prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Genomsnittlig räntesats har beräknats som total kapitalavkastning ibytesbalansen (inkl. återinvesterade vinstmedel) i procent av medeltalet avingående och utgående nettoskuld . Bidrag av förändradräntesats har beräknats som förändring i den genomsnittliga räntesatsenmultiplicerad med den ingående nettoskulden. Bidrag av förändring inettoskulden har beräknats som skillnad mellan ingäende och utgåendeskuldstoclc, multiplicerad med genomsnittlig räntesats. Källa: SCB, riksbankenoch . Handelnmed varor och (reala) tjänster uppvisade under större delen av 1980-teletganska betydande överskott, vilket naturligtvis var en fömtsättning för att deväxande transfererings- och kapitelavkastnings-underskotten inte skulleresultera i mycket stora totela bytesbalansunderskott. hardette överskott minskat snabbt och raderades ut . Orsakema var främst alltsämre konkurrenskraft i exportindustrin och minskat sparande i hushållen. Tabell14:2 Bytesbalansen med fördelning pä komponenter Löpande priser, miljarder kr. Varor och (reala) tjänster 2 -22 -13 2 -32 -14 4 -36 -15 23 -43 -17 Varor och (reala) tjänster 0,1 -1,6 -1,0 0,2 -2,2 -1,0 0,2 -2,4 -1,0 1,3 -2,5 -1,0 -2,5 -3,0 -3,2 -2,2 Underperioden har överskottet i handeln med varor och tjänster somframgår av tebell 14.2 bedömts växa, men inte särskilt mycket. innebär attde underskott som oundvikligen kommer att uppste på transfererings- ochkapitelavkastningspostema manifesteras i fortsatte bytesbalansunderskott.Följden blir att utlandskulden fortsätter att växa kraftigt. Eftersom detinteraationella ränteläget väntes gå ned , begränsasemellertid bytesbalansunderskottet så att det 1995 uppgår till 2,av BNP,vilket är något lägre än 1990. Humvida dette kan anses vara en acceptebelutveckling diskuteras i det följande avsnittet. 14.3 Är bytesbalansunderskotten acceptabla? Tillgångar,skulder och bytesbalans Sverigesfinansiella nettoskuld, exklusive portföljaktie- och direktinvesteringskapitel,ökade dramatiskt under 1980-telet från av BNP 1980 till omkring 35%1990. Bytesbalansunderskotten, vilka ju i princip finansieras genom ökningar iutlandsskulden, kan bara förklara en mindre del av denna utveckling. Enbetydande del av skuldökningaraa motsvarades av svenska direktinvesteringar iutlandet. Efter valulaavregleringen gjordes dessutom mycket stora placeringar iutländska portföljaktier . Diagram 14.2 visar att ökningen iSveriges nettoskuld till utlandet var mer beskedlig om uppgången i dessatillgångar beaktes. Även uppgången i denna justerade nettoskuld överstigeremellertid kraftigt de ackumulerade bytesbalansunderskotten, såsom framgår avdiagram 14.3. Ökningen i nettoskulden uppgick till i genomsnitt av BNPunder , medan det genomsnitfliga bytesbalansunderskottet var1,av BNP. 1990/91:150 Bilaga1:1.1 IKagram 14:2 nettoskuld till utlandet 36 32 28 24 20 16 12 Exklusive di rektinveste ringskapital och portföljaktier / _----------------- ------------------------ y / Inklusive direktinvestering ska pital och portföljaktier Diskrepansensammanhänger i huvudsak med förändringar i kapitelvärden; växelkursändringarpå tillgångar och skulder som är denomine-rade i utländsk valute, förändringari fastighets- och byggnadsvärden, kursförändringar på aktier etc. Sådana kapitelvinsteroch kapitalförluster skall enligt gällande nomenklaturer inte tes med ibytesbalansen men påverkar givetsvis landets förmögenhetsstellning motutlandet. De s.k. återinvesterade vinstmedlen i utländskadirektinvesteringsföreteg ingår däremot numera i bytesbalansen. Dessa vinsterär rörelsevinster, inte kapitelvinster, och i princip utdelningsbara. Det ärnärmast praktiska, skattetekniska, koncemstrategiska och andra liknandeförhållanden som avgör om dessa vinster återinvesteras efter mellanliggandeutdelning till moderbolagen eller plöjs tillbaka i dotterföretegensrörelse. 