prop · GE03161 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:161 Regeringenförelägger vad som tagits upp i bifogade uldrag ur regeringsprolokollelden för den åtgärd och del ändamål som framgår av föredragandenshemställan. 1propositionen föreslås all det i räddningstjänsllagen (1986:1102) införs reglerom konlroll från brandskyddssynpunkt av kanalanslutna eldsläder och andra fastaförhränningsanordningar, som är inrällade för eldning uleslulande med gas, ochav därtill hörande avgaskanaler. Ansvaret för evenluell rengöring av sådanaeldsläder och tillhörande avgaskanaler skall dock ligga på den enskildefastighetsägaren. Iövrigt behandlas frågor om frister för sotning och rengöring av fasl-bränsle-och oljeeldade anläggningar, rengöring av imkanaler samt konlroll avbrandskyddet i samband med sotning. 1 1990/91. Lagom ändringi räddningstjänstlagen (1986:1102) Härigenom föreskrivs alt 17, 18 och 20 §§ räddningstjänsllagen (1986:1102)skall ha följande lydelse. Genom sotningen skall eldstäder och andra fasta förbränningsanordningar, som inle är inrättade tor eldning uteslutande med gas, och därlill hörande rökkanaler saml imkanaler göras rena. I samband med sotning skall det som rengörs samt skorstenar och tak med därtill hörande byggnadsdelar kontrolleras från brandskyddssynpunkl. En tillsynsmyndighet kan beslula om sådan konlroll av brandskyddet också i andra fall. Genom sotningen skall eldstäder och andra fastaförbränningsanordningar, som inle är inrättade för eldning uteslutande medgas, och därtill hörande rökkanaler saml imkanaler göras rena. 1 samband med sotningskall del som rengörs saml skorstenar och tak med därlill hörandebyggnadsdelar kontrolleras från brandskyddssynpunkt. Sådan konlroll skall ocksågöras av kanalanslutna eldstäder och andra fasta förbränningsanordningar, somär inrättade för eldning uleslulande med gas. och av därtiU hörande avgaskanaler.En tillsynsmyndighet kan beslula om konlroll av brandskyddet också i andrafall. Sotning och kontroll enligt första stycket av brandskyddetskall utföras av skorslensfejarmäslare eller skorslensfejare som bilräder skorstensfejar-mästaren.Räddningsnämnden får i fråga om speciella anläggningar och enstaka avlägsetbelägna bostadshus medge all någon annan utför sotningen och kontrollen. Kommunfullmäktigefår föreskriva att avgift skall erläggas för brandsyn 0(;'/7/o> sotning. Kommunfullmäktigefår föreskriva all avgift skall eriäggas för brandsyn, sotning och konlroll avbrandskyddet enligt 7 7 §. Regeringenfår meddela föreskrifter om frister för sotning och brandsyn och om förbudhelt eller delvis mot eldning utomhus saml om liknande förebyggande ålgärder molbrand. Regeringen får överlåta åt en myndighet eller ål kommun atl meddelasådana frister. Regeringenfår meddela föreskrifter om frister för brandsyn, sotning och koniroU avbrandskyddet enligt 17 § och om förbud hell eller delvis mot eldning utomhussamt om liknande förebyggande åtgärder mot brand. Regeringen får överlåta ål enmyndighet eller ål kommun atl meddela sådana frister. Denna lag träder i kraft . 1990/91; 161 Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde Närvarande: statsrådetEngström, ordförande, och statsråden , S. , ,, , R. , , , , G. , ,, , Wallslröm, Lööw, , , , Proposition om sotning 1 Inledning I15 20 §§ räddningstjänsllagen (1986:1102) finns bestämmelser om förebyggandeåtgärder mol brand. Bl.a. anges alt kommunens räddningsnämnd skall svara för atlsotning utförs regelbundet (15§). Genom sotningen skall enligt 17 § eldsläderoch andra fasla förbränningsanordningar, som inle är inrättade för eldninguteslutande med gas, och därtill hörande rökkanaler saml imkanaler göras rena.I samband med sotningen skall det som rengörs saml skorstenar och tak meddärtill hörande byggnadsdelar kontrolleras från brandskyddssynpunkt. kan beslula om sådan konlroll av brandskyddet också i andrafall. Sotningen och kontrollen skall ulföras av en skorslensfejarmäslare elleren skorslensfejare som bilräder