prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — En förändring av ljud- och ljusförhållanden liksom valav textil och fårgsättning kan också minska prägeln av insti-tufionsmiljö. Föratt påskynda en utglesning av flerbäddsmmmen och därigenom en förbättring avinstitutionsmiljön så att krav på valfrihet och integritet kan tillgodoses, börstimulansbidrag lämnas inom en ram på 200 milj.kr. , vilket geren totol ram på 1 000 milj.kr. Bidraget bör utgå med . per enkelmm somtillkommer vid ombyggnad och i samband därmed gjord utglesning av befintligaflerbäddsmm samt vid utbyggnad av särskilda boendeformer för service ochomvårdnad. Bidragetbör i huvudsak avse ombyggnadsprojekt med syfte att skapa fler enkelmm i detill kommunema överförda sjukhemmen. Stimulansbidraget bör även kunna utgåtill de landstingskommuner som avser att tillskapa fler enkelmm i samband medombyggnad av långvårdsenheter med huvudsaklig omvårdnadsinriktning. Avserombyggnaden ett sjukhem som enligt överenskommelse drivs på entreprenad åtkommunen, måste partema vara överens om att ombyggnaden skall ske samt hurkostnaderna för denna skall regleras. Stimulansbidragetbör utbetolas av kalenderårsvis i efterskott. Jag avser attåterkomma till regeringen med förslag till de närmare föreskrifter som behövsom bidragets utformning, ansökningsförfarande m.m. Detär givetvis av stor betydelse att de föreslagna stotsbidragen verkligen fården avsedda stimulanseffekten för att åstodkomma en kraftfull utbyggnad av gmppbosfådersamt förbättra boendemiljön genom tillskapande av fler enkelmm. Jag avserföreslå regeringen att ge i uppdrag att följa upp och beskrivautvecklingen när det gäller särskilda boendeformer för äldre och handikappadeoch att fortlöpande avrapportera hur stimulansbidragen utnyttjas. Förutsättningar fdrstatlig bostadsfinansiering Prop. Fömtsättningaraaför det stolliga bostodsstödet i form av bostodslån och räntebidrag framgår avnybyggnadslåneförordningen för bosfåder (1986:692) ochombyggnadslåneförordningen för bosfåder (1986:693). För stotligt stöd vid ny-och ombyggnad av bosfåder i form av bostodslån och räntebidrag krävs attbosfåderaa är fullvärdiga och avsedda för per-manant bmk och självsfåndigt boende.Med fullvärdiga bosfåder avses sådana bosfåder som har alla primärabostodsfiinktioner tillgodosedda i lägenheten samt tillgång till anordningarför tvätt och till fönådsutrymme. Lägenhetema skall besfå av minst ett mm ochkök eller ett och ett halvt mm och kokvrå. föreskrifter framgår att mindre avsteg får göras från kraven påutmstnings- och utrymmesstandard i kollektiva boendeformer, t.ex. gmppbosfåder.Avsteg får göras under fömtsättning att den private bostoden kompenseras avintilliggande gemensanima utrymmen och utmstning. I förordningen (1988:684) medsärskilda besfåmmelser om bostodslån m.m. för ny- och ombyggnad av ålderdomshemges ytterligare möjligheter till avsteg från den fullvärdiga bostodsstandardsom krävs enligt ny- och ombyggnadslåneförordningama för bosfåder. Dessa möjlighetertill avsteg innebär att en lägenhet får besfå av ett mm och kokskåp samthygien- och entréutrymme. Riksdagenbeslutode föna året om ett nytt bostodsfinansieringssystem (prop. 1990/91:34,BoU4, rskr. Beslutet innebär att nuvarande låne-och räntebidragssystemersätts av ett system som bygger på att hela lånefinansieringen sker på denallmänna lånemarknaden och att en del av låneräntoraa omfördelas över tiden medhjälp av räntelån som också de tos upp på marknaden. Räntelånen och en del avinvesteringslånen garanteras genom stofiiga kreditgarantier. Enfömtsättning för stoUigt stöd till ny- och ombyggnad i det nya systemet är attprojektet uppfyller vissa bostodspolitiska krav. En strävan vid utformningen avde nya reglema har varit att undvika dubbelprövning och att förenkla kraven iförhållande till vad som gäller för bostodslån. Sådana krav som följer avlagstiftning behöver inte sfållas särskilt. gäller t.ex. sådana krav ifråga om bosfåders utformning och utmstning samt om tillgänglighet