prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — är det från kulturpolitisk synpunkt mycketangeläget att svensk musik och svenska artister får tillfälle att komma ut påmarknaden särskilt med tanke på den svenska marknadens stora inslag avutländsk musik, utländska artister och musiktexter på andra språk än svenska.Stödet till inspelningar av svensk musik och svenska artister bör därförfortsätta. Det är emellertid angeläget att stöd också kan gestill marknadsföring och distribution av fonogram så att den breda allmänhetenuppmärksammas på att det finns ett utbud av svensk musik utanför de storabolagens sfär. Under innevarande budgetår har därför avtal slutits med distributionsbolagetCDA , vilket innebär att staten stöder distributionen av mindrebolags produktioner av svensk musik. avser att under nästa budgetår göra ensärskild insats för att stödja distribution av fonogram för barn. Jaghemställer att regeringen föreslår att 6. till Slöd till fonogram och musikalier /92 anvisa ett reservationsanslag på . 1990/91:100 Bil.10 1989/90 Utgift 1990/91Anslag 1991/92 Förslag 3111 000 4170000 4679000 har till uppgift att fördela detstatliga stödet till dagspressen i enlighet med pressstödsförordningen(1990:524) och förordningen (1988:673) med instmktion för presstödsnämnden.Dämtöver har nämnden enligt sin instmktion till uppgift att följa och analyseraden ekonomiska utvecklingen för olika tidningsgmpper och övriga väsentligaförändringar inom pressen samt att rapportera om utfallet av de press-stödjandeåtgärderna och om förändringar inom tidningsägandet. har till uppgift att fördela detstatliga stödet till radio- och kassettidningar enligt förordningen (1988:582)om statligt stöd till radio- och kassettidningar och förordningen (1988:674)med instmktion för taltidningsnämnden. Detvå nämndemas förvaltningsuppgifter fullgörs av presstödsnämndens kansli. Beräknadändring 1991/92 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) (2 362000) Den nyapresstödsförordningen (1990:524) gäller fr.o.m.den . De nya reglernaom driftsstöd tillämpas dock även på stöd som avser . Verksamhetenpräglas av arbetet med att anpassa presstödets tillämpning till de nyastödformerna samt av den starka expansionen inom taltidningsverksamheten. /92 har nämnden räknat med en resurstilldelning som realtmotsvarar av 1990/anslag och som bör medge att nuvarande ochtillkommande arbetsuppgifter kan fullgöras. Nämnden har härvid utgått frånoförändrade personal- och lokalkostnader. Somett led i de generella åtgärderna för rationalisering av den statligaadministrationen har jag beräknat att förevarande anslag reduceras med 0,5%under /92. (-.) Vidmin medelsberäkning har jag räknat med en viss kompensation för pris- ochlöneutvecklingen. Mot denna bakgmnd beräknar jag att anslaget bör räknasupp med Prop. 1990/91:100 509000 kr. för /92. Jaghemställer att regeringen föreslår att 7. till och taltidningsnämnden /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91Anslag 433 700000 1991/92 Förslag 440 300000 Förår 1990 har t. o.m. augusti månad 74 dagstidningar beviljats sammanlagt . Ytteriigare driftsstöd för beräknas uppgå till ca2,3 milj. kr, dvs. totalt för året 439,3 milj. kr. För /92bedömer nämnden att anslagsbehovet till följd av nytillkommandestödberättigade dagstidningar kommer att öka med 6,6 milj. kr. (+ 6,6 milj. 1989/90:78 om reformerat presstöd redovisade regeringen sina övervägandenmed anledning av dagstidningskommitténs betänkande (SOU 1988:48) Reformeratpresstöd. godtog i allt väsentligt regeringens förslag (1989/90:KU31,rskr. Det nya driftsstödet innebär bl. a. att stödet tillhög- och medelfrekventa dagstidningar nu baseras på upplaga i stället för somtidigare på pappers-förbmkning. Det är ännu för tidigt att dra några definitivaslutsatser om driftsstödets effektivitet. har av regeringen, i enlighet medriksdagens beslut (jfr 1989/90:KU31 s. 9-12, 14), tilldelats ett uppdragavseende stöd till tidningar på annat språk än svenska. Nämnden har avregeringen även givits ett