prop · GE0399 · 1990-12-31 00:00:00 — Hänsyn till produktivitetsutvecklingensker automatiskt och löpande vaije gång nya beräkningar av stödnivån görs. Motsvarandeberäkningar sker även för fläskkötts- och smågrisproduktion. För getnäringenoch matpotatisodlingen saknas emellertid noggranna merkostnadskalkyler. 2.4 Utgångspunkter för stödet efter /92 Stödettill jordbraket i norra måste utformas så att det bidrar till att uppfylla målet om en regional utjämning av sysselsättning och välfärd. Stödet bör därför utformas i överensstämmelse med andra åtgärder, som vidtas för att utveckla jordbruket och andra delar av näringslivet i norra , så att den bästa samlade effekten kan nås för dessa delar av landet. Det livsmedelspolitiska beslutet innebär att de politiska åtgärderna tyd ligare än tidigare riktas till och anpassas efter syftet. Exempel på detta är det nya stödet till landskapsvård, förstärkningen av de regionala utveck lingsinsatserna och den ökade beredskapslagringen. Ytteriigare ett exem pel är konstruktionen av prisstödet till norra , vars syfte framöver är att upprätthålla lönsamheten i jordbraket i dessa delar av landet. har utgångspunkten varit att upprätthålla samma lönsamhetsnivå 39 Jaghar redogjort för den beräkningsmodell som jordbraksnämnden tillämpar föratt beräkna merkostnaderaa för produktionen i norra . Denna modell ärinte tillräcklig som underlag för att nå syftet med stödet framöver. Den måstekompletteras med beräkningar av priser och lönsamhet i det norrländskajordbraket. Ett underlag som beskriver lönsamhetsutvecklingen för jordbraksföretagensom helhet behöver också utvecklas. Prisernapå jordbruksprodukter kommer i vissa fall att sjunka till följd av avregleringen.Sådana prisförändringar i de södra delarna av landet skall inte tillåtaspåverka lönsamheten i det norrländska jordbraket i någon nämnvärd grad.Priserna kan dock komma att utvecklas olika i olika delar av landet till följdav avregleringen. Priset kommer i större utsträckning att bero påkonkurrenssituationen, totalt i landet och regionalt. Priserna kommer ocksåatt återspegla konsumentemas preferenser när det gäller kvalitet,odlingsförhållanden, m.m. Dettainnebär att prisförhållandena i norra kommer att få större betydelseför att bedöma lönsamhetsutvecklingen. Den nuvarande modellen bör därförkompletteras med prismätningar. beräkningsmodell somjag i det föregående har beskrivit, beräknaslönsamheten som en täckningsgrad för kalkylerade arbetskrafts- och kapitalkostnader.Enligt min uppfattning bör täckningsgraden användas som lönsamhetsmått ävenframöver. Den koppling som finns till lönsamheten i detmellansvenska jordbraket bör emellertid släppas. I stället bör utgångspunktenvara att täckningsgraden i det norrländska jordbruket inte bör sjunka nämnvärtfrån nivån vid avregleringens början. Stödet bör således anpassas så att dennalönsamhetsnivå kan upprätthållas. Detta innebär att stödbehovet ökar ompriserna sjunker som en följd av avregleringen. Om däremot priserna stigereller kostnaderaa sjunker vilket inte är en osannolik effekt av avregleringenför norra del minskar stödbehovet. Detlivsmedelspolitiska beslutet innebär att även andra åtgärder vidtas somförväntas få en positiv effekt för jordbraksföretagen i norra . Exempelpå delta är förstärkningen av de regionala utvecklingsinsatserna med 100 milj.kr. , av vilka 28 milj. kr. under innevarande budgetår används för attstödja sockerproduktionen på och . Förstärkningen syftar till attstödja kombinationsföretag där jordbmk ingår som en del. Även stödet tilllandskapsvård och startstödet förväntas få en positiv effekt på jordbruket inorra . Vidare har det särskilda åtgärdsprogrammet för norra med , vamnder programmet tillförs 50 milj. kr. Ävendetta syftar i stor utsträckning till att stimulera uppkomsten avkombinationsföretag. Effektenav dessa insatser för norra bör enligt min uppfattning beaktas närlönsamheten i det norrländska jordbruket bedöms och därmed också vidbedömningen av behovet av stöd för