prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — Detframstår enligt kammarrätten i som en klart framsteg au BRL ersättsmed en ny cx;h mera översiktligt cUsponerad lag med genomgående moderntspråkbruk. Såvälnär det gäller utformningen av lagtexten som i andra hänseenden, kankammarrätten i stort ansluta sig till uttedningens lagförslag (x;h kammarrättenfinner dessa väl ägnade att läggas tUl gmnd fÖr lagstiftning. Stockholmstingsrätt tiUstyrker i allt väsentiigt de föreslagna ändringarna och instämmeri huvudsak i uttedningens bedömningar. Tingsrätten ifrågasätter dock införandetav en överlåtelseavgift vid överlåtelser av bostadsrätt. Det bör enligttingsrättens mening vidare övervägas i det fortsatta lagstiftningsarbetet ominte möjligheten för en förhandstecknare att vid förhandsavtal inyproduktionsfallen sätta annan i sitt ställe bör vidgas något. Tingsrätten bedömeratt uttedningens förslag inte kommer att märkbart påverka domstolamasarbetsbelastning eller föranleda några kostnader. Hyresnämndeni finner uttedningens förslag i stort sett väl motiverade och ägnadeatt ligga till gmnd för lagstiftning. Även plan- och bostadsverket (x;hFastighetsägareförbundet instämmer i huvudsak i Uttedningens bedömningar. Länsstyrelseni ansluter sig till uttedningens ställningstaganden ochtillstyrker i princip att förslaget ttil ny bostadsrättslag m.m. läggs nU gmndfor lagsriftning. Till skiUnad frånuttedningen anser att en bostadsrätts förenings önskemål om att begränsa medlemskretsen till fysiska personer i första hand bör åstadkommas genom lättnader i lagens bestämmelser om stadgeändring. Ett förhandsavtal mellan en bostadsrättsförening och en bostadssökande bör enligt mening föregås av en medlems prövning. En bostadsrättsförening bör ge in en kostnadskalkyl för bygg- q.. projektettillsammans med ansökan om tillstånd att uppbära förskott. 1990/91: 92Föreningen bör stäUa säkerhet även för ränteutgifter och kostnadsersättningarBilaga 2 till förhandstecknama. Bestämmelsema i 9 a § BRL bör överföras tillden nya lagen. En ändring av bestämmelsema om bostadsrättshavarens rättsligaställning vid ombyggnad av föreningsfasttgheten bör ansrå nUs dess resultatetav skatteutredningens arbete fÖreUgger. avstyrker förslaget omöverlåtelseavgift. 1 några fäU kan anmärkningar riktas mot lagtextens utformning.Införandet av bestämmelser som ökar arbete medföreningsregisterärenden fömtsätter en viss ökning av resurser. Länsstyrelseni har inga erinringar mot utredningens genomgång avbostadsrättslagstiftningen. De föreslagna ändringama i lagstifmingen ärvälmotiverade. Vissa oklara bestämmelser i bostadsrättslagen bör dock fä entydligare utformning. Ensärskild tvistefråga har varit om en bostadsrättsförening skall ha rätt att istadgama ta in en bestämmelse om överlätelseavgift. ställer sigtveksam till det berättigade i en sädan regel men vill inte avstyrka uttedningensförslag, eftersom det är viltigt att problemet får en lösning. Länsstyrelsensi Hän huvudsakliga erfarenhet av bostadsrättsföreningar anknyter tUlregisttering av sådana föreningar. Den snabba utvecklingen på bostadsområdethar medfört an bostadsrättslagen redan är föråldrad och i behov avanpassning till det praktiska rättslivet. Det är därför värdefullt att helalagen har omarbetats. () konstaterar med tillfredsställelse att Uttedningensförslag är klargörande vad gäller ett flertal frågor som rör länsstyrelsemasarbete: med registtering av bostadsrättsföreningar. anser att betänkandetfrån administrativ synpunkt kan Ugga till grund för lagstiftning. Sammanfatmingsvisser ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) med tiUfredsstäUelse päförslaget, att stadgevUUcor av den typ som kräver visst medborgarskap ellerannat oskäligt villkor för medlemskap i bostadsrättsförening skall vara utanverkan. Det har i rättspraxis såväl som i DO:s praxis visat sig finnas behov aven sådan bestämmelse for att förebygga etnisk diskriminering pä denna alltbetydelsefuUare del av bostadsmarknaden. DOanser - tUl förebyggande