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Diagram14:3 Bytesbalans och förändringar i nettoförmögenhet i utlandet Anm:Nettoförmögenhet i utlandet är nettoskuld till utlandet, inkl. direktinvesteratkapital och portföljaktier, med ombytt tecken. Destora skillnadema mellan bytesbalanssaldona och förändringaraa inettoskuld till utlandet utgjordes av växelkursförluster på utlandslånen,främst som följd av devalveringama 1981 och 1982. Ökningen i nettoskulden 1988var till större delen en effekt av den kraftiga stegringen i de svenskabörsaktiekursema, som höjde utlänningars förmögenhetsvärden i Sverige.Skillnaden beror på en ännu outredd mycket kraftig ökning i dennegativa restposten i kapitelbalansen; det togs upp utlandslån på motsvarande3,av BNP som inte kan förklaras varken av registreringar i bytesbalansen, påkapitelbalansens tillgångssida eller i valutereserven. "Hållbara"bytesbalansunderskott Prop. Bilaga1:1.1 För att bedöma vilka framtida bytesbalansunderskott som är"hållbara" harnormer om utlandskuldens storlek i relation till exporten eller till BNPdiskuterats. Det finns en nivå på utlandsskulden ovanför vilken ränteutgiftemablir så stora att det är praktiskt teget omöjligt att hindra en okontrollbarytterligare tillväxt i skulden. Flera är i en sådan situation. FörSveriges del skulle - försöksvis - kunna anläggas det betraktelsesättet att nurådande relation mellan den utländska nettoskulden och BNP är acceptebel, ochatt landet kan tilläte sig bytesbalansunderskott i en utsträckning som inteytterligare höjer relationstalet. Med utgångspunkt från de prognoser som gjortsför den nominella BNP-tillväxten , och med bortseende fråneventuella förändringar i kapitelvärdena, kan då följande enkla kalkyl görasav "hållbara" bytesbalansunderskott : Nominell Utländsk Bytesbalans Bytesbalans BNP-ökning, nettoskuld mrd.kr. 19923,7 394 -14 -0,9 19934,4 411 -17 -1,1 19945,0 432 -23 -1,3 19955,0 453 -21 -1,3 De"hållbara" underskotten blir alltså temligen små och de underskottsom faktiskt har prognoserats är betydligt större. Ett problem med dette sättatt räkna är att man vid ändrade fömtsättningar kan få något paradoxalaresultet. BNP-tillväxttelen inbegriper en inflation som minskar till igenomsnitt ca 2,. Om inflationstakten blir högre skulle en motsvarandekalkyl ge "hållbara" bytesbalansunderskott som räknat i procent avBNP är högre. Att det blir så beror på att inflationen delvis"betelar" de gamla skuldema, men dette kan självfellet inte tolkassom att en högre inflationstakt är önskvärd. En högre inflationstakt än omvärldensförsvagar näringslivets konkurrenskraft så att bl.a. just bytesbalansunderskottenkan bli ohanterligt stora. En möjlighet vore att använda den utländskainflationen i kalkylen i stellet för . Somnorm för vad som skall anses som acceptebla bytesbalansunderskott kanberäkningar av ovanstående slag bara ge mycket grov och ganska mekaniskvägledning. Mer inträngande analyser av underskotten behöver göras, medavseende på deras karakter och orsaker. Investeringar,sparande och bytesbalans fria intemationella kapitelrörelser och ostörda intema marknaderför sparande och investeringar återspeglar förekomsten av över- och underskotti olika länder idealt sett skillnader i kapitelavkastning. I ett land som avnågon anledning har särskilt hög kapitelavkastning kan investeringsefterfråganbli högre än det inhemska sparandet. Det är då samhällsekonomiskt lönsamt attlandet har ett bytesbalansunderskott, som motsvaras av överskott i någon annandel av världen. exempelpå underskott av denna "goda" typ bmkar man nämna de stora Prop.1990/91:150 underskott hade i samband medjämvägsbyg- Bilaga 1:1.1 gandet. 