prop · GE03191 · 1990-12-31 00:00:00 — Tillgångtill sådana uppgifter är en väsentlig förutsättning för att det skall varamöjligt att följa utvecklingen inom livsmedelskedjan. Genom uppgifterna harjordbruksnämnden fått underlag bl.a. för sina marknadsbedömningar. När en stordel av den interna regleringen upphör får myndigheten intelängre på samma sätt som tidigare tillgång till de uppgifter som behövs.Samtidigt är det emellertid, som också uttalades både i propositionen om dennya livsmedelspolitiken och i utskottets betänkande med anledning avpropositionen, av största vikt att man noga följer den livsmedelspolitiskareformens effekter på olika områden och utifrån olika aspekter. har ansvaret för att följa utvecklingeninom sitt ansvarsområde och regelbundet redovisa utvecklingen och eventuellabehov av åtgärder till regeringen. Föratt kunna följa utvecklingen på livsmedelsområdet måste myndigheten fåtillgång till uppgifter i samma omfattning som före avregleringen. Jordbruksverketbör kunna kräva att uppgifterna lämnas. En uppgiftsskyldighet som vilar påfrivillig grund kan inte anses tillräcklig. Vissskyldighet att lämna uppgifter föreligger redan enligt förordningen (1968:111) om uppgifter för lantbruksstatistiken och lantbrukets företags register. Uppgiftsskyldigheten enligt den förordningen omfattar emellertid bara den som inom landet driver jordbruk, skogsbruk, husdjursskötsel, fruktodling eller trädgårdsodling eller som äger mark där annan driver sådan verksamhet. Förordningens uppgiftsskyldighet är således inte till- 29 räcklig i det härsammanhanget. En utvidgning av uppgiftsskyldigheten Prop. 1990/91: 191 enligtförordningen är heller inte möjlig. Bestämmelser som innebär att enskilda kanåläggas att lämna uppgifter till en myndighet kräver enligt den nu gällanderegeringsformen lagstöd. Förordningen, som är , uppfyller de konstitutionellakraven endast till följd av övergångsbestämmelser till regeringsformen. Bestämmelserom uppgiftsskyldigheten på livsmedelsområdet bör i stället tas in i ensärskild lag om uppgiftsskyldighet för näringsidkare inom livsmedelsområdet.Lagen bör utformas som ett bemyndigande för regeringen att meddelaföreskrifter om det nödvändiga uppgiftslämnandet. Regeringen bör få delegerasina befogenheter till myndigheten. Ytterligareett par lagstiftningsfrågor bör behandlas i det här sammanhanget. Föratt erhålla överensstämmelse med de varubeskrivningar som används i bilagan tillkonventionen rörande systemet för harmoniserad varubeskrivningoch kodifiering bör bilagan till lagen (1990:615) om avgifter på vissajordbruksprodukter m.m. ändras. Vidarebör en fråga om ändrad instansordning tas upp. Enligt 8 § lagen (1984:409) omavgifter på gödselmedel får statens jordbruksnämnd, eller fr.o.m. den 1 juli1991 , i vissa fall medge en importör återbetalning av erlagdavgift. Lagen innehåller emellertid inte några bestämmelser om hur sådanabeslut får överklagas. Detta innebär att regeringen i enlighet medbestämmelserna i 30 § verksförordningen får pröva överklagandena. Beslut isådana ärenden bör emellertid enligt min mening få överklagas tillkammarrätten. Bestämmelser härom bör tas in i lagen. 1enlighet med det anförda har inom upprättats förslagtill 1. lagom uppgiftsskyldighet för näringsidkare inom livsmedelsområdet, 2. lag om ändring i lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbraksprodukterm.m., 3. lag om ändring i lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel. Lagförslagetunder 1 innehåller sakligt sett främst ett bemyndigande för regeringen attbesluta föreskrifter. Bemyndiganden av den arten faller inte inom lagrådetsgranskningsområde. I övrigt innehåller lagförslaget endast bestämmelser om viteoch om bötespåföljd. Jag anser därför att lagrådets hörande i detta fall skullesakna betydelse. Även lagförslaget under 3 är av den arten att lagrådetshörande skulle sakna betydelse. 