prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — 7.3.2Reglering och fördelning av grundvatten för enskild vattenförsörjning Regeringensställningstagande: En särskild utredare tillkallas för att utreda hur rättentill rent grandvatten kan säkras bl. a. genom reglering i vissa fall avvattenuttaget ur enskilda bmnnar. förslag:Överensstämmer med regeringens ställningstagande. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har tillstyrkt förslag. Regeringens överväganden:Ett problem som alltmer uppmärksammas är saltvatteninträngning i enskilda bmnnar.Det förekommer i områden som har varit täckta av havsvatten. Ikustnära områden är det inte ovanligt att havsvatten tränger in i gmndvaltnetdå uttagen gmndvatten-mängd överstiger nybildningen av gmndvatten. Enligtgällande bestämmelser i bl.a. vattenlagen har den enskilde fastighetsägarenrätt att för husbehov ta upp gmndvatten från den egna fastigheten utan andra begränsningarän vattenlagens allmänna aktsamhetsregler. Ett annat problem som är förenatmed fastighetsägarens rätt att ta upp gmndvatten är attinfiltrationsanläggningar för avlopp kan förorena brannsvattnet förgrannfastigheter. Inom regeringskanslietbereds ett förslag till förändring i 3 kap. ,som innebär att även fritidshus med högst två bostäder skall underkastas debestämmelser om hushållning med bl.a. vatten som gäller för andra byggnader.Vidare bereds ett förslag till ändring i som gerkommunerna möjlighet att, genom detaljplan eller områdesbestämmelser, införabygglovsplikt för den som vill anordna eller väsentligt ändra anläggningar förvattenförsörjning genom gmndvattentäkt, som inte kräver tillstånd enligtvattenlagen. Dessa förslag till åtgärder är emellertid alltför begränsade föratt lösa alla de gmnd vattenproblem som kan uppstå i vissa områden. Frågan om att styrafastighetsägarens uttag av vatten behöver därför ges en bredare belysning. Närdet gäller att skapa regler för att styra den enskildes vattenuttag berörs ettstort antal lagar. Lagar som kan bli aktuella för överväganden är vattenlagen,hälsoskyddslagen, miljöskyddslagen, plan-och bygglagen, anläggningslagen(1973:149), jordabalken, livsmedelslagen, (1971:511) ochfastighetsbildningslagen (1970:988). I detta sammanhang är det även angelägetatt myndighetsansvaret klarläggs. Mot den redovisadebakgmnden avser regeringen att uppdra åt en särskild utredare att belysa frågorom hur rätten till rent gmndvatten kan säkras genom lagreglering, eventuelltkombinerat med andra åtgärder, i vissa fall av vattenuttag ur enskilda bmnnar. Regeringensställningstagande: Bullerstömingarna i samhället skall begränsas. Det ankommerpå myndigheteraa inom respektive sektor att bevaka att åtgärder sätts in motbullerproblemen samt att arbeta vidare för att förebygga och begränsabullerstörningar. Naturvårdsverketfår i uppdrag att lämna förslag till åtgärder mot buller i fjällområden ochskärgårdar. Regeringensöverväganden: beslutade att ge regeringen till kännaatt ett handlingsprogram mot buller bör utarbetas (l990/91:JoUl7, rskr. Regeringenanser att det bör åvila resp. sektor i samhället att inom sinaverksamhetsområden ansvara för att bullerbegränsande åtgärder vidtas.Regeringen lämnar i det följande en samlad översikt över arbetsläget när detgäller åtgärder till skydd mot buller. Vad som bör anses som engod miljökvalitet med avseende på buller har kommit till uttryck i olikasammanhang såväl intemationellt som nationellt. anser att30 ekvivalent ljudnivå (ett medelvärde på buller ) kanbetecknas som god miljökvalitet i bostäder medan anges som maximalljudnivå för sovmm. har vidbehandlingen av budgetpropositionen 1980/81:100 pekat på behovet att minskabullret från vägtrafiken. För planering av områden med bosläder näratrafikleder anges ekvivalentnivåerna utomhus och inomhus somriktvärden. Dessutom anges vissa ramar och nivåer som skall eftersträvas vid nyoch väsentlig ombyggnad av enstaka bostadsfastigheter intill befintligatrafikleder och vid väsentlig ombyggnad av trafikleder