denne. I fråga om speciella anläggningar och ensiakaavlägset belägna bostadshus får kommunens räddningsnämnd medge all någon annanutför sotningen och konlrollen. Kommunfullmäktige får föreskriva alt avgiftskall erläggas för sotning (18 §). Enligt20 § räddningstjänsllagen får regeringen meddela föreskrifter om frister för sotningoch överiåla ål en myndighel eller ål kommun all meddela sådana föreskrifter.Regeringen har genom 22 § räddningstjänst-förordningen (1986: 1107) överlåtitåt slalens räddningsverk all meddela föreskrifter om hur ofta sotning ochkontroll skall göras. Kommunen får meddela föreskrifter om kortare frister. Ienlighel med beslul (prop. 1985/86:170, FöU 1986/87:2, rskr. 58) gavregeringen i uppdrag dels alt göra en översynav solningsfristerna, dels alt mol bakgrund av erfarenhelerna av räddningstjänsllagenbl.a. ulvärdera sotningsverksamhelen i fråga om dess brandförebyggande belydelsei olika sammanhang. har till regeringen redovisal uppdragelavseende solningsfrister. meddelade nyaföreskrifterom solningsfrister m. m. och allmänna råd iämnet. Föreskrifterna och råden gäller fr. o. m. den Ijanuari 1988. Räddningsverkethar i skrivelse slulredovisat uppdragel. Redovisningeninnehåller följande sammanfattning: Sotningsverksamhelensåsom den kommer till uttryck i räddningstjänsllagen spelar en viktig roll föralt förebygga bränder och skador till följd av bränder. Solningsverksamhelensbrandförebyggande betydelse är styrkt när det gäller fastbränsle- och oljeeldadeanläggningar. Tidsfristerna för rengöring av oljeeldade värmepannor ochrökkanaler bör objektvis behovsprövas sell från brandskyddssynpunkt. Behovav rengöring av imkanaler finns men brandskyddsbehovel enbarl är inle lillfullo klariagt. Uppföljning och fortsalla undersökningar erfordras. Konlrolleni samband med sotning bör effektiviseras. Prolokoll bör föras i samband medvarje förrättning. Brandskyddskontrollav avgaskanalen och värmepannan behövs på gas-eldade värmeanläggningar ibosläder. Den närmare utformningen av konlrollen bör ulformas gemensamt avräddningsverket och sprängämnesinspektionen. Räddningsverkelsöverväganden i redovisningen bör fogas lill prolokollet i detta ärende sombilaga 7. Räddningsverkelsredovisning har remissbehandlals. En förteckning över remissinstanserna börfogas till prolokollel i detta ärende som bilaga 2. begärde påförslag av försvarsutskottet en redovisning av resultatet av en i propositionenom räddningstjänsllagen aviserad översyn av sotningsverksamhelen som avsågs bligenomförd av (prop. 1985/86:170, FöU 1986/87:2, rskr. 58).Riksdagen har även senare behandlat och avslagit molioner om sotning m. m. medhänvisning till atl resultatet av räddningsverkels översyn borde avvaktas.Senast har således avslagit (FöU 1990/91:2) molionerom sotning i avvaktan pä att regeringen redovisar resultatet av utvärderingen. 2 Kontroll av brandskydd i samband med sotning Minbedömning: Frågan om effektivisering av konlrollen av brandskyddet och prolokolleringav förrättningarna bör las upp av slalens räddningsverk med och . Räddningsverketsförslag: Överensstämmer med min bedömning. förslag har lämnats ulan erinran. Skälenför min bedömning: Som framhåller har i de genomfördaundersökningarna påtalats kontrollens betydelse från brandskyddssynpunkl. Omkontrollen leder till all föreläggande eller förbud skall meddelas, innebärgällande regler all prolokoll upprättas. Även i andra fall bör del av de skälsom anger vara värdefullt för fastighetsägaren atl få resullaletav kontrollen dokumenterat i etl protokoll eller en besöksrapporl. En sådanåtgärd bör kunna leda lill en effeklivise- ring av kontrollen ochskapa slörre förståelse för verksamheten ulan all innebära någon nämnvärdbelastning för den som utför konlrollen. Jag avser att föreslå regeringen attge i uppdrag att med berörda parter ta upp frågan om effektiviseringenav och formerna för genomförande av konlrollen av brandskyddet. 