prop · GE03149 · 1990-12-31 00:00:00 — redovisas hur medelslillskouet planeras komma till användning, hur detangivna rationaliseringskravet skall uppnås, hur ägarkretsen kan förändras ochnya ägare från olika delar av samhället kan föras in i organisationen m.m. Sammanfattningsvis bör riktlinjerna för Radio-koncerneninför en ny avlalsperiod vara följande. Uppdraget bör vara oförändrat. Nuvarandeägarförhållanden och förelagsform förulsälls i huvudsak vara oförändrade. Förverksamhelen bör Railio disponera fyra rikstäckande sändarnät förljudradio och två rikstäckande sändarnät för TV, Programverksamhetenbör, förutom av Utbildningsradion, handhas av elt programbolag för TV och etlför ljudradio. Delta innebär atl Lokalradion och Riksradion förs samman tillell ljudradioförelag. Moderbolaget i koncernen bör inge anslagsframställninglill regeringen och fördela av sialen lilldelade medel. Moderbolaget bör vidareansvara för beredskapsplanering samt fördelningen och placering av sändningstidom programföretagen inle själva kan enas. Moderbolaget bör även vara ett organdär koncerngemensamma frågor bereds. Vidare bör det finnas etl dolierbolag föravgiftsuppbörd och avgiftskonlroll. Staten bör sluta avtal med samtliga dessabolag. Styrelserna bör utses så atl personsamband råder mellan moderbolag ochresp. programförelag i enlighet med vad som lidigare anförts. Jag övergår nu till atl redovisa mina synpunkterbeträffande ekonomiska förutsättningar m.m. 6.2 Förlängning av avtalen med Mitt förslag: Nuvarande avtal mellan staten och företageninom bör förlängas intill utgången avår 1992. En ny avlalsperiod bör omfatta perioden - 31 december1998. Skälen till mitt förslag: gällande avtal mellan statenoch löper ul , Jag avser alt senareåterkomma lill regeringen med förslag om all säga upp avtalen eftersom avtalenannars med auU>matik förlängs . Eftersom Radio-koncernens verksamhetsår numerasammanfaller med kalenderåren bör nuvarande avtal förlängas ,I fortsällningen kommer därmed avtalsperiodernas inledning och avslutning allvara anpassade lill räkenska|)sår. En ny avlalsperiod kansåledes inledas , 1 likhet med vad som lidigare gälll föravtal med anser jag atl den nya avlalsperioden börvara . Min bedömning: verksamhet bör även fortsättningsvisfinansieras med medel som anvisar från rundradiokontol.Medelstilldelningen värdesäkras liksom nu med utgångspunkt i etl index. Medbörjan får en reformram om 150 milj.kr, i fyraårs tid, sammanlagt 600 milj.kr, Rundradiokonlols intäkter består huvudsakligenav TV-avgiftsmedel men kompletteras även med andra intäkter. På slälls elt rationaliseringskrav omsammanlagt 200 milj.kr. De medel som friställsgenom yllerligare rationaliseringar får behållas för reforminsatser. : För all möla 1990-ialels krav på radio ochTV i allmänhetens tjänst fann vid sill slällningstagandetill den s.k. , att koncernen behöver resursförstärkningar. Enframräkning lill prisnivå av detta resurstillskott beräknas till 561milj.kr. Om hänsyn även tas till effekterna av de omvärldsförändringar somskett sedan gjordes behöver koncernen ytterligare medelslillskott.Den ökade konkurrensen medför högre priser på inköpta program och evenemang,högre personalkostnader samt ökade kostnader vid produkiionsulläggningar.Vidare innebär det ägaransvar som tilldelats koncernen för fastighetsbesiåniletetl ökat medelsbehov på ca 60 milj.kr. för att kunna förbättraunderhållet. Dessa förändringar gör att koncernens medelsbehov för periodenfram lill kan beräknas öka med 785 milj.kr. prisläge.En treårsför-delning av resursbehovet, i ställel för det ursprungligafemårsperspekii-vet, innebär ett resurstillskott på 262 milj.kr. SverigesRailio anför vidare all beslutsprocessen vad gäller medelstilldelning ochavgiftsnivå skulle kunna förenklas som den bringas iöverensslämmelse med syftet med den framlida statliga budgetprocessen ochmedge ett utveckla! och preciserat finansiellt samordningsansvar förföretaget. Metod I innebär atl fattar beslut om endaslrundradiorörelsens