jordbraksproduktionen. En samlad bedömningav effekten av olika åtgärder bör således göras. Enligt min uppfattning kan ettlivskraftigt jordbrak i norra bäst bevaras genom att jordbruksföretagenhar en bred bas. Det bör ankomma på jordbruksnämnden och lantbruksstyrelsen " (fr.o.m.den 1 juli 1991 ) att utarbeta ett lämpligt underiag. Jaghar för avsikt att senare återkomma till regeringen med förslag till ett sådantuppdrag till myndigheterna. Ettmer långsiktigt system för stöd till jordbmket i norra måste också gesen sådan inriktning att det blir förenligt med reglerna i ett kommande GATT-avtal.Dessutom behöver EGs gemensamma jordbmks-politik, CAP, beaktas. EGsgemensamma jordbrakspolitik befinner sig under omprövning och debatt. EG-kommissionenhar framställt ett dokument som skall utgöra underiag för en fortsattdiskussion kring CAPs framtid. I underlaget betonas familjejordbraket,regionalpolitiken och landsbygdsutvecklingen. Romfördragetsutformning (§ 38) och den praxis som utvecklats inom gemenskapen utesluter att ett enskilt medlemsland ger stöd till jordbruket i eftersatta regionergenom prisstöd. Detta är en viktig del av den gemensamma jordbrakspolitiken,som särskilt måste beaktas vid utveckling av ett mer långsiktigt stöd till jordbmketi norra , vid en eventuell svensk anslutning till EG. EGsstöd till regioner med sämre naturgivna fömtsättningar lämnas för närvarandeinom två olika typer av områden, nämligen inom bergsområden och områden med sämrenaturgivna produktionsforutsättningar. Dessa områden omfattar av EGssamlade jordbruksareal. Detstöd som utgår inom dessa områden är inte bindande för ett enskilt medlemsland.Finansieringen delas mellan EGs jordbraksfond (FEOGA) och medlemslandet. I denordliga medlemsländema står fonden för och medlemslandet för av kostnadema. Förutomdetta produktionsstöd kan lantbmkare i dessa områden få investeringsstöd iförsta hand vid kombinationsverksamhet och reducering av medansvarsavgifteninom EGs mejerireglering. Jaghar för avsikt att återkomma till regeringen med förslag om attmyndigheterna får ett uppdrag att klargöra eflfektema för jordbraket av ettmedlemskap. 3 Främjande av forskning rörande alternativa ochkompletterande metoder till djurförsök Mittförslag: () får träffa avtal om finansiering avforskning rörande alteraativa och kompletterande metoder till djurförsök, m. m.med läkemedelsindustriföreningen (LIF) eller dess enskilda medlemmar. Skälentill mitt förslag: beslutade (prop. 1989/90:90, JoU17, rskr. 336) att staten får ta på sig ansvaret för de ekonomiska förpliktelser som följer av avtal mellan CFN och LIF i fråga om forskning rörande alternativa och kompletterande metoder till djurför sök, m.m. LIF har därefter anmält att avtal bör tecknas direkt av med lemsföretagen. Enutvidgning av den krets med vilka CFN får träffa avtal innebär ingen förändringav syftet med avtalet, eftersom de enskilda medlemmarna i LIF även finansierar LlFsbidrag till forskningen. Jag anser därför att CFN bör få träffa avtal omfinansiering av forskning rörande alternativa och kompletterande metoder tilldjurförsök, m.m. med LIF eller dess enskilda medlemmar. 4 Startkapital till ny branschorganisation för matpotatiskontroll Mittförslag: Den nybildade organisationen för kontroll av kvaliteten på matpotatisbör som ett startkapital tillföras ett engångsbelopp på 15 milj. kr. Skälenför mitt förslag: Enligt beslut om livsmedelspolitiken (prop.1989/90:146, JoU25, rskr. 327) slopas marknadsskyddet för viss matpotatis den 1juli 1991. upphör den statliga regleringen av verksamheten vid Svenskmatpotatiskontroll (SMAK). Regeringenförordade i propositionen att ett startkapital på 15 milj. kr. skulle avsättasför att underiätta för potatisbranschen att ta över SMAK, som genom en nykonstruktion skulle bli ett självfinansierat branschorgan. Företrädare för potatisbranschen har sedan arbetat framett förslag till ett branschgemensamt institut, som kan ikläda sig rollen somhuvudman för en kontrollverksamhet inom matpotalisområdel. Jag har erfarit atten stiftelse som kommer alt verka som en branschgemensam huvudman förverksamheten har bildats. Det nämnda startkapitalet bör därför ställas tillpotatisbranschens förfogande under /92. Jag fömtsätter att dejuridiska och praktiska frågor som kan uppstå i samband med avvecklingen avSMAK kan lösas i samråd mellan SMAK och den nybildade stiftelsen. 