsett löptid och i vilken valuta det sker 75 attobeskattade vinstöverföringar mellan affärsverket och dotterbolagen /91:100 kan ske på samma sätt som gällerkoncernbidrag mellan aktiebolag . att få besluta om avyttringar av verksamhet inomaffärsverket att få bestämma om aktieöverföringar och överföring avverksamheter mellanSJ och Swedcarrier AEi och att samma skatteregler gäller vid sådana överföringar sommellan bolag i en aktiebolagskoncern att självt få besluta om chefsförordnanden ochchefslöner. trafikpolitiska beslut angavs att SJ skulle koncentrera sin verksamhettill jämvägstrafiken. Endast verksamheter som direkt stärkte järnvägenskonkurrenskraft skulle behållas inom . En avyttring av större delenav aktieinnehavet i Swedcarriergruppen ansågs som en förutsättning för attfullfölja den av fastlagda koncernstrategin. och ledning har därefter ingåendeanalyserat SJs förutsättningar på transportmarknaden. Slutsatsen har blivitdensamma för persontrafiken och för godstrafiken: SJ anser att järnvägenskonkurrenskraft stärks genom att resenärer och näringsliv erbjuds heltäckandetransportlösningar. skall fortfarande vara kärnaffären. Ett helteller delvis ägande i kringverksamheterna är enligt SJ en fömtsättning för attfå tillräckligt inflytande över alla delar i transportlösningarna. revisorer anser i en rapport omSJ-koncernens verksamhet (1989/90:6) att bör ta ställningtill om de riktlinjer om koncentration av verksamheten som fastställdes i 1988års trafikpolitiska beslut skall ligga fast eller ändras. I syfte att klargöra konsekvenserna av olikastrategier för SJs verksamhet har en extern utredning genomförts. På uppdrag avkommunikationsdepartementet har analyserat1988 års trafikpolitiska beslut i de delar som rör SJs inriktning samt denstrategi som SJ föreslår. Utredarna kommer fram till att lönsamhet ochkon-kurrensfömtsättningar skulle försämras om verksamheten koncentrerades tillenbart tågtrafik. En inriktning mot ett heltäckande transportföretagöverensstämmer med koncemstrategin hos såväl SJs konkurrenter på den svenskatransportmarknaden som hos ett flertal europeiska järnvägsförvaltningar. Det är viktigt att det rekonstmktionsarbete som SJnu är inne i inte störs av oklarheter om vilken inriktning det fortsattaarbetet skall ha. Jag är för min del beredd att godta den av SJ utarbetadekoncemstrategin och föreslår att godkänner denna. Med den nämnda inriktningen att vara ettheltäckande transportföretag måste enligt min mening SJs ensamrätt till bl. a.trafikeringen av stomnätet ifrågasättas. Jag återkommer till detta i följandeavsnitt. 3.2 SJs trafikeringsrätt Prop. Ril 8 SJ kan i egen regi, som endatransportföretag i , producera och säljaheltäckande transportlösningar där järnvägstransporter ingår. gäller såvälpersontrafiken, där tåg och buss kan komplettera varandra, som godstrafiken där tåg-,färje- och lastbilstransporter kan kombineras föratt uppnå optimala transportlösningar. Dessa möjligheter anser jag i principockså måste ges till övriga transportföretag. Innan ett beslut kan fattas om den fortsattatrafikeringsrätten på stomnätet för persontrafik och på hela järnvägsnätet förgodstrafik behöver en mängd problem av principiell och praktisk natur belysasoch lösas. Som exempel kan nämnas trafikledningens organisatoriska placering,ansvaret för systemsamordning av trafikplanering och tidtabellsarbete, detpraktiska tillvägagångssättet vid konkurrens på spåret, frågan om rätten tillnyttjande av stationsbyggnaderna samt effekterna för SJ i enkonkurrenssituation. Jag avser att föreslå regeringen att ge SJ, ,transportrådet, () och statens pris- ochkonkurrensverk (SPK) i uppdrag att redovisa konsekvenserna av ochfömtsättningama för fri konkurrens på