prop · GE0325 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten /91 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet for de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. Ipropositionen föreslås utgifter m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgetenför innevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår till 1 440 milj.kr. Avdetta belopp avser den största delen, 550 milj.kr. en engångsviskapitaltransaktion i form av teckning av aktier i ,. är engångsbelopp i övrigt varav 347 milj.kr. avser bidragtill uppförande av en ny musikteater i . Närmare 398 milj.kr. avsereffekter av riksdagsbeslut, bl.a. bidrag till drift och underhåll av statskommunvägarmed 297 milj.kr. samt bidrag till vissa studiesociala ändamål med 89 milj.kr.Tidigare slutna avtal medför en ökning av utgifterna med 74 milj.kr., av vilkabidrag till Statshälsan svarar för 59 milj.kr. Avdet samlade beloppet på regeringens förslag till tilläggsbudget I är två tredjedelar,963 milj.kr., engångsvisa anslagsökningar. Utgiftsökningar till följd avpropositionen ryms inom ramen för en ansvarsfull finanspolitik. Riksdagen1990/91. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den Prop.1990/91:25 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , S. ,, , R. , , , , G. , ,, , , , , Föredragande:statsråden , , G. , , , , ,, Proposition med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /91 Regeringenhar i proposition 1990/91:16 om teckning av kapitalandel i Europeiska bankenför åtemppbyggnad och utveckling föreslagit att på tilläggsbudgettill statsbudgeten för innevarande budgetår anvisa 525 milj.kr. Vidare har regeringen i proposition 1990/91:34 om bostadsfmansieringföreslagit att på tilläggsbudget till statsbudgeten anvisa 500 milj.kr.till investeringsbidrag för bostadsbyggande. I samma proposition föreslår också15 milj.kr. till information och utbildning m.m., samt 5 milj.kr. till fondenför kreditgarantier för bostäder. Deytterligare medelsbehov utöver gällande statsbudget som kan överblickas ochandra frågor som bör tas upp i detta sammanhang bör sammanfattas i en gemensamproposition angående utgifter på tilläggsbudget I till statsbudgeten /91. Denna proposition bör föreläggas . Skulleanslagsframställningar dämtöver på tilläggsbudget för innevarande budgetår visasig ofrånkomliga bör dessa föreläggas . Statsrådenföredrar frågor om förslag till anslag m.m. på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /91. Anförandena redovisas i underprotokollenför resp. departement. Jag hemställer attregeringen föreslår attbesluta om anslag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1990/91 och vidta åtgärder i enlighet med de förslag som föredragandenahar lagt fram. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som de har hemställt om. Regeringenbeslutar vidare att de anföranden som redovisas i underpro- Prop. 1990/91:25tokollen och en sanmianställning över de anslag som regeringen begär skallbifogas propositionen enligt följande: Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1990/91 Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisatsett reservationsanslag på . Vid budgetårets ingång farms en behållningpå avrundat . Medel för utmstning av vissa pågående objekt kommer attkrävas tidigare än som beräknades i budgetpropositionen 1990. Detta gällerbland aimat ett nytt häkte i och ett utbyte av telefonväxeln vidkriminalvårdsstyrelsen. Det sammanlagda anslagsbeloppet bedöms numera somotillräckligt. Jag förordar därför att anslaget räknas upp med 6 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Engångsanskaffning av inventarier m.m. på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på 6 000 000kr. ''pP- ' '-25 Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1990/91 [ 1 ]A 2. Underanslaget A 2. Utredningar m. m. har i statsbudgeten för /91anvisats ett reservationsanslag på . Vid utgången av budgetåret1989/90 fanns