5 En ny myndighet Regeringenhar i årets budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 11) föreslagit riksdagenatt en ny myndighet, , inrättas . Enligtförslaget skall lantbraksstyrelsen och statens jordbruksnämnd upphörasom myndigheter. Vidarehar regeringen i prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt föreslagit attjordbruksnämndens uppgifter på fiskets område överförs till fiskeristyrelsenoch att namnet på ändras till . Riksdagenhar ännu inte behandlat förslagen. Genomförs förslagen ford ras ändringar i ett flertal lagar. Jag tar nu - i samråd med berörda statsråd - upp ändringar i gällande lagstiftning som föranleds av förslagen. De föreslagna ändringarna bör träda i kraft den . 1enlighet med det anförda har inom jordbraksdepartementet upprättats förslagtill 1.lag om ändring i lagen(1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrket m.m., 2.lag om ändring i lagen(1970:299) om skydd mot flyghavre, 3.lag om ändring i lagen(1990:1489) om ändring i lagen (1970:299) om skydd mot flyghavre, 4.lagom ändring i växtförädlarrättslagen(1971:392), 5.lag om ändring i lagen(1990:1490) om ändring i rennäringslagen (1971:437), 6.lagom ändring i lagen(1972:114) med anledning av konventionen mellan Sverigeoch om renbetning, 7.lagom ändring i växtskyddslagen(1972:318), 8.lagom ändring i bisjukdomslagen(1974:211), 9.lag om ändring i lagen(1974:226) om prisreglering på fiskets område, 10.lagom ändring i berberislagen(1976:451), 11.lag om ändring i lagen(1990:1493) om ändring i lagen (1979:425) om skötsel av jordbruksmark, 12.lagom ändring i epizootilagen(1980:369), 13.lag om ändring i lagen(1981:292) om tjänsteplikt för hälso-och sjukvårdspersonal samtveterinärpersonal m. m., 14.lagom ändring i vattenlagen(1983:291), 15.lagom ändring i lagen(1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur, 16.lag om ändring i lagen(1990:1494) om ändring i lagen (1983:738) om bekämpande av salmonella hosdjur, 17.lag om ändring i lagen(1984:409) om avgift på gödselmedel, 18.lag om ändring i lagen(1985:295) om foder, 19.lag om ändring i lagen(1990:1495) om ändring i lagen (1985:295) om foder, 20.lag om ändring i lagen(1985:342) om kontroll av husdjur m.m., 21.lag om ändring i tullagen(1987:1065), 22.lag om ändring idjurskyddslagen (1988:534), 23.lag om ändring itullregisterlagen (1990:137), 24.lag om ändring i lag om ändringi lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m. m., 25.lag om ändring i lagen(1990:616) om införande av lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbraksprodukterm.m. Förslagenunder 4 och 14 har upprättats i samråd med chefen för ,förslaget under 13 i samråd med chefen för samt förslagenunder 21 och 23 i samråd med chefen för . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1.anta lagförslagen (avsnitt 6), 2.godkänna vad jag har förordatom områdesindelningen för stödet till norra (avsnitt 2.3.1), 3.godkänna vad jag har förordatom stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra (avsnitt2.3.2). Vidarehemställer jag att regeringen bereder tillfälle att 4.ta del av vad jag anfört omstödet efter /92 (avsnitt 2.4), 5.ta del av vad jag anfört omavtalspart i fråga om viss djurförsöksforskning (avsnitt 3). 