i områden med befintligbebyggelse. Riksdagenhar vid behandlingen av trafikutskottets betänkande /82:28 påmotsvarande sätt tagit ställning till att ekvivalentnivån utomhus är ettlämpligt riktvärde för flygbuller vid lokalisering av nya flygplatser ellerplanering av bostäder i flygplatsers omgivning. har inte tagitställning till riktvärden för maximala ljudnivåer. harbeträffande vägtrafikbuller föreslagit att maximalnivån inte böröverskridas i sovmm . För flygbuller anger verket maximalljudnivå utomhus som riktvärde. Detta motsvarar vid normal ljudisolering eninomhusnivå på . Förbuller från industrier samt motorsport- och skjutbanor finns avnaturvårdsverket angivna riktvärden. Trafikensvarar för de helt dominerande bullerstörningama i samhället. Utomhusbullerfrån vägar och järavägar kan skärmas av på olika sätt, till skillnadfrån t.ex. flygbuller där avståndet till flygplatsen är helt avgöran- Prop.1990/91:90 de. Även när det gäller vissa industrier samt motorsport- ochskjutbanor är tillräckliga avstånd det skydd som främst kan utnyttjas. Genom enfömtse-ende fysisk planering kan nya områden för bostäder utan oskäliga kostnaderutformas så att de av antagna riktvärdena för buller från väg-ochflygtrafik inte överskrids. Denna målsättning uppnås också normalt vidplanering av ny bebyggelse. Destörsta problemen återfinns i befintliga miljöer med bostäder närabullerkällor. Kombinationer av skyddsåtgärder är där nödvändiga för att uppnåacceptabla förhållanden. Emissionsbegränsande åtgärder på fordon, tåg ochflygplan är ofta kostnadseffektiva, men har nackdelaraa att de får full effektförst . Kostnaden för en sänkning av gränsvärdena förmotorbuller med ytterligare års kravnivå för personbilaroch för lastbilar till beräknas kosta istorleksordningen 2 av tillverkningskostnaden för personbilar och tungafordon. Detär med dagens teknik inte möjligt att reducera bullret från fordonentillräckligt mycket för att uppnå god miljökvalitet. Ytterligare åtgärder föratt undvika bullerstöraingar i bostäder och känsliga områden kommer därför attvara nödvändiga . , skärmar och fasadisolering är demöjligheter som vid sidan av trafikregleringar står till buds. Vägverketberäknar kostnaderaa för bullerskydd vid gator och vägar i hela landet till 5,5miljarder kr. vid en ambitionsnivå som innebär att bostäder medekvivalentnivåer över inomhus åtgärdas så att bulleraivån sänks tillhögst . Denna ambitionsnivå innebär att åtgärder vidtas i 100000 lägenheter. Banverketsmålsättning att åtgärda bebyggelse där maximalnivån överskrider i sovmmnattetid eller den dygnsekvivalenta utomhus-nivån beräknas kosta ca 200milj. Kostnademaför att isolera mot flygbuller kan variera . perlägenhet i småhus och . per lägenhet i flerfamiljshus. Regeringenanser att åtgärder mot buller skall utgå från varje samhällssektors egetansvar för sin miljöpåverkan. Det gäller inte minst inom transportområdet.Genom arbete med riktvärden för acceptabla bullernivåer harkunskaper och erfarenheter erhållits som enligt regeringens uppfattning börvara värdefullt stöd för myndighetemas arbete med att begränsabullerstömingarna. Målet för åtgärderaa bör vara att på alla områden nå nedtill bullemivåer som kan betecknas som god miljökvalitet, dvs. som motsvarar deriktlinjer som tillämpas vid planering av nya områden för bostäder,kommunikationsanläggningar och andra verksamheter. Trafikverkenhar i miljöanalyser redovisat sin syn bl. a. på bullerproblemen och utifrånsina målsättningar föreslagit vissa åtgärder. Regeringen anser attgenomförandet av åtgärderaa bör konkretiseras och delas in i operativa delmål,som medger ett stegvis genomförande där de mest utsatta boendemiljöeraaåtgärdas först. successivt anpassas tilldet ekonomiska läget under genomförandetidens olika perioder. Regeringen anser detangeläget att bullerproblemen belyses i kommunernas översiktliga planering ochkonkretiseras i åtgärdsprogram på miljöområdet. Enligt regeringensuppfattning ankommer det på och att föreslå allmänna rådför