järnvägsnätet. Jag vill i sammanhanget erinra om betänkandet1990/91:TU9 angående konkurrensneutral form för järnvägens trafikledning. Meddet jag här anfört om kommande utredningar rörande trafikeringsrätten anser jagatt trafikutskottets begäran tillgodosetts. I och med utgången av är den av riksdagenangivna rekonstruktionsperioden slut. Regler för trafikeringsrätten skulledärefter kunna ändras. Jag vill i det här sammanhanget föreslå att SJsnuvarande befogenheter och trafikeringsrätt förlängs t. o. m. den Ijuli 1993så att bokslutet för kan ligga till grund för utvärderingen av SJsresultat. Detta innebär att nya förutsättningar för SJ kan träda i kraft fr. o.m. den Ijuli 1993. I detta sammanhang vill jag även nämna den s. k.skadlighetsprövningen för interregional busslinjetrafik. Enligt 8 §yrkestrafiklagen (1988:263) får tillstånd till linjetrafik ges endast om denavsedda trafiken inte kan antas bli till skada för bl. a. redan etableradjärnvägstrafik. Ett sätt att öka konkurrensen för SJ är att slopa dennabestämmelse för SJs trafik. Jag föreslår att detta sker redan den 1 januari1992. Frågan behandlas också i avsnittet Särskilda frågor. SJsframtida konkurrensfömtsättningar påverkas också av SJs associationsform. Videventuell konkurrens om trafikeringsrätten på järnvägsnätet och med utökadkonkurrens från busstrafiken måste SJ få samma villkor som andra aktörer påtransportmarknaden. I ovan nämnda rapporter från revisoreroch revisionsbyrån påtalas att SJs konkurrensförutsättningar skulle förbättrassamt att styrning och uppföljning skulle förenklas om SJs verksamhet bedrevs iaktiebolagsform. Inom pågår ett arbete med att seöver styrningen av affärsverken. Detta arbete beskrivs i avsnittet Särskilda frågor. affärsverken.Eftersom SJ skiljer sig från de övriga affärsverken på några Prop. 1990/91:100 avgörande punkter (bl.a. pensionsskulden, redovisningsmässiga principer Bil. 8 samt regionalpolitiska åtaganden) bör förutsättningarna för SJ att bytaassociationsform redan nu kunna prövas. Principiella ställningstaganden som soliditets-,avkastnings- och utdelningskrav efter rekonstruktionsperiodens utgång bör docksamordnas med arbetet i affarsverksöversynen. Underrekonstruktionsperioden har soliditetskravet för affärsverket fastställts till40%. Eftersom jag föreslår att SJs inriktning som ett heltäckandetransportföretag skall godkännas bör det även fastställas ett soliditetskravför hela under återstoden av rekonstruktionsperioden. Soliditetskravet för såväl affärsverket som koncernenbör fastställas först efter en noggrann analys av SJs finansiella struktur ochriskexponering. En sådan analys pågår inom regeringskanslietoch jag avseratt föreslå nya soliditetsmål. SJskall enligt trafikpolitiska beslut förbättra sitt resultat för år1992 med jämfört med tidigare resultatprognoser. Dettaresultatkrav gäller enbart för affärsverket. Det mest intressanta vidutvärderingen av SJs rekonstruktionsperiod är nämligen hur själva järnvägsrörelsenutvecklats. Dessutom vill jag poängtera att resultatkravet gäller SJsförbättring genom interna åtgärder. Effekter av den s.k. vägtrafikmodellensamt av förändrade former för statens köp och bidrag skall alltså inte påverkabedömningen av SJs interna resultatförbättring. 