som följerav (1987:10), plan- och byggförordningen (1987:383) och avföreskrifter som utfårdats med stöd av lagen. Regeringenhar beslutet en förordning (1991:149) om allmänna fömtsättningar förstetligt stöd vid ny- och ombyggnad av bosfåder. Av förordningen framgår bl.a.att bosfåder skall vara avsedda för permanent bmk och självständigt boende.Lägenhetema skall uppfylla de gmndläggande krav på utrymmes- och utmstningsstandardsom följer av besfåmmelserna i . Kraven skall ansesuppfyllda om bygglov har lämnats för projektet. Vidareanges när det gäller särskilda boendeformer för äldre att en lägenhet får besfåav ett mm och kokskåp, utrymme med toalett och dusch samt entréutrymme.Dette gäller under fömtsättning att lägenheten Prop. 1990/91:150 har ensådan storlek och utfonnning att den kan användas av en Bil. 1:3mllstolsburen person och att den lägre standarden i lägenhetenkompenseras av gemensamma utrymmen för matlagning, måltider och samvaro. Vidbehandlingen av propositionen om ansvaret för service och vård till äldre ochhandikappade m.m. uttolade socialutskottet (1990/9l:SoU9) att regelsystemetavseende kraven för stotligt bostodsstöd bör ses över och sådana lösningarsökas att ett decentraliserat beslutsfattande möjliggörs när det gällerutformningen av boende för åldersdemento. Ifråga om gmppbosfåder för psykisktutvecklingsstörda anförde socialutskottet att det rör sig om ett långvarigtboende för människor som i många fall är yngre eller medelålders och att dettosfåller särskilda krav på bostodsstandarden. Utskottet ansåg dock att det ävenpå detto område måste finnas utrymme för lokala bedömningar så att en utbyggnadav bosfåder inte motverkas av stotliga besfåmmelser. Detnya bostodsfinansieringssystemet innebär att regleraa blir enklare när detgäller vilka krav som skall vara uppfyllda för att stetligt stöd skall länmastill ny- och ombyggnad. Regleraa blir också mera enhetliga genom att debesfåmmelser som gäller för ålderdomshem får tillämpas för alla särskildaboendeformer för äldre. Genom enklare och mer enhetliga regler ges stöneutrymme för flexibilitet och ökade möjligheter till lokala lösningar. Regleraainnebär vidare att prövningen av om kraven på utrymmes- och utmstningsstandardär uppfyllda kan ske samlat i kommunen vid bygglovsprövningen. Denna samordnadehandläggning ger enligt min mening de fömtsättningar för ett decentraliseratbeslutsfattande som socialutskottet eftersträvat. Föregen del anser jag det viktigt att betona kraven pi att särskilda boendeformerför äldre och handikappade planeras och byg s med sikte på en långsiktiganvändbarhet. Jag vill särskilt betona utt det är nödvändigt att sfålla krav påhög tillgänglighet i denna typ av bosfåder och att behovet av en godarbetsmiljö uppmärksammas. Detto kommer till uttryck genom regleraa förstotligt bostodsstöd vilka sfåller krav på att lägenheten skall ha en sådanstorlek och utformning att den kan användas av en mllstolsburen person. Vidplanering av gmppbosfåder för åldersdemento utgår jag från att utformningenanpassas till denna gmpps särskilda behov av en småskalig och tryggboendemiljö. och redovisar i sin rapport omgmppbosfåder för äldre bl.a. erfarenheter av gmppstorlekens betydelse förmänniskor med åldersdemens. För äldre med demenspro-blem bör antolet boende ien gmppbostod begränsas. Bedömningen av hur många lägenheter som bör dela pågemensamma utrymmen måste dock göras utifrån de boendes särskilda behov ochutifrån vad som är lämpligt i varje enskilt byggnadsprojekt. Socialstyrelsenoch lämnar också synpunkter på möjlighetema att samlokaliseragmppbosfåder. Jag delar myndighetemas uppfattning att det är angeläget attundvika institu-tionsliknande boende för äldre och handikappade. samma synsätt delas avkommunema och att lämplig gmppstorlek och Prop. möjligheten att undvikainstitutionsprägel noga prövas vid den kommunala Bil. planeringen av de olikaboendeformeraa. Några generella regler om gmppstorlek ochsamlokalisering bör därför inte sfållas upp. betona att planering