åtgärder till skydd mot buller från resp. trafikslag. Verkens arbete börske i samråd med , och . Regeringen anser vidareatt det ankommer på luftfartsverket att i samråd med ,och planera åtgärder för att uppnå de miljömål somluftfartsverket har redovisat i sin miljöanalys. Möjligheteraa att införaskärpta krav på tävlingsfordon bör undersökas och erforderliga förslagutarbetas. Frågan om normer för snöskotrar, ut-ombordsmotorer, gräsklippare ochandra bullerkällor som ofta orsakar störningar i och rekreationsmiljöer börövervägas och relateras till motsvarande normer inom EG och EFTA. En alltmer omfattandeanvändning av flygplan, helikoptrar och terrängfordon i Qällområdena och ettökat antal motorbåtar i skärgårdsområdena har medfört bullerproblem i områdendär tystnaden borde vara en viktig kvalitet. Regeringen avser att uppdra åtnaturvårdsverket att i samråd med belysa möjlighetema till ochkonsekvenseraa av restriktioner mot bullrande aktiviteter i sådana områden ochlämna förslag till åtgärder. 7.5 Skyddsavstånd för miljöstörande verksamhet Regeringensställningstagande: De riktlinjer om skyddsavstånd vid miljöstörande verksamhetsom anges i rapporten för arbete bör normalt följas vid planläggningenligt och vid prövning enligt miljöskyddslagen. Det ankommer påboverket, och att följa hur riktlinjeraatillämpas och vid behov se över skyddsavstånden. Regeringens överväganden:När det gäller industrins miljöproblem är åtgärder för att minska utsläpp ochbuller vid källan av gmndläggande betydelse. Det program för översyn avindustrins utsläppsvillkor som redovisas i avsnitt 12.2 skall ses i dettaperspektiv. Vid sidan avutsläppsbegränsningar behövs planeringsåtgärder för att skydda närmiljön. Föratt ge trygghet och säkerhet för såväl industrin som de boende är det angelägetatt tillräckliga skyddsavstånd mellan bostäder och miljö- och hälsostörandeverksamhet upprätthålls. Efter ett omfattandearbete föreslog , och dåvarande planverket år1982 riktlinjer för sådana skyddsavstånd. Riktlinjema publicerades i rapportenPlats för arbete omgivningspåverkan. Enligtregeringens uppfattning tillämpas inte dessa riktlinjer i den ut- Prop. 1990/91:90sträckning som är motiverad för att skydda människors hälsa och ge industrinstabila planeringsfömtsättningar. Detta gäller såväl i fråga om bostadsbyggandei närheten av befintlig miljöstörande industri som vid lokalisering av nyindustri. Regeringenhar i ett antal överklagade ärenden enligt miljöskyddslagen sagt nej tillolämpliga lokaliseringar med hänvisning till riktlinjeraa i Plats för arbete.Regeringen har i en särskild programförklaring bl.a. uttalat att rekommenderadeskyddsavstånd kommer att tillämpas strikt vid prövning av nya anläggningar därdet finns risk för utsläpp av lösningsmedel och att ny bebyggelse ej börlokaliseras närmare utsläppskällor än rekommenderade skyddsavstånd. Regeringenuttalade vidare att utsläppen från befintlig verksamhet som är olämpligtlokaliserad, måste reduceras till acceptabla nivåer. Om detta inte visar sigmöjligt måste berörda verksamheter omlo-kaliseras. Regeringen har även iärenden enligt (PBL) upphävt planbeslut därför att bebyggelsenskulle bli olämplig med hänsyn till hälsa och säkerhet. EnligtPBL skall hänsyn till hälsa och säkerhet prägla planeringsöverväganden. Detankommer på kommuneraa att beakta hälsa och säkerhet i planer och beslut enligtPBL. har rätt att ingripa mot planer som inte uppfyller kraven itillräcklig omfattning. Regeringen har erfarit att påbörjat ett brettarbete i samverkan med bl.a. och andra centrala myndighetermed ansvar inom området för att ge kommuneraa vägledning i dessa frågor. Detär regeringens uppfattning att skyddsavstånd generellt bör tillmätas storbetydelse i den fysiska planeringen och i miljöskyddsarbetet. De riktlinjer förlokalisering som anges i rapporten för arbete bör normalt följas iärenden enligt och miljöskyddslagen inom ramen för denindividuella prövningen. Riktlinjeraa bör även följas då det gällerskyddsavstånd mellan