prop · GE03117 · 1990-12-31 00:00:00 — Hur stort kommunens eller landstingetsandelsinnehav därvid är i den juridiska personen saknar betydelse. Allt kommunalt ägande avjuridiska personer omfattas dock inte av bestämmelsen. Det måste vara fråga omen juridisk person i vilken det bedrivs kompetensenlig verksamhet. Hur"koncernredovisningen" närmare skall utformas får bestämmas avkommunerna och landstingen själva. Även bestämmelsen i 75,?är ny i sak. Den ställer krav på alt årsredovisningen skall upprättas mediakttagande av god redovisningssed. Nyheternai dessa paragrafer har behandlats i avsnilt 4.8.8. 19§ Årsredovisningen skall lämnasöver till fullmäktige och revisorerna möjligt och senast den 1 juniåret som redovisningen avser. 20§ Årsredovisningen skallgodkännas av fullmäktige. Det bör inle ske innan fullmäktige enligt 9 kap. 16 §andra stycket beslutat om ansvarsfrihet skall beviljas eller vägras. 21§ Årsredovisningen skall hållastillgänglig för allmänheten från och med kungörandet av det sammanträde medfullmäktige då årsredovisningen skall godkännas. Den plats därårsredovisningen hålls tillgänglig skall anges i kungörelsen. 22§ Fullmäktige får bestämma atlallmänheten får ställa frågor om årsredovisningen vid ett sammanträde medfullmäktige. 23§ Fullmäktige skall meddelanärmare föreskrifter om redovisningen. Bestämmelsernai 19 och 20§§, som saknar motsvarighet i den nuvarande lagen, föreskriver attredovisningen senast viss dag skall överlämnas till fullmäktige och revisorernasamt all redovisningen skall godkännas av fullmäktige. Sambandetmellan årsredovisning, revision och dechargebehandling är viktigt. Fullmäktigebör inte la ställning till årsredovisningen annat än i samband med behandlingenav frågan om ansvarsfrihet, vilket i sin lur bör ske före del budgelenfastställs för del kommande budgetåret Iöverensstämmelse med vad som gäller styrelsens förslag till budget har i 27 §införts ett krav på atl årsredovisningen skall offentliggöras. Även 22 § saknarmotsvarighet i den nya lagen. Genom denna paragraf öppnas en möjlighet förfullmäktige att låta allmänheten ställa frågor om årsredovisningen vid ellfullmäktigesammanträde. Syftet-med bestämmelsen är atl öka intresset hosallmänheten för hur politikerna har skött ekonomin under budgetåret Det är dock inte fråga omnågon skyldighet för kommunerna och landstingen att hålla ell sådantfullmäktigesammanträde, utan det får varje kommun och landsling avgöra själv.De får också beslämma om allmänhetens frågor skall ställas i anslutning tilldet sammanträde då årsredovisningen skall behandlas eller om ett särskiltsammanträde skall sättas ut för ändamålet. Föratl ett "frågesammanträde" skall fylla sin funktion bör det intehållas innan revisorerna har avgetl sin revisionsberättelse. Det torde ocksåvara lämpligt att ledamöter från styrelsen är närvarande vid sammanträdel,eftersom det är styrelsen som upprättar årsredovisningen och därför har bästkunskap om den. Behövs det särskildaregler om förfarandet vid sammanträden kan fullmäktige meddela sådana iarbetsordningen (se 5 kap. 63 §). Bestämmelsen i 2i ,fmotsvarar delvis 4 kap. 9 § andra stycket KL. Den skillnaden föreligger dockall det är styrelsen som skall meddela anvisningar omräkenskapsföringen utan fullmäktige som skall meddela närmare föreskrifter omredovisniilg. Med redovisning avses därvid också räkenskapsföring. Nyheternai dessa paragrafer har behandlats i avsnitt 4.8.8. Dettakapitel motsvarar i allt väsentligt 5 kap. kommunallagen. En del sakliganyheter har dock införts i kapitlet För närmare upplysning om vad debestämmelser innebär som inle har ändrats i sak hänvisas lill SOU 1974:99 s.327-346, prop.1975/76:187 s. 518-537 och KU 1976/77:25 s. 80-84. Valav revisorer och revisorsersättare T§ Under de år då val av fullmäktige har förrättats i hela landet skall nyvaldafullmäktige välja revisorer och revisorsersättare för granskning av verksamhetenunder de tre följande åren. 2§ Vid en samlad revision av hela verksamheten