uppdrag avseende reduktion av stödbelopp i särskildafall (jfr 1989/90:KU31 s. 14-15, 25). Båda uppdragen skall redovisas för regeringensenast i anslutning till att presstödsnämnden lämnar sin anslagsframställningför /94. Jag beräknar anslaget i överensstämmelse medpresstödsnämndens förslag. Anslaget bör föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att 8. till Driftsstöd till dagspressen för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Utvecklingsstöd till dagspressen Prop. 1990/91 Anslag 35 800000 1991/92Förslag 35 800000 Anslagethar tillförts den behållning på . som fanns kvar under det tidigareanslaget G 6. Lån till dagspressen vid utgången av /90. /90 har utvecklingsbidrag beviljats och utbetalats till tolvtidningar med sammanlagt . / samverkansbidrag har utbetalats . av tidigare beviljat stöd. beviljats, menännu inte börjat utbetalas, för ett samverkansprojekt. Totalt återstår 7 milj.kr. att utbetala i redan beviljade samverkansbidrag. Under /90 har det tidigare beviljadelånet på 175 milj. kr. till gemensam tryckerianläggning för Svenska Dagbladetoch utbetalats. Dessutom har lån på sammanlagt . tillytteriigare tre företag utbetalats. Några ytterligare lån har inte beviljats.I och med utgången av /90 upphörde möjligheten att bevilja lånur pressens lånefond. Samtliga lån skall vara slutamorterade . Den nya stödordningen innebär att utvecklingsbidragoch samverkansbidrag ersatts av ulveckling.sslöd fr.o.m.den I juli 1990.Tidigare beslut om samverkansbidrag kommer att belasta detta anslag. 34tidningar har t.o.m. november månad ansökt om utvecklingsstöd. Presstödsnämndenhar fattat beslut om sådant stöd till 20 tidningar om totalt35 . Åtta ansökningar har avslagits. För /92 begärnämnden oförändrat . Detnya och mer flexibla utvecklingsstödet infördes för att stimulerastrukturrationaliseringar hos tidningsföretagen. Det stora antalet ansökningarom utvecklingsstöd som inkommit till presstödsnämnden tyder på en glädjandeambition hos tidningsföretagen att vidta sådana åtgärder. beslutade Qfr prop. 1989/90:78s. 43-44, 55, KU31 s. 20, 25) att särskilda medel engångsvis skulle anvisas förutbildning i tidningsledning. Överläggningar pågår f n. med företrädare föruniversitetet i om att förtägga sådan utbildning dit. Jag beräknar anslaget i överensstämmelse medpresstödsnämndens förslag. Anslaget bör föras upp med . för budgetåret1991/92. Jaghemställer att regeringen föreslår att 9. till Utveekting.sstöd till dag.spre.s.sen /92 anvi sa ett reservationsanslag på . Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till Prop. 1990/91Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 Fråganom statlig kreditgaranti har inte aktualiserats i något fall. /92 begär nämnden oförändrat I . Jagberäknar anslaget i överensstämmelse med presstödsnämndens förslag. Anslagetbör föras upp med . för /92. Jaghemställer att regeringen föreslår att 10. till Täckande av förluster vid statlig kreditgarantilill dagspressen för /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91Anslag 79 500000 1991/92 Förslag 79 500000 /90 betalade nämnden ut sammanlagt . isamdistributionsrabatt för dn/gt 996 miljoner samdistribuerade tidningsexemplar.Den nya presstödsförordningen innebär att samdistribu-tionsrabatten fr. o. m.den ersatts av distributionsslöd. För /91 räknarnämnden med ett utfall som i huvudsak motsvarar de anvisade medlen. /92 begär nämnden oförändrat . Detnya distributionsstödet innebär att antalet rabattnivåer ökats från tre tillfyra och att öresbeloppen på varje nivå höjts. Syftet med förändringen var attsäkra en fortsatt samordnad tidningsdistribution. Med nuvarande stödnivåer bördet vara möjligt för presstödsnämnden, tillsammans med distributionsföretagenoch tidningsföretagen, att främja ett rationellt distributionssystem somtillgodoser de övergripande målen för presspolitiken. Jagberäknar anslaget i överensstämmelse med presstödsnämndens för slag. Anslaget bör föras upp med . för /92. 1990/91: 100 Jaghemställer att regeringen föreslår att i . 