8 Anslagsfrågor för /92 Stöd till jordbruket och livsmedelsindustrin i norraSverige 1989/90Utgift '652 345 411 1990/91 Anslag '660000000 1991/92 Förslag 839000000 'Anslaget Prisstödet till jordbruket i norra . disponerar anslaget för främst pristillägg enligt förordningen(1985:672) om prisstöd till vissa jordbruk. Eftersom stödet till livsmedelsindustrini norra fr. o. m. skall utbetalas från detta anslagbör anslaget i fortsättningen benämnas B 10. Stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra . Jaghar i det föregående behandlat det stöd som bör ges till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra fr.o.m. . Medelsbehovetunder anslaget beräknas därmed uppgå till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Stöd tUl jordbruket och livsmedelsindustrin i norra för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Omställningsåtgärder i jordbruket m. m. Underförevarande anslag har regeringen i prop. 1990/91:100 bil. föreslagit att riksdagenskall anvisa 5 . Jaghar i det föregående föreslagit att ett engångsbelopp på 15 milj. kr. tillförsden nybildade branschorganisationen för frivillig potatiskontroll. Medlen böranvisas över detta anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår attlill OmstäUningsåtgärder i jordbruket m. m. för /92 anvisa15000000 kr. utöver vad som föreslagits i prop. 1990/91:100 bil. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Prisstödettill jordbruket i norra översyn Prop. 1990/91:99 av områdesgränserna Bilaga i JNföreslår att de olika områdesindelningar för stödet till jordbraket och livsmedelsindustrini norra som tillämpas , förs samman till en gemensamområdesindelning. Totalt tillämpas nu sex olika områdesindelningar. Detgemensamma stödområdet föreslås indelas i fyra delar med ledning av deskillnader i ekonomiska föratsättningar som beräknats. Indelningen i olikaområden redovisas på en karta i avsnitt 6. Stödettill jordbraket och livsmedelsindustrin i norra omfattar dels statligtfinansierade stöd, dels stöd som finansierats med regleringsmedel. Destatligt finansierade stöden riktas i stort sett uteslutande till jordbraket,medan de stöd som finansierats med regleringsmedel riktas både tilllivsmedelsindustrin och till jordbraket. Fr. o. m. kommer destöd som finansieras med regleringsmedel att få finansieras med budgetmedel.Totalt uppgick stödet till jordbraket 1989/90 till ca 710 milj. kr. och stödet tilllivsmedelsindustrin till ca 80 milj. kr. Dennya områdesindelningen grandas på den indelning i skördeområden som infördes år1989 och som är det enda statistiska underlag som är tillräckligt detaljeratför detta ändamål. Den nuvarande områdesindelningen kan inte verifieras medett statistiskt underlag. Ett annat skäl till en mer genomgripande översyn äratt områdesindelningen kontinuerligt har fått omprövas i sina detaljer. Genomdenna förändring skapas ett mera lättöverskådligt system. De omfördelningseffektersom uppstår är små. För exempelvis stödet till mjölkproduktionen, som förra åretdrog en utgift i form av statliga pristillägg om ca 550 milj. kr., sänksstödet i vissa områden med totalt ca 25 milj. kr. och höjs stödet i några andraområden med totalt ca 10 milj. kr. De producenter som får ett sänkt stöd bör fåen kompensation övergångsvis för alt inte bli utsatta för likvidiletsproblem. Dennya områdesindelningen bör tillämpas från . JN kommer /91 att redovisa förslag till de stöd som bör gälla inom resp.område från . Motbakgrand av det livsmedelspolitiska beslutet kan redan nu stödets relativabetydelse för jordbrakarnas ekonomi i norra beräknas komma att öka frånden . Detkan inte uteslutas att en större andel av mjölkproduktionen kommeratt ske i norra . Från konkurrenssynpunkt kommer därför mjölk från norraSverige att få ett gynnsammare läge, genom att en del av priset till producentbetalas via prisstödet, än mjölk som produceras under nästan motsvarandeförhållanden i delar av . 1990/91:99 Bilaga 1 Karta I: Nuvarande områdesindelning for mjölk och kött. 1990/91:99 Bilaga 1 Karta 2: Nuvarande områdesindelningen för slakterier. 1990/91:99 Bilaga 1 Karta 3: Ny områdesindelning enligt jordbruks nämndensförslag. 4 1990/91. 