12 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen delsatt anta förslag till 1. lag om uppgiftsskyldighet för näringsidkare inomlivsmedelsområdet, 2. lag om ändring i lagen (1990:615) om avgifter påvissa jordbruksprodukter m. m., 3. lag om ändring i lagen (1984:409) om avgift pågödselmedel, dels att godkänna vad jag har förordat om 4. tekniska förändringar av gränsskyddet (avsnitt4.1), 5. anpassningav gränsskyddet till den interna avregleringen (avsnitt4.2), 6. finansiering av spannmålsexporten (avsnitt 5.2), 7. medel till skördeskadefonden (avsnitt 5.3), 8. medel till anläggningsstöd (avsnitt 5.4), dels att 9. medge att en rörlig kredit på 50 milj. kr. i fårdisponeras för jordbruksändamål t.o.m. (avsnitt 8). Vidarehemställer jag att regeringen bereder tillfälle att 10. ta del av vad jag har anfört om miljö- ochdjurskyddskostnader (avsnitt 6), 11. ta del av vad jag har anfört om arrendatorernassituation (avsnitt 7) samt 12. ta del av vad jag har anfört om äggkontrollen(avsnitt 9). Ärendetbör behandlas under innevarande . 13 Anslagsfrågor för Nionde huvudtiteln Omställningsåtgärder i jordbruket m. m. Underförevarande anslag har beslutat att . skall anvisasför omställningsåtgärder i jordbruket m.m. (prop. 1990/ 91:100 bil. 11, JoU 22,rskr. Regeringen har i prop. 1990/91:99 föreslagit att . skallanvisas för potatiskontroll. Jaghar i det föregående föreslagit att 60 milj. kr. anvisas under budgetåret1991/92 för att finansiera den fortsatta uppbyggnaden av skördeskadefonden. 1det föregående har jag föreslagit att ytterligare medel anvisas för anläggningsstöd. I enlighet med vad jag har anfört bör ytterligare 100 milj. kr. anslås för anläggningsstödet under /92. Jag har idet föregående också föreslagit att 555 milj. kr. anvisas för att Prop.1990/91:191 under /92 amortera den kredit som utnyttjats för attfinansiera export av innevarande års spannmålsexport. Medel för de åtgärder jag nu har nämnt bör anvisas överdetta anslag. Under anslaget bör således medel anslås enligt följande: Inlösen av oljeväxter 600 000 000 Omställningsprogram för Pristillägg får- och lammkött 23000000 potatisodlares riksförbund, m. m. Detta innebär att ytterligare 715 milj. kr. bör anvisasför omställningåtgärder i jordbruket m. m. under /92. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Omställningsåtgärder i jordbruket m. m. /92 anvisa . utöver vad har beslutat (prop.1990/91:100 bil. 11, JoU 22, rskr. 202) och vad som föreslagits i prop.1990/91:99. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden haranfört för den åtgärd och de ändamål som han har hemställt om. 7.2.1 Anpassning av nuvarande gränsskyddssystem Enligtdet livsmedelspolitiska beslutet skall ett gränsskydd i form av rörliga införselavgifterbehållas i avvaktan på resultatet av GATT-förhandlingarna. Vidare skall detinte ske någon ensidig neddragning av gränsskyddet, utan resultatet av GATT-förhandlingarnablir avgörande för anpassningen av detta. Omdet inte blir någon överenskommelse inom ramen för är ett alternativ (medstöd i ovanstående beslut) att man i tillämpliga delar fortsätter medhittillsvarande gränsskyddssystem. Iprincip är detta förhållande redan i kraft under 1 :a . Stora delarav den intema marknadsregleringen avvecklas successivt fram till 1991-07-01varvid gränsskyddet enligt redan fattat beslut är avvägt mot gällandemittpriser eller motsvarande. Detär fullt möjligt att fortsätta med nuvarande gränsskyddssystem efter1991-06-30. Genom att fastställa de priser som gränsskyddet skall avvägas mot iprisregleringsledet (motsvarar i nuvarande system s.k. mittpriser, inlösenpriserm. kan nuvarande system fortsätta. Närdet gäller berörda priser kommer man att få ta ställning till omdessa skall sättas högre än nuvarande mittpriser eller motsvarande för attersätta belopp som p.g. a. GATT-överenskommelse inte tagits ut somprishöjningar utan gått ut som djurbidrag. Andra ändringar