industri och sjukhus, skolor, daghem och liknande. Riktlinjemai Plats för arbete utgår från de riskvärderingar och de tekniska möjlighetersom förelåg . har kunskaperaa om olika ämnenshälsorisker liksom metoder för risk- och säkerhetsanalyser utvecklatsbetydligt, synen på vilka hälsorisker som är acceptabla har skärpts väsentligtoch tekniken för att begränsa utsläpp har gått framåt. Regeringen bedömer atthuvuddragen i Plats för arbete är giltiga. Det kan dock finnasbehov av att se över vissa av rekommendationerna. Detankommer på , och att följa hurriktlinjerna tillämpas och vid behov se över skyddsavstånden. 7.6Miljöskador till följd av olyckshändelser Regeringensställningstagande: Det ankommer på berörda myndigheter att ge hög prioritet åtarbetet med förebyggande av och beredskap mot kemikalieolyckor och försäkerhet vid transporter av farligt gods. Regeringensöverväganden: Allvarliga miljöskador kan uppkomma till följd av olyckshändelservid tillverkning, förrådshållning och transport av kemikalier eller farligtgods. Exemplen på sådana olyckshändelser är talrika. Ett omfattande arbetepågår både i och intemationellt för att förebygga sådanaolyckshändelser men också för att bygga upp en ändamålsenlig beredskap och fåen effektiv räddningstjänstinsats om en olycka inträffar. Det internationellasamarbetet genomförs inom , och Förenta Nationernasekonomiska kommission för (ECE). De myndigheter i som i förstahand arbetar med dessa frågor är arbetarskyddsstyrelsen och statensräddningsverk. tar aktiv del idet internationella samarbetet för att förebygga och minimera de s. k.miljöolyckoraa. Genom utbyte av erfarenheter och resultat av forsknings- ochutvecklingsinsatser kan vi få kunskap för att så långt möjligt förhindraolyckor och begränsa konsekvensema. Samarbetet bör också kunna leda till ökademöjligheter att få nödvändigt bistånd från andra länder i en olyckssituation. Genom plan- och bygglagensbestämmelser har kraven på hänsynstagande till hälso- och säkerhetsaspekterskärpts och ansvarsfördelningen mellan stat och kommun preciserats. På så sättskärps kraven på att samhällsplaneringen förebygger att olyckor får svårartadekonsevenser. har tagit initiativ till att samordna de statligamyndighetemas arbete inom området. Arbetarskyddsstyrelsenoch har i samarbete utfärdat föreskrifter och allmänna råd förförebyggande av och beredskap mot olyckor vid anläggningar. Inom räddningsverketpågår ett omfattande arbete med den långsiktiga inriktningen av beredskapen motkemikalieolyckor. och samverkar om studier som skallge underlag för en gmndsyn om hur transporter av farligt gods skall behandlas idet förebyggande miljövårdsarbetet. arbetar särskilt med attöka säkerheten i samband med transporter av farligt gods när det gäller t. ex.vägvalsstyming, tillsyn och kontroll av transporteraa, uppbyggnad av beredskapför olyckshändelser samt information och utbildning. Regeringenanser att berörda myndigheter bör ge hög prioritet åt arbetet med förebyggandeav och beredskap mot kemikalieolyckor och för säkerhet vid transporter avfarligt gods. Regeringensställningstagande: Det är en uppgift för länsstyrelseraa att konkretisera denationella miljömålen som underlag för planerings- och miljövårdsarbete i länoch kommuner. Det ankommer på främst och att ge rådoch vägledning för kommunernas och länsstyrelsernas arbete för att förverkligamiljömålen. De regionala miljöanalyserna är ett viktigt led i detta arbete. Länsstyrelsernaoch : Länsstyrelsema fick i uppdrag av regeringen attbeskriva miljösituationen i resp. län. I en skrivelse den 12 september 1989till regeringen, som innehåller en sammanställning och bedömning avlänsstyrelseraas arbete, föreslår att regionala miljöanalysergenomförs som en mllande process med tre till mellanmm. I ettsamrådsyttrande framhåller vikten av att miljöanalyserna anpassas tillarbetsmetoderaa för fysisk planering och att de inordnas i länsstyrelseraasregionala underlagsmaterial för kommunernas översiktsplanering. Regeringens