25 24 23 22 21 20 19 18 17 Diagram14:4 Bruttoinvesteringar och bytesbalans Procent av BNP 26 (Högra skalan) Bytesbalansen(Vänstra skolan) _5 J---------------------------------------------------- L 15 1950 1955 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 Genomatt de intemationella kapitelrörelsema blev hårt reglerade efter andravärldskriget kunde bytesbalansunderskott inte komma ifråga som-finansieringskälla för den kraftiga investeringsuppgång som ägde mm fram till1960-telets senare del (se diagram 14.4). Utlösande faktorer bakom den långaperiod av bytesbalansunderskott som inleddes var OPEC-ländemasoljeprishöjningar, följda av den kostnadskris som efterhand urholkade detsvenska näringslivets konkurrenskraft. Återgången till approximativ balansåren 1984-1988 sammanhängde bl.a. med de gynnsamma effektema av devalveringaraa1981 och 1982, men också med fellande oljepriser. Den produktionstillväxt somägde mm kimde till att börja med åstedkommas utan någon nämnvärd uppgång iinvesteringaraa, vilket bidrog till att utrikeshandeln hölls i balans. Först1987 inleddes en kraftigare uppgång i investeringaraa, parallellt med att bytesbalansenåter försvagades. Bytesbalansförsämringen berodde emellertid också på att denkonkurrensfördel, som devalveringama medförde, successivt började ätes upp avökande relativa lönekostnader. Kalkylema för utvecklingenunder innebär att den försvagning av ekonomins samladeinvesteringsutveckling som inleddes fortsätter (setebell 14.3). En samtidig fortsatt ökning av bytesbalansunderskottet ärofrånkomlig, som resultet av bl.a. att de senaste årens relativakostnadsökningar får ett fortsatt genomslag i handelns utveckling. Dettebetyder att ekonomins samlade sparande (som är lika med summan av investeringaroch bytesbalanssaldo) minskar Med denbetydande och omedelbara nedgång i löneök- Prop. 1990/91:150 ningstakten som ären fömtsättning för beräkningama kommer bytesba- Bilaga 1:1.1 lansen att däreftersuccessivt förbättras . försterks lönsamheten inäringslivet och produktionstillväxten i ekonomin, vilket bedömts utgöraincitement till ökade investeringar, inte minst i industrisektora. Däremotberäknas bostedsbyggandet komma att utvecklas svagt. Den samlade effekten bliratt sparkvoten i ekonomin ökar igen. Den beräknas dock 1995 inte komma upp isamma nivå som 1990. Från dette perspektiv kan därför den fömtseddabytesbalansutvecklingen ses som en besvikelse, i synnerhet som den ocksåinnebär att utlandsskulden växer snabbare än nominella BNP. Tabell14:3 Investeringar, bytesbalans och sparande Investeringar, Bytesbalans, Summa andel av BNP andelav BNP sparkvot -1,3 -2,5 -3,0 -3,2 -2,2 Sparandet i hushåll,företag och offentlig sektor Utvecklingenav sparandet i ekonomin har trots dette, som närmare framgår av kapitel 12, endel andra mer gynnsamma inslag. Tabell 14.4 visar en aggregerad finansiellsparbalans för ekonomin. Summan av alla inhemska sektorers finansiella sparandeär definitionsmässigt lika med bytesbalanssaldot. Det framgår att en betydandeförbättring håller på att ske i hushållens finansiella sparande, efter attunder ett antel år ha varit negativt. Orsakema till det finansiellaspamnderskottet var bl.a. den kreditexpansion som följde i spåren av deninhemska kreditevregleringen, samt att värdestegringsvinstema på aktier ochfestigheter försterkte hushållens belåningskapacitet. Sannolikt har denuppdämda kreditefterfrågan som frisläpptes vid avregleringen nu börjat ebbaut, som skattereformen innebär att låne- ochsparräntor beskattes på ett från samhällsekonomisk synpunkt mindre snedvridandesätt. Utvecklingen avföretegssektoms finansiella sparande sedan 1980-telets mitt innebär också enåtergång till mer normala förhållanden. Sparöverskotten 1985 och 1986återspeglade att företegsvinstema börjat stiga (bl.a. som resultet av detidigare devalveringama), medan investeringsaktiviteten ännu var mycket låg.När investeringama sedan växte blev ett omslag till finansiellt spamnderskotten naturlig följd. Det bör emellertid påpekas att den kraftiga ytterligareökningen av underskottet beror på en försvagadvinstutveckling. förperioden inrymmer fömtsättningar om både försterkt Prop.1990/91:150 lönsamhet och investeringsvilja. Tabell14:4 Aggregerad finansiell sparbalans -3,8 -1,3 -1,3 -2,4 -1,9 -0,1 -2,8 -1,1 -0,4 -2,4 -4,5 -1,6 -0,2 -6,1 -2,5 -0,2 -5,8 -3,0 -5,6 -3,2 Slutligenillustrerar tebell 14.4 också hur underskottet i den offentliga sektomavvecklats och förbytte i överskott. I den interaationella