medelsbehov för , medan regeringen gesbemyndigande atl falla beslut om TV-avgiftens storlek. Metod 2 innebär allriksdagen fattar beslul om endasl TV-avgiftcns sloriek för ochatt intäkterna för uppbörden direkt tillfaller . Regeringenskulle få ett bemyndigande all indexupp-räkna TV-avgiften i mellanperioden. SverigesRadio förordar metod 2. Man anser all incitamenten lill en mer rationellhanlering av driften sannolikt skulle öka med delta alternativ. Koncernenskulle, oberoende av utvecklingen av antalet avgiflsbe-lalare, få klara sig medde intäkter som uppbördsverksamheten inbring- 12 1990/91. ar.Sveriges Radio skulle även få ett fullständigt finansiellt ansvar för Prop.1990/91:149 den samlade medelshanteringen. Skälen lill min bedömning: Jag erinrar inledningsvis omvad jag tidigare anförl om atl reklam inte bör tillåtas i Televisionoch om den omprövning av finansieringsförulsättningarna som skall ske införmedelstilldelningen för . Mol bakgrund av de diskussioner som förts inom radio- ochTV-beredningen konstaterar jag att det råder elt brell samförsiånd när detgäller all värna om ställning som etl oberoende publicservice-företag. Finansieringen bör utformas så atl den inle hotar SverigesRailios integritet. Förelaget bör slå frill från kommersiella, poliliska elleranilra organisalionsintressen. De ekonomiska förutsättningarna för SverigesRadios verksamhet bör därför nu läggas fast så atl framförhållning ochplanering underlättas. I likhel med vad som gäller bör medelstilldelningenvärdesäkras genom etl index. Jag ulgår från alt man i förberedelsearbetet införden nya avtalsperioden kommer alt behandla frågan om de i indexet ingåendekomponenterna är väl avvägda och molsvarar koslnaderna för verksamhelen ävennär den kommer alt innefatta ersättning för programinsamling och utsändning. För alt ge goda planeringsförulsäliningarär det viktigl alt nu ange vilka resurstillskott resp. rationaliseringskravsom koncernen har att räkna med inför den nya avlalsperioden. Finligt min meningbör medelstilldelning ökas med 150 milj.kr. fr.o.m. år1992 till t.o.m. , vilket motsvarar en sammanlagd reformram om 600 milj.kr.i nu aktuellt prisläge. Med ilenna förstärkning av Railios resurserges förutsättningar för ett varierat programutbud av hög kvalitet även i dennya mediesituationen. Rationaliseringskravet på vardera 100 milj.kr. för år1993 resp 1994, eller totalt 200 milj.kr., ulgör en del av finansieringen avnyss nämnda reformmedel. Finligt min mening bör de medel som friställs genomralionaliseringar i övrigt inom få behållas föryllerligare reform-insatser. Programföretagen bör genom de medel som slälls tillförfogande i slörre ulslräckning än nu ges möjligheter alt väga olika slagskoslnader mol varandra. Del kan exempelvis röra sig om produktionskostnader iförhållande till program insamlings- och ulsändningskosinader eller koslnaderför lokaler. Del bör inle förekomma all i sig kostnadskrävande resurser avprogramföretagen upplevs som fria resurser. Från programföretagens synpunkt ärexempelvis utsändningen av ctl program en ijänsl som inle medförnågon utgift. Enligt min mening bör i så slor ulslräckning som möjliglorganisationsft)rmer och ruliner utformas så all de verksamhetsansvarigasporras till elt effektivare resursutnyttjande. Jag återkommer senare lillnågra riktlinjer inom detta område när del gäller en ny finansieringsordningför .sändarnät (se avsnitl 7.2). Genom den föreslagna resursanvisningsmodellen tillSveriges Railio bibehåller staten, i likhet med , sitt ansvar för alltillförsäkra företaget lillräckligamedel för atl uppfylla de högl ställda krav som gäller. Den andra sidan avdella ansvar är frågan om intäkter lill rundradiokontol. Som jag harnämnt kommer den huvudsakliga delen av kontots intäkter under överskådlig tidatt komma från TV-avgiftsmedel. Därutöver kan resurser lillföras kontot genomkoncessionsavgifier från en marksänd reklam-TV-kanal. kan det också blifråga om au medel som frigörs i samband med en förändring av