överväganden:Regeringen anser att länsstyrelsema har lagt ned ett omfattande och engageratarbete på att beskriva miljöförhållandena och hoten mot miljön i länen. Någralänsstyrelser har också redovisat program med förslag till konkreta åtgärderför att komma till rätta med aktuella miljöproblem. Regeringen anser att detär viktigt att de nationella miljömålen konkretiseras i kommunemas ochlänsstyrelseraas fortsatta planerings- och miljövårdsarbete. Det är härvid enuppgift för i första hand och att ge kommunerna ochlänsstyrelserna råd och vägledning för arbetet med att förverkliga miljömålen.Det är regeringens uppfattning att de regionala miljöanalyseraa ger brautgångspunkter för såväl kommuneraas och länsstyrelseraas som de centralamyndigheternas handläggning av frågor som rör miljön i de olika länen.Regeringen vill understryka att arbetet med miljöanalyseraa bör bedrivas inära samverkan mellan kommuner och länsstyrelser. Kunskaper om miljönstillstånd och känslighet blir en allt viktigare fömtsättning för detåtgärdsinriktade miljöarbetet. Regeringen föreslår, som redovisas närmare ikapitel 9, att miljöövervakningen tillförs ytterligare 75 milj. kr. för dennärmaste treårsperioden. Miljöövervakningen ger underlag för analyser inomlänen av miljöförhållanden och bedömning av åtgärdsbehov som arbetetmed de regionala miljöanalyserna kan ge vägledning om hur miljöövervakningen istort bör inriktas. Det arbete som bedrivs inom främst ,, och länsstyrelseraa med att utveckla metoder församordnande redovisningar av miljötillstånd och hushållningen med naturresurserbör utnyttjas i arbetet med såväl miljöövervakning som regionala miljöanalyser. Regeringensställningstagande: De särskilda miljödelegationerna för , ,västra och SundsvallTimrå har lagt gmnden för handlingsprogram föråtgärder på miljöområdet i berörda regioner. Det ankommer på länsstyrelsernaatt följa upp åtgärdsförslagen bl. a. inom ramen för de regionalamiljöanalyseraa. Regeringenhar utsett en fristående förhandlare för Dalälvsregionen. Förhandlarensuppdrag avser en uppgörelse mellan myndigheter, berörda företag och markägareom genomförande av den av delegationen föreslagna åtgärdsplanen. Delegationenför Miljöprojekt västra får i uppgift att förankra de förslag som avserregional och lokal verksamhet hos berörda länsorgan, kommuner, kommunalförbundoch företag samt att följa ett särskilt utbildningsprojekt. En särskildsamordnare för SundsvallTimråregionen kommer att tillkallas för attytterligare bearbeta miljöprojektets förslag när det gäller regionenskommunikationsnät och de interregionala sambanden. Regeringens överväganden:I 1988 års miljöpolitiska proposition anges att det både lokalt och regionaltsker ett omfattande arbete med att kartlägga miljöproblem och att föreslålämpliga åtgärder. Vidare sägs att det är mycket angeläget att ta till vara dettaengagemang. De speciella miljödelegationerna har haft regeringens uppdrag attfinna lösningar på problem i vissa särskilt miljöbelastade regioner. Sådanadelegationer har tillkallats för , , västra och SundsvallTimråregionen. Delegationernahar haft i uppgift att föreslå åtgärder som väsentligt kanförbättra miljön i regionen. Delegationerna har såväl självständigt som isamarbete med olika myndigheter, organisationer, företag m. fl., undersökt ochanalyserat sin regions miljöproblem. Genom att avdela ensärskild grupp för att arbeta fram samlade och framåtsyftande förslag tilllösningar har berörda organ länsstyrelser, kommuner, organisationer ochföretag tillsammans kunnat koncentrera sig på övergripande och oftagemensamma frågeställningar av strategisk karaktär. har den formellaansvarsfördelningen legat kvar ombbad. Arbetssättet innebär i princip intenågon skillnad mot den ordning som tillämpas på central nivå när en särskildkommitté bildas för att utreda frågeställningar som berör flerasektorsmyndigheter eller myndighetsnivåer. Regeringenkonstaterar att erfarenheterna från delegationernas arbete är positiva.Delegationerna har dels redovisat väl genomarbetade rapporter med konkreta åtgärdsförslag,dels lagt gmnden för ett mer samlat synsätt på de övergripande regionalamiljöfrågor som kommer att aktualiseras i det fortsatta miljöarbetet. 