debatten om"goda" och "dåliga" bytesbalansunderskott hävdas ofte attbytesbalansunderskott som kan föras tillbaka på underskott i de offentligabudgeterna är särskilt allvarliga. Skälet skulle vara att finansieringen avoffentliga underskott i mindre grad än vad som gäller private underskottutsätts för en marknadsmässig prövning. Detovan sagda får inte tolkas som att den ökade utländska skuldsättning somberäkningaraa implicerar inte rymmer problem och risker. Landets räntebärandeutlandskuld ökar, inte bara som resultet av bytesbalans-underskotten, utanockså till följd av att svenska företegs direktinvesteringar i utlandet ävenunder kan antes överstiga utländska företegsdirektinvesteringar i . Skattereformen innebär i och för sig attföretegsbeskattningen blir mer likformig med omvärldens, vilket torde ökaintresset för utländska företeg att investera här, men de kvarsteendeasynmietriema på bl.a. förvärvslagstiftningens område telar för attnettoutflödet fortsätter. Visserligenbör kapitelinkomsteraa på direktinvesteringama i och för sig normalt någotöverstiga räntoma på de utlandslån som finansierat dem och alltså somnettoresultet ge en pluspost i bytesbalansen. Den sammantegna storleken på denräntebärande utlandsskulden - i det skisserade scenariot skulle den kunnakomma upp i närheten av - leder emellertid till enkraftig exponering för ränterisk. Skulle exempelvis den genomsnittliga räntanpå skulden bli högre än väntet(utan att inflationstaktema i och uUandet blir annorlunda), så blirbytesbalansen dette år mer än . sämre, vilket motsvarar ca 1,5%av BNP. Känsligheten för ränteutvecklingen är alltså stor och Enfaktor att beakte i dette sainmanhang är att en stigande andel av Bilaga1:1.1 utlandsupplåningen efter valulaavregleringen sker i svenska kronor.Utländska placerare har nämligen visat ett ökat intresse av att ha kronor iportföljema. Det svenska ränteläget har alltså betydelse för de räntekostnadersom belaster bytesbalansen. Bytesbalansenoch de långsiktiga demografiska problemen Avslutningsvisskall nämnas att demografiska olikheter mellan länder ibland används somargument för även mycket långvariga under-rcspektive överskott ibytesbalanserna. Ett land, som under några decennier har en jämförelsevis litenförvärvsarbetande befolkning i relation till bara och gamla, kan ha anledningatt låna av ett land som har motsatte demografiska förhållanden. När dedemografiska relationeraa eventuellt kastes om, kankapitelflödenas riktning också vändas. Man använder i dette sammanhanguttrycket "intertemporal välfärdsoptimering mellan generationer". Japansnuvarande bytesbalansöverskott kan exempelvis motiveras med att andelenpensionärer i befolkningen kommer att bli mycket stor om ett par årtionden ochatt landet då kommer att ha underskott. Hur det demografiska resonmenaget kantillämpas på bytes- och betelningsbalans skall här inte närmareutredas. Man kan dock konstetera att andelen pensionärer i befolkningen ärganska hög , att den sannolikt kommer att fella något fram tillår 2000-2005 för att därefter stiga kraftigt. Redan omkring 2010 beräknasandelen pensionärer komma att överstiga den som råder, och den väntes sedanfortsatte att växa i varje fell till. Dendemografiska bilden antyder därför att åtminstone mot senaredelen under 1990-telet skulle vinnlägga sig om relativt varaktiga överskott ibytesbalansen, för att sedan in på 2010-telet kunna möte"befolkningspuckeln" med underskott. Ett sätt att praktiskt hanteradette skulle kunna vara att bygga upp pensionsfonder som gör placeringar på deninteraationella kapitelmarknaden. Något äventyrlig kan likväl ett försök tillså långsiktig "intertemporal optimering" te sig; några garantier föratt de intemationella marknadema fungerar lika väl som i ju inte. Medperfekt fungerande svenska och intemationella marknader för varor och tjänster,kapitel och arbetskraft samt med perfekt information om den framtidautvecklingen, kommer enligt ekonomisk teori medborgaraas värderingar attbestemma priser, kvantiteter etc. på marknadema och den totela samhälleligavälfärden att maximeras. I en sådan värld kan bytesbalansunderskottdefinitionsmässigt aldrig utgöra ett "problem". Underskottet är baraen från samhällsekonomisk synpunkt optimal anpassning till skillnader mellankapitelavkastning och sparränte i landet. har förändringarskett som inneburit att ekonomins funktion- både i och omvärlden - närmat sig denna idealbild. 