sändarnätetsfinansiering kan tillföras. I fråga om koncessionsavgifter och ny finansieringsordningför sändarnäiei vill jag nämna alt jag har för avsikt att senare återkommalill regeringen med närmare förslag så snart bl.a. utredningsunderlag kommeratt föreligga. Beslutsprocessen vad gäller medelstilldelning och avgiftsnivåbör alltså inle förändras. Inför den nya avtalsperioden anser jag att Radiobör ges ett ökat ansvar för sina byggnadsinvesteringar. De medel som hitlillsanvisats för att täcka kapitalkostnader för vissa byggnadsinvesteringar enligten investeringsplan som fastställdes bör inle längre anges i ensärskild post. Jag ulgår från att i sitt beslutsunderlag kommeralt redovisa hur en övergång kan ske lill en modell där medelsanvisningen tillSveriges Radio-företagen sker samlat. Jag återkommer i avsnittet om medelsberäkningar mm. lillmina förslag i fråga om 'TV-avgiftens storlek . 6.4 möjligheter till sponsring av program Mitt förslag: Frågor om sändning av sponsrade program bör reglerasi avialen mellan staten och vart och elt av programföretagen inom . Eftersom förelagens sändningar inte skall finansieras medreklam, bör huvudprincipen vara alt förelagen inte heller skall Iräffauppgörelser med sponsorer om finansiering av program. För bör dock införas en rält altIräffa uppgörelser om sponsring i fråga om program, där sändningen gäller enallmän sammankomst eller en offentlig Tillställning som anordnas av någon annanän programföretaget. För sporlevenemang gäller della dock endasl om evenemangetär av slörre svenskt eller internationellt intresse. Samma krav som bör slällas på ell reklamfinansieratTV-förelag i fråga om sändning av sponsrade program bör slällas påprogramföretagen inom . Rapporten om sponsring: Förslagen i rapporten (Ds 1989:65)Sponsring m.m. av program har redovisals tidigare (se avsnitt Utredarenredovisar två alternativ för programföretagen inom Sveri- Prop. 1990/91:149ges när det gäller all sända sponsrade program. För attSveriges Railio-förelagen skall kunna delta i det europeiskaprogram-samarbelet krävs som minimum en anpassning av nuvarande regelverk. Allernaliv I innebär alt nuvarande tillämpning av förbudelmot extern finansiering också bekräftas formellt. Avtal om sponsring av programfår i princip inle träffas av programföretagen. Belräffande utländska programsom hell eller delvis sponsrals föreslås bestämmelser som medger en anpassningtill om gränsöverskridanile TV. Alternativ 2 innebär atl sponsring av program i begränsadomfattning medges. Programföretagen ges rätl atl träffasponsring.söverenskom-melser när det gäller sport- och kulturprogram, men inteför program inom områden som nyheter, samhällsfrågor och religiös förkunnelsesaml program som vänder sig lill barn och språkliga minoriteter. Som .sponsorer bör inle tillåtas företag som sysslar med tillverkning/försäljningav alkoholdrycker, lobaksvaror eller läkemedel. Utredaren förordar allernaliv 2, Remissinstanserna: Flertalet remissinslanser instämmer medutredaren om all nuvarande regelverk bör ändras och anpa.ssas efter vad somgäller i andra länder. De problem som kan uppslå vid sponsorfinansiering medrisker för programförelagens integrilel och självsländighel las upp av flerainstanser. Andra förordar att ett mindre restriktivt syslem etableras. anför all den föränderliga situationenvisar atl lagar och avtal bör anpas.sas Till den utveckling som ägt rum. Enanpassning måsle vidare göras lill kraven i Europarådskonvenlionen. Radioförordar därför alternativ I. del bör emellertid elt principielll sponsringsförbudförses med flera undanlag än de två som anges i rapporten. Radiobetonar all ell sirikl regelverk gör del möjligt all upprällhålla allmänhetenstilltro till företagets förmåga atl hävda det programmä.ssiga ochjournalistiska oberoendet. Skälen till mitt förslag: Del har blivil vanligt medsponsring i TV-sammanhang, inie minst vid slora inlernalionellas()ortevenemang. För all skall ha förul.sällningar atl ifiamiiilen kunna sända sådana arrangemang