3.6 Utökadram för försäljning av aktier och fastigheter SJsstora behov av investeringar i kombination med resultatet medförfinansieringsproblem. SJs internt tillförda medel via rörelsen i affärsverketär inte tillräckliga för att finansiera dessa investeringar. Soliditetskrav päaffärsverket och koncernen förhindrar en kraftigt ökad upplåning. SJföreslår att man löser finansieringsfrågan genom försäljning av anläggningstillgångar. SJ gavs genom det trafikpolitiska beslutet år 1988bemyndiganden att försälja och genom tomträtt uppläta fast egendom samttillgodogöra sig medel från försäljning av AB inom enram på 2,7miljarder kronor. Detta bemyndigande har SJ utnyttjat fullt ut, bl.a.genom en stor fastighetsförsäljning . SJ hemställer att dennaram undanröjs eller i andra hand höjs till . Jag anser att det är viktigt att SJ kan genomförasitt planerade investe ringsprogram. Detta program tyder på en stark framtidstro och innebär en offensiv satsning på järnvägen som positivt bidrar till järnvägens utveck ling. Jag anser mot denna bakgrund att SJ ges ett bemyndigande att under återstoden av rekonstruktionsperioden sälja aktier och fastigheter inom en 78 I samband med att soliditetsmålen senare Prop.1990/91:100 fastställs för affärsverket och koncernen kan dock ramen komma attjuste- Bil. Som tidigare angivits kommer jag att återkomma i dessafrågor i samband med tillväxtpropositionen. 3.7 Färjeverksamhetoch underhållsverkstäder tili bolag SJsplaner på att överföra underhållsverkstäder och färjeverksamhet frånaffärsverket till bolag inom anser jag vara ett steg i dennödvändiga omstruktureringen av SJ. Jag föreslår därför att dessa överföringar avverksamheter till bolag godkänns att genomföras . Beslut omgenomförande av överföringarna får dock inte fattas förrän efter riksdagensgodkännande. Attdet finns gränser för SJs befogenheter är en konsekvens av SJs associationsformsom affärsverk. SJ har medgivits långtgåendebefogenheter jämfört med övriga affärsverk. Att utöver detta ge ytterligarebefogenheter anser jag inte vara rimligt. Enligt min mening bör i ställetundersökningen av förutsättningarna för SJ att byta associationsformprioriteras. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag anfört om SJ-koncernensinriktning i avsnitt 3.1, 2.godkänna vad jag anfört omförlängningen av SJs nuvarande befogenheter och trafikeringsrätt i avsnitt 3.2, 3.godkänna vad jag anfört omekonomiska mål för statensjärnvägar i avsnitt 3.4 och 3.5, 4.godkänna vad jag anfört omutökad ram för försäljning av aktier och fastigheter i avsnitt 3.6 samt 5.godkänna vad jag anfört omöverföringar av verksamhet från affärsverkettill bolag inom iavsnitt 3.7. Ersättning till för utveckling avgodstrafik Frånanslaget ges ersättning till utveckling och omstrukturering av SJs godstrafik. SJhar i en skrivelse till regeringen redovisat hur anslagetanvänts under /90. Som exempel på åtgärder kan nämnas: -direktagodståg till kontinenten med låg beläggning i introduktionsfasen Medanslagen innevarande budgetår inräknade har SJ totalt erhållitdrygt för godstrafikens utveckling. Enligt min bedömninghar SJ använt och kommer använda dessa medel enligt de riktlinjer som angavs i1988 års trafikpolitiska beslut. Ett flertal av de vidtagna åtgärderna kanbeskrivas som engångsinsatser som dock kan förväntas ge positiva effekter pågodstrafikens långsiktiga utveckling. Fortsatta årliga bidrag från statsbudgeten till SJkan inte anses vara förenligt med SJs nya roll som ett modernt affärsmässigttransportföretag. Detta i kombination med det ansträngda statsfinansiella lägetgör att jag föreslår att ersättningen till SJ för utveckling av godstrafikavskaffas fr.o.m. /92. Jaghemställer att regeringen föreslår att anslaget Ersättning lill forutveckling av godslrafik avskaffas fr. o. m. /92. Ersättning till statensjärnvägar i samband med Prop. utdelning från AB Swedcarrier Bil. 1989/90Utgift 520758000 1990/91 Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 Från anslaget ges ersättning till statens järnvägarmotsvarande det belopp som SJs förvaltningsbolag vid avyttringav vissa verksamheter betalar i skatt på gmnd av att inget koncernförhållandeenligt aktiebolagens mening finns med SJ.