av diskriminering - an beslut av bostadsrättsföreningrörande juridiska personer skall kunna överprövas av hyresnämnd. Ävenom man lyckats anpassa lx)stadsrättslagen till den samhällsutveckling som ägtmm sä anser att utformningen av lagtexten kan förbättras.Juridiska fakultetsnämnden vid anser förslaget lovvärtpå flera punkter men avstyrker att förslaget läggs tiU gmnd förlagstiftning eftersom ytterligare överväganden i vissa frå- Prop. 1990/91:92 gor först mäste göras. Konsumentverketär i huvudsak positivt men anser att vissa förslag i uttedningen står i direktmotsats tiU konsumentemas inttesse. Verkettillstyrker förslagen om medlemsantal, geografisk spridning, regler förbeviljande av medlemskap m.m. Däremot anser verket att ytterligare utredningkrävs innan det går att ta ställning till förslagen avseende nya ombyggnadsregler,ekonomisk plan, förhandsavtal, upplåtelse av småhus med bostadsrätt samtanpassning tUl hyreslagens regler om förverkande m.m. framstår de föreslagna tilläggen (x;h ändringama somväl underbyggda (x;h föranleder i princip inga särskilda synpunkter. Kommunstyrelseni vill understryka vikten av att ränen för juridiska personeratt inneha bostadsrättslägenheter är helt otillräckligt behancUat. Det är intetilhäckligt an man överlåter åt den enskilda bostadsrättsföreningen attbestämma om en så viktig fråga. Det gäller i synnerhet som det inte alltid är ibostadsrättsföreningens inttesse att hindra juridiska personer från attförvärva bostadsrätter i föreningen. Eftersom det skapar en större krets somefterfrågar bostadsrätter ökar därigenom cx;kså priset pä över-lätelsevärdena.Det är därför nödvändigt att införa ett generellt förbud i bostadsrättslagenför juridiska personer att inneha bostadsrättslägenheter. Kommunstyrelsenvill emeUertid framhålla att bostadsrätten är en boendeform som pä ettförtjänstfuUt sätt tillförsäkrat de boende ett aktivt inflytande över sin egenbostadssituation. Bostadsrätten har därför som upplåtelseform utan tvekan storafördelar. De höga överlåtelsevärdena som förekommer, inte minst iStockholmsregionen, har emellenid på en olyckligt sätt begränsat möjlighetenför vanliga inkomsttagare att kunna skaffa en bostadsrätt. Det har inte ingåtti uttedningens uppdrag att lösa dessa och liknande frågor. I det fortsattalagstiftningsarbetet mäste därför dessa problem ges högsta prioritet. tillstyrker att förslagen i betänkandet läggs till gmnd förlagstiftning. HSB hemställer vidare att såsom föreslagits den nyabostadsrättslagen såväl som övriga lagförslag genomförs skyndsamt. a. följande. Under de som nuvarande bostadsrättslag har varit i kraft, har fömtsättningama för bostadsbyggande och bostadsförvaltning genomgått avsevärda förändringar. har i större utsttäckning än tidigare tagits i anspråk i samband med nyproduktion av småhus. Flerbostadshus, i viUta lägenheter upplåtits med bostadsrätt, har på gmnd av slitage och ökande möjligheter till en höjd teknisk standard, blivit föremål för omfattande ombyggnads- och moder- niseringsarbeten. I flera fall har befintiiga flerbostadshus överlåtits till bostadsrättsföreningar, varvid däri ingående hyresrätter ombildas till bostads- o|g Denna ombildninghar ofta skett i samband med mer eller mindre om- Prop. 1990/91: 92 fartandeombyggnad Bland annat genom ändrade boendevanor har medlems- Bilaga 2aktiviteten inom bostadsrättsföreningama ökat i intensitet och framför alltändrat karaktär. Denna utveckling !lcan väntas fortsätta. Alltdetta har aktualiserat behovet av en översyn av bostadsrättslagen och enanpassning tiU ändrade fömtsätöiingar. 1 viss utsttäckning har sådan översyngjorts successivt. 