när de äger rum i Sveiige eller iullandel kan sponsring bli en nödvänilighet. Sponsringsmöjligheieina får emellertid inte styra SverigesTelevisions utbud till tittarna. När det exempelvis gäller spoiiområdel är detenligt min mening vikligl all man som ell fiiretag i allmänhetens tjänststrävar efter en bred täckning av olika idrottsgrenar och sporlevenemang. Auolika evenemang i sponsorsammanhang har varierande attraktionskraft bör inteinnebära någon skillnad. Jag ulgår därför fiån atl programföretagets bevakningav sportevenemang och jämförbara sammankomster eller tillställningar ihuvudsak skall finansieras av programbolagct självt. Mol denna bakgrund anser jag atl börges möjligheler lill programfinansiering genom sjjonsring för sändningar frånvis- saevenemang som arrangeras av någon annan än programföretaget. På Prop.1990/91:149 delta område ges därmed förelaget liknande möjligheler som sina utländskamotsvarigheter. Villkoret att evenemang skall arrangeras av någon annan änprogramföretaget utesluter givetvis inte atl kan göravissa tekniska föranstallningar för alt underlätta sändningen ulan allTV-förelagel därmed anses få någon arrangörsroll. Mitl förslag innebär bl.a. atl iundanlagsfall för l.ex. sporlevenemang av större svenskl eller inlernalionelllinlresse bör kunna Iräffa uppgörelser med sponsorer om finansiering av program.Del kan exempelvis röra sig om , inlernalionella eller svenskamästerskap saml deltävlingar i inlernalionella cuper eller .serier, eller evenemangav motsvarande belydelse. Mina förslag i del föregående innebär altförutsättningarna för TV-verksamhet i förändras i väsentliga avseenden.För första gången kommer ett programföretag som är fristående från SverigesRadiokoncernen all få ansvar för sändningar som når hela folket. Tillkomsten av etl nyll programföretag får konsekvenserför huvudmannaskap och finansieringssäll i fråga om sändarnäiei förrundradion. Även myndighelsstrukluren inom rundradioområdei påverkas. Det finns också anledning all undersöka förulsätlningarnaför utökade sändningar, i första hand av ljudradio, men på längre sikl även avtelevision. I dessa frågor föreligger inga förslag. Jag anseremellertid all del nu är angelägel att snabbi la fram underlag för poliliskabeslul. För information vill jag redovisa min syn på dessa frågor. 7.2 Sändarnäiei för rundradio Min bedömning: En särskild utredning bör lilkallas för allinför den kommande propositionen om etl nyll avtal för SverigesRadio förbereda en omorganislion av verksamhelen med program insamling ochprogramutsändning för och det nya reklam-TV-förelagel. Enförulsällning hör vara atl verksamhelen drivs av staten i en organi.salion somär avgränsad från leleverkel. bedömning: Sändarnälen för marksänd TV börvara tekniskt sammanhållna även om elt nyll, fristående TV-förelag skulle fåhand om reklam-TV-sändningarna. Näten bör även i fortsättningen ägas av staten,medan varje sändarföretag betalar för den sändarkapacitet som del använder.Lämpliga former för samverkan mellan ,reklam-TV-företagel och bör övervägas. Remissinstanserna: Utredningens förslag har endast berörtsav ell fåtal remissinslanser, vilka i storl instämmer med utredningen. Bakgrund: har alltsedan rundradion börjadebyggas ul i på 1920-lalet på slalens uppdrag svarat för distributionenlill allmänheten av (lidigare Radiotjänsts) program.Televerket har elt sändarnät för ljudradio och TV som omfattar sändare för kortvåg,mellanvåg och långvåg saml 55 slörre sändarsialioner och ca 600 mindrestationer (slavsändare) för FM och TV. Eu särskill radiolänknät finns uppbyggtför program matningen från resp. programkonlroll inom ul till sändarna. 