11. till Distributionsslöd till dagspressen /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift 19 814 380 Reservation 7 767 1990/91 Anslag 20194000 1991/92Förslag 21002000 Från anslaget utgår stöd enligt förordningen (1977:393) om statligt stöd till kulturtidskrifter. Statenskulturråd, m. fl. /91 har 306 tidskrifter ansökt om stöd. Bidrag harbeviljats till 216 tidskrifter med belopp . För att verksamheten vid tidskriftsverkstäderna iGöteborg och skall erhålla stabilitet och en omfattning som motsvarartidigare etablerade verkstäder begär särskilda medel. ( + 800000kr.) avser att pröva möjligheterna attetablera tidskrifter som läromedel och pedagogiskt hjälpmedel i skolan ochbegär medel för att kunna utveckla en sådan verksamhet. ( + .) begär också medel dels för attregistrera kulturtidskrifter i databasen , dels för olikautvecklingsinsatser, bl. a. inläsning av kulturtidskrifter på kassett ochutvidgat samarbete med bokhandeln. (+700000 kr.) I övrigt räknar med en priskompensationom . ( + .) har i en skrivelseföreslagit att en treårig försöksverksamhet skall startas med inläsning avtidskrifter och begärt särskilda medel för detta ändamål. Ävenunder nästa budgetår bör högst I milj. kr. av stödet få användas förutvecklingsinsatser när det gäller marknadsföring, teknikutveckling ochutbildning i bl. a. ekonomi, juridik, administration och teknik. Som jagtidigare under anslaget G I.Statens kulturråd har anfört, börkulturrådets kostnader i samband med distribution av kulturtidskrifter rymmasinom nämnda belopp. Vid min medelsberäkning har jag räknat med visskompensation för prisutvecklingen. Framställningarnai övrigt föranleder inga åtgärder från min sida. Jag hemställer att regeringen föreslår att 12. till Slöd tillkulturtidskrifter för /92 anvisa ett reservationsanslag på . Prop.1990/91:100 Bil. Stöd till radio- och kassettidningar 1989/90 Utgift 38241 163' 1990/91 Anslag 57 991000 1991/92 Förslag 63 555000 'reservationsanslag. Från anslaget utgår stöd enligt förordningen (1988: 582)om statligt stöd till radio-och kassettidningar. Frågor om stöd prövas sedanden av taltidningsnämnden i enlighet med nämnda förordning ochförordningen (1988:674) med instruktion för taltidningsnämnden. Nämnden skallockså handlägga ärenden om fördelning av mottagamtmstningar för radiotidningaroch bedriva visst utvecklingsarbete. Beräknad ändring 1991/92 Bidragtill utgivningsverksamhet m.m. och taltidningsnämnden förutbildnings- och utvecklingsverksamhet 541000 + 43000 57991000 +5564000 Under /90 har totalt 52,5 milj. kr. av deanvisade medlen under anslaget inkl. ingående reservation förbmkats. Däravavser 33,8 milj. kr. bidrag till 38 tidningsföretag för utgivningsverksamhet.Resterande belopp avser inköp av radiotidningsmottagare, utbildningsverksamhetsamt ersättning till för service, sändningskostnader m. m. utkom 38 dagstidningar medtaltidningsutgåva. Därav utkom sju tidningar som kassettidning och 31 somradiotidning. Av radiotidningarna distribueras tre tidningargenom den s.k. RATS-metoden (radiosända talsyntestidningar för synskadade).Taltidningsnämnden har beslutat om preliminär ersättning och meddelat sändningstillståndför ytterligare sju tidningar. Underhandskontakter förekommer därutöver medytterligare ett tjugotal tidningar, som visat intresse för verksamheten.Nämndens anslagsframställning baseras på att ett 15-tal tidningar tillkommerunder innevarande och nästa budgetår. Verksamheten antas därför omfatta ca 60tidningar under nästa budgetår. Om pågående fältförsök med RÅTS ger ett positivt resultatbör enligt nämnden utbyggnadstakten av RATS-mottagare öka. /92 begär till utgivningsverk- Prop.1990/91: 100 samhetm.m. ( + ). För utbildnings- och utvecklingsverksamhet begärnämnden oförändrat belopp, dvs. I en skrivelse föreslårtaltidningsnämnden att även organisationer, institutioner och vårdinrättningar,som betjänar synskadade, skall få rätt att abonnera på redigeradetaltidningar. Förslaget innebär att institutionerna i likhet med den enskildesynskadade skall