skall minst tre revisorer ochlika många ersättare väljas. Viden särskild revision för granskning av en viss eller vissa nämnders verksamhelskall minsl tre revisorer och lika många ersättare väljas för varje nämndeller grupp av nämnder. Bestämmelsernai dessa paragrafer motsvarar 5 kap. 1 § första stycket första, andra och tredjemeningarna KL. Någon ändring i sak är inte avsedd. De nuvarandebeslämmelserna i 5 kap. 1 § andra, fjärde och femte styckena KL om valbarhettill revisor eller revisorsersättare, verkan av atl valbarheten upphör och rätllill avsägelse samt om rätt till ledighet från anslällning och rätt tillersätlning har inte fått någon motsvarighet i det nya revisionskapitlel.Motsvarande regler har tagils in i 4 kap. som gäller alla förtroendevalda,således även revisorer och revisorsersättare. Även de nuvarande beslämmelsernai 5 kap. 1 § första stycket fjärde och femte meningarna KL om hur omval ellerförnyad sammanräkning som innebär ändrad mandatfördelning mellan partierna ifullmäktige inverkar på uppdragen för revisorerna och revisorsersättarna hartagits in i 4 kap. 3§ Om en revisor som inte har utsetts vid etl proportionellt val avgår undermandattiden, får fullmäktige förrätta fyllnadsval för återstoden av . Paragrafenmotsvarar 5 kap. 1 § tredje stycket KL. Någon ändring i sak är inte avsedd. 4 §Den som är redovisningsskyldig till kommunen eller landsting et får inle 1.vara revisor ellerrevisorsersältare för granskning av verksamhet som omfattas avredovisningsskyldigheten, 2.delta i val av revisor ellerrevisorsersältare som skall granska sådan verksamhet, eller 3.delta i handläggningen avärenden om ansvarsfrihet för verksamheten. Förstastycket skall tillämpas också på make, sambo, föräldrar, barn eller syskoneller annan närstående lill den redovisningsskyldige. 5 §Trots 4 § får enskilda förtroendevalda mot vilka anmärkning kan riktas enligt 15 § andra stycket delta i fullmäktiges överlägg ningar, när revisionsberättelsen över den verksamhel som de har ansvarat för behandlas. Ordförandenoch vice ordförandena i eii nämnd får också delta i fullmäktiges överläggningnär verksamhet inom den egna nämnden behandlas. Vad som harsagts gäller även om de förtroendevalda inte är ledamöler i fullmäktige. Paragraferna motsvarar 5kap. 2 § KL. I uppräkningen av denärslående lill den redovisningsskyldige för vilka revisionsjäv ocksåföreligger har den ändringen gjorts all begreppet "sambo" harinförts. En saklig nyhet är alt deenskilda förtroendevalda som har revisionsansvar ges rätl atl, oavsett om deär ledamöter i fullmäklige eller inte, delta i fullmäktiges överläggning närrevisionsberättelsen över den verksamhet som de ansvarat för behandlas.Eftersom fullmäklige kan vägra ansvarsfrihet även om del inte har framställtsnågon anmärkning mot de enskilda revisionsansvariga, fordras del inte all dethar riktats någon anmärkning mot dem för att de skall få medverka iöveriäggningen. Reglerna om vilka som fårdella i överiäggningarna när frågan om ansvarsfrihet skall prövas hänger sammanmed bestämmelsen i 15 § andra stycket om vem det får riktas anmärkning mol ochsom innebär alt revisionsansvar kan utkrävas inte bara av styrelsen, övriganämnder och fullmäktigeberedningar utan även av de enskilda förtroendevalda isådana organ var för sig. 6§ Varje revisor fullgör sill uppdrag självständigt. Dennabestämmelse, som saknar motsvarighet i den nuvarande lagen, framhåller denenskilde revisorns oberoende slällning. Bestämmelsen ger endast uttryck förgällande rätt och innebär således ingen ändring i sak. Påvilket sätt den enskilde revisorn intar en oberoende ställning framgår avavsnitt 4.9.1. 7 §Revisorerna granskar all verksamhet som bedrivs inom nämn dernas verksamhetsområden. Deprövar om verksamhelen sköts på ett ändamålsenligt och från ekonomisk synpunkttillfredsställande sätt, om räkenskaperna är rättvisande och om den kontrollsom görs inom nämnderna är tillräcklig. 