1990/91:149 Tigger myckel . En viss, relalivi blygsam utbyggnad avmindre stationer sker dock fortfarande. För programinsamling, ilvs. överföring av|)rogram och programinslag mellan Radio-koncernens produktionsplatsersaml Ijud-och bildöverföringar till och från ullandel,ulnyUjas såväl rundradions särskilda radiolänknäl som delallmänna telenätet, flyttbar radiolänkutrustning och flyttbara markstationer för satellitförbindelser. Särskilda beredskapsföiberedelser har gjorts för att begränsadeutsändningar skall kunna upprätthållas i enkrigssituation. och utsändning av programfinansieras genom all leleverkel frånrundradiokontol erhåller en av beslutadmedelstilldelning. Medlen är beräknade på grundval av självkostnad. Någolvinstpålägg förekommer inle. Invesieringsmedlenavser främst återinvesteringar, t.ex. ulbyte av äldre.sändaranläggningar. Den medelstilldelning som avserinvesteringar är beräknad för alt läcka hela investeringskostnaden för det aktuella året(omedelbar avskrivning). Rundradioverksamhelen ingår organisatoriskt som en del av Radio. Anläggningar och personella resurser är samordnade med annan verksamhet inom televerket.Vid sidan av rundradiosändningarna sker ulhyrning av ledigkapacitet för slutna sändningar, uthyrning till andra delar inomleleverkel, m.m. Sådana uthyrningsinläkter minskar behovet av medel från rundradiokontol. Regeringen har i prop, 1990/91:87 om näringspolitik förTillväxt föreslagil alt en förändrad associationsform för leleverkel skall införas. Alternativen är aktiebolageller en utvecklad affärsverksft)rm. Frågan om vilken associationsform som skall väljas skall prövasskyndsamt med inriktning på atlleleverkel skall kunna ha en ny associationsform . Iproposilionen föreslås också atl televerkels avkastningskravoch utdelningskrav skärps. När eu nytt programförelag skall börjasända TV i behöver frågorom huvudmannaskap och finansiering av sändarnäiei övervägas Till radio- och TV-beredningen har och SverigesRailio gemensaml framförl ell förslag om alt bilda etl aktiebolag för sändarnälen. Förslagelär bara en skiss men kan på grundval av nu kändauppgifter beskrivas på följande sätt. Bolaget bör ägas av leleverkel saml och övriga TV-förelag.Nuvarande direkla medelsanvisning lill av TV-avgiftsmedel upphör. Motsvarande medel ställs till för-ft)gande förköp av sändningsljänsler.Härigenom uppnås en affärsmässig relation mellan sändarnälsbolagei och användarna. De sistnämndasinflytande garanterar en prispress. Närdet separata .sändarnälsbolagei bildas överförs utruslning och anläggningar lill det nya bolaget frånteleverket i ulbyte mol aklier. och andra TV-företag fårköpa aktier i det nya sändarnälsbolagei. Några ekonomiska beräkningar har ännu inle redovisals. bör del vara möjligl all avgränsa sändarnälen från Prop.1990/91:149 resten av verkei. Skälen för min bedömning: Med lanke på de slorabasinvesleringarna i länkförbindelser, sändarmasler och byggnader är delnödvändigt atl sändarutrustningen för nya programförelag kan inordnas ibefintliga anläggningar. En förutsättning för atl elt programföretag med rält attbedriva rikstäckande rundradiosändningar från marksändare skall kunna utnyttjasin rätt är att det får tillgång till det befintliga sändarnäiei. Den som ärhuvudman för nätet måste därför ställa del till förfogande för allasänd-ningsberättigade på likvärdiga villkor, 1 fråga om en leverantör av utsändningstjänster i rikstäckandemarknät kan prisbildningen inle ske genom konkurrens. begränsarmöjlighelen att ange ett marknadspris. Effektiviteten i verksamhelen och därmedlägsia möjliga kostnad för programföretagen måste därför säkerställas med andramedel. När det däremot gäller programinsamling, dvs. irans|)oriav program från olika produktionsplatser till programföretagets centralaavveck-Tmgspunkl har programföretagen alternativ till all utnyilja detsärskilda förbindelsenät som är upprättat för rundradioverksamhelen. Möjligheternatill marknadsprisbildning är därför slörre. Enligt min mening bör den organisation förprogramdistribution och programinsamling för rundradio, som har byggts upp medavgiftsmedel och som förvallas av leleverkel för slatens räkning,bilda en från leleverkel avgränsad organisation när leleverkel får ändradassociationsform. Skälet är de särskilda förutsättningar som gäller försändningsverksamheten. Distributionen av rundradiosändningar