1 vissa avseenden är dock lagen ett onödigt otympUgtinstmment för att hantera bostadsrättsupplätelser. De anpassningar av lagtextensom gjorts , har visserligen i huvudsak betytt förbättringar, mensom helhet ändå lett till att lagen redaktionellt (x;h i viss mån också tiUsakinnehåUet är ett lappvk. Bostadsrättslagenär med all sälcerhet en av de lagar som används mest av lekmän. Det skerregelbundet vid den dagliga hanteringen av nybyggnads-och förvalmingsfrägorinom bostadsrätten. Mot den bakgmnden är det särskUt viktigt attbostadsrättslagen äi språkligt och tiU sakinnehållet överskådlig ochlättiUgänglig. Det förslag till lagtext som presenterats av 1986 årsbostadsrättsutt-edning, fyller högt ställda krav i dessa avseenden. Möjligenkan man ifrågasätta om en så pass kort lag skall behöva delas upp i hela 10kapitel. Förslagsvis kunde dels kapitien 1, 2 och 3, dels 5 och 7, dels 9 (x;h10 ha samordnats i var sitt kapitel. Språkligtkan dock den som inte är van vid att tolka juridisk text, i vissa fall ledastill missförstånd. Även från saksynpunkt tillgodoser förslaget i huvudsak dekrav som man kan ställa pä en mcxlem bostadsrättslag. Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation (SBC) kani huvudsak tillstyrka uttedningens förslag. Likaså kan SBC tiUstyrka denuppdatering cx;h omcUsposition av bostadsrättslagen som föreslås. Genomatt förslagen i vissa dekir innebär väsentiiga förbättringar cx;h klargörandenär det angeläget att uttedningen efter avslutad remissbehandling skyndsamtleder tUl en proposition tiU . välkomnar sttävan an anpassa bostadsrättslagen och annannäraliggande lagstiftning tiU det praktiska rättslivets krav. Sverigesfastighetsmäklarsamfund delar i huvudsak de bedömningar som skett avuttedningen och tillstyrker författningsförslaget. Samfundet är dcxk av denuppfatmingen, att det i vissa avseenden behövs ytterligare uttedning ochförtydUgande. Detta gäller främst ogUtighetsreglema vid övergång av bostadsrätti 5 kap. 4 § samt att en bestäniraelse bör införas, som ger en tillttädandebostadsrättshavare möjlighet till förhandsbesked från föreningen ommecUemskap. Det saknas också uttryckligt stadgande om felregler vid övergångav bostadsrätt på motsvarande sätt som finns i jordabalken vid överlåtelse avfast egendom. 3 Antalet medlemmar m.m. samt geografisk Prop1990/91:92 spridning av föreningens hus ''sa 2 Deflesta remissinstanser har inte framfört nägon erinran mot uttedningensförslag. Följande synpunkter har dock lämnats. Hyresnämndeni föreslär att det i fråga om antalet medlemmar införs enövergångsbestämmelse så att inte föreningar skall drabbas av likvidationsskyldighetdär antalet lägenheter vid lagens ikraftttädande är fyra eller färre. Plan- ochbostadsverket anser att en ytterligare precisering av begreppet"ändamålsenlig saraverkan" i fräga om den geografiska spridningenmåste ske. Det föreligger annars en risk för att tillämpningen inte blirenhetUg. Skatteförvaltningenanser att uttedningen inte presenterat någon analys över hur samverkan i dagsker mellan olika bostadsrättsföreningar eftersom det torde förhålla sig påhelt olika sätt i en stor förening med hundratals medlemmar i förhållande tiUett mycket Utet antal medlemmar. Man är vidare tveksam till bestämmelsen somrör den geografiska spridningen. vid anser att det i fråga om beräkningav antalet lägenheter kan uppstå betydande gränsdragningssvårigheter t.ex. omen bostadsrättshavare har två lägenheter som används som en. Vidare anserfakulteten att det vore bättte att ändra i reglema för bostadslån än ibostadsrättslagen om man viU förhindra ett obehörigt utnyttjande avlånereglema vid geografiskt spridda hus. Nämnden finner också att, om avsUctenär an införa likvidationsplikt för föreningar där antalet lägenheter är mindreän fem (eUer där antalet bostadsrättshavare med självstäncUga lägenheter ärmindre än fem, vilket nu avsikten är), lämpliga övergångsbestämmelser börinföras. Sverigesadvokatsamfund ställer sig tveksamt till kravet att det måste finnas minst femlägenheter som upplåts med bostadsrätt eftersom det efter jordabalkens tillkomstförsvårat samägandet av en fastighet. Även Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation (SBC) ställer sig tveksam tUl kravet att det måste finnasminst fem lägenheter och anser för sin del an antalet medlemmar bör sänkas tilltte eftersom det finns en stort antal befintliga fastigheter som innehållerfärre än fem lägenheter och där bostadsrätt är en lämplig upplåtelseform. 