1990/91:99 Bilaga 1 OMRADESFORSKJUTNING TILL EN HÖGRE NlVA 0MRADE5FORSKJUTNING TILL EN LÄGRE NIVÅ Karta4: Omfördelningseffekter for mjölkproduktionen. Områden som flyttas från ett stödområdetill ett annat. Översyn av områdesgränserna i norra fick i uppdrag av regeringen att utredavissa frågor i anslutning till stödet till jordbraket i norra . Tidigarehar rapporter avlämnats som berör prisstödets principiella konstruktion samt bl.a.behov av justering av beräkningarna avseende merkostnaderna i stödområdet. Dennu framlagda delrapporten berör områdesgränserna för stödet till jordbruketsamt ett förenklat system för stödet till livsmedelsindustrin i området. Denavkastningsvariation som finns förklarar av merkostnaderna iområdet. Det är därför mycket viktigt dels att skördeuppgifterna dateras upp,dels att indelningen av skördeområdena är riktig. För framtiden kommertillförlitliga uppgifter över skördenivåerna endast att finnas för deskördeområden som etableras. I rapporten föreslås att stödområdena harmonierasmed skördeområdena. Detta är såvitt vi kan se en riktig ansats. Dei rapporten föreslagna områdesgränserna, som följer de nya skördeområdena, kandock inte anses stå i samklang med gällande riksdagsbeslut. Konsekvensen avförslaget blir nämligen att stora delar av södra inland flyttas frånstödområde 1 till område 2. Det primära syftet med stödet är just att stödjainlandsjordbruket. Stora områden där produktionen är svag fårdärmed försämrade möjligheter . När det gäller mjölkproduktionenminskas antalet stödområden från 5 till 4.1 praktiken sänks stödet i området2a, dvs. i den nordliga delen av det nu föreslagna område 2. Inte heller dettakan anses förenligt med riksdagsbeslutet. Omfördelningseffekterna är såledesstörre än som redovisas i lab. 7.1 och är negativa i största delen av detprimära stödområdet. Denavirappningsregel som också ingår i förslaget mildrar i praktiken inte konsekvensernaför de redan etablerade. Stödet sänks och därmed påverkas lönsamheten negativtmed i storleksordningen . vid ett heltidsjordbruk. Till dettakommer effekter som en följd av avregleringen. 1 är markvärdenaredan i nuläget låga. Arrendepriserna är också mycket låga om ersättning överhuvudtaget utgår till markägaren. Ett sänkt stöd kan därför knappast kompenseras med sänkta kapitalkostnader. Förslaget försvårar därför nyetableringen i ett område där varje produce rande jordbruk är viktigt inte minst med tanke på förädlingsunderlaget inom industrin och de transportkostnader som finns i området. Problemen med de nya större skördeområdena medför också att förslaget inte innehål ler någon buffertzon i . Här uppstår således en betydande trappstegseffekt. 1utredningen uppmärksammas att den nya indelningen i skördeområ- Prop.1990/91:99 den för Norriands del medför atl dessa geografiskt blir mycketvidsträckta. Bilaga 1 Skördeområdesindelningen uppfyller sannolikt trots dettade krav som ställs för del nya skördeskadeskyddet. inte den användning av områdena som föreslås. Andra viktigafaktorer som antal betesdagar, transportkostnader m. m. påverkar emellertidinte skördeområdesindelningen. Dessa faktorer har stor betydelse förproduktionskostnaderna och bör därmed inverka på områdesindelningen. Motbakgrund av de stora belopp som kan komma att betalas ut föreslår JNatt det bakomliggande statistiska materialet analyseras. Med tanke på eneventuell framtida anpassning till EG är det av stor betydelse att vårtregionala stöd bygger på ett statistiskt hållbart grundmaterial. 1 annat fallkan trovärdigheten ifrågasättas. Detär mot bakgrund av de resultat som framkommer i förslagen nödvändigt attanalysera skördestatistiken och därvid avväga om nuvarande skördeområden ellervarianter av dessa kan användas även för andra syften såsom områdesindelningenför norrlandsstödet. Vi anser därför att stödet for 1991/92 bör följa den gamlaområdesindelningen. 