prop · GE03126 · 1990-12-31 00:00:00 — Delgäller frågan om omprövning av kronofogdemyndigheternas beslut i utsökningsmål.Domstolsulredningen (Ju 1989:06), som tillsattes , har till uppgift attgöra en översyn av domstolarnas uppgifter, arbetssätt och organisation. Iutredningens uppdrag ingår bl.a. alt överväga om kronofogdemyndigheternasbeslut i utsökningsmål skall överklagas till tingsrätt i ställel för som tillhovrätt. Frågan om omprövning av beslut vid kronofogdemyndigheterna bör bedömasi ljuset av vad utredningen kommer fram till i fråga om instansordningen i utsökningsmål. Regeringenbeslutade alt inhämta lagrådets yttrande över upprättadelagförslag. De lagförslag som remitterats lill lagrådet bör fogas till prolokolletsom bilaga 8. Det till lagrådet remitterade förslaget till lag om register förbetalningsföreläggande och handräckning är identiskt med det förslag somförelades dalainspektionen för kompletterande yttrande enligt 2 a § datalagen. Lagrådethar lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande bör fogas tillprotokollet som bilaga 9. Lagrådets granskning har lett lill vissa redaktionellaändringar i lagförslagen. 2.1 Vissa följdändringar med anledning av den nya summariskaprocessen Mitt förslag: Medanledning av den nya summariska processen görs en rad följdändringar avhuvudsakligen redaktionell arl i bl.a. , utsökningsbalken,jordabalken och konkurslagen (1987:672). Promemorians förslagöverensstämmer i princip med mitt. Remissinstanserna har iallt väsentligt godtagit förslagen. Kritik har dock riktats från ett par hållmot etl förslag lill lag om betalningsföreläggande för fordringar ianställningsförhållanden, m.m. Skälen för mitt förslag:Den nya summariska processen enligt BfL skiljer sig från den nuvarande på flerasätt. Målen skall i fortsättningen prövas hos kronofogdemyndigheten och inlehos tingsrätten. skall också - om inte sökanden begärannat - verkställa avgörandet. Om svaranden bestrider ansökningen, skallkronofogdemyndigheten i allmänhet på sökandens begäran överlämna målet tilltingsrätt. Etl flertal lagar måste nu anpassas till att kronofogdemyndigheternai fortsättningen kan meddela sådana verkställbara avgöranden som barakunnal meddelas av domstol. I stor utsträckning är dessa författningsändringarav redaktionell natur Andra ändringsförslag somjag tar upp nu är föranledda av all det nya förfarandet skiljer sig processuelltfrån det nuvarande på en mängd punkter En viktig nyhet är alt de mål som gällerpenningfordran handläggs i ett enhetligt förfarande, betalningsföreläggande,och inle som i två former, betalningsföreläggande och lagsökning. Vidare ärde mål som gäller annal än betalning, handräckningsmålen, indelade i två olikaformer- vanlig handräckning och särskild handräckning- beroende på bl.a. syftelmed ansökningen. Det har också tillskapats delvis nya regler för avgörandenasrättskraft och verkställbarhet. Denu aktuella lagändringarna bör i princip självfallet träda i krafl samtidigtsom BfL och de övriga lagändringar som redan har beslutat om.Regeringen bör därför få bestämma ikraftträdandedagen. Ispecialmotiveringen återkommer jag till de enskilda förslagen och redovisardär synpunkler från remissinstanserna och mina egna ställningstaganden. 2.2 ADB-register för den summariska processen Mitt förslag: Vidvarje kronofogdemyndighet inrällas ell nyll ADB-register för handläggning avmålen i den nya summariska processen. Varje kronofogdemyndighet har lillsammansmed RSV regisieransvar för sitt register Registerfrågorna regleras i ensärskild lag om register för belalningsföreläggande och handräckning. Promemoriansförslag överensstämmer i de flesta hänseenden med mitl. Promemorian innehållerdock inget förslag om regisieransvar för RSV. Skälen för mitt förslag:Handläggningen hos kronofogdemyndigheterna kommer att ske med hjälp av ADB-teknik.Detta ställer krav på en författningsreglering av de frågor som gäller ADB-registerför handläggningen av målen. Del råder stor enighet om att den grundlägganderegleringen