få disponera mottagarutrustningen kostnadsfritt. Regeringen uppdrog åttaltidningsnämnden att senast i anslutning till att nämnden lämnar förslag tillanslagsframställning för /92 lämna förslag till hurbestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- ochkassettidningar kan preciseras. Nämnden har redovisat sina förslag, vilka ihuvudsak innebär följande. Den avgörande principen för ersättning tilltaltidningarna är att tidningarna skall erhålla full nettokostnadstäckning.Nämnden utgår emellertid i sina bedömningar av tidningsföretagens yrkanden frånett antal riktvärden för olika kostnader. Företagen har uppmanats attsuccessivt anpassa sig till riktvärdena. Vissa variationer måste emellertidaccepteras. En författningsreglering riskerar att slå sönder det samarbete somfinns och skulle kunna uppfattas som att staten vill dra sig ur detåtagande som principen om full nettokostnadstäckning representerar. Nämndenstill-lämpningar av riktvärdena har inneburit att verksamheten kunnatbedrivas till lägre kostnad än vad som en gång beräknades avtaltidnings-kommittén. I genomsnitt uppgick vid det kostnaderna för radiotidningarna till . per abonnentoch år. Beroende främst på antalet abonnenter per tidning varierar kostnadenmellan . Ett utbyggt RATS-system beräknaskosta ca . Både för radiotidningsmottagarna ochRATS-mottagar-na beräknas fem ärs avskrivningstid. Nämnden har, när det gäller sändningstillstånd förradiotidning, som riktpunkt att tidningen skall nå minst tio abonnenter persändare. Om antalet abonnenter är färre uppmanas företagen att i ställetdistribuera den inlästa tidningen på kassett via posten. Nämnden anser att förordningen lämnar utrymme förnämnden att ställa villkor eller krav när det gäller minsta antal abonnenter.Nämnden avråder från en förordningsändring scm innebär att gränser införs somutesluter små tidningar och lågtäckningstidningar från möjligheten att ge ut entaltidningsversion. I enlighet med sitt uppdrag har nämnden uppmanattidningsföretagen att prioritera marknadsföringen. Tidningsföretagensaktiviteter sker i stor utsträckning i samarbete med Synskadades riksförbundslokala organisationer. Sammanfattningsvis är taltidningsnämnden inteberedd att förorda en ökad författningsstyrning av verksamheten. Nämnden anser det inte be hövligt att införa ökat författningsstöd för att kunna tillämpa riktvärden och schabloner vid prövning av ersättning till tidningsföretagen. nämnden tillgodoses målsättningenom snabb utbyggnad under effektiv Prop. 1990/91:100 kostnadskontroll bästmed stöd av förordningen i nuvarande utformning. Iregeringens proposition (1987/88:145) om stöd till radio- och kassettidningarföreslogs att verksamheten skulle byggas ut och permanentas. Ambitionen förutgivningen angavs vara att den skulle omfatta ettfemtiotal tidningar till en total kostnad av ca 55 milj. kr. i 1987 årsprisläge. beslutade (KU 1987/88:39, rskr. 291) ienlighet med regeringens förslag att verksamheten skulle permanentas och gavsamtidigt regeringen till känna vad utskottet hade anfört om utgivningstakten.Utskottet hade i denna fråga uttalat att 50 dagstidningar endast skulle sessom ett delmål som borde uppnås . Skulle det ske inomkortare tid än , skulle det enligt mening vara en storframgång. uttalades att borde vara beredd att omprövaanslagets storlek, så att inte medelsbrist skulle hindra de tidningar som såönskade att få anslag för utgivande av radio- och kassettidningar. Vid behandlingen av budgetpropositionbeslutade (1988/89:KU23, rskr. 105) att - med hänvisning tillsvårigheter att bestämma det faktiska medelsbehovet för /90 ändra anslagsbeteckningen på stödanslaget från reservationsvis tillförslagsvis. Radio- och kassettidningarna spelar en mycketviktig roll för synskadade både när det gäller den demokratiska processen isamhället och i fråga om tillgången till information i vid bemärkelse. Jagkunde därför i fjolårets budgetpropositon konstatera att det var glädjande attutgivningen av tal-tidningar så snabbt kunnat nå en så betydande