på anslaget en reservation på . Under budgetåret1990/91 har utredningsverksamheten ökat som en följd av det intensifieradeförhandlingsarbetet mellan och om en regeringsöverenskommelseatt uppföra en fast förbindelse över . Kostnaderna för detta arbeteavses att senare avräknas mot de intäkter kommer att generera.Vidare behövs ytterligare medel för utredningar i anslutning till de förslagsom förelades i den näringspolitiska propositionen omutveckling av vissa kommunikationer m. m. Jag beräknar det ytteriigare medelsbehovettill . Jaghemställer att regeringen föreslår alltill Utredningar m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1990/91 anvisa ett reservationsanslag på . [2]B 5. Bidrag till drift och underhåll av statskommunvägar Istatsbudgeten för /91 har anvisats ett reservationsanslag om595000000 kr. 1989/90:88, bil. 2, TU27, rskr. Fråndelta anslag lämnas driftbidrag till statskommunvägar samt väg-och gatuanläggningarför kollektiv persontrafik m. m. Trafikutskottetkonstaterade i betänkandet (1989/90:TU 27) Trafikens infrastmktur med anledningav regeringens proposition (1989/90:88) Vissa näringspolitiska frågor attuppgift saknades i propositionen om det bidragsbelopp som avsågs utbetalas tillkommunema för . Utskottetkonstaterade att det belopp som enligt budgetproposi- Prop. 1990/91:25tion avsågs utbetalas till kommunema för uppgick till Bilaga 2696,3 milj. kr. Detta belopp täcker av det totala bidragsunderlaget. Utskottetansåg att denna bidragsnivå borde vara i stort sett oförändrad . Det totala bidragsbeloppet till kommunema för nämndabidragsår borde därför uppgå till 746 milj. kr. Utskottet konstateradedärefter att denna ökning av bidragsbeloppet inte då krävde någon höjning avden av regeringen föreslagna medelsanvisningen, men att den skulle komma att fååterverkan på anslagsberäkningen . Regeringenmedgav i regeringsbeslut att skulle få disponera141,9 milj. kr. ur anslag att användas för . Detta innebär attvägverket för disponerar 700 milj. kr. Då fastställtbidragsnivån för till 746 milj. kr. bör de ianspråktagnareservationsmedlen för nu återställas. Dåriksdagen beslutat att för disponerar 750 milj. kr. måsteytterligare medel tillföras anslaget. uppgår medelsbehovet ienlighet med beslut till sammanlagt 296,9 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag till drift och underhåll av statskommunvägar på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på296900000 kr. Bilaga3 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /91 [1] G 8. Teckning av aktier i , Någotanslag för detta ändamål fiims inte upplaget i statsbudgeten för budgetåret1990/91. StatensBostadsflnansieringsaktiebolags, , verksamhet StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, lånar ut medel förbostadsändamål. Utlåningen är författningsreglerad och lånebesluten fattas avde statliga lånemyndighetema, dvs. i huvudsak länsbostadsnänm-dema. ärskyldigt att lämna de bostadslån som lånemyndighetema beslutar om. En närmareredogörelse för vilka lån som finansieras av finns i budgetpropositionen1990/91:100 bil. 13 s. 19-20. Utlåningenfinansieras genom upplåning på den allmänna kreditmarknaden i ochutomlands. SBABhar fr.o.m. också tagit över ansvaret för förvaltningen av destatliga bostadslån som före bolagels tillkomst finansierades direkt överstatsbudgeten. I takt med att förfellna räntor och amorteringar flyter inlevereras dessa medel av till statsverket. Fr.o.m.den 1 januari 1990 kan alla låntagare som har anslagsfman-sierade lån få dessalån ersatta med SBAB-lån. Inlösen av anslagslån är obligatorisk när enfastighet byter ägare och i vissa andra fall t.ex. vid en ombyggnad som skermed stöd av ett räntesubventionerat lån (prop. 1988/89:89, BoUlO, rskr. 139).När ett ersättningslån betalas ut löses det statliga lånet med inleverans tillstaten som följd. Omde inlösta lånen är förenade med räntebidrag och låntagaren vill vara kvar iräntebidragssystemet