ochutformning av särskilda boendeformer för äldre måste to sin utgångspunkti de mål om valfrihet, trygghet och integritet som fastsfålltför äldreomsorgen. har här en viktig uppgiftatt följa upp hur kommuneraa planerar och utformar olikaboendeformer för äldre. Socialutskottetframhöll i sitt betänkande att det för gmppen åldersdemento inte sällan ärmotiverat och dessutom ur medicinsk synpunkt lämpligt att efterge kravet på attdessa bosfåder skall ha kokmöjlighet. Av de nya regleraa i förordningen1991:149 om allmänna fömtsättningar för stotligt stöd vid ny- och ombyggnad avbosfåder följer att krav inte sfålls på att gmppbosfåder för åldersdementobehöver innehålla ett fullt utmstet kök. Däremot måste det finnas ett kokskåpeller pentry så att det i lägenheten finns möjlighet att koka kaffe ellertillreda en enkel måltid. Tillgång till kokmöjlighet anser jag vara en viktigbostedskvalitet vilken inte bör efterges med hänsyn till behovet av en flexibelanvändning av bosfåderaa. I vissa fall kan det dock av säkerhetsskäl vara motiveratatt avsfå från inkoppling av spis eller kokplatte. Ävennär det gäller planering av gmppbosfåder och andra gemensamma boendeformer förutvecklingsstörda, psykiskt sjuka och fysiskt handikappade fömtsätter jag attbosfåderaa inte standardiseras utan planeras och utformas efter de boendesinvididuella önskemål och behov av tillgänglighet, trygghet och integritet.Mot bakgmnd av att det är fråga om yngre och medelålders människorvill jag emellertid stryka under att denna gmpp inte skall ha en lägrebostodsstandard än vad som tillkommer övriga medborgare. Reglema för detstotliga bostodsstödet ger också uttryck för detto. I propositionen1984/85:176 med förslag till lag om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda anges vad som bör gälla vid utformning och lokalisering avgmppbosfåder för personer med utvecklingsstörning. Där framhöll föredragandestolsrad om gmppens storlek att det är eftersträvansvärt med ett fåtol personeri varje gmpp. Antolet fyra angavs som ett riktmärke, men det framhölls ocksåatt riktmärket inte bör ses som ett absolut krav i samtliga fall, utan att detmåste finnas utrymme för flexibilitet. Vidare framhölls, att det är väsentligtatt de som bor i gmppbostod känner att de inte bor på en institution. En gmppbostodbör därför utgöra en naturlig del av den vanliga bostodsbebyggelsen och skallkunna finnas både i hyres- och bostodsrättshus, radhus och villor efter vad somär mest lämpligt på varje ort. Det framhölls också att det bör undvikas attflera gmppbosfåder placeras i omedelbar närhet av varandra. För egen del anserjag att den inriktning som redovisas i förarbetena till omsorgslagen ikombination med de allmänna fömtsättningar som kommer att gälla för stotligtstöd vidny- och ombyggnad av bosfåder, ger utrymme för den flexibilitet som riksdagenefterfrågat och som jag anser vara önskvärd. 1990/91:150 Bil. 4.4 Vissa övriga frågor 4.4.1 Medel för personalutveckling Mittförslag: anvisar medel till ett stotligt bidrag om sammanlagt 500milj.kr. för /92 för informafions-och utbildningsinsatser införreformens genomförande. Bidragetlämnas till kommunema och fördelas med . för varje i kommunen bosattperson som var eller äldre . De medel som genom dettobidrag kommer att utgå till kommuneraa skall även fåcka kostnader förinfonnation och utbildning för viss landstingskommunal personal. Skälenför mitt förslag: Inför genomförandet av den nya kommunala organisationen förservice och vård krävs omfattande informations- och utbildningsinsatser för denpersonal som berörs av förändringama. Jag har i propositionen (1990/91:14) omansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. utvecklat minsyn på behovet av sådana utbildningsinsatser och på målgmppen för dessa. Jagutgår ifrån att huvudmännen gemensamt planerar och genomför informations- ochutbildningsverksamhet för berörda gmpper och när så är lämpligt integrerardenna med ordinarie vidareutbildning och fortbildning. Ettstotligt bidrag om sammanlagt 