3 Frister för rengöring av fastbränsle- och oljeeldade anläggningar Minbedömning: Frågan om atl införa en behovsprövad differentiering av fristernaför rengöring av oljeeldade värmepannor och tillhörande rökkanaler börövervägas av . Räddningsverketsförslag: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser är positiva till förslag i fråga omfastbränsle- och oljeeldade anläggningar. Några instanser vill begränsa sotningenytterligare. När det gäller förslagel om behovsprövning av fristerna förrengöring av oljeeldade värmepannor och tillhörande rökkanaler lämnas delta ihuvudsak utan erinran eller tillstyrks. Några remissinstanser pekar på depraktiska problem och risker för olikartad bedömning som kan komma att uppslåvid en behovsprövning. Skälenför min bedömning: De nya föreskrifterna om solningsfrister för eldstäder m. m.och allmänna råd i ämnet som meddelade gäller fr.o.m.den . Utvärderingen får anses visa att det inte finns anledningatt nu ändra fristerna för rengöring av fastbränsleeldade anläggningar. När detgäller oljeeldade anläggningar, kan förhållandena variera högst väsentligt,vilket kan medföra olika behov av sotning. talar för räddningsverketsförslag att införa en behovsprövning från brandskyddssynpunkt ochdifferentiering av fristerna för rengöring av oljeeldade värmepannor medtillhörande rökkanaler. En förutsättning för en behovsprövning ochdifferentiering av fristerna måste enligt min mening vara att systemet innebären förenkling i den praktiska hanteringen och inte leder till olikartadebedömningar. En förenkling bör således eftersträvas utan atl man ger avkall påbrandskyddets krav. Jag avser att föreslå regeringen att ge iuppdrag att överväga om en behovsprövning som uppfyller sådana krav kanutformas och införas. Minbedömning: Fortsatta undersökningar bör genomföras i fråga om behovet frånbrandskyddssynpunkt av att rensa imkanaler. Möjligheterna atl lägga framförslag lill förenklingar i gällande regler bör prövas i del sammanhangel. Räddningsverketsförslag: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:Remissinslanserna har delade meningar om behovet av konlroll och rensning av imkanaler.Flertalet inslanser som förelräder fastighetsägare förordar en avregleringmedan övriga inslanser i huvudsak anser all kontrollen och rensningen börbibehållas. Flera instanser framhåller behovet av elt mera fullständigtunderlag för alt beslämma behovel av brandskyddsrensning av imkanaler. Skälenför min bedömning: framhåller all rensning av imkanaler ibostadskök har betydelse från såväl brandskydds- som funk-tionssynpunkl.Eftersom avsättningarna, och därmed brandrisken, ökar starkt med liden, bör enperiodisk rensning vara föreskriven. En viss tveksamhet kan råda i fråga omrensningen skall vara obligatorisk eller inle. Säkerhels- och skyddsaspekterna måsledock enligt sältas i förgrunden, vilkel innebär en fortsattföreskriven rensning av imkanaler. Enförlängning av fristerna för rensning av imkanaler från till för helårsbeboddahus och till för fritidshus infördes . Erfarenheter av dennaförändring saknas . Den undersökning som genomfört kan inteheller anses ha klarlagt brandfarlighe-len hos avsättningarna i imkanalerna.Del saknas statistik om antalet bränder i imkanaler samt om brändernas uppkomstoch spridning. Som och flera remissinslanser framhåller bör deluppdras åt verket alt genomföra fortsatta undersökningar och en utvärdering av erfarenhelernaav förlängningen av fristerna. I della sammanhang bör övervägamöjligheterna all åsladkomma förenklingar i gällande regler och all införa ellslörre ansvar för den enskilde för rensningen av imkanalerna. Jag avser allföreslå regeringen atl ge etl sådant uppdrag. 