8§ Revisorernas granskningomfattar inte ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild i andrafall än när handläggningen av sådana ärenden har vållat kommunen ellerlandslingel ekonomisk förlust eller när granskningen sker från allmänna synpunkter. 9 § Vad som sägs om nämnder i 7 § gäller ocksåfullmäktigeberedningar. 1 7 används orden"all verksamhet som bedrivs inom nämndernas verksamhetsområden" föralt markera att det inte bara är det arbete som nämnderna har utfört själva somär föremål för granskning utan även all annan verksamhet som bedrivs inomnämnderna, exempelvis av utskott och parlssammansalla organ eller av anställdaoch enskilda förtroendevalda med eller utan beslutanderätt efter delegering.Samtidigt är avsikten att visa alt bestämmelsen avser att ange gränserna förrevisorernas granskningsverksamhet. Bestämmelsen skall inle, såsom fallet är , också ha till uppgift att besvara frågan om vem som har revisionsansvar.Svaret på denna fråga ges i stället i reglerna om revisionsberättelsen (15 §)genom en föreskrift som talar om vem revisorerna får rikta anmärkning mot. Till de förtroendevaldarevisorernas uppgifter hör att granska om årsredovisningen, inkluderande dekommunala företagens verksamhet, upprättats med iakttagande av godredovisningssed (jfr 8 kap. 18 §). Däremot hör det inte till deras skyldigheteratt granska de kommunala företagens förvaltning (se avsnitt 4.9.2). De harsina egna revisorer och sin egen ordning för atl utkräva ansvar förförvaltningen. På grund av all årsredovisningen skall omfatta även dessaföretags verksamhet kan det emellertid inte anses föreligga något formellthinder för de förtroendevalda revisorerna all på grundvalav de uppgifter om företagen som finns i årsredovisningen göra vissa allmännauttalanden om företagen i revisionsberättelsen. S# är ny i sak och innehåller en bestämmelse som klargör revisorernasförhållande till den specialreglerade verksamhelen inom nämnderna. Som huvudregel gäller attrevisorerna inte får granska ärenden som avser myndighetsutövning mot någonenskild. Det är inte alltid lätt att avgöra om ett ärende är av dennabeskaffenhet. Klart är emellertid att exempelvis ett beslut att vägra någonbygglov eller etl beslut att döma ut en lägenhet inte får bli föremål förrevisionsanmärkning eller kritiska uttalanden i revisionsberättelsen. I övrigtfår man söka ledning i vad som i andra lagar, främst förvaltningslagen, menasmed elt myndighetsutövningsärende. Ett tecken på att det kan vara fråga om ettsådant ärende är alt beslut i ärendet skall överklagas genomförvaltningsbesvär. Från förbudet mot attgranska ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild finns tvåundantag. Det ena undantaget innebärall sådan granskning får ske om handläggningen av ärendet ett fattat besluteller en underlåtenhet att fatta beslut har vållat kommunen eller landstingeten ekonomisk förlust. Den ekonomiska förlusten kan exempelvis bestå i ettskadestånd som har dömts ut av domstol eller betalats ut efter förlikning. Enligt det andraundantaget får revisorerna granska ärenden som avser myndighetsulövning molnågon enskild om granskningen sker från allmänna synpunkter. Med detta menasatt revisorerna får göra en allmän granskning för att kontrollerahandläggningsrutiner, standardfrågor etc. 9.f motsvarar 5 kap. 3 § tredje stycket KL. Revisorernas rätt tillupplysningar m. m. 10 § Nämnderna och de anställda är skyldiga att lämna revisorer na de upplysningar som behövs för revisionsarbetet Deskall också ge revisorerna lillfälle alt när som helst inventera de tillgångarsom nämnderna har hand om och ta del av de räkenskaper och andra handlingarsom berör nämndernas verksamhet. 11 § Vad som sägs om nämnder i 10 § gäller också fullmäktigebe redningar. 70.f motsvarar 5 kap. 3 § andra stycket KL. Av paragrafen framgår attdel inle bara är nämnderna utan även de anställda som är skyldiga att lämnarevisorerna upplysningar m. m. En ändring i sak är alt de anställda får ensjälvständig skyldighet atl lämna upplysningar m. m. (se avsnitt 4.9.3). 