bör ske i lagform. Av integrilelsskäl bör detinrättas ett separat register för varje kronofogdemyndighet, dvs. 24 olika regisler.Vidare bör varje kronofogdemyndighet tillsammans med RSV ha registeransvar försitt register Jag återkommer i specialmotiveringentill det närmare innehållet i mitt förslag och redovisar där ocksåremissutfallet m.m, 2.3 ADB-ansökan i enskilt mål Mittförslag: Den som i större omfattning inger ansökningar i utsökningsmål, somhandläggs som enskilt mål, skall kunna få tillstånd att göra ansökan påmagnetband eller annat ADB-medium. Även i sådana fall skall - med ell undanlag- exekutionstiteln (verkställighetsurkunden) ges in tillkronofogdemyndigheten. RSVs förslag: Förslaget överensstämmer i princip med mittmed den skillnaden atl RSV föreslagil all exekutionstiteln måste ges in baraom kronofogdemyndigheten begär det. Remissinstanserna har i princip godtagit alt ansökan kanfå ske på ADB-medium. De flesla har emellertid ställt sig tveksamma eller hellavvisande till att exekutionstiteln normall inle skulle behöva ges in. Skälen för mitt förslag: Enligt 2 kap. 1 § UB görs en ansökan om verkställighet muntligeneller skriftligen hos kronofogdemyndigheten. En ansökningshandling skall varaegenhändigt undertecknad av sökanden eller hans ombud. Sökanden skall ange denåtgärd som han yrkar Till ansökningen skall fogas den akluella exekutionstiteln,eller kopia av den, och i vissa fall ytterligare handlingar När ansökan kommitin och kronofogdemyndigheten funnit att exekutionstiteln är verkställbar (exigibel),registrerar myndigheten ansökningen i utsökningsregistret. Registreringen skervia terminal. betyder atl uppgifterna i ansökningen läggs in manuellt iregistret. De ändringar som RSV föreslagit syftar främsl lill attansökningarna skall kunna registreras maskinellt. Lösningar av det slaget finnsredan i de allmänna målen - alltså mål om verkställighet av skaller ochavgifter m.m. (se 2 kap. 30 § UB). Även i två typer av enskilda mål, nämligenansökningar från () avseende förfallnatrafikförsäkringsavgifter och ansökningar från försäkringskassorna avseende återkravför utgivna bidragsförskott, ges ansökan in på ADB-medium, men då inom ramenför det vanliga ansökningsförfarandet enligt 2 kap. 1 § UB. Jag skall ge enkort beskrivning av ansökningsförfarandel i de båda sistnämnda måltyperna. I båda måltyperna lämnar ingivaren ansökningsuppgifter påmagnetband. Banden innehåller alla de uppgifter som skall finnas i ansökningarom verkställighet, och registreringen av målen i utsökningsregistret görssedermera genom maskinell överföring av uppgifterna från banden till utsökningsregistret. I de flesta målen från försäkringskassorna begärs endastutmätning i överskjutande skatt eller annan s.k. restilulionsfordran. sominnebär bevakning av om gäldenären får någon sådan restitution. såblir fallet, underrällas , som då skickar in exekulionsli-1990/91:126 leln och en komplett skriftlig ansökan till kronofogdemyndigheten.Därefter prövas om fordringen är verkställbar Om så är fallet, läggs målet in iutsökningsregistret. Utmätningen säkerställs genom all utbetalning av de restituerademedlen lill gäldenären tills vidare stoppas. Underrättelse om den sökta utmätningensänds till gäldenären och därefter sker själva utmätningen. I trafikförsäkringsmålen skickar TFF uppgifter påmagnetband lill RSV. TFF skickar även de exekutionstitlar som åberopas tillresp. Till varje exekutionstitel fogas en vanligskriftlig ansökan om utmätning där det också anges dels att ärendet äröversänt lill RSV på magnetband, dels huruvida fullständig eller begränsad lillgångsundersökningbegärs i målet. Slutligen bifogar TFF även en utskrift av uppgifterna på bandetlill resp. kronofogdemyndighet. RSV gör en huvudsakligen teknisk kontroll avbandet och uppgifterna på detta. Efler exigibilitetsprövning hos kronofogdemyndighetenregistreras målen maskinellt i utsökningsregistret. Inriktningen av en reform Enligt företrädare för exekutionsväsendet är del beskrivnasystemet med