5Kontroll av gaseldade anläggningar Mittförslag: Bestämmelser om brandskyddskonlroll av avgaskanaler samlkanalanslutna eldstäder och andra fasta förbränningsanordningar som eldas medgas införs i räddningstjänsllagen. Ansvaret för eventuell rengöring aveldsläder och tillhörande avgaskanaler skall dock fortfarande ligga på denenskilde fastighetsägaren. Räddningsverketsförslag: Överensstämmer med mitt förslag när del gäller brandskyddskonlrollen. Remissinstanserna:Flerlalel remissinslanser förordar atl brandskyddskonlroll införs vid eldningmed naturgas. Angelägenheten av en samordning med den gaslekniska kontrollen understryksfrån flera håll. Endasl någon enstaka instans tar upp frågan om rengöring aveldstäder och tillhörande avgaskanaler. Skälenför mitt förslag: De genomförda undersökningarna har visal att det finns behovav periodiskt återkommande konlroll av kanalanslulna gaseldade anläggningar föruppvärmning. Del är således från brandskyddssynpunkl motiverat all införa ensådan kontroll. Alt la fram underlag för och besluta om frister för konlrollenbör ankomma på . Jag ser det som angeläget alt isamverkan med sprängäm-nesinspeklionen tar fram ruliner som kan leda lill ensamordning av brandskyddskonlrollen och den gaslekniska konlrollen. Jag avserall föreslå regeringen alt ge i uppdrag alt ta fram sådana ruliner.Ansvaret för evenluell rengöring, som inte skall behövas vid normala driftsförhållanden,bör ligga på fastighetsägaren. Vad jag nu har anfört kräver ändringar i räddningstjänsllagen. Ienlighet med del anförda har inom försvarsdepartementet upprällals förslag tilllagom ändringi räddningstjänsllagen (1986:1102). Lagförslagetär av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betvdelse. Förslagenbör enligt min mening sammantagna leda lill besparingar och medför ingaanslagskonsekvenser. 9 Hemställan Prop. 1990/91; 161 Medhänvisning lill vad jag anfört hemsläller jag att regeringen delsföreslår all anla lagförslaget, deblämnar tillfälle all la del av vad jag anfört i övrigl om sotningen. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärd ochdel ändamål som han har hemställt om. Bilaga 1 Inledningsvisvill försl understryka att intresseorganisationernassynpunkter noga har beaktats och prövats. I samband med de seminarier somhållits har organisationerna givits möjlighelen att direkt till utredarnakommentera delresultatet och ge förslag till förändringar. harockså noggrant pröval det sakliga innehållel i organisationernas synpunkleroch därvid särskilt beaktat de brandskyddstekniska utgångspunkterna. Övergripandevill understryka att sotningsverksamhelen, såsom den kommer tilluttryck i räddningstjänstlagen, spelar en viktig roll för atl samhälletsansträngningar atl förebygga bränder och skador lill följd av bränder skallkunna vidmakthållas och fortsätta att utvecklas. Verksamhetenhar tidigare kritiserats från flera håll. Främsl framfördes invändningar motatt det solades för ofta. När fick ansvaret för all bestämma sotningsfrislernaslängd genomfördes en prövning av de då gällande fristerna. Denna prövningresulterade i alt fristerna förlängdes på så goll som alla sotningsobjekt. Förflera objekt fördubblades tidsrymden mellan två solningar. Det är uppfattning, och denna uppfatlning styrksav samstämmiga uttalanden från flera håll, all en sakinriktad krilik om sotningsverksamhelennumera sällan förekommer. Förlängningen av solningsfristerna innebär att i storlsett lika frister numera gäller för t. ex. de nordiska länderna. Kritikhar även framförts om kvaliteten på utförda arbelen. Kritiken har ibland varitosaklig och överdriven även om fog för kritiken har funnits och fortfarandefinns. kommer emellertid delta alt rättas till. Den obligatoriskautbildningen för skorslensfejare som bedrivs vid räddningsskolan i som lill innehåll och omfattning avsevärt skiljer sig från den tidigarefrivilliga utbildningen kommer all ge positiva effekter bl. a. på arbetskvalitelen.Branschens egna ansträngningar i delta hänseende ger också anledning tilltillförsikt. Konlrollav brandskydd i samband med sotning Enligt17 § räddningstjänsllagen skall en kontroll av brandskyddet hos det som rengörssamt skorstenar och tak med därtill hörande byggnadsdelar utföras av skorstensfejarmästareneller skorslensfejare som bilräder honom. Sådan kontroll kan ulföras även vidandra lillfällen om