77 motsvarar 5 kap. 3 § tredje stycket KL. 12§ Revisorerna svarar själva förden förvaltning som har samband med revisionsuppdraget, om inte fullmäktigebestämmer något annal. 13§ De beslut som revisorernafattar om sin förvaltning skall tas upp i protokoll. Föreskrifternai 6 kap. 30 § om justering av protokoll och tillkännagivande om justeringenskall tillämpas också på revisorernas protokoll. Bestämmelsernai dessa paragrafer motsvarar 5 kap. 4 § KL. Någon ändring i sak har inteavsetts. anses deförtroendevalda revisorerna ha möjlighet att anlita yrkesmässig expertis somhjälp vid granskningsarbetet. Någon ändring i det avseendet är inte åsyftad. Deförtroendevalda revisorerna skall därför även i fortsättningen kunna anlitayrkesrevisorer, ingenjörer, jurister etc, allt beroende på vilken sakkunskap deanser sig ha behov av. 14§ Revisorerna skall varje årtill fullmäktige avge en berättelse med redogörelse för resultatet av denrevision som avser verksarn-heten under det föregående budgetåret. 15§ Om anmärkning framställs,skall anledningen till denna anges i revisionsberättelsen. 1.nämnder ochfullmäktigeberedningar, samt 2.de enskilda förtroendevalda isådana organ. Berättelsenskall innehålla också ett särskilt uttalande huruvida ansvarsfrihet tillstyrkseller ej. Dessaparagrafer motsvarar 5 kap. 5 § KL. Förutom de nuvarandereglerna om revisionsberättelsen innehåller paragraferna också en bestämmelseom att anmärkning får riktas mot nämnder och fullmäktigeberedningar samt deenskilda förtroendevalda i sådana organ. Bestämmelsen tar sikte på all visa vemsom är revisionsansvarig. Prövning av frågan omansvarsfrihet 16 § Fullmäktige skall inhämta förklaringar över de anmärkningar som har framställts i revisionsberättelsen. Därefterskall fullmäktige vid elt sammanträde före utgången av året somrevisionen avser besluta om ansvarsfrihet skall beviljas eller vägras. 17 § Om ansvarsfrihet vägras, får fullmäklige besluta atl skade ståndstalan skall väckas. Talan som integrundas på brott skall väckas från det atl beslutet om vägradansvarsfrihet fattades. Annars är rätten lill sådan talan förlorad. Bestämmelserna i dessaparagrafer motsvarar 5 kap. 6 § KL. Ennyhet är att del nu uttryckligen sägs all det är fullmäktige som skall inhämtaförklaringar över de anmärkningar som har framställts i revisionsberättelsen.Detta innebär ingen ändring i sak. är det så atl det ankommer påfullmäklige att inhämnta förklaringarna (jfr bestämmelsen i 5 kap. 5 § KL omatl revisionsberättelsen skall avlämnas till fullmäktige; se även prop.1975/76:187 s. 536 och 537). En annan nyhet är att dennuvarande kopplingen till en efterföljande ansvarslalan har tagits bort. Inteheller della utgör emellertid någon egentlig ändring i sak. Enligt de nuvarandereglerna skall fullmäklige visserligen beslula om man skall beviljaansvarsfrihet eller om det skall vidtas åtgärder för att bevara kommunens ellerlandstingels rätt. Ingenting hindrar emellertid att fullmäktige vägraransvarsfrihet och avstår från att väcka talan. Om talan inte väcksinom elt år från del att revisionsberättelsen lades fram på sammanlräde medfullmäklige, faller rällen till talan bort som ansvarsfrihet ansesbeviljad. En vägrad ansvarsfrihet utan efterföljande talan får därmed närmastkaraktären av en "prickning" av vederbörande nämnd. Omfullmäktige vägrar ansvarsfrihet men beslutar all inle väcka någonskadeståndstalan, blir den vägrade ansvarsfriheten alt se som en "prickning".Den enda skillnaden är alt en underlåten skadeståndstalan inte medför attansvarsfrihet skall anses beviljad i efterhand. Ensaklig nyhet är att utgångspunkten för preskriptionstiden för skadeståndstalanhar bestämts till del tillfälle då beslutet om vägrad ansvarsfrihet fattades istället för som det tillfälle då revisionsberättelsen lades fram påsammanträde med fullmäktige. Tidpunkten har ändrats med hänsyn till attfullmäktige kan besluta om bordläggning av ansvarsprövningen vid detsammanlräde då revisionsberättelsen läggs fram för fullmäktige. Någotsärskilt