bandansökningar effektivt, arbelsbesparande och säkert. Enligt RSVskulle liknande rutiner med fördel kunna användas även för enskilda mål som gesin av andra ingivare. Jag ansluter mig lill denna bedömning. Som jag nämnde har RSV i rapporten föreslagit all ansökanom verkställighet skall kunna göras på ADB-medium utan någon skriftligansökningshandling och utan all exekutionstiteln inges. RSV har här jämförtmed de allmänna målen, som registreras i utsökningsregistret och verkställsutan alt kronofogdemyndigheten har gjorl någon prövning av om underlaget är riktigt.Den jämförelsen är inte riktigt rättvisande, eftersom del i de allmänna målengäller uppgifter från myndigheter om skulder lill del allmänna. RSV harvisserligen föreslagil atl kronofogdemyndigheten skall få begära in exekutionstitelnnär det finns skäl för det, men huvudregeln skulle ändå bli att verkställighetskedde utan att exekutionstiteln kontrollerats. Del avgörande skälet förförslaget att exekutionstiteln normall inle skall behöva ges in är atl manskall slippa skicka handlingar fram och tillbaka mellan kronofogdemyndighetenoch sökanden. Många remissinslanser har riklat stark krilik motförslaget i den del del innebär atl kravel på alt ge in exekutionstitelefterges. Kritiken kan sammanfallas på följande sätt. Den föreslagna ordningenskulle innebära slora risker från rättssäkerhetssynpunkt. Det är oacceptabelt atlenskilda svarande skall kunna regislreras som gäldenärer med slöd av ettblankt påstående från en sökande om att han innehar ell verkställbarlavgörande mot svaranden. Det skulle också kunna förekomma all utmätningbegärdes för ell högre belopp än del för vilket exekutionstiteln gäller. Erfarenhelsmässiglyppas nämligen ofta större eller mindre fel i ansökningarna i dagens syslem, särskillvad gäller yrkad ränta. Del föreslagna systemet skulle medföra all man i enhelt annan utsträckning än måste förlila sig på all gäldenären görinvändning mol eventuella felaktigheter i ansökningen. rerna harinte alltid så god kontroll på sina skulder, och de kan förledas alt Prop. tro attbetalningsuppmaningen är riktig eftersom den är utfärdad av en myn- 1990/91:126 För egen del anser jag alt kritiken har en hel del fog försig. Svårigheterna alt förebygga att felaktiga krav läggs lill grund förverkställighet är uppenbara. Felen kan få svåra följder för svaranden. Det ärinte heller invändningsfritt att för kronofogdemyndigheterna och desstjänstemän föreskriva atl de skall verkställa krav som de egentiigen inte kanta ansvar för och vilkas riktighet inte heller prövats av någon annan myndighel.De grupper av enskilda mål där bandansökan tillåls ger intestöd för förslaget i denna del, eftersom det i de målen alltid kan ske enkontroll av exekutionstiteln. Till det nu sagda kommer - som jag strax skall gå närmarein på - att frågan om hur exekutionstiteln skall hanteras inom ramen för etl ADB-baseratsystem kommer i ett helt annat läge när den nya summariska processen genomförskring /92. Jag är mot denna bakgrund inle beredd att nu ställa migbakom RSVs förslag när det gäller att slopa kravel på alt ge inexekutionstiteln. Om det kravet behålls - med ett undantag sorn jag straxskall återkomma lill - bör del dock, som också remissbehandlingen visar, inteföreligga några hinder mol att utvidga användningsområdet för ansökningar medhjälp av ADB och att därvid avstå från skriftlig eller muntlig ansökan. Närmare om utformningen av ett system för ADB-ansökningar Som jag nämnde skall enligt UB ansökan i utsökningsmålgöras muntligen eller skriftligen. En ansökan på magnetband eller annal ADB-mediumuppfyller ingetdera av dessa krav. Redan av detta skäl krävs en lagändring.Vidare måste bandansökningarna uppfylla vissa kvalitetskrav, även om dekombineras med att exekutionstiteln ges in. Därför bör det krävas särskilttillstånd för att ge in sådana ansökningar. En reform med det antydda innehållel bör naluriigen tasikte på de vanligaste typerna av verkställighetsansökningar som görs avstörre ingivare, t.ex. vanliga