kan endast svara för ersättningslån. I övriga fallkan ersättningslån lämnas av eller andra långivare. T.o.m. hade levererat in ca 390 till statsverket,varav 70 milj.kr. avsåg ersätlningslån som Prop. 1990/91:25 hade lämnati konkurrens med andra långivare. Ersättningslåneverksam- Bilaga 3 hetenberäknas uppgå till ca 1 500 milj.kr. Denstatliga lånestocken, som per uppgick till knappt 63 000 milj.kr.,beräknas minska med 4 000 - 5 000 milj.kr. på gmnd av amorteringar ochobligatorisk inlösen av lån. Till detta kommer en volymmässigt svårbestämbarminskning på gmnd av frivilliga ersätlningslån. Vilka framtida volymer dessalån kan få bestäms bl.a. av hur den statliga bosladslåneräntan sätts iförhållande till utvecklingen av marknadsräntan. SBABdrivs som ett självständigt aktiebolag med krav på marknadsmässig avkastning.Bolagels ackumulerade överskott uppgick per till 554 milj.kr. Utlåningen,som per uppgick till drygt 43 000 milj.kr, beräknas under1990 öka med ca 18 000 milj.kr. och med mer än 20 000 milj.kr. uppgår till 50 milj.kr. och de obeskattadereserverna till 554 milj.kr. Till detta kommer en garantifond beslående av enav staten utfärdad garantiförbindelse på 1 500 milj.kr. Den1 tebmari 1990 trädde nya kapitaltäckningsregler i kraft. Dessa gäller ocksåför . Enligt utfärdade övergångsbestämmelser får det ske en successivuppbyggnad av kapitalbasen fram till utgången av . De nya kraven innebärbl.a. att den statliga garantiförbindelsen inle längre får räknas in ikapitalbasen och att , i likhet med andra kreditinstitut, behöver enavsevärt utökad kapitalbas. 'Kapitalbasenfår innehålla dels primärt kapital, dels supplementärt kapital. Som primärtkapital räknas aktiekapital, reservfond, andra beskattade reserver och avvissa obeskattade reserver. I det supplementära kapitalet får ingå, av det primära kapitalel, vissa förlagslån och liknande. AvSBAB:s rapport till bankinspektionen per framgår att behovetav tillskott till kapitalbasen per della datum, för att nå upp lill den nivåsom föreskrivs , uppgick till ca 775 milj.kr. Vid närmastföljande rapportfillfälle, , uppgick motsvarande behov till ca700 milj.kr. Minskningen beror på att bolaget förstärkt detsupplementära kapitalet genom alt i maximal utsträckning ta upp förlagslån.Behovet av tillskott per beräknas uppgå till ca 850 milj.kr. Detär med hänsyn till del anförda uppenbart att kapitalbas måste förstärkas.Delta bör ske i form av en nyemission av aktier vilket innebär en förstärkningav det primära kapitalet. Ökningen bör enligt min mening ges en sådan volym att detprimära kapitalet, tillsammans med det ökade Prop. 1990/91:25 utrymme somhärigenom skapas för en ökning av det supplementära Bilaga 3 kapitalet och devinster bolaget kan generera, leder till att de nya kapitaltäckningskravenkan uppfyllas . Jagföreslår därför att regeringen bemyndigas att teckna nya aktier i för upptill 550 milj. kr. Teckning bör ske till överkurs så att avsättning kan sketill reservfonden. EftersomSBAB omfattas av de kapitaltäckningsregler jag nu har redogiorl för är deuttalanden om upplåningsrätt som gjordes i prop. 1983/84:90 s. 45 inte längreaktuella. Jaganser det viktigt all i della sammanhang framhålla att det förslag som harlämnats i prop. 1990/91:34 om ny bostadsfmansiering m.m. inle medför någraändringar i fråga om behovet av att förstärka bolagels kapitalbas. Jag villockså framhålla alt det bör ställas samma lönsamhetskrav på som på andra bostadsinslitul. Jaghemställer att regeringen föreslår alltill teckning av aktier i , påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /91 anvisa ettreservationsanslag på . [2] Höjning av garantiram för nordiskaprojektinvesteringslån Nordiskainvesteringsbankens projektinvesleringslån etablerades genom ett beslut avNordiska (samarbetsministrama) 1982. angav alllåneordningens primära målsättning skulle vara atl stödja nordiskprojektexport. Lånen ges på kommersiella villkor till