1 annat fall kan nya områdesjusteringar behöva göras nästaår. Resultatet av det arbete som redovisas i rapporten tyder på att denuvarande områdena är allt för stora för att kunna användas även som underlagvid gränsdragningen för norrlandsstödet. Nuvaranderegler för industristödet är svåröverskådliga och tillämpar olika områdesgränserför skilda jordbruksprodukter. Stödområdena följer ofta den kooperativaindustrins områdesgränser. Med tanke på de snabba strukturella förändringar somkan förväntas som en följd av den nya jordbrukspolitiken är det logiskt attvälja en annan grund för gränsdragningen. En viktig faktor faller emellertiddå bort. Stöden har nämligen sin grund i faktiska kostnader. Konstruktionenbygger dock på att företagen gynnas vid rationalisering utöver genomsnittet. Detnu föreslagna systemet för industristödet är administrativt mycket enkelt.Förenklingarna i de administrativa rutinerna får dock inte gå så långt attsyftet förfelas. Enkelheten skapar i detta fall orättvisor. Det blir genomgeneraliseringarna inte konkurrensneutralt. Det tar inte tillräcklig hänsyn tillfaktiska kostnader. Systemet beaktar inte om ett företag verkar i glesbygdeneller inom det mer tätbefolkade kustlandet. För att nå trovärdighet gentemotmålsättningen krävs en anknytning till faktiska kostnader. En annan konsekvensav det nu föreslagna systemet är att det påverkar lokaliseringen av företageller driftsplatser. Målsättningenatt administrativt förenkla systemen är vällovlig men problemen bör inte lösasså att stödets syfte delvis förfelas. Principeraa i nuvarandesystem har betydande fördelar jämfört med det Prop. 1990/91:99 system somföreslås. Dessa kan bibehållas även om områdesgränseraa görs Bilaga 1 enhetligaoch administrativ förenkling kan uppnås. KONSUMENTDELEGATIONEN 1990-11 -29 Prop. Sammanfattning av synpunkter med anledning av JNsskrivelse "Prisstödet till jordbruket i norra en översyn avområdesgränsen" Regionalpolitikensväxande betydelse inom jordbrakspolitiken och de relativt stora stödbelopp detrör sig om för jordbraket i norra gör det angeläget att man har ensäker grand för områdesindelningen för stödet. JNhar gjort ett förtjänstfullt utredningsarbete om lönsamhetsskillnaderna iolika områden i norra , vars resultat kan läggas till grand för statsmakternasställningstaganden beträflTande indelningen i stödområden. Detär också värdefullt att JN fäster statsmakternas uppmärksamhet på effekter somkan uppkomma vid stora stödbelopp i relation till förädlingsvärdet ochanalyserar olika sätt att utforma ett stöd beroende på målsättningen. Prisstödet till jordbruket i norra utredning avskrivelser och motioner om områdesändringar Underåret har ett antal framställningar kommit in till statens jordbraksnämnd (JN)från LRF-avdelningar, lantbraksnämnder och mejeriföreningar om förändringar avområdesindelningen. I har också genom motioner föreslagitsförändringar. 1 denna skrivelse redovisas en sammanställning av dessa framställningartill JN och motioner i . JNhar tidigare redovisat en rapport för regeringen (daterad ) rörande övesynav områdesgränserna. JN har också, genom denna skrivelse, prövat deframställningar som kommit in till JN och motioner i mot bakgrand avden nuvarande områdesindelningen för prisstödet till jordbraket i norraSverige. Mångaav de förslag som redovisas har prövats av nämnden tidigare. I de fall ingetnytt har tillkommit har ingen förnyad prövning gjorts. Under1989 inkom ett flertal skrivelser från en och samma region. Då gjordes engrundlig genomgång av områdesindelningen i prisstödsområde 3. Denna genomgångresulterade i ett antal förslag till gränsjusteringar /90. Medhänvisning till den pågående livsmedelspolitiska utredningen tog regeringen dåinte ställning till JNs förslag. 1 Områdesändringar, tidigare behandlade av JN 1.1 Framställning från Lidens LRF Område Nuvarande Yrkande JNs förslag Dennaframställning har behandlats vid tidigare tillfallen, . Sedan de nyaskördeområdena införts ligger i ett skördeområde (2211) som innefattarförsamlingar inom såväl nuvarande 2a som 2b. Dentidigare framställningen avstyrktes av JN med motiveringen att normskördernaenligt dåvarande indelning i skördeområden var relativt höga, samt att enområdesförändring skulle innebära att en "ö" av prisstödsområde 2askulle skapas, dvs. omgivande områden ingår i 2b. JN avstyrker även nu enförändring.