fordringsmål där ansökan görs av en inkassobyrå.Däremot torde det inte finnas något behov av all öppna det nya förfarandet förmål som gäller handräckning; jag återkommer något till detta i det följande. typer av fordringsmål som jag nämnde kommer sökandena med all sannolikhet iallmänhet inte att inskränka sig till atl begära utmätning av restitutions-fordringar.Målen kommer därför mest att likna de mål från TFF som jag beskrivit. Detligger alltså närmast till hands att söka en förebild i rutinerna för dessamål. Och i förhållande lill denna förebild bör pappershanteringen utanolägenhet kunna minskas. Principen bör vara att sökanden, i stället för att ge inen skriftlig ansökan som registreras manuellt hos myndigheten, lämnarmotsvarande uppgifter i maskinläsbar form för maskinell registrering.Ingivandel bör, på samma sätt som i TFF-målen, administreras via RSV. Sökandenskall alltså kunna till RSV lämna in ett band med alla uppgifter som behövs föransökan. Där skall framgå bl.a. uppgifterna om parterna, vilken exekutionstitelsom åberopas, för vilketbelopp det yrkas utmätning och vilken form av verkställighet som Prop.begärs. RSV vidarebefordrar sedan ansökningen till kronofogdemyndighe- 1990/91:126 ten. Del bör ankomma på ingivaren att sända exekutionstiteln direkttill kronofogdemyndigheten lillsammans med en utskrift i de delar som berörden myndigheten av det band som lämnats till RSV, varefter exigibililetspröv-ningenkan göras hos kronofogdemyndigheten. Etl sådant system för bandansökningar innebär föringivarna främst den vinsten atl de slipper ta fram ansökningar på papper,underteckna dem och foga dem till räll exekutionstitel. Den stora vinstenuppkommer emellertid på myndighetssidan genom atl målen kan regislrerasmaskinellt. I detta sammanhang vill jag ta upp en fråga som gällerforumbestämmelserna för ansökan om utmätning. Enligt 4 kap. 8 § UB söks utmätninghos en viss kronofogdemyndighet, normalt hos myndigheten i det län där gäldenärenhar sitt hemvist. Även de ulmälningsansökningar som görs på ADB-medium skallgivetvis vara ställda till en viss kronofogdemyndighet. Den omständigheten attsjälva ADB-mediel av tekniska skäl måste lämnas in till RSV anser jag vara någolsom inte står i strid med gällande forumregler Jag föreslår därför inle någonkomplettering av dessa regler En annan fråga gäller när en utmälningsansökan som görs påADB-medium skall anses ha inkommit till kronofogdemyndigheten. Av 2 kap. 6 §första styckel tryckfrihetsförordningen följer att en upptagning som kanuppfattas endast med tekniskt hjälpmedel - alltså l.ex. ell magnetband - ansesinkommen lill myndighet när någon annan har gjort upptagningen tillgänglig förmyndigheten i sådan form atl den kan läsas, avlyssnas eller på annat sälluppfattas. Tillämpat på ADB-ansökningar i utsökningsmål innebär detta altansökan anses inkommen till kronofogdemyndigheten när RSV har fört in ansökan iutsökningsregistret. Detta kan komma att dröja någon dag och om en ingivare inågot fall inte vill riskera elt sådant dröjsmål får han se till att i ställelgöra ansökningen i traditionell form direkt till kronofogdemyndigheten . Jag vill slutligen påpeka att det förhållandet attansökningar görs på ADB-medium inte innebär någon förändring i rätten attenligt offentlighetsprincipen ta del av innehållet i ansökningarna. En förutsättning för att ett förfarande medbandansökningar skall fungera är att ingivarnas dalaprogram är anpassade lill RSVs.Vidare måsle ansökningarna hålla en myckel hög grad av korrekthet. Och för attsystemet skall ge några effekliviielsvinsler måsle varje ingivare fortlöpandeha ett storl anlal ansökningar all ge in. RSV har efter samråd med några ingivargrupperkommit fram till all gränsen för lönsamhet går vid cirka 1 000 ärenden per åroch ingivare. En sådan gräns skulle enligt RSV öppna systemet föromkring 30-40 ingivare. Prövningen av frågan om tillstånd till ADB-ansökan börgöras mot bakgrund av de kriterier jag nu nämnt. Tillståndsprövningen börgöras av regeringen