medelinkomslländer medtillfredsställande kredilvärdighel. Samfinansiering sker ofta med Världsbankeneller med de regionala utvecklingsban-kema. Särskildagarantier från NIBs medlemsländer täcker av kreditrisken. Debetalningsförseningar som har drabbat låneordning har varit myckelbegränsade. Någol i anspråkstagande av medlemsländemas garantier har inte varitaktuellt. Ministerrådetbeslutade att fördubbla utlåningsramen till 700 miljoner särskildadragningsrätter (SDR), motsvarande . Sverigesgarantiåtagande kom därmed att uppgå till 247,6 miljoner SDR eller ca 2miljarder kronor. NIB bedömer att låneramen kommer att vara fullt utnyttjadunder . PåNordiska Rådets 38:e session antogs efter förslag från Nordiska Ministerrådeten rekommendation om en höjning av låneramen med minst 300 miljoner SDR. Denordiska samarbetsministrama beslöt - med förbehåll för nationellaparlamentsbeslut - all höja beloppsramen för Prop. nordiska projektinvesleringslånfrån 700 lill 1 000 miljoner SDR, saml Bilaga 3 all vidta nödvändigaändringar i NIBs stadgar. fömtsatte vid sitt beslutatt ikraftträdandet skulle kunna ske Efterhöjningen skulle garantiansvar komma att uppgå till 347 765 000 SDR,vilket motsvarar . Projektinvesteringslånenhar visat sig vara ett värdefullt instmment i NIBs verksamhet. Efterfrågan pålån kan väntas bli fortsatt hög, inte minst vad gäller länder i Öst- ochCentraleuropa. Risken att medlemsländemas garantiförpliktelser behöver tas ianspråk måste bedömas som liten. Jag föreslår därför att det av de nordiska samarbetsministramafattade beslutet om en höjning av låneramen för projektinvesleringslån biträdsoch att garantiåtagande ökas från 247 595 000 SDR till 347 765 000SDR. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna att garantiförbindelse för Nordiska investeringsbankensprojektinvesteringslån ökas från 247 595 000 särskilda dragningsrätter till 347765 000 särskilda dragningsrätter. pp- "'' Bilaga4 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudget för budgetåret1990/91 [1]C 5. Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisatsett förslagsanslag på . Fråndetta utgår statsbidrag för gmndläggande svenskundervisning ochpåbyggnadsundervisning i svenska för vuxna invandrare. Genombeslut medgav regeringen att statsbidraget för påbyggnadsundervisningi svenska för invandrare inom studieförbund efter fick utgåmed . utöver vad som tidigare medgivits. Kostnaden fördetta beräknas till . Genombeslut medgav regeringen att statsbidraget ipåbyggnadsundervisning i svenska för invandrare inom studieförbund får utgå medmed . , vilket är en höjning med . utöver det beloppsom tidigare redovisats för (prop. 1989/90:102, s. 23, UbU27, rskr.279). Kostnaden för denna höjning av statsbidraget beräknas till . Genomdessa regeringsbeslut får studieförbunden en genomsnittlig täckning för ökadelöner för cirkelledare enligt avtal som slutits mellan Folkbildningsförbundetoch . Jaghemstäffer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad regeringen beslutat i fråga om höjning av statsbidraget förpåbyggnadsundervisning i svenska för invandrare inom studieförbund förbudgetåren 1989/90 och 1990/91. E.Forskning och forskarutbildning Prop.1990/91:25 [2]E 26. Vissa bidrag till forskningsverksamhet 1statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik förts uppett reservationsanslag på . Underanslaget beräknas det statliga bidraget till och till desvenska instituten i , och . Regeringenhar i prop. 1989/90:90 (s. 28 och 333, UbU 25, rskr. 328) aviserat sin avsiktatt senare återkomma till beträö"ande det svenska forsknings-och utvecklingssamarbetet med . Jag föreslår , iöverensstämmelse med vad som redovisades i propositionen, att resursema för detbilaterala forsknings- och utvecklingssamarbetet med förstärksmed 10 milj.kr. fr.o.m. innevarande budgetår. Vetenskapsakademienredovisade en på regeringens uppdrag genomförd utredningrörande formema för det svensk-sovjetiska