lagreglerat skadeståndsansvar för de förtroendevalda finns inte. Klartär atl en förtroendevald som begått ett brott varigenom kommunen vållats renförmögenhetsskada enligt 2 kap. 4 § skadeståndslagen (1972:207, omtryckt1975:404, ändrad senast 1990:153) är ersätl-ningsskyldig för den ekonomiskaföriuslen. begränsas dock på grund av4 kap. 1 § skadeståndslagen som enligt förarbetena (prop. 1972:5 s. 555)analogvis bör tillämpas beträffande förtroendevalda. Det är oklart i vad måndel därutöver finns något skadeståndsansvar för ren förmögenhetsskada som deförtroendevalda åsamkar kommunen eller landslingel under fullgörande av sinauppdrag. 18§ Fullmäklige får meddela närmare föreskrifter om revisionen. Bestämmelseni denna paragraf motsvarar 5 kap. 7 § KL. Utfyllande regler kan t. ex. behövasför hur beslut fattas när revisorerna handlägger ärenden som rör derasförvaltning. 1§ Varje medlem av en kommun eller elt landsting har rält all få laglighelen avkommunens eller beslut prövad genom att överklaga dem hoskammarrätten. Rättenatt begära laglighetsprövning tillkommer bara medlemmar av kommun ellerlandstinget. Vilka som räknas som medlemmar framgår av 1 kap. 4 §.Avgränsningen är densamma som kommunallag. 2§ Följande beslut (år överklagas: 1. beslulav fullmäktige, 2.beslut av en nämnd eller ettpartssammansatt organ, om beslutet inte är av rent förberedande eller rentverkställande art, samt 3. sådana beslut av revisorerna som avses i 9 kap. 13§. Paragrafenmotsvarar delvis 7 kap. 1 § första stycket och 7 kap. 2 § KL. Några ändringar isak har inte avselts. Undantaget i punkl 2 förbeslut av rent förberedande eller rent verkställande art markerar attöverklagandet skall riktas mot del beslutande organets avgörande och inte motsådana åtgärder som är knutna till avgörandet. Undantagsregeln är tillämpligt.ex. när en nämnd fattar beslut om atl avge yttrande i elt ärende som skallavgöras av fullmäktige eller beslutar att väcka ett ärende genom atl lägga framförslag lill beslul lill fullmäktige. Om t.ex. en anställdfattar ett beslul på nämndens vägnar på grundval av delegering är det rättsligtsett fråga om ett nämndbeslul och del är därmed överklagbarl enligtföreskrifterna i punkt 2. Om någon agerar helt frittulan rättsligt stöd, dvs. om del inle finns någol beslul om all vederbörandehar rätt atl vidta en viss åtgärd, torde någon laglighetsprövninginte kunna göras. Å andra sidan bör då beslutet normalt anses vara behäftat medett så väsentligt och uppenbart fel, atl det får betraktas som en nullitet,vilket innebär alt det inte får verkställas eller på annat sätt tillämpas. Omärendet rör ett civilrättsligt förhållande kan dock frågan om motpartens godatro inverka på bedömningen. Finns det ettdelegeringsbeslut, men den anställde har överskridit ramarna för delegeringen,bör hans beslul juridiskt sett nämndens beslut kunna överklagas underåberopande av att beslutet inte tillkommit i laga ordning. 3§ Föreskrifterna i detta kapitel gäller inte om det i lag eller annanförfattning finns särskilda föreskrifter om hur beslut överklagas. Enmotsvarighet till föreskriften i denna paragraf finns i 7 kap. 1 och 2 §§ KL.Innebörden är att en prövning enligt bestämmelserna i detta kapitel ochförvaltningsbesvär utesluter varandra. 4§ Etl beslut överklagas skriftligt. klagomål skall klaganden ange vilket beslut som överklagas och deomständigheter som han stöder sitt överklagande på. 5§ Klagomålen skall ges.in till kammarrätten. Paragrafernainnehåller inga nyheter i sak. 6 §Klagomålen skall ha kommit in till kammarrätten från den dag då det tillkännagavs på kommunens eller lands tingets anslagstavla att man justerat protokollet över beslutet. Anslagetom prolokollsjusteringen måsle vara uppsatt på anslagstavlan för att tiden skall löpa ut. 7 § Om klagomålenföre klagolidens utgång har kommit in till kommunen eller i stället för till kammarrätten, skall överklagandet ändå prövas. De nuvarande reglerna omsättet att beräkna klagolid och klagolidens längd, som finns i 7 kap. 1 och 2§§ KL, har behållits i sak. I 6 § andra stycket finnsen regel som innebär atl ett anslag om proto-kollsjustering måste vara uppsattpå anslagstavlan för atl skall löpa ut. Situationenhar varit uppe till bedömning i eu par rättsfall (RÅ 1975 ref 118, RÅ 1976 ref13 och RÅ 1976 Bb 485). Omanslaget tas ned för tidigt innebär regeln att'Beslulel inte vinner laga kraft.Detta kan avhjälpas genom atl kommunen eller upphäver sitt beslutoch fattar etl nytt beslut av samma innebörd och låter tillkännagivandel varaanslaget . 