500 milj.kr. bör lämnastill kommuneraa för att stödja informations- och utbildnings-insatsema.Fördelningen mellan kommunema bör ske med utgångspunkt i att bidraget bör vara1 . för varje i kommunen bosatt person som var eller äldre den 1januari 1990. Bidraget bör administreras av och utbetolas föreutgången av . Bidraget bör anvisas under samma anslag som stotsbidragettill service och vård till äldre och handikappade. Jag avser att återkomma medförslag till regeringen beträffande de närmare föreskrifter som behövs ombidragets utformning och ansökningsförfarande m.m. 4.4.2 Uppföljning och utvärdering Mittförslag: Särskilda insatser krävs för uppföljning och utvärdering avhuvudmannaskapsreformen. För /92 anvisas 5 milj.kr. föruppföljning och utvärdering. Skälenför mitt förslag: I prop. 1990/91:14 framhöll jag vikten av att Prop.1990/91:150 huvudmannaskapsreformen noga följs upp och utvärderas. 1:3 då bl.a. att huvudmannaskapsförändringen i sig motiverar enkontinuerlig uppföljning av hur verksamheten utvecklas vad avser innehåll,kvalitet och kostnader. Beträffande utvärdering av reformen framhöll jag attdenna inte kan göras fönän den nya ansvarsfördelningen varit i bmk ett antolår. Utvärderingen av reformen måste få en bred ansats och både beakto effekterför den enskilda människan och samhället i stort. Jagvill nu återkomma i denna fråga och närmare redovisa hur jag anser att ansvaretför uppföljning och utvärdering bör fördelas. Huvudansvaret för denkontinuerliga uppföljningen åvilar naturligen och detsammagäller ansvaret för utvärderingen av hur verksamheten till följd av reformenutvecklas avseende sitt innehåll, kvalitet och kostnader i förhållande tilluppsfållda mål. Emellertid anser jag att den utvärdering och uppföljning dethär är fråga om kräver extra insatser utöver det som ligger i socialstyrelsensreguljära verksamhet. Jag avser därför att föreslå regeringen att gesocialstyrelsen ett uppdrag som närmare preciserar inriktningen av dennauppgift. Jag ser det också som naturligt att i detto samverkarmed de båda kommunförbunden och andra myndigheter och organisationer. Jagredovisade vidare i prop. 1990/91:14 att en särskild delegation skulle gesuppdraget att följa betolningsansvarets tillämpning, dess tekniska konstmktionoch de ekonomiska konsekvensema av systemet. I uppdraget bör också ingå attföreslå ändringar i systemet om sådana skulle komma att krävas samt att bedömade ekonomiska konsekvensema av betolningsansvaret för medicinsktfårdigbehandlade. Jag avser återkomma till regeringen med förslag om attinrätto en sådan delegation där företrädare för kommuner och landsting böringå. Vidsidan av och en betolningsansvarsdelegation bör ocksåforskningen engageras för utvärdering av reformen. Jag ämnar att i samverkanmed det socialvetenskapliga forskningsrådet och andra företrädare förforskningen to initiativ till att detto kommer till stånd. Reformensomfattning och betydelse för det sociala området motiverar att särskildaresurser sätte av för uppföljning och utvärdering. I den tidigare framlagdapropositionen aviserade jag att sammanlagt 25 milj. kr borde användas för dessaändamål . För /92 bör 5 milj.kr. anvisas föruppföljnings- och utvärderingsfrågor. Deförslag som jag nu redovisat får vissa anslagsmässiga konsekvenser. Jag hartidigare föreslagit att medel skall anvisas till informations- ochutbildningsinsatser inför reformens genomförande (500 milj.kr.) samt tilluppföljnings- och utvärderingsinsatser (5 milj.kr.). Dessa medel bör /92 anvisas på förslagsanslaget Bidrag till social hemhjälp,ålderdomshem m.m. Medelsbehovet för anslaget Bidrag till social hemhjälp,ålderdomshem m.m. för /92 beräknar jag 4 1990/91. I saml Nr 150. dänned fill 4 001 852 000kr, dvs. utöver vad som före- Prop. slagits i prop.1990/91:100 bil. Som jag tidigare påpekat bör det nya Bil. stotsbidraget till serviceoch vård till äldre och handikappade när det gäller är 1992 utbetelashalvårsvis i efterskott. Innebörden av detto är att det nya stotsbidraget