forskningssamarbetet. I utredningenföreslog att samarbetet skulle vidgas och fördjupas bl. a. genomutökat stöd till gemensamma forskarinitierade forskningsprojekt.Utredningsförslagen har diskuterats med berörda forskningsplanerande ochfinansierande organ och har förhandlatmed den sovjetiska om ett nytt avtal om forskningssamarbetebaserat bl. a. på slutsatserna i den nämnda utredningen och de förda diskus-sionema.Akademien redovisar i en skrivelse att enighet nåtts omett förslag till avtal som skall godkännas av berörda regeringar. Regeringenkommer att i annat sammanhang la ställning härtill. Desenaste årens utveckling i har inneburit att fömtsättningama förett ökat forskningssamarbete förbättrats väsentligt. liksomövriga öststater har på en rad områden markerat sin vilja till etl närmaresamarbete, både med och andra västeuropeiska länder. Miljösituationen iländema mnt innebär exempelvis att behovet av gemensammaforskningsinsatser för att övervaka utvecklingen och lägga en gmnd för olikamiljöåtgärder är stort. Förändringama i har också inneburit utökadekontakter på samhällsforskningsområdet. Enrad initiativ till ökat samarbete har tagits på skilda nivåer. Av särskilt intresseär alla de initiativ som tagits av enskilda forskare vid universitet ochhögskolor. Den förstärkning som jag nu föreslår bör i väsentlig grad inriktaspå alt stödja sådana lokala initiativ. Med hänvisning till att samarbetet böravse flertalet grundforskningsområden liksom tillämpad forskning inom olikaområden, t. ex. miljö och areella näringar är det lämpligt att isamråd med forskningsråd och övriga akademier fördelar medlen utan särskildabindningar till discipliner och användningsområden. Denföreslagna modellen med ett bilateralt avtal och att Vetenskapsaka demien disponerar medel för samarbete bör ses som en övergångslösning i avvaktan på att samarbetet skall kunna bedrivas i samma 12 obundnaformer som råder för forskningssamarbetet mellan västvärldens Prop.1990/91:25 forskare. Riksdagenhar till följd av regeringens förslag i prop. 1989/90:90 anvisat . ibidrag till för /91. Bidraget tillVetenskapsakademien bör till följd av vad jag anfört ökas med . förbilateralt forskningssamarbete med . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Vissa bidrag lift forskningsverksamhet på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på . [3]Fråga om rätten att besluta om vite enligtpliktexemplarslagen Genomlagen (1990:895) om ändring i lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter ochljud- och bildupptagningar ändrades bl. 25 § på så sätt attvitesföreläggande mot den som åsidosätter skyldigheten att lämna pliktexemplarkan meddelas av arkivet för ljud och bild. Ändringen träder i krafl den 1januari 1991. föreskrevs att föreläggande kunde meddelas av denmyndighet som regeringen bestämmer. I förordningen (1978:779) om pliktexemplarav skrifter och ljud- och bildupptagningar har den befogenheten hittillstillagts kungl. och arkivet för ljud och bild, vardera myndigheteninom sitt ansvarsområde. rätt att förelägga vite bör beslå.Därför föreslås att viten liksom tidigare skall kunna beslutas av den myndighetsom regeringen bestämmer. Inomutbildningsdepartementet har upprättats ett förslag till lag om ändring i lagen(1990:895) om ändring i lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter ochljud- och bildupptagningar. Förslaget bör fogas till protokollet i delta ärendesom bilaga 4.1. Lagförslagetrör i och för sig sådant ämne som avses i 8 kap. 18 § andra stycketregeringsformen. Enligt min mening skulle emellertid ett yttrande av lagrådetsakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet. Lagrådets yttrande bör därförinle inhämtas. Detär av vikt att ändringen sker innan den tidigare ändringen träder i kraft. Jaghemställer att regeringen föreslår altanta förslaget till lag om ändring i lagen (1990:895) om ändring i lagen(1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar. F. Studiestöd m. m. Prop. [4]F3. Studiehjälp m. m. Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik förts uppett förslagsanslag på . Genom beslut omregleringsbrev för /91 avseende anslag till studiestöd harregeringen föreskrivit att högst . av detta belopp får utbetalastill länshuvudmännen enligt lagen (1978:438) om huvudmannaskap för visskollektiv persontrafik. Som villkor för utbetalning gäller alt länshuvudmännenåtar sig ansvaret för studiehjälpsberättigade elevers resor enligt förordningen(1983:599) om statsbidrag till vissa elevresor. Eleversom studerar på gymnasial nivå har rätt till fria resor till och från skolan omavståndet mellan hemmet och skolan är . Elevresornafinansieras med ett särskilt statsbidrag som fördelas av centralastudiestödsnämnden (CSN) till resp. länstrafikhuvudman under fömtsättning attdenne ombesörjer att de berörda eleverna får gratis resor. Verksamheten fömtsätteralltså att staten och länstrafikhuvudmännen är överens om villkoren förstatsbidraget. Riksdagenhar beslutat att persontransporter skaff beläggas med mervärdesskatt fr.o. m.den 1 januari 1991. Länstrafikhuvudmännens kostnader kommer därför att öka imotsvarande grad. CSN har i en skrivelse bl.a. begärt attlänstrafikhuvudmännen kompenseras för ökade utgifter för mervärdesskatt underinnevarande budgetår. Med hänsyn lill att mervärdesskatten inte vägdes in vidfördelningen av statsbidraget för innevarande budgetår och mot bakgmnd av attverksamheten fömtsätter en form av avtal, delar jag CSN:s uppfattning i dennafråga. Jag föreslår därför att det särskilda statsbidraget räknas upp med 36,7milj. Jaghemställer att regeringen föreslår alltill Studiehjälp m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1990/91 anvisa ett förslagsanslag på . [5]F 7. Bidrag till vissa studiesociala ändamål Underdenna mbrik har ett förslagsanslag på . anvisats för budgetåret1990/91. Regeringenföreslog budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 10, s. 322) att det särskilda statsbidraget som centrala () disponerar för reserabatter till studerande skulle avskaff"as. genbeslutade emellertid att staten även i fortsättningen skulle lämna ett Prop.1990/91:25 bidrag för att subventionera de studerandes resor. Reserabatternatill de Bilaga 4 studerande borde bibehållas under förutsättning att dettakunde ske inom den nuvarande kostnadsramen (SfU 1989/90:14, rskr. Riksdagenmenade alt det borde vara möjligt att lösa frågan om resera-balterna på annalsätt än uteslutande genom avtal med (), och alt CSN bordela upp förhandlingar också med andra trafikföretag. bemyndigadedärför regeringen atl ge CSN i uppdrag att förhandla fram förmånligast möjligareserabatter. Förhandlingsresultatet borde därefter föreläggas regeringen för godkännande.När förhandlingarna slutförts och kostnaderna kunde uppskattas, borderegeringen återkomma till med begäran om medel på tilläggsbudget. Genombeslut uppdrog regeringen åt CSN att förhandla om reserabatter tillde studerande för /91. Genom beslut godkänderegeringen ett avtal mellan CSN och SJ. Avtalet innebär att de tidigarevillkoren för rätt till skall gälla oförändrade. Kortet berättigartill 50 procents rabatt vid resor i andra klass på SJ-tåg och Swebusexpressbussar (f d. och ). En viss utökning av kortetsgiltighet har skett genom att det fr. o. m. även gäller förkombinationsresor med SJ-tåg och länståg, länsbussar och "E4-tåget". skrivelse har CSN redovisat de förhandlingar som förtsmed olika irafikföretag och varför det av olika skäl bara har varitmöjligt att träffa avtal med SJ. Gotlandsbolaget lämnar t.ex. redan studeranderabatlpå . Vid förhandlingar med länstrafikbolagen iVästernorrlands, , och framkom att manredan i dag har större delen av de aktuella studerandena som fullprisbetalande.Bolagen krävde därför full kostnadstäckning från staten för att lämna rabatt.Inkomstbortfallet beräknades överslagsvis till ca 65 milj.kr.