4 Vissa frågor om medlemskap Hovrättenför , bostadsdomstolen, , i samt bostads rättsföreningars centralorganisation delar uttedningens uppfattning an lagen inte bör innehålla något förbud för Juridiska personer att förvärva 3]\ bostadsrättutan finner uttedningens lösning tiUtalande. Vidare tillstyrker Prop.1990/91: 92 flertalet av dessa remissinstanser förslaget att införa en särskildbestämmelse Bilaga 2 om att oskäliga villkor i bostadsrättsföreningensstadgar skaU vara ogUtiga. anser däremot att lagstifmingen skall ta ställning för att endastfysiska personer, dcx;k med undantag fÖr kommunen, skaU ha rätt att förvärvabostadsrätt Bostadsdomstolenhar i samband med sitt uttalande om juricUska personer erinrat om den praxissom tillämpas i t. ex. mål angående förlängning av hyresavtal fÖrbostadslägenheter när annan än den som står som hyresgäst bor i lägenheten. Detgörs därvid sMllnad mellan det faUet att hyresvärden har samtyckt till attlägenheten tills vidare upplåts i andra hand och den situationen att hyresgästenenligt avtalet har rätt att låta annan person nyttja lägenheten, t. ex. enfamiljemedlem eller en anställd i hans rörelse. Ett samtycke av det förraslaget anses hyresvärden kunna återta. Ett vUUcor som är en del av hyresavtaletkan däremot upphävas endast i den ordning som gäller för villkorsändring (jfrRBD 1981:44). Ävenom sättet för användningen har avtalats mellan partema, kan det naturligtvisinttäffa att hyresgästen på gmnd av ändrade förhållanden - som inte harreglerats i avtalet - inte kan använda lägenheten längre på överenskommetsätt. 1 det fallet torde föreningen enligt förslaget frin kunna avgöra ombostadsränshavaren skall fä använda lägenheten för annat ändamål eller ej.Detta kan ibland få till följd att IxDstadsränen mäste säljas. Dessa frågor börbli föremål för ytterligare överväganden i motiven. 1motiven till bestämmelsen i 8 kap. 11 § första stycket I uppehåller siguttedningen utförligt vid de omständigheter som talar mot att svenskt medborgarskapfår utgöra fömtsättning för medlemskap i en bostadsrättsförening.Bostadsdomstolen delar uttedningens uppfattning pä denna punkt. Några särskildamotiv anförs dock inte mot sådana insällningsklausuler som medger inttädeendast for personer av viss utländsk nationaliteL Motiven för en sådanbegränsning är inte utan vidare desamma och har sannolikt mindre tyngd. Riskenför diskriminering är t. ex. inte lika omfattande i det senare fallet. 1 främstombildningsfallen kan man d(x;k lätt tänka sig situationer då det mot vissahyresgäster skulle framstå som direkt cUskriminerande med ettmed-borgarskapsvilUcor. Bostadsdomstolen har därför ingen invändning mot förslaget.Vad beträffar inkomstvillkoret följer det av 8 kap. 12 § att föreningen kanställa krav pä ekonomiska förutsättningar hos sökanden att klara sinaförplUctelser som medlem. Beträffande oskäliga villkor vUl bostadsdomstolenunderstryka att insällningsklausuler bör ske med stor restriktivitet.Begränsningar av rasisrisk art måste självfallet vara ogiltiga. 1 övrigt anserbostadsdomstolen det värdefullt för rättstillämpningen om oskälighetsfallennärmare utvecklades i motiven. Stockholmstingsrätt påpekar att om bostadsrättslagen inte lägger något hinder i vägen för en förening att i stadgama ställa upp villkor om att , 2 endast/y5i5Ä:apersoner skall äga rätt tiU inttäde i föreningen, stöter det på Prop. 1990/91:92 svårigheter för föreningar, som saknar ett sådant vilUcor att få en stadge-Btiaga 2 ändring därom genomförd i praktiken. Om inte samtiigabostadsrättshavare samtycker tiU att ett sådant villkor införs i stadgama harregisttering vägrats. Skälet har varit att en sådan stadgeändring ansettsinnebära en inskränkning i en medlems rätt att Överlåta bostadsrätten, nägotsom enligt 62 § andra stycket i den gällande lagen kräver samtiigabostadsrättshavares samtycke. När nu en förening ges rätt att vägra en juridiskperson inttäde bör för övrigt en uppmjukning