följer genom ändradepristillägg för får- och lammkött och ändrat utjämningssystem för mjölk. Vidarekommer andra ev. skäl för revideringar av den nivå som skall skyddas genomgränsskyddet att behandlas i detta sammanhang. I detta ryms också hur inflationseffekterev. skall återverka på de priser som bildar utgångspunkt för gränsskyddsavvägningarna. Vidövergången är det lämpligt att ev. ändra i gränsskyddets detaljerings-grad ochinföra fasta relationer mellan varuslag som i princip är olika förädlingsgraderav samma råvara. Ettgränsskyddssystem baserat på nuvarande skulle kunna vara utformat enligtföljande. Nuvarandeprisgränssystem tas bort . Det innebär att för varor med prisgränser försvinner de s.k. övre och nedre prisgränserna. Genom att den nya livsmedelspolitiken syftar till ett mer marknadsinriktat system, än det tidigare systemet, faller i huvudsak motiven för att ha prisgränser. I stället införs priser mot vilka gränsskyddet skall avvägas. Priserna som används för att beräkna gränsskyddet benämns i fortsätt ningen "referenspris". Vid övergången mellan systemen kan t.ex. nuvarande mittpriser, inlösenpriser eller motsvarande omföras till referenspriser. Som tidigare nämnts kan dock andra överväganden också göras och som gör att referenspriserna sätts på en annan nivå (jmf. även avsnitt 9.10). 3 1990/91. Inom EGfyller de s. k. tröskelpriserna samma funktion, dvs. det är mot Prop.1990/91:191 tröskelspriserna som gränsskyddet beräknas. Referenspriserna bör fastställas av statsmakterna ochutgöra de nödvändiga utgångspunkterna för att kunna bestämma gränsskyddet föralla varor inom jordbraksprisregleringens ram. (Prisutjämningssystemen börsamtidigt i nödvändig utsträckning synkroniseras med jordbruksprisregleringen).För vissa varor (spannmål m. krävs även att ränte- och lagringskostnaderbeaktas via prisstegringsskalor över året. Vidare är det nödvändigt att angevilka kvalitetskriterier som är kopplade till referenspriserna. För följande varor bör referenspriser fastställas.Nuvarande mittpris eller motsvarande har förts in som exempel på referenspris inedanstående uppstäUning. Vete 139 (164) Råg 150 (175) Korn 139 (156) Havre 139 (157) Oijeväxtfrö(raps) 350 (mat-)ärter 345 Sojamjöl (oijekraftfoder) 280 Matpotatis 121 ( 58)** Magert mjölkpulver 1 986 Får- och lammkött 2 787 * tillverkningsavgift eller motsvarande ** en i princip fast införselavgift föreslås i stället förett referenspris Referenspriserna för spannmål och matpotatis är relateradetill producentledet eftersom de motsvarar nuvarande reglerade priser (det s.k. prisregleringsledets priser). Gränsskyddet avvägs dock i praktiken motpriser i led som den internationella handeln äger rum. Dessa priser innefattaräven handelsledens kostnader, kvalitetsreglering m.m. Om gränsskyddet skulleavvägas mot producentledets priser kommer faktiskt pris till producent att blilägre då handelsleden måste ha täckning för sina kostnader. Vid omläggningen bör därför referenspriser som ärrelaterade till partihandelsled eller motsvarande fastställas för berördavaror. De priser som f n. används som utgångspunkt för gränsskyddet angesdärför inom parentes för spannmål och oljeväxter. För matpotatis borde i princip också ett referensprisanges. På grund av den splittrade prisbild som råder i handelsleden är detta svårt att praktiskt genomföra. I stället föreslås att en i princip fast införselavgift för matpota- 34 tis fastställs avstatsmakterna med att referenspriserna fastställs Prop. 1990/91:191 för övriga varuområden. Förmjölkområdet gäller att när referenspriser fastställs måste beaktasde relationer man önskar skapa med det s.k. förenklade utjämningssystemet. Vidarekommer man att få ta ställning till hur länge angivna referenspriser skallgälla och enligt vilka grunder ev. revideringar skaU göras. Frångränsskyddssynpunkt får också anges för vilka varor rörliga avgifter skalltillämpas (vissa vegetabilier) och för vilka översynen skall göras med längremellanrum t.ex. gränsskyddet fastställas för ett kommande halvår åt gången (animalier). Ibilaga 2 redovisas alla de varaområden som omfattas av den egentliga jordbruksprisregleringen.Varuslagen följer den indelning som är gjord enligt s. k. Harmonized system ochenligt vilken utrikeshandeln grapperas. Varaområden som ur avgiftssynpunktbildar en enhet eller grapp har sammanförts (t.ex. nötköttsområdet,veteområdet). 