11 1990/91. Regeringenhar i en skrivelse (skr 1990/91:6, JoU 16, rskr 78) till redovisatsin syn på hur förslagen från delegationen för miljöprojekt följasupp. Flera förslag har på olika sätt redan tagits om hand av regeringen ochberörda myndigheter. Vissa av de problem som delegationen pekar på behandlas idenna proposition. Berörda myndigheter och företag fortsätter det utrednings-och åtgärdsarbete som delegationen initierat. Ienlighet med miljöprojektets förslag pågår en omprövning av utsläppsvillkorenfrån stora punktkällor. En plan för avveckling av särskilt miljöstörande ämnenredovisas i avsnitt 12.2. Regeringenhar tillkallat tre förhandlare - en för , en förGöteborgsregionen och en för med uppdrag att medverka till attlångsiktiga överenskommelser om åtgärder och finansiering av transportsystemkommer till stånd. De förslag som delegationen för Miljöprojekt har enligt regeringens uppfattning varit av stort värde som gmnd för detförslag för som parteraa har enats om. Dalälvsdelegationenshuvuduppgift är att ta fram ett program för att rena inom tio år.Delegationen har initierat en rad omprövningar och skärpningar avgamla tillstånd och har genomfört en tillsynskampanj ikommuneraa längs . Delegationen har vidare deltagit i bildandet av ettsamordnat recipientkontrollprogram och ett vattenvårdsförbund. Dessutom deltardelegationen i flera projekt beträffande jordbmkets läckage av närsalter samtkväveläckage från skogsmarker till . Delegationenhar också genomfört ett stort projekt beträffande återställningen av gamlagruvavfallsupplag. Detta projekt ligger till gmnd för de åtgärder som planerasför att minska läckaget av metaller från gmvavfalls-upplagen. I första handföreslås åtgärder i och där insatser bedöms som mestkostnadseffektiva. I förhållande till de utsläpp som skedde i mitten på beräknas utsläppen ha minskat med . Blanddelegationens förslag kan här nämnas: Utsläppsgränser för luft och vatten, åtgärder mot kväveläckage, skydd mot hotade biotoper, minskad våtmarksdikning, avsättande av naturreservat omfattande miljöutbild ning, en biobränslesatsning, en stor översyn av hela trafiksystemet med en satsning på spårbunden trafik, åtgärder mot kvicksilvemtsläpp, styrande avfallstaxor, åtgärdsprogram mot gamla tippar och utvidgad prövnings möjlighet enligt miljöskyddslagen samt bildande av två skånska regionalor gan och ett kommunalförbund. Delegationens förslagberör många olika sektorer och nivåer. När det gäller de förslag som främstavser åtgärder i regionen och dess kommuner får delegationen i uppgift att förasitt arbete vidare i syfte att förankra förslagen i berörda lokala ochregionala organ samt att följa upp miljöutbildningsprogrammet. Förslagenberör utsläpp från tidigare industriella verksamheter, utsläpp från dagensstora industrier i regionen, transportsystemets avgas- och miljöpåverkan,alteraativa energisystem samt naturvårdshänsyn i skogsbmket. Närdet galler frågan om regionens kommunikationsnät och interregionala sambandtillkallas en särskild samordnare för att ytterligare bearbeta miljöprojektetsförslag. Föratt komma tillrätta med de problem som nuvarande sträckning av väg E 4 vidpassagen av har förslag väckts om en förbifart sommotorväg av väg E 4. Objektet inkluderar även en bro över Sundsvallsfjärden. Regeringenanser att bör fortsätta planeringsarbetet för en ny genomfart iSundsvall. En av utgångspunktema bör vara att delar av investeringskostnadenbör finansieras genom avgifter från trafikanteraa. Därtill bör projektetsfinansiering diskuteras med lokala intressenter samt prövas avinfrastmkturfonden. Betr.järavägstrafiken bör möjlighetema till en snabbtågsanpassning för sträckanmellan och prövas av delegationen för infrastmkturinvesteringar. 7.9 Geografiska informationssystem för planering ochmiljövård