av bestämmelsema om ändring av enförenings stadgar göras pä denna punkt. Om det redan av en klausul i stadgama framgåratt en juridisk person får vägras inttäde behöver ett besked från föreningenatt medlemskap vägras inte komma som en överraskning. Det är annars olyckligtom överlåtelser sker som efteråt visar sig inte kunna fuUfÖljas därför an köparenförvägras inträde. Det bör for stadgeändring av här avsett slag räcka med enmajoritetsregel av samma slag som gäller för ändring av de gmnder efter vilkamånadsavgifter skall beräknas. Uttedningen behandlar i specialmotiveringen tiUsistnämnda bestämmelse (6 kap. 10 § andra stycket) vad som övergångsvis skallgälla för juridiska personer, som redan erhållit samtycke från föreningen tiUatt upplåta lägenheter i ancfra hand. Enligt tingsrättens mening är deresonemang som där förs oklara. Vad som övergångsvis kommer att gälla blirberoende av vad som före den föreslagna lagändringens ikraftträdande haravtalats rörande andrahandsupplåtelse mellan föreningen och den juridiskapersonen. Ett tidsbegränsat samtycke bör gälla även efter det en lagändringträtt i kraft om den tid som har överenskommits inte har löpt ut vidbestämmelsen ikraftträdande. Därefter bör föreningen kunna vägra tillståndtill en fömyad anch-ahandsupplåtelse. Om en förening har lämnat samtycke inblanco måste detta gälla meUan föreningen cxih den juridiska person som ärmedlem i föreningen även efter ikraftttädandet av den föreslagna bestämmelsen. Tingsrättentillstyrker förslaget att införa en särskild bestämmelse som anger att oskäligavillkor skaU vara utan verkan. Hyresnämndeni anser att det för klarhetens skull bör införas en bestämmelse ilagtexten i vilken det framgär att en juridisk person som vägrats inträde intekan hånskjuta tvisten till hyresnämnden. Hyresnämndeni ansluter sig tiU uttedningens förslag att frågan om en juridbk persons rätt att cUsponera över lägenheten skall avgöras i samband med prövningen av medlemskap. Vissa problem kan dock upp komma när en juridisk person vid lagens ikraftttädande redan har tillstånd till andrahandsupplåtelse och frågan om medlemskap alltså redan är avgjord. Även om tillståndet är tidsbegränsat måste det - eftersom en juridisk person inte själv kan bo i lägenheten - anses innebära ett gcxitagande av att den juri diska personen i egenskap av medlem i föreningen har rätt att förfoga över lägenheten genom andrahandsupplåtelse. Enligt hyresnämndens mening bör denna rätt inte gå förlorad genom lagens ikraftträdande. De nya reglema bör 2 j 3 därförinte tUlämpas när en juridisk person vid lagens ikraftttädande har Prop.1990/91: 92 styrelsens eller hyresnämndens tiUsrånd till tidsbegränsadandrahands- Buaga 2 upplåtelse. I sådant fall bör den juridiska personen även ifortsättningen ha rätt att vända sig till hyresnämnden om styrelsen vägrattillstånd till en ny upplåtelse. Detta bör gälla även om styrelsen före lagensikraftttädande har lämnat ett icke tidsbegränsat tillsrånd men frågan om en nyandrahandsupplåtelse likväl uppkommer. Enligtregler som ttädde i kraft dim kan också en lokalhyresgäst fåhyresnämndens tillstånd att hyra ut lokalen i andra hand eUer att använda denför annat än det urspmngUga ändamålet. Uttedningen har ansett att motsvarandeändringar inte bör göras i bostadsrättslagstifmingen. Den som ärbostadsrättshavare till en lokal får med andra ord en sämre stäUning än den somhyr lokalen. Detta torde i praktiken komma att medföra att inttesset för attförvärva bostadsrätt tiU lokal blir ringa. Enligt8 kap. 13 § kan förvärvare av bostadsrätt som vägrats inträde i föreningenhänskjuta tvist om medlemskapet till hyresnämnden. Bestämmelsen motsvarar 52 §i BRL, Enföljd av att en bostadsrättsförening får rätt att oberoende av stadgama vägraen juricUsk person inttäde i föreningen bör vara att den juridiska personeninte heUer skall kunna fä tvist om medlemskapet prövat av hyresnämnden. Dettaframgår dock inte k>art av lagtexten. Det bör i 8 kap. 13 § uttryckligenanges att rätten att hänskjuta tvist