7.2.1.1Förenklingar av gränsskyddet vid en anpassning av nuvarande system Isamband med att den nya livsmedelspolitiken träder i kraft finnsanledning att genomföra möjliga förenklingar och ändringar till följd av attvissa funktioner blir inaktuella vid omläggningen. Vidare kan det vara enfördel ur administrativ synvinkel att genomföra förenklingar. Genom avregleringenförsvagas också det tidigare synsättet att gränsskyddet kunde användas sommedel för att etablera andra prisrelationer inom landet än på importprisnivå (jmf.avsnitt 9.5.2). Förenklingsförslagenkräver dock vissa kommentarer kring hur olika intressenter ser på frågan. Förimportintressenternas del är det främst fråga om i fall en mer generellavgiftsnivå kan försämra förutsättningarna för import av de varor där enomläggning till generell avgift i sig ger en höjning av gränsskyddet och attdärvid risken finns att detta inte uppvägs av de varor för vilka en sänkninginträder. Frågan är också avhängig vilken absolut nivå som gränsskyddetslutligen får. Det finns importörer som på grisköttsområdet är intresserade aven ytterligare differentiering. På producentsidan finns det vissa farhågor förnegativa effekter av att sammanföra alla slag av fjärdedels kroppar under enoch samma avgift. Detta synsätt torde bero på att det för ijärdedels kroppar,bakdel, skulle bli fråga om sänkningar av skyddet. Följandeändringar bör övervägas på animalieområdet. Gränsskyddetpå nötköttsområdet är f. n. differentierat på följande vis. Helaoch halva kroppar Prop. Ko och äldre tjur, fjärdedelskroppar, bakdel Normalinförselavg. helaoch halva kroppar " 0:50 fjärdedelskroppar, framdel " 1:00 Ungtjur, stut, kviga och ungko fjärdedelskroppar, bakdel " 2:50 helaoch halva kroppar " 3:00 fjärdedelskroppar,framdel " 3:50 Differentieringenhar haft den dubbla funktionen att ansluta importpriserna till de priser sometablerats i hägn av regleringen inom landet och ge information omimportens sammansättning och utveckling. I den nya livsmedelspolitiken kommerinte att finnas någon intern marknadsreglering i syfte att understödja vissapriser. Från gränsskyddssynpunkt bör en enhetlig avgift på hela, halva ochfjärdedelskroppar avgift vara tillräcklig i den nya situationen. Sammanvägtmotsvarar nuvarande differentiering räknat på normalslaktens sammansättning igenomsnitt /kg. Vid övergång till enhetlig avgift kan således normalinförselavgiftensättas /kg lägre än den nuvarande. Nötköttsdetaljernahar ur gränsskyddssynpunkt indelats i fyra olika avgiftsnivåer.Differentieringen har i detta sammanhang också betydelse från informationssynpunktvad gäller utrikeshandelns sammansättning. Avgiftsuttagetpå nötköttsdetaljer ansluter även till omfördelningsfrågan, se avsnitt 9.5.1. bifT,filé, entrecöte, innanlår Införselavg. , ytterlår, rulle, högrev, märgpipa " 6:00 bringa,sorteringar " 7:00 pistolstyckadbakpart av nötkött " 8:70 Pistolstyckadbakpart bör kunna tas bort som egen avgiftsgrupp. Import av pistolstyckadbakpart var aktuell och nuvarande restitution kvarstår från dengången. Senast pistolstyckad bakpart importerades var i mitten av . Isammanhanget kan nämnas att EG tillämpar viss differentiering i sitt gränsskyddpå nötköttsområdet genom att man har olika om räkningskoefficienter koppladetill skyddet för en basprodukt. Gränsskyddetpå kalvköttsområdet är f. n. differentierat på följande vis: ' ° biff, filé, entrecöte, innanlår , ytterlår, rulle, högrev. fjärdedel, bakdel av kalv fjärdedel, framdel av kalv Vidövergången till ny livsmedelspolitik kan avgiften för hela och halva kroppar avkalv sättas lika med motsvarande för övriga nötkreatur. Vid övergång tillenhetlig avgift för hela, halva och fjärdedels kroppar av nötkreatur blir detinte någon större skillnad i avgift kvar, vilket gör att en och sammaavgiftsnivå bör kunna etableras. bör fjärdedel, framdel och bakdel avkalv föras tiU samma avgiftsgrupp. (Detta kräver en uppdelning av stat.nr.02.02.201 i två ur-varunummer). Avgiftsuttaget för bringa och sorteringar börsättas till samma som för motsvarande nötköttsdetaljer. Vidareär det till fördel ur kontrollsynpunkt då det i praktiken är svårt att avgöravid besiktning av importpartier i fall det är kalv- eller nötkött. Dessutom harandra länder definitioner på kalvkött som avviker från de svenska. skinka, bog m. m. Införselavg. hel näskfilé, färsk " -5:00 bacon, skivat törpackat " 5:00 Avgiftsuttagetför griskött berör också en eventuell ombalansering fast i mycket mindre gradän för nötköttets del. råder ett omvänt förhållande mot nöttkött då detär värdefulla delar som färsk fiäskfilé som avgiftsnivån är sänkt för. Enenhetlig införselavgift bör införas för alla styckningsdetaljer pågrisköttsområdet. Detta kan göras i kombination med en ändring av nivån, sommotsvarar vägt värde av nuvarande differentiering. Aktuellagrisköttsdetaljer utgör av en genomsnittlig slaktkropp. Räknat på normalt styckningsutbyte motsvarar aktuella restitutioner ca /kg på en generell avgiftsnivå för alla grisköttsdetaljer. Import av spareribs har inte förekommit . 4 1990/91. övrigt - animalier Prop. Förmjölkprodukterna existerar en viss indelning efter fettinnehåU. grupperär relativt många och bör kunna minskas. bör en ny indelning anslutatill de gränser med avseende på fettinnehållet som tillämpas av EG. Påäggområdet råder en mycket begränsad utrikeshandel med ägg, vilket gör atläggprodukternas gränsskydd inte utan vidare kan relateras till gränsskyddet förägg via åtgångstal. och vid en kontinuerlig import bör mer fastasamband för gränsskyddet mellan råvaran (ägg) och produkter kunna etableras. Gränsskyddetför s. k. konsekvensvaror (charkvaror, korvar m. bör i princip vara relateradetill nivån på gränsskyddet för ingående råvaror. Inomvegetabilieområdet finns också förenklingar som bör övervägas. Förspannmålsprodukterna bör åtgångstalsbaserade avgifter gälla även fortsättningsvis,men de mindre manufaktureringsskydd som ingår för vissa produkter kan tas bort. Gränsskyddetför en del mjöler är f n. uppdelat på relativt många undergrupper. Detta antalbör kunna minskas ner genom att etablera bredare intervall för respektivemjölkategori. Närviss prisstegringsskala för spannmål m. m. skall utgöra grund för gränsskyddsbestämningenbör denna anges i statsmakternas beslut. Gränsskyddsrelationernapå fodermedelsområdet bör formaliseras, vilket bl. a. kräver att inhemskareferenspriser fastställs för majs och sojamjöl. De samband som bör existerabaseras på fodervärdesberäkningar och bör anges som grand för gränsskyddsberäkningarna.Grunderna för fodervärdesberäkningarna kan dock utvecklas och förändras övertiden, vilket bör kunna beaktas. Möjlighet till att modifiera metod för gränsskyddsberäkningarnabör således finnas. Uträkningenav införselavgift på fodermedel baseras på en fodervärdesberäkning, där manjämför varans innehåll av protein och energi i förhållande till foderspannmål.För vissa fodermedel används havre vid beräkning av energivärde och för andrakorn. För beräkning av proteinvärde används sojamjöl. Metodiken förutsätter attinhemska referenspriser fastställs för havre, korn och sojamjöl. Påvegetabilieområdet är avgifterna röriiga utom för potatis och stärkelse. Vid tillämpningen av rörliga avgifter bör man tillämpa tröskelvärden så att man undviker för täta gränsskyddskorrigeringar. Bilaga