omfattning,men att framgången inte varit lika stor när det gällde att nå ut till desynskadade. Jag framhöll därvid betydelsen av att ett så omfattande stöd frånstaten följs av ett rimligt brett utnyttjande inom målgmppen. Det kunde, menadejag, vara svårt att motivera ett stöd av den enskilda prenumerationen i denstorleksordning som då var aktuell, nämligen en subvention upp till 40000 kr.Mot den bakgmnden ansåg jag det angeläget att taltidningsnämnden uppmanadetidningsföretagen atl vidta kraftfulla marknadsföringsåtgärder i syfte attväsentligt öka antalet prenumerationer per tidning och därmed sänka kostnadernaper prenumerant till rimliga nivåer. fick i uppdrag attlämna förslag till hur stödförordningen skulle kunna preciseras samt redovisavilka åtgärder som vidtagits när det gäller marknadsföring m.m. Jag räknade medatt därefter återkomma till regeringen med förslag om att inhämta riksdagensgodkännande av riktlinjer för bidragsverksamheten. hade enligt vad jag erfarit 43tidningar startat utgivning med sammanlagt drygt 4000 abonnenter. Subventionen per abonnemang ligger på mellan ca 6000 och . När det gäller lågfrekventa tidningar kan subventionen i något enstaka fall uppgå till . per tidningsexemplar och abonnemang. Det är enligt min mening svårt att försvara stödbelopp till enskilda prenumeranter i nämnda 332 Mednuvarande regler skulle stödnivåerna för tillkom- Prop. 1990/91:100 mandetidningar kunna bli ännu högre. Mot den här angivna bakgmnden Bil. 10 och medtanke på det statsfinansiella läget anser jag att det finns anledning attompröva det nuvarande regelsystemet. Ett femtiotal tidningar bör ses som ettmål för femårsperioden, dvs. i och med utgången av /93. Jag föreslårockså att anslaget återgår till att bli reservationsvis betecknat. Efterfemårsperioden bör mål och regler omprövas med utgångspunkt i vunnaerfarenheter, bl.a. tillämpningen av ny teknik. Enligt min mening bör principerna om god geografiskspridning och politisk mångfald av deltagande tidningsföretag samt principenatt dessa skall erhålla full nettokostnadstäckning även i fortsättningen liggatill grund för bidragsgivningen. Vad jag här har anfört innebär att i ett utbyggtskede ytterligare omkring sju tidningar bör rymmas inom stödordningen, varavnågra planeras starta redan innevarande budgetår. bör iförsta hand höra till kategorin lågfrekventa. Under de två kommande budgetårenbör det således finnas resurser för ytterligare några tidningar att starta. Jaghar för detta ändamål beräknat en realförstärkning av anslaget med 1,5 milj.kr. I den mån resurserna så medger bör det även i fortsättningen finnasmöjlighet att successivt bygga ut RATS-systemet. För att tillgodose den geografiska principen börtidningar som i fortsättningen startar utgivningsverksamhet i första hand hörahemma i de län som saknar taltidning. I dessa områden kan ocksåspridningen av rikstidningar på kassett få betydelse. Den politiska mångfaldenkan tillgodoses genom att rikstidningarna successivt görs tillgängliga i helalandet. Som jag angett bör även principen om fullnettokostnadstäckning för utgivande tidningsföretag fortsätta att gälla. Föratt uppnå bästa möjliga hushållning och effektivitet krävs även ifortsättningen en noggrann prövning av tidningsföretagens bidragsansökningar.Taltidningsnämnden bör i samarbete med företagen kunna hänvisa till dekostnadsschabloner som nämnden utarbetat och i förekommande fall anvisa alternativakostnadseffektiva lösningar. Schablonerna bör vara så konstruerade att tidningsföretagenkan erhålla full täckning för de kostnader i verksamheten som nämnden bedömervara rimliga I min anmälan till fjolårets budgetpropositiondiskuterade jag även möjligheten att skärpa gränsen för lägsta antalet abonnenter, något som taltidningsnämnden avråder från. eftersom det kan utesluta små tidningar och lågtäckningstidningar från möjligheten att ge ut en taltidningsversion. För egen del anser jag i stället att ett högstsatt stödbelopp per abonnemang eller när det gäller lågfrekventa tidningar per