tiU hyresnämnden inte tillkommer juridiskperson som vägrats inträde i föreningen. Detkan enligt hyresnämndens erfarenhet förekomma att bostadsrättsföreningensstyrelse inte meddelar något uttryckligt beslut om avslag pä en begäran omtUlständ tiU andrahandsufiplåtelse och därigenom förhalar frågan. mening bör ett sädant handlande kunna tolkas som ett avslag medrätt för bostadsrättshavaren att ansöka hos hyrcsnämnden om tillständ. Någontidsfrist bör dock givetvis inte börja löpa förrän det finns ett formeUt beslutsom delgetts förvärvaren. Varkenav gällande eller föreslagen lagtext framgår om hyresnämnden självmant skallavvisa en för sent inkommen ansökan om prövning av medlemskapet eller omavvisning skall ske endast efter invändning av bostadsrättsföreningen.Hyresnämnden förordar av praktiska skäl att avvisning görs beroende avinvändning. Somovan framgår har i tillstyrkt utredningsförslagetbeträffande juridiska personer. Enligt mening bör dettaemeUertid i första hand åstadkommas genom lättnader i lagens bestämmelser omstadgeändring. Vill en förening ta in en föreskrift i stadgama att endastfysisk person skaU kunna vinna inttäde i föreningen, eller att endast fysiskperson skall kunna inneha bostadsrätt till bostadslägenhet, bör normalastadgeändringsregler gälla. Fattas beslutet på tvä stämmor bör således tvått-edjedels majoritet pä den senare stämman vara tiUfyllest för att beslutetskaU bU giltigt. Plan-och bostadsverket anser däremot att man bör överväga ett för- Prop. 1990/91: 92bud för juridiska personers rätt att förvärva bostadsrätt. Om inte ett sådantBtiaga 2 förbud införs finns stor risk för fortsatta representations- (xhövematmingslägenheter. JuricUska personers rätt an förvärva bostadsrättertorde även ha medverkat tUl kraftiga prishöjningar på sädana lägenheter. isin tur utestänger ungdomar () stäUer sig tveksamt till om de juridiskapersonerna iframtiden bör fä rätt tUl medlemskap främst mot bakgmnd av den ansttängdasituation som råder på bostadsmarknaden. I övrigt delar RRV utredningensförslag på de här upptagna frägoma. () tar särskilt upp just frågor rörande förslaget om ändringar rörande vissavillkor (x;h ser med tillfredsställelse pä att vilUcor som är oskäliga skaUvara utan verkan. DO ifrågasätter emellertid förslaget att förening efter frittskön skall kunna anta eller avvisa juridisk person. Fall kan tänkas där enförening på ett cUskriminerande sätt vägrar acceptera exempelvis eninvandrarförening eller företag som vill erbjuda bostäder till invandradarbetskraft. DO anser att ett sädant beslut bör kunna överprövas avhyresnämnden. Som det är finns ett stt-affrättsUgt skydd mot etnisk diskrimineringi 16 kap. 9 § . Brottet innefattar att en näringsidkare i sinverksamhet diskriminerar någon på gmnd av hans ras, hudfärg, nationella eUeremiska urspmng eller ttosbekännelse genom att inte gå honom tillhanda på devillkor som näringsidkaren tillämpar i förhållande till andra. Bestämmelsen ärockså tiUämplig på den som är anställd i näringsverksamhet eUer annars handlarpå en näringsidkares vägnar. Sttaffet är böter eller fängelse i högst ett år.Fömtom ersättning för ekonomisk skada kan även ideellt skadestånd komma ifråga. 1rättspraxis förekommer åtminstone två domar där förettädare for bostadsrättsförening,som avstyrkt medleraskap för utlänning, dömts for olaga diskriminering (NJA1979 s. 657, , DB 543). 1 dessa fall hänvisades inte tiUnågra föreningsstadgar av det slag som uttedningen nu föreslär skall förbjudas. 1sin verksamhet har DO handlagt rvå ärenden, där utländska medborgare anmält attde vägrats inträde i bostadsrättsförening med hänvisning till stadgamasföreskrift att endast svensk medborgare kan antas som medlem. Idet ena fallet hänsköt förvärvaren saken till hyresnämnden i , somfann att det med hänsyn ttil innehållet i stadgama förelåg hinder mot attbevilja det begärda medlemskapet (H 18384/86-11). Beslutet överklagades tillbostadsdomstolen där saken emellertid återkallades sedan säljaren vägrat fullföljaöverlåtelseavtalet.