fårbudgetmässiga konsekvenser först för budgefåret 1992/93. Minaförslag i det föregående innebär bl.a. att ersättningen från sjukförsäkringentill sjukvårdshuvudmännen (Dagmarersättningen) för reduceras med 3 066milj.kr. Detto medför ett minskat medelsbehov för /92. Iförhållande till vad som föreslagits budgetproposition bör därför enreducering göras under anslaget Bidrag fill allmän sjukvård m.m. med 445milj.kr. och under anslaget Bidrag fill sjukförsäkringen med 163 milj.kr. Denförändring av skatteutjänmingssystemet som jag föreslagit får fill följd attstotens kostnad för skatteutjämningsbidrag ökar. budgetpropositionhar medelsbehovet för anslaget Skatteutjämningsbidrag fill kommunema m.m.beräknats till 20 698 milj.kr. För att fåcka de ökade kostnader som följer avmitt förslag kommer chefen för senare denna dag attföreslå att ytterligare medel anvisas på anslaget för /92. Närdet gäller det föreslagna treåriga stotsbidraget för medicinskt fårdigbehandladeinom den somatiska akutsjukvården och geriatriken, bör detto för år 1992fastsfållas till 700 milj.kr. Eftersom detto stotsbidrag bör utbetolaskalenderårsvis i efterskott får bidraget budgetmässiga konsekvenser först /93. Jaghar vidare lagt fram förslag om riktlinjer för ett särskilt stimulansbidrag,som syftar till att påskynda utbyggnaden av gmppbosfåder och andra altemativaboendeformer för åldersdemento, psykiskt utvecklingsstörda, fysiskthandikappade samt psykiskt sjuka. Stotsbidraget bör utbetolas kalenderårsvis iefterskott. Eftersom bidraget bör kunna utges även för sådana boendeenheter somfårdigsfålls bör medel för ändamålet anvisas i budgeten för1991/92. Kostnaden för bidraget bör fåckas via ett nytt anslag under femtehuvudtiteln, benämnt Bidrag lill byggande av gmppbosfåder m.m. För budgefåret1991/92 bör 400 milj.kr. anvisas för ändamålet. Detföreslagna stimulansbidraget till ombyggnad av lokala sjukhem och andravårdinrättningar kommer att kunna länmas och under fem årframåt. Stotsbidraget bör utges kalenderårsvis i efterskott, varför bidragetinte får några budgetmässiga konsekvenser för /92. 4.6 Upprättade lagförslag Prop. Bil.1:3 I enlighet med vad jag nu har anfört har inom upp- 1. lagom mellankommunal kostnadsutjämning med anledning av ändrat huvudmannaskap för service och vård för äldre och handikappade, 2.lag om särskild skatteväxlingmed anledning av ändrat huvudmannaskap för service och vård för äldre ochhandikappade, 3.lag om ändring i lagen(1990:1404) om kommunemas betolnings-ansvar för viss hälso- och sjukvård, 4.lag om ändring i lagen(1990:609) om avräkningsskatt, 5.lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda besfåmmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m.m. Förslagenunder 2, 4 och 5 har upprättots i samråd med chefen för . 4.7.1Förslaget till lag om mellankommunal kostnadsutjämningmed anledning av ändrathuvudmannaskap för service och värd för äldre och handikappade I7 § anges att kostnadsutjämning får ske mellan kommuner som ingår i enlandstingskommun. Därigenom framgår att landstingsfria konimuner inte omfattosav kostnadsutjämningen. I besfåmmelsen anges vidare att kostnadsutjämningyirske. Därmed avses att kostnadsutjämning i och för sig inte är obligatorisk,utan är behovsgmndad. Iandra meningen anges att gmnden för kostnadsutjämningen skall vara detförändrade resursbehovet. Därigenom framgår att varje förändring kommer attspela roll för kommunen, dvs. oavsett om förändringen innebär att kommunenavlastos resurser och sålunda bidrar till utjämningsbeloppet eller om denkommer att få ökade kostnader och således skall erhålla ytterligare medel frånsystemet. I2 § anges en del definitioner som är nödvändiga för tillämpningen. Som jaganfört i den allmänna motiveringen bygger systemet på att vissa värden slåsfast en gång för alla på ett tydligt sätt. När väl dessa faktorer en gång ärfastlagda bygger systemet på dessa värden. Medtillkommande intäkter avses sålunda de intäkter som kan beräknas uppkomma fören kommun med anledning av det