1990/91:150Väsentliga "imperfektioner" finns dock kvar. I ett stort antelavseenden Bilaga 1:1.1 vill samhället av fördelningspolitiska skäl ingripa imarknademas sätt att arbete. På många områden finns ocksä "naturligatrögheter" som gör att den ideala lösningen inte uppnås - lönebildningen äri dette sammanhang ett viktigt exempel. Vidare är kunskapen om framtiden,t.ex. vad gäller ränteutvecklingen, långt ifrån perfekt för de fleste. Detär därför inte alls säkert att ett bytesbalansunderskott är uttryck för enoptimal marknadsmässig anpassning. Det växande underskottet under 1991 och 1992är sålunda delvis resultetet av en kostnadsutveckling som inte kan anses havarit i linje med långsiktigt maximal ekonomisk tillväxt. Likaså influerasnivån på hushållssparandet sannolikt alltjämt av de snedvridningar som detfömtvarande skattesystemet förde med sig. ökarinvesteringama som bytesbalansen förbättras. Det innebär att ocksåsparkvoten i ekonomin ökar något. De samlade bytesbalansunderskotten 1990-1995medför emellertid en tillväxt i nettoskulden till utlandet som avsevärtöverstiger tillväxten i nominella BNP. betyder att ofömtsedda variationeri räntenivåema får allt allvarligare utslag i bytesbalansenskapitelavkastningpost. En sammanfettande slutsats blir därför attbytesbalansutvecklingen inger viss oro, även om det knappast kommer att erbjudanågra svårigheter att finansiera underskotten på den intemationellakapitelmarknaden. 15 Arbetsmarknaden Prop- 1990/91:150 Bilaga 1:1.1 Ikapitel 12 redovisades två scenarier för den ekonomiska utvecklingen fram tillår 1995. En gyrmsam löneutveckling medför i båda scenariema attkonjunktumppgången inleds . Tillväxten i ekonomin begränsasemellertid från efterfrågesidan och ökar till att börja med relativt långsamt.Bl.a. hålls den offentliga sysselsättningstillväxten tillbaka för att skapautrymme för en snabb tillväxt i den konkurrensutsatte sektom. Idette kapitel diskuteras vilka konsekvenser denna ekonomiska utveckling fårför arbetsmarknaden. Inledningsvis redovisas en historisk återblick påarbetskraftsutbudets utveckling och en prognos . Avsnittet ger enuppfettning om vilka förskjutningar som skett i arbetskraftsutbudetsbestemningsfäktorer och vilka förändringar som kan förväntes ske. Därefterpresenteras en huvudkalkyl för arbetsmarknadsutvecklingen fram till år 1995.Av kalkylen framgår bl.a. vilken central roll lönebildningen spelar förutvecklingen på arbetsmarknaden. Avslutningsvis förs en diskussion omarbetslöshetens sammansättning, dvs. vilka gmpper som främst kan komma attomfettes av en stigande arbetslöshet. Avsnittet utmynnar i en analys av hurarbetsmarknadspolitiken kan utformas. 15.1 Utbudet av arbetskraft Under1970-telet ökade antelet personer i arbetskraften med ca 40 000.1980-telet karakteriserades av en viss avmattning i expansionstakten, meninnebar ändå en tillväxt av arbetskraften med drygt 30 000 personer igenomsnitt . Ökningstakten sjönk därmed från till . Dessainte alltför dramatiska förändringar avspeglar emellertid inte deförskjutningar som skett i framför allt arbetskraftsutbudets bestämningsfaktorer.Utbudet bestems dels av befolkningsstorlek och arbetskraftsdel-tegande, dels avgenomsnittlig medelarbetstid och frånvaro. Främst tre förändringar går atturskilja under 1980-telet. Den långsiktiga trenden mot ett ökat arbetskraftsdeltegandefortsatte under 1980-telet, men i lägre takt . Liksom under1970-telet stod kvinnoma för ökningen och har därmed alltmer närmat sig männensAK-deltegande. Den relativa betydelsen för arbetskraftstillväxten av kvinnomasAK-tel minskar därmed successivt. Under1970-telet