tidningsexemplar och abonnemang bör utgöra beräkningsgrund för det bidrag ett tidnings företag kan erhålla. Enligt min mening bör storleken av subventionen per abonnemang under nästa budgetår vara högst . På motsvarande sätt bör högsta bidragsbelopp per exemplar och abonnemang för låg frekventa tidningar inte överstiga . De tidningsföretag som har ännu högre subvention per abonnemang bör, innan preliminär ersättning beviljas, vidta åtgärder för att under nästa budgetår öka antalet prenume- 333 rationeroch därigenom sänka det genomsnittliga subventionsbeloppet. Omdetta skulle visa sig vara ogörligt bör verksamheten avvecklas under Bil.10 budgetåret1991/92. De högstsatla stödbeloppen bör enligt min mening Det bör i fortsättningen ankomma på regeringenatt efter förslag från nämnden ange högsta belopp för dessa Det ekonomiska utrymme, som eventuellt kan kommaatt frigöras genom att någon tidning inte klarar de här angivnasubventionsgränserna, bör i första hand användas för att utvidga RATS-systemet. Mot bakgrund av vad jag anfört om behovet avmarknadsföringsinsatser och av att antalet abonnenter utökas anser jag detmotiverat, att även institutioner och organisationer samt vårdinrättningar därsynskadade och andra handikappade stadigvarande vistas, skall få rätt attteckna abonnemang på redigerade taltidningar. Med tanke på de relativt högakostnaderna för mottagarutrustning och det särskilda behovet av abonnentutbildningbör dessa institutioner etc. inte omfattas av det s. k. RATS-systemet. Ävendenna abonnentgrupp bör emellertid få disponera mottagarutrustning kostnadsfritt.I likhet med taltidningsnämnden anser jag att möjligheten att abonnera tillkraftigt sänkt pris däremot inte bör gälla för institutioner och motsvarande. Efter hand som taltidningsverksamheten byggs ut bördet vara möjligt att använda de medel som anvisats under anslagsposten 2.Presstödsnämnden och ochutvecklingsverksamhet även för utbildning av RATS-abonnenter. Jag har räknat med en viss realförstärkning avanslagsposten 1. Bidrag till utgivningsverksamhet m.m. (+ .) Vid minmedelsberäkning i övrigt har jag räknat med viss kompensation förprisutvecklingen. Jaghemställer att regeringen föreslår att 13. godkänna de av mig förordade ändringarna igrunderna för stödet till radio- och kassettidningar. 14. till Stöd till radio- och ka.s.settidningar för /92 anvisa ettreservationsanslag på . Bidrag till och litteratur 1989/90Utgift 6 384000 1990/91 Anslag 7 569000 1991/92Förslag 7 634000 Enligt stiftelsens nuvarande stadgar, somfastställdes av regeringen , har stiftelsen till ändamål att äga och ge ut en nyhetstidning tor begåvningshandikappade samt att ombesörja utgivning av lättlästa böcker (LL-böcker). Tidningen bör utformas så att den blir till nytta även för andra grupper med läshandikapp. Bokutgivningen bör koncentreras till 334 böckerför sådana vuxna läsare som har särskilt stora och inte tillgodo- Prop.1990/91:100 sedda läsbehov, framför allt begåvningshandikappade personer. Mellan staten och stiftelsen träffades den 21 juni1990 avtal för perioden den Ijuli 1990 . Avtalet reglerar bl.a. frågor om bidrag till stiftelsens verksamhet och om prenumerationsavgift förtidningen. 1990/91 Beräknadändring 8SIDOR 3 381000 +270000 Utgivningav lättläst litteratur 3688000 +295000 avseende en ökning av stiftelsekapitalet. Stiftelsenför lättläst nyhetsinformation och litteratur () 1.LL-stiftelsen har redovisat erfarenheterna från verksamheten med Nyhetstidningen8 SIDOR och utgivningen av LL-böcker samt planer för den framtida bokutgivningen. För 8 SIDOR har upplagan utvecklats och uppgår inovember 1990 till 6200 exemplar. Kassettversionen för dem som behöver ettextra stöd för att kunna tillgodogöra sig innehållet i tidningen motsvarar iabonnentantal av den tryckta upplagan. 2.Stiftelsenanser att tidningsutgivningen bör öka med fyra till fem nummer till full veckoutgivning vilket varit stiftelsens ursprungliga ambition. Tidningen bör även i olika avseendenutvecklas och förbättras somnyhetsorgan.