8 § Ett överklagat beslut skall upphävas, om 1. det inte har tillkommit i laga ordning, 2.beslutet hänförsig till något som inte är en angelägenhet för kommunen eller landslingel, 3.del organ somhar fattat beslutet har överskridit sina befogenheter, eller 4.beslutetstrider mol lag eller annan förfallning. Något annat beslut får inte sättas i det överklagadebeslutets slälle. 9 §Om elt fel har saknat belydelse för ärendets ulgång, behöver beslutet inte upphävas. Detsamma gäller om beslutet har kommit att förlora sin betydelse lill följd av senare inträffade förhållanden. 1 8 §jörsla stycket finns de s. k. prövningsgrunderna. Föreskriften i 8 § är en handlingsregel för domstolen.Oberoende av vilken prövningsgrund som klaganden åberopar skall alltsådomstolen självständigt avgöra vilken grund som kan komma i fråga. Prövningsgrunderna"enskild räll kränkl" och "vilar på orällvis grund" harslopals. Motiven för delta framgår av avsnilt 4.10.3. Överklaganden där mantidigare har åberopat "vilar på orällvis grund" kan i forlsällning-enfrämst prövas mot grunden "strider mot lag", om det gäller enprövning av likslällighetsprincipens gränser. Dennuvarande prövningsgrunden om befogenhetsöverskridande har delats upp på tvåpunkter (p. 2 och 3). Del innebär ingen ändring i sak. I 8 §andra slyckel finns en regel om rätlsföljden, som klargör all processen intetar sikte på en materiell överprövning av kommunala beslul ulan på enlegalitetsprövning. Utmärkandeför laglighelsprövningen är atl prövningsinstansen skall upphäva etl överklagatbeslut, om den finner att någon av prövningsgrunderna kan tillämpas. Ihittillsvarande rättspraxis finns dock exempel på fall då kommunala beslut somvarit behäftade med mindre fel inle har upphävts, eftersom felet varitoväsentligt eller utan betydelse. Ett vanligt sådanl fall är alt någol betydelselöstfel i beslutsförfarandet har förekommit. Det kan t.ex. gälla en jävssituationsom uppenbarligen saknat betydelse för ärendets utgång. 1 9,<}' medgesdärför en möjlighet att göra undantag från kravet på upphävande om felet varitbetydelselöst Det kan också finnas andra särskilda skäl till ett sådantundantag. Del kan t.ex. inträffa att överklagandet blir onylligt till följd avatt det beslutande organet har 15 1990/91. fattat elt nytt beslul somvunnit laga krafl. annat fall är atl domstolen prövar en valfråga förstefter mandatperiodens utgång. Enligt praxis är detmöjligt all enbart upphäva ell beslul partiellt. Avsikten är inte alt rubbadenna möjlighet Frågan om i vilken utsträckning etl sådant upphävande bör skeär dock inte lämpad för lagreglering utan bör helt överlämnas lillrättstillämpningen. 10§ Vid prövningen av överklagandet får inle beaktas andra omständigheter änsådana som klaganden har hänvisat lill före klagolidens ulgång. Enligt7 kap. 1 § tredje stycket KL får klaganden inte anföra någon ny omständighetlill grund för sin klagan efter klagolidens ulgång. Denna regel har nuformulerats om till en handlingsregel för domstolen. 11§ Vid lillämpningen av förvaltningsprocesslagen(1971:291) skall kommunen eller anses som part. 12§ Elt föreläggande enligt 5§förvaltningsprocesslagen (1971:291) får inte gälla sådana brister i skrivelsenmed överklagandet som består i atl denna inle anger den eller deomständigheter på vilka överklagandet grundas. Föreskrifteni 29 § förvaltningsprocesslagen om rätt att ulan yrkande besluta till delbättre för enskild skall inte tillämpas.