förklarades nästan hela tillväxten av arbetskraften med ett ökat arbetskraftsdeltegande.Under 1980-telet fick däremot befolkningsutvecklingen allt större betydelse,framför allt genom högre nettomigration men också genom att den andel avbefolkningen som är i arbetsför ålder ökade. Framförallt var det emellertid medelarbetstiden som ökade. var det markantetrendbrottet under 1980-telet. Medelarbetstiden ökade med i genomsnitt ca 0,5 %per år , sedan den sjunkit oavbmtet Tillsammans med sysselsättningsökningen resulterade dette ien tillväxt av antelet arbetede timmar med . För förste gången pådecennier ökade därmed det totela antelet arbetede timmar . En bidragande orsak tillarbetstidemas utveckling under 1980-telet är att det till skillnad mot tidigaredecennier inte genomfördes några större arbetstidsreformer. Andra förklaringarsom diskuterats utgår ifrån att efterfrågeökningen möjliggjordeför hushållen att öka arbetskraftsdeltegandet och därmed kompensera för detfell i den disponibla reallönen som inträffede . Enytterligare hypotes är att den skattereform som genomfördes 1983-1985stimulerat ökat arbete. Det kan också vara så att kvinnomas beteende påarbetsmarknaden i allt högre grad liknar männens av skäl som har att göra medsociala förändringar i samhället. Oavsettvilken förklaring som har haft störst betydelse är det sannolikt att effektemasuccessivt avtar. är det troligt att andra fiiktorer som t.ex.skattereformen mer kommer att påverka arbetstidema. Denökade medelarbetstiden under 1980-telet innebar en återgång till de nivåer somuppmättes . Ur intemationell synvinkel är dock denfaktiska arbetstiden per anställd fortferande låg (tebell 15.1). Dettesammanhänger med den omfettande frånvaron i . var ungefår av de sysselsatte frånvarande från arbetet åretrunt. Bilden av korte arbetstider modifieras emellertid något om anteletarbetede timmar relateras till befolkningen i åldem . Tabell15:1 Arbetskraftsdeltagande, normal och faktisk arbetstid per anställd är 1987i några länder 1990/91: Bilaga1:1.1 Källor: Employment oudook 1990 och SOU 1989:53. Tabell15.1 visar att det firms en viss potential att öka arbetskraftsutbudet.Sverige har en jämförelsevis hög normalarbetstid, men en låg faktisk arbetstid. Iett längre tidsperspektiv finns det emellertid mycket som telar för attutrymmet för en tillväxt av arbetskraften kommer att vara begränsat. Kvinnomasarbetskraftsdeltegande kommer att vara lika Prop. med männens ochbefolkningstillväxten i yrkesverksamma åldrar blir Bilaga 1:1.1 betydligt långsammare.Möjlighetema att ytterligare öka medelarbetstiden kan också diskuterasliksom fömtsättningama att dämpa frånvaron. ett mycket högt arbetskraftsdeltegandetorde automatiskt följa både något lägre medelarbetstider ochhögre frånvaro. Det enda som radikalt kan förändra denna bild är enomfettande invandring. Periodviskommer emellertid även fortsättningvis utbudet att växa snabbare änsysselsättningen och arbetslöshet att uppste i varierande omfettning. Medbegränsade arbetskraftsresurser gäller det då att te tillvara temporära ellermer långvariga utbudsöverskott, främst i produklivitetshöjande syfte. Ettexempel är olika former av kompetenshöjande åtgärder. Ihuvudkalkylen antes att arbetskraftsutbudet under början av 1990-telet kommeratt öka svagt. Ökningen 1993-1995 blir , efter en vissavmattning (tebell 15.2). Tillväxten beror främst på attantelet personer i arbetsför ålder ökar, dvs. befolkningsförändringar.Arbetskraftsdeltegandet utvecklas däremot svagt, vilket främst sanunanhängermed att den ekonomiska utvecklingen förväntas bli förhållandevisdämpad. Färre personer finner det meningsfullt att söka arbete och därmed ingåi arbetskraften när sysselsättningen växer långsamt. En viss successiv uppgångsker emellertid i takt med att det ekonomiska läget förbättras. Tabell 15:2 Arbetskraftsutbud i huvudkalkylen 1980- 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1989 Antal personer 0,7 1,1 0,2 0,1 0,5 0,6 0,7 Medelarbetstid 0,4 -0,2 -0,2 -0,1 0,3 0,3 0,3