I Syftetmed gränsskyddet är att upprätthålla en inhemsk livsmedelsproduktion.Avvägningen av gränsskyddets nivå är ytterst en fråga om hur stor andel av deninhemska livsmedelsmarknaden som skall försörjas med inhemsk produktion. Somframgått tidigare är gränsskyddsfrågan i hög grad avhängig utvecklingenpå det handelspoUtiska området. Vad som härvidlag närmast kan komma attåterverka på gränsskyddsfrågorna är ett . är dock utvecklingeni GATT-förhandlingarna och frågan om ett eventuellt EG-medlemskap av än störrebetydelse. För GATT-förhandlingarnas del verkar det f n. som om ett avgörandeinte är nära förestående. EG-fråganoch gränsskyddsaspekten är närmast kopplad till om och i så fall när Sverigeinlämnar en ansökan om medlemskap. Eftersom redan avgivit enviljeförklaring att bli medlem i EG bör det dock leda till att ändringar i t.ex. gränsskyddssystem bör utformas så att de inte försvårar eller skaparanpassningsproblem vid ett eventuellt framtida medlemskap i bördet vara en fördel om ändringarna harmoniserar med EGs förhållanden (kändaeller planerade). Det blir mycket angeläget att fortlöpande följa och bevakautvecklingen inom EG från svensk sida. JN har i samarbete med lantbraksstyrelsenoch kommerskollegium påbörjat en studie i syfte att analysera konsekvenserna m.m. för jordbraks (inkl. trädgårds-) sektorerna av ett eventuellt medlemskap iEG. Enlångsiktig målsättning bör vara att sträva efter förändringar i gränsskyddet iden riktning som diskuteras inom /Uruguayrundan. En ökad marknadsanpassningkan uppnås genom dels sänkt gränsskyddsnivå, dels åtgärder i riktning motfastare och mer genomskådliga mekanismer (i riktning mot tariffering).Därigenom kommer det svenska jordbrukets utveckling att i större utsträckningbli påverkat av utvecklingen på världsmarknaden. Förändringaroch förenklingar i mekanismerna underlättas sannolikt om nivån pågränsskyddet sänks. Om genomför ensidiga sänkningar av gränsskyddet kandock komplikationer uppstå genom drastiska effekter för inhemska producenter(men också med hänsyn till förhandlingssituation i ). Denhandelspolitiska situationen samt det senaste livsmedelspolitiska beslutetleder fram till att på kort sikt ett gränsskyddssystem, som är en modifieringav det nuvarande (jmf avsnitt 7.2.1) kan framstå som ett huvudalternativ.Samtidigt bör förenklingsmöjligheterna tas tillvara, vilket i korthet skulleinnebära att man, skapar enhetligare avgifter genom avveckling avvissa fasta restitutioner på nötkötts-, kalvkötts- och grisköttsområdena, inför förenklad gruppering av mjölkprodukter medavseende på fettinnehåll, tar bort ett manufaktureringsskydd på vissaspannmålsprodukter, minskar antalet avgiftsgrupper för vete- ochrågmjöl, formaliserar foderområdets gränsskydd, genomatt tillämpa tröskelvärden undvikes för täta gränsskyddskorrige- Prop.1990/91:191 ringar vid användning av rörliga avgifter. Somframgått av avsnitt 9.2 bör den nya livsmedelspolitiken utan marknadsregleringarleda till sänkta priser även vid ett oförändrat gränsskydd. Om på kort siktändringar i gränsskyddets nivå skaU göras är generella ändringar attrekommendera framför punktvisa ändringar. Detta sammanhänger med behovet avstabilitet och förutsägbarhet för berörda aktörer och ytterst med de relativagränsskyddsnivåer som anses önskvärda för olika varuområden. Gränsskyddsfrågankan ses från en nominell och en real synpunkt. Så länge inflation existerar(vilket är en naturlig del i en marknadsekonomi) kommer ett nominellt beloppatt realt sett bli mindre och mindre värt över tiden. eller senare kommerman att få ta ställning till frågan om en real avvägning av gränsskyddet. Dennafråga är bl. a. beroende av om och hur länge det dröjer innan en förändring avsituationen kommer genom ett tänkbart beslut om tariffering, som en del i en GATT-överenskommelse.För att inte åter hamna i ett system med prisöverläggningar, kompensationsberäkningarm.