eller den myndighel regeringen bestämmer Enligt min meningligger det närmast lill hands all ge RSV etl sådant bemyndigande. saken regleras så att det i 2 kap. 1 § UB anges atlregeringen eller den myn- Prop. dighet som regeringen bestämmer får medgeatt ansökan om verkställighet 1990/91:126 görs på medium för automatiskdatabehandling. Därmed öppnas också möjlighet för regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer all meddela närmare föreskrifter om förfarandet. Vid hanteringen av bandansökningar måste också beaktasdatalagens regler om hantering av personuppgifter på ADB-medium. Exekutionstitlar i den tiya summariska processen Som jag nämnde i inledningen handhas densummariska processen, alltså mål om lagsökning, belalningsföreläggande ochhandräckning, av tingsrätterna. Från omkring kommermotsvarande mål att handläggas av kronofogdemyndigheterna. Dessa skall självameddela utslag i mål där svaranden inle bestrider ansökningen och därefternormall självmant genast verkställa utslaget i målet. Sökanden skall dock kunnabegära att automatisk verkställighet av utslaget inte sker En hel del mål kommernaturligtvis atl behöva redovisas lill sökandena ulan att verkställighet harkunnat ske fullt ut. När det sedermera görs en ansökan - eller en ny ansökan -om verkställighet i sådana fall är del en fördel om själva utslaget intebehöver ges in, utan atl sökanden i slällel kan inskränka sig lill all åberopautslaget och atl kronofogdemyndigheten i dessa mål kan kontrollera uppgifternai ansökningen mot utslaget i sill egel regisler Därmed skulle pappershanteringenminskas i dessa mål utan atl något rättssäkerhetsintresse träds förnär För alt den ordning jag nu beskrivit skall bli effektiv måslekronofogdemyndigheten ha direki lillgång till utslaget i register Uppgifternaom utslaget kommer inte alllid all ha förts över från registret förbetalningsföreläggande och handräckning till utsökningsregistret; som jag nyssvar inne på kommer ju inte varje utslag all föranleda att verkställighetinleds. Därför bör uppgifterna om utslaget kunna hämtas från regislret förbetalningsföreläggande och handräckning. Delta kräver i sin lur atl dessauppgifter bevaras i det registret förhållandevis . Det är också en fördelom utslaget las fram centralt, dvs. Annars kan man nämligen inle lillgodosede fall där gäldenären har flyttat till ell distrikt som hörunder en annan kronofogdemyndighet än den som meddelade utslaget i målet. RSVbör därför ta fram utslaget ur regislret. Detta kan RSV göra genom att söka på målnumrelsom skall vara specifikt för varje kronofogdemyndighet. Jag föreslår därför - på det sätt som närmare kommer allframgå i specialmotiveringens avsnitt om registerlag förbetalningsföreläggande och handräckning - atl uppgifterna om utslag i mål om belalningsföreläggandeinle behöver gallras förrän drygl efter del all utslaget meddelades.Vidare föreslår jag etl undantag från UBs krav atl exekutionstiteln iverkställighets-mål skall ges in, nämligen vid ADB-ansökningar därexekutionstiteln utgörs av ell utslag i ett mål om betalningsföreläggande sommeddelats av en kronofogdemyndighet . När det gäller utslag i handräckningsmål finns inle sammabehov. Man kan här räkna med all det begärs omedelbar verkställighet och att verkställigheten som regel fullbordas direkt efter del alt utslag meddelats. Del kan på lilel längresikt finnas utrymme för all i fler fall efterge kravet på ingivande avexekutionstitel. Del kan gälla mål där uppgifter om exekutionstiteln finnsregistrerade i utsökningsregistret på grund av lidigare verk-ställighetsansökningarSådana ändringar kräver emellertid ytterligare överväganden. Någotom ADB-ansökan i den summariska processen Jagvill i detta sammanhang påminna om att det kommer att tillskapas rutiner för ADB-ansökningaräven i den summariska processen. De lagliga förutsättningarna för detta finnsi 9 § BfL. Där anges nämligen att regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får föreskriva undantag från huvudregeln att ansökan i den