förändrade huvudmannaskapet. Dessa ökadeintäkter besfår delvis av den infåktsökning som uppkommer för en kommun medanledning av den skatteväxling som jag föreslår i en särskild lag omskatteväxling. Detto innebär att en kommun som tor över uppgifter från enlandstingskommun skall ha möjlighet att öka sitt skatteuttog högst motsvarandelandstingskommunens sänkning. Vidare ingår bland de ökade intäkteraa denpositiva förändring som uppkommer genom ändradeskatteutjänmingsbidrag. Slutligen ingår även Prop. 1990/91:150 en del av detnya stotsbidrag som jag föreslår skall utgå till kommuneraa. Dettonya stotsbidrag spelar för övrigt en central roll för kostnadsutjämningen.Detto bidrag utgår efter behovsbaserade gmnder och inte, som varitfallet, efter prestotionsgmnd. Stotsbidragsfördelningen inom länen kommer attvara styrande för hur utjämningsbeloppen kommer att fördelas. Detto iimebär attutjämningsbeloppen kommer att fördelas efter de behov kommunerna har, därbehoven besfåms efter de för stotsbidraget fastsfållda kriterieraa. Nästonödvändiga faktor att fastsfålla är de tillkommande kostnaderna. Dessakostnader motsvarar de ökade åtogandena som ett förändrat huvudmannaskapinnebär. Vidaredefinieras vad som menas med ingångsvärde. värde utgörs av resultetet avden beräkning som görs enligt 4 §, där ingångsvärdena ytterligare specificerassom positiva eller negativa. I 4 § anges hur kostnadsutjämningen skall görasförsto gången, dvs. Resultotet av denna utjänming utgör sedan gmndenför systemets fortsättning och utgör kommunensingångsvärde i systemet. Om sålunda en kommun har tillkommande intäkter med 100och tillkommande kostnader med 300 kommer kommunen att ha behov av att erhålladel av utjämningen. Kommunen får i detto fall ett positivt ingångsvärde med200. På motsvarande sätt får den kommun som har nya infåkter med 200 och nyakostnader med 100 bidra till utjämningen genom att erlägga medel. Den kommunenfår ett negativt ingångsvärde med 100. Debelopp som anges i bilaga fill lagen bygger prisnivå.Ingångsvärdena utgörs av skillnaden mellan kostnader och intäkter. En marginelljustering har dock skett så att summan av alla ingångsvärden på riksnivå blir0. Vidarefastslås vad som avses med utjämningsbelopp, dvs. det belopp som kan fördelaseller, med andra ord, summan av de medel som kommuner med negativaingångsvärden skall erlägga till systemet. Utjämningsbeloppet utgörs av summanav samtliga negativa ingångsvärden för kommunema. Detto belopp avser utjämningsbeloppetfördelat länsvis. Definitionen får betydelse vid fastsfållandet avutjämningsvärdet. Jag återkommer snart till denna faktor. Denna andel utgörs av en kommuns procentuella andel av detstotsbidrag som tillfaller länet enligt den avsedda förordningen omstotsbidrag. Om en kommun har rätt till ett bidrag motsvarande av detsamlade stotsbidraget till länet skall kommunen också filiföras av länsutjämningsbeloppet. Somjag angett i den allmänna motiveringen syftor omläggningen av huvudmannaskapettill att kommuneraa gradvis skall gå över till ett behovsbaserat system, så somäven det nya stotsbidraget är behovs-baserat. Detto skall ske under den periodsom anges i 5 §. Det är därför nödvändigt att slå fast nivån för dennaövergång. görs med hjälp av ett utjämningsvärde som beräknas för varjekommun som produkten av länsutjämningsbeloppetmultiplicerat med kommunens utjämningsandel. 1990/91:150 Dennaprodukt skall sedan minskas med det belopp som kommunen skall Bil. 1:3erlägga förste gängen, dvs. vid den kostnadsutjämning som sker enligt Ettexempel får belysa hur utjämningsvärdet skall fastsfållas. Om ett län har ettlänsutjämningsbelopp på 100 och en kommun har en utjämnings-andel ,skall 100 multipliceras med 0,50. Produkten av beräkningen blir 50. Omkommunen i fråga förste gången erlägger 100 skall produkten 50 minskas med 100,varvid ett negativt värde om -50 uppkommer. värde utgör utjämningsvärdetoch innebär att kommunen skall erlägga årliga beloppsom gradvis minskar till 50, enligt vad som framgår av 5 §.