tillsynsmyndighet, t. ex. räddningsnämnden, beslutar så. Kontrollenav brandskyddet i samband med sotning, lidigare benämnd eldstadsbrandsyn,infördes i och med brandstadga. Föruiom kontroll av del som rengörsskall även annat som kan ulgöra brandfara eller risk för olyckshändelse påtalasoch eventuellt åtgärdas. utförde brandmyndigheten brandsyn i allabyggnader en gång . Detta förändrades beträffande bostäder genominförandet av eldstadsbrandsyn i brandstadgan. Det förtjänar att understrykasatt skorstensfejarens kontroll är den enda brandskyddskonlroll som sker ibostadshus. Genomgåendepåtalas i undersökningarna betydelsen av denna kontroll. Kontrollen bör enligtutredarna effektiviseras och tydliggöras. Detta styrks Prop. 1990/91:161 ocksä av räddningsverkels egna erfarenheler. Delpåtalas vidare i undersökningarna all prolokoll bör föras vid varje sotning ochkonlroll av brandskyddet. Protokollet, eller besöksrapporlen. bör vara enkelför undvikande av ökade adminislrativa koslnader. Om ett system med prolokollinförs uppnås flera fördelar: Fastighetsägarnasförståelse för solningsverksamhelens brandförebyggande belydelse lorde kommaall öka Etlstatistiskt underlag för solningsverksamhelens arbetsuppgifter skapas. Räddningsverketavser all la upp frågan om effektivisering av brandskyddet enligt 17 §räddningstjänstlagen och prolokollering av förrättningarna med och skorstensfejaremäslares riksförbund.Räddningsverket har erfarit all förbunden har för avsikl all utarbeta en nyarbetsordning för sotningsverksamhelen vari en effektivare brandskyddskontrolloch regler om protokoll lämpligen lorde kunna inarbetas. Solningsverksamhelensbrandförebyggande belydelse är styrkt när det gäller fastbränsle- och oljeeldadeanläggningar. I de anläggningar där uteslutande oljeeldning sker ärvisserligen risken för soteld betydligl mindre än där ren vedeldning ellerkombinationer därav förekommer och skillnaden i riskgrad motiverar därför enlängre sotningsfrist för oljeeldningsanläggningar än för fastbränsleanläggningar. Tidsfristenför rengöring av oljeeldade värmepannor och tillhörande rökkanaler börbehovsprövas sett från brandskyddssynpunkl. övervägar altinföra en sådan behovsprövning i samband med den översyn av solningsfristernasom verket skall påbörja under försia delen av 1990. Iundersökningen om brandskyddet för imkanaler från bosladskök framhålls atl belydandesvårigheter föreligger för all få grepp om denna fråga. Tekniskl-vetenskapligtklarläggs brandfarligheten hos avsättningarna. Någon klar statistik om anlalelbränder, dessas uppkomst och spridning finns inte. Undersökningenbehandlar inle rensning av imkanaler från kök i näringsställen. Även omavsättningarna i dylika anläggningar i grunden är av samma karaktär ärbrandrisken i dessa anläggningar så väl dokumenterad all rensningsbehovet är slälllulom diskussion. Iundersökningen framhålls all en rensning av imkanaler från boslads kök är behövlig från brandskyddssynpunkl. Behovel bedöms olika för olika slag av bostadshus och konlmktioner, vilket kan ha betydelse för 10 bedömningen av den nuenhetliga sotningsfrislen, som är för helårs- Prop. 1990/91:161 bebodda hus och för fritidshus. Iundersökningen framhålls emellertid myckel starkt atl behovet av rensning avalla slag av ventilationskanaler är stort med hänsyn till funktionen. Avsällningshasligheteni kanaler beskrivs och en myckel slor sänkning av ventilalionseffekten haruppmätts redan efter elt par år ulan rensning. Risken för spridning av brandgenom den sammankoppling av kanaler från olika utrymmen som blir allt vanligarei moderna syslem med värmeålervinning påpekas. Detdiskuteras i undersökningen om en totalrensning från funktionssyn-punkl kaninrymma också den erforderliga brandskyddsrensningen. Från fastighetsägarhållhar framhållits alt man anser all brandskyddssolningen av imkanaler främst ismåhus kan undvaras. Med hänvisning till undersökningen anser man att behovetav rensning från funktionssynpunkt, som vitsordas, kan ersätta