summariskaprocessen skall vara skriftlig. En ingivare skall alltså under vissaförutsättningar kunna få lillslånd alt ge in ansökan på ADB-medium. Jagåterkommer till detta i specialmotiveringen till registerlagen för belalningsföreläggandeoch handräckning. Som jag nämnt skallkronofogdemyndigheten självmant verkställa utslaget i målet, om sökanden inte särskillhar yrkat att så inte skall ske. Detta innebär givetvis att sökanden i dessamål inle behöver iaktta formföreskrifterna för ansökan om verkställighet (2kap. 1 § och 2 § första stycket UB). Och en sökande som har tillstånd alt ge inADB-ansökan i den summariska processen behöver för dessa mål inte också hatillstånd att ge in verkstälhg-hetsansökan på ADB-medium Enhel del dalalekniskt och annat förberedelsearbete återstår innan etl syslemmed ADB-ansökningar i verkställighelsmål kan tas i bruk. Därutöver finns behovav kompletterande föreskrifter i förordningsform. Det är visserligenrealistiskt att tro att starten skulle kunna ske , men dellakan för dagen inte sägas säkert. Regeringen bör därför få bestämma närlagändringarna skall träda i kraft. 2.4 Ytterligare uppgifter i utsökningsregistret Mitt förslag: Utsökningsregistretskall få innehålla uppgift om gäldenärens arbetsgivare. RSVsförslag överensstämmer med mitl. Remissinstanserna:Förslaget har tillstyrkts eller lämnats ulan erinran av alla remissinslanserutom datainspektionen. Sedan förslaget förtydligats har dock datainspektionen isitt yttrande enligt 2 a § datalagen i princip tillstyrkt förslagel. Skälen för mitt förslag:Kronofogdemyndigheterna behöver uppgift om gäldenärens arbetsgivare främsl isin löneexekutiva verksamhet. Beslut om utmätning eller införsel i lön m.m.måste innehålla uppgift om gäldenärens arbetsgivare och expedieras bl.a. tilldenne. Detta kan också gälla andra meddelanden i sådana mål. Löneexekutivabeslut behöver ofta ändras, bl.a. på grundav förändringar i gäldenärens ekonomiska förhållanden. Om upp- Prop. gifter omarbetsgivaren inte finns inlagda i regislret, måste kronofogdemyn- 1990/91:126 digheteninför varje ändringsbeslut ta fram dessa uppgifter ur akten och manuellt läggain dem i beslutet eller meddelandet. Det skulle innebära en betydanderationalisering av arbetet, om uppgifterna om arbetsgivaren fanns inlagda iregistret på samma säll som alla andra nödvändiga uppgifter. Dessa skäl talarmed styrka för atl registret skall få omfatta uppgifter om gäldenärens arbelsgivare. Förslaget aktualiserar vissa integritetsfrågor. Både gäldenärensoch arbelsgivarens inlegritetsinlressen måste beaktas. Renl allmänl anser jagi likhet med datainspektionen all riskerna för integriletsinlrång inle kansägas öka i avgörande mån, om uppgiften om arbetsgivare får föras in i utsökningsregistret,med tanke på atl kronofogdemyndigheten under alla omständigheter måste hatillgång till uppgiften i någon form. För gäldenärens del kan uppgiften om arbelsgivaren knappaslsägas vara särskilt integritetskänslig i jämförelse med andra uppgifter, l.ex.om gäldenärens adress, civilstånd, skuldens storlek och slag, utmätning, bötesförvandling,konkurs m.m. Hänsyn till gäldenären bör alltså inte hindra atl förslagetgenomförs. Arbetsgivarens integritetsintresse kan främst antas vara atldet inte skall bli alltför lätt atl ställa samman alla mål där hans anställdaär föremål för löneexekution. I fråga om arbelsgivarens integriletsskydduttalades i del förslag som remitterades till datainspektionen för yttrandeenligt 2 a § datalagen den avsikten att det inle skulle bli möjligt att användauppgiften om arbetsgivaren för atl söka i registret; i ställel skulle denuppgiften bara kunna las fram genom alt man sökte på den enskilde gäldenären.Datainspektionen påpekade all en sådan ordning inle skulle vara godtagbar, ombegränsningen av sökmöjligheterna gjordes generell. En arbetsgivare kannämligen vara en enskild person och han har i så fall rätt att begära enunderrättelse enligt 10 § dalalagen om vilka uppgifter som finns antecknade omhonom i regislret.