bör i principbedrivas på självkoslnadsbas och kan därmed inte vara vinstgivande. Allaprogamfö-relag som har rätt atl bedriva programverksamhet bör också ha räll altanvända anläggningarna, och de bör ha prioritet i förhållande lill annalutnyttjande enligi nu gällande principer. Jag anser inle all del är lämpliglall en verksamhel för vilken dessa särskilda föruisäiiningar gäller bedrivsinom samma organisation som en renl affarsinriklad verksamhet. Anläggningaroch personal för programdistribution och programin-samling för rundradio bördärför samlas hos en särskild huvudman, vid sidan av leleverkel. På en sådan huvudman bör man ställa kraven all den skallvara oberoende såväl i förhållande till olika programföretag som till andranyil-jare. Eftersom distribulionstjänsterna i princip skall tillhandahållastill självkostnadspris bör det inle finnas någol vinstintresse i verksamheten. Del skissarlade förslag av leleverkel och Radiosom jag har redogjort för uppfyller inte hell dessa krav. torde iframtiden ha affärsmässiga relationer med huvuilmannen för sändarnäiei, t.ex.genom att verkei hyr utrymmen i sändarstaiionerna. Det är därför inle lämpliglalt ingår som ägare av den nya nälhuvudmannen. Det skullei och för sig vara tänkbart atl verksamheten bedrevs ge- Prop. 1990/91:149mensamt av de sändningsberältigade programföretagen. I en sådan konstruktionskulle ägarna ha ell inlresse av all verksamhelen bedrevs ralionelll så allprogramförelagens koslnader blev de lägsta möjliga. Det finns emellertid starkaskäl emot en lösning av delta slag. Del synes vara svårl atl finna enkonstruktion som leder lill en rimlig avvägning mellan de olikaprogramförelagens inflylande. Förändringar bland programföretagen, l.ex. genomall del lillkommer ytterligare ell sådanl förelag eller genom att ettprogramförelag ersätts av ett annat vid koncessionstidens slut, skulle ocksåbehöva leda lill förändringar i ägandet. Den avgörande invändningen mot en modell enligt deskisserade riktlinjerna är emellertid all staten enligi min mening inle böravhända sig äganderällen till sändarnäiei. Sändarnätel för rundradio är en delav samhällels grundläggande infrastruktur. Såväl beredskapshänsyn som andraskäl gör det angeläget alt behålla nätet i statlig ägo. På grund av del anförda anser jag alt anläggningar ochpersonal för programinsamling och programutsändning för rundradio bör föraslill elt av staten helägt aktiebolag eller lill en organisation med annan lämpligassociationsform. Inför en omorganisation behöver också en rad praktiskafrågor ul. Enligt vad som uppgivils från bör del varamöjligl alt avgränsa sändarnälen från övrig verksamhel inom , Euskiljande av de båda organisationerna kräver ytterligare preciseringar. 1 samband med atl det lillkommer ell programföretagutanför måsle de ekonomiska relationerna mellanprogramföretagen och .sändarnäiei förändras. Den nuvarande modellen medfinansiering genom medelsanvisning från rundradiokontol kan inle tillämpas näryllerligare etl förelag skall utnyilja anläggningarna. I ställel bör varje programföretagerlägga en hyra som molsvarar de utnyttjade tjänsterna. Medelsanvisningen frånrundradiokontot till får då givelvis ökas med ell belopp sommolsvarar hyreskostnaderna. Fortsatta investeringar får finansieras genomupplåning, varvid hyreskostnaderna givelvis får anpassas så allkapitalkostnaderna läcks. Investeringarna i sändarnät har avskrivilsdirekt. Delta kommer atl bli omöjligt i framliden. Övergångslösningar börutvecklas som gör del möjligt all fördela kapitalkostnaderna rättvist mellanSveriges och del nya reklam-TV-förelagel. Villkoren för den nya verksamheten måste också anges. 1enlighel med vad jag anförl bör följande riktlinjer gälla. - Sändarnätel skall vara tillgängligtför alla programföretag med Tillstånd att bedriva rundradiosändningar enligt 5§ radiolagen. - Varje program förelag skall betalahyra för sin användning av distri-bulionstjänsler. Hyran skall grundas på denkapacitet som varje programförelag utnyttjar.