brandskyddssolningen,vilkel emellertid inle ligger inom behörighetsområde. Räddningsverketanser alt rensning av imkanaler i bosladskök har belydelse såväl från brandskyddssynpunklsom från funklionssynpunkt. Eftersom avsättningarna ökar starkt med tiden ochdärmed brandbelaslningen, bör en obligatorisk periodisk rensning varaföreskriven. Regler från funktionssynpunkt finns inte . Behovelav föreskriven rensning av imkanaler från brandskyddssynpunkl är visserligen inlelika klarl belagt som när det gäller fastbränsle- och oljeeldade anläggningar vilkelframförallt har sin grund i bristande statistiskt underiag. Då sålunda en visstveksamhet kan råda huruvida den obligatoriska rensningen skall varaföreskriven eller ej är del uppfatlning all säkerhels- ochskyddsaspekter måste sältas i förgrunden vilket innebär en fortsattföreskriven rensning av imkanaler. Vidareär kontrollen av brandskyddet lagmässigl sammankopplad med sotningsförrätlningen,vilket införts av praktiska skäl. Någon annan brandskyddskonlroll förekommer inleför merparten av bostadsbeståndet. Denu gällande fristerna för imkanaler i bostadskök infördes och innebär enförlängning från till för helårsbebodda hus och lill förfritidshus. På grund av fristens längd och övergångsbestämmelser vid lillämpningeninförs den nya frislen 1990. Några erfarenheler av den nyafrislen finns således ännu inle. Utredningsresultatetpekar på all frislen för imkanaler bör ägnas forlsatl uppmärksamhet. Enligt nugällande solningsfrister skall alla imkanaler i bostadshus rengöras en gångvart tredje år. En differentiering av frislen med hänsyn tillbrandskyddsbehovet bör övervägas. Räddningsverketanser att frägan om rensning av imkanaler från bostadskök måsle följas medstörsta uppmärksamhet även i betraktande av eventuella regler om obligatoriskperiodisk rensning av alla ventilationskanaler från funktionssynpunkt. Fråganom ett bättre underlag för bedömningarna om risken för brands uppkomst ochspridning vid dessa objekt bör undersökas och kan sammankopplas med vad somovan anförts belräffande kontroll av brandskyddet i samband med sotningen. kel avser fortsättaundersökningsarbetet om imkanaler med följande in- Prop. 1990/91; 161 riktning: Bilaga 1 Betydelsenav kanalsyslemels utformning och byggnadstekniska utförande för bestämmande avbehovet av brandskyddsrensning Genomen effektiviserad kontrollverksamhet i samband med rengöringen skapa ettstatistiskt underiag för bestämmande av solningsfristerna för imkanaler. Undersökningarnaresulterar i etl förslag om all en periodiskt återkommande kontroll avkanalanslutna gaseldade anläggningar för uppvärmning av bostäder bör införas. Någolbehov av sotning/rengöring redovisas inte i undersökningen under förutsättningatt normala driftsfömtsätlningar råder. Delär räddningsverkels uppfattning all en periodiskt återkommande brandskyddskonlrollav avgaskanalen och installationen i kanalanslutna värmeanläggningar som eldasmed naturgas behövs i den omfattning som angivits i undersökningarna. Brandskyddskontrollenoch den gastekniska kontrollen bör inte få komma i konflikt med varandra. Brandskyddskonlrollenfår, liksom annan brandskyddskontroll, regleras genom räddningstjänsllagenmedan den gastekniska kontrollen regleras genom lagen om brandfariiga ochexplosiva varor. Avhänsyn till anläggningens ägare bör undersökas om en sådan ordning kanåstadkommas att kontrollerna genomförs vid etl och samma tillfälle. Skorstensfejamassärskilda kompetens för avgaskanaler och värineinslal-lationer bör självfalletlas till vara och del bör noteras att somingsväsendet normalt gör periodisktåterkommande besök för att rengöra mindre eldstäder med tillhöranderökkanaler, vilka som regel förekommer, samt imkanaler. Räddningsverketoch sprängämnesinspektionen är ense om den ovan beskrivna synen påkontrollverksamheten och avser, efter regeringens medgivande, att gemensamt ulformaden praktiska verksamhelen. Förteckningöver remissinstanser över statens Prop. räddningsverks redovisning av Bilaga 2