prop · GE0360 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:60 om offentlighet, integritet och ADB Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Propositioneninnehåller förslag som syftar till att stärka offentlighetsprincipen i frågaom ADB-upptagningaroch till att förbättra integritetsskyddet för uppgifter ipersonregister. 1propositionen föreslås vissa ändringar i tryckfrihetsförordningens bestämmelserom allmänna handlingars offentlighet. En ändring innebär att det inte längreskall vara möjligt för en enskild att med stöd av offentlighetsprincipen ställadatorprogram och datorkapacitet till en myndighets förfogande och begärabearbetningar med hjälp av dessa. Den s. k. biblioteksregeln itryckfrihetsförordningen ändras så att det klart framgår att den omfattar ävendatabaser som en myndighet har tillgång till genom avtal med enskild. Vidareföreslås ett par ändringar i sekretesslagen som innebär preciseringar av detkrav på "god offentlighetsstruktur" som gäller myndigheternas ADB-verksamhet. Ipropositionen förordas en uppstramning i fråga om myndigheternas försäljning avpersonuppgifter. Vissa ändringar görs i sekretesslagen och datalagen för attunderlätta allmänhetens möjligheter att få information om när en myndighet fårsälja uppgifter ur personregister. Detföreslås också ändringar i datalagen i syfte att reglera och begränsa användningenav personnummer i personregister. Datainspektionen skall övervaka användningenav personnummer i samband med tillståndsgivning och tillsyn. Slutligenföreslås att myndigheters beslut att vägra lämna utdrag ur personregisterenligt 10 § datalagen skall överklagas på samma sätt som beslut att vägrautlämnande enligt offentlighetsprincipen. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . Propositionens lagförslag Prop. Lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Härigenomföreskrivs att 2 kap. 3 och 11 §§ tryckfrihetsförordningen' skall ha följandelydelse. 3§Med handling förstås framställning i skrift eller bild samt upptagning som kanläsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel.Handling är allmän, om den förvaras hos myndighet och enligt 6 eller 7 § är attanse som inkommen till eller upprättad hos myndighet. Upptagningsom avses i första Upptagning som avses i första stycket anses förvarad hos myndig- stycket anses förvarad hos myndig het, om upptagningen är tillgänglig het, om upptagningen är tillgänglig för myndigheten för överföring i så- för myndigheten med tekniskt dan form att den kan läsas, avlyss- hjälpmedel som myndigheten själv nas eller på annat sätt uppfattas, utnyttjar för överföring i sådan Detta gäller dock ej upptagning form att den kan läsas, avlyssnas som ingår i personregister, om eller på annat sätt uppfattas. Detta myndigheten enligt lag eller förord- gäller dock ej upptagning som ingår ning eller särskilt beslut, som i personregister, om myndigheten grundar sig på lag, saknar befogen- enligt lag eller förordning eller sär- het att göra överföringen. Med per- skilt beslut, som gmndar sig på lag, sonregister förstås register, förteck- saknar befogenhet att göra överfö- ning eller andra anteckningar som ringen. Med personregister förstås innehålla uppgift som avser enskild register, förteckning eller andra an- person och som kan hänföras till teckningar som innehålla uppgift denne. som avser enskild person och som kanhänföras till denne. Somallmän handling anses ej 1.brev, telegram eller annan sådanhandling som har inlämnats till eller upprättats hos myndighet endast förbefordran av meddelande, 2.meddelande eller annan handlingsom har inlämnats till eller upprättats hos myndighet endast föroffentliggörande i periodisk skrift som utgives genom myndigheten, 3.tryckt skrift, ljud- ellerbildupptagning eller annan handling som ingår i bibliotek eller som frånenskild har tillförts allmänt arkiv uteslutande för förvaring och vård ellerforsknings- och studieändamål eller privata brev, skrifter eller upptagningarsom eljest ha överlämnats till myndighet uteslutande för ändamål som nuangivits, 4.upptagning av innehållet ihandling som avses i 3, om upptagningen förvaras hos myndighet där den urspmngligahandlingen ej skulle vara att anse som allmän. ' Tryckfrihetsförordningen omtryckt 1988; 1448. näeU'""' iroresmen''''' ■första styc'' tillenl'St« hel- Lag om ändring i datalagen (1973:289) Härigenomföreskrivs att 7, 7 a, 10 och 25 §§ datalagen (1973:289)' skall ha följandelydelse. Personregister skallinrättas och föras så att inte otillbörligt intrång i registrerads personligaintegritet uppkommer. Därvid skall särskilt iakttas 1.att registret förs för ettbestämt ändamål, 2.att inte andra uppgifterregistreras än som står i överensstämmelse med registrets ändamål, 3. att uppgifter inte samlas in, lämnas ut eller används annat än i överensstämmelse med registrets ändamål eller vad som gäller enligt lag eller annan författning eller i enlighet med den registrerades medgivande, 4. att uppgifterna i registret skyd das mot oavsiktlig eller otillåten förstörelse eller mot otillåten änd ring eller spridning. 3.att uppgifter inte utanmedgivande av den registrerade, av myndigheter försäljs annat än i enlighet medlag, förordning eller särskilt beslut av regeringen, 4.att / övrigt uppgifter inte samlasin, lämnas ut eller används annat än i överensstämmelse med registretsändamål eller vad som gäller enligt lag eller annan författning eller ienlighet med den registrerades medgivande, 5.att uppgifterna i registretskyddas mot oavsiktlig eller otillåten förstörelse eller mot otillåten ändringeller spridning. / fråga om personnummer gäller dessutom att registrering får ske endastnär det krävs med hänsyn till registrets ändamål, vikten av en säkeridentifiering eller av annat godtagbart skäl. Vidare gäller att personnummerfår återges på dataut-skrijter endast när det finns särskilda skäl. 7a§Hos den registeransvarige skall finnas en aktuell förteckning över depersonregister som han är ansvarig för. Förteckningen skall innehålla uppgiftom 3.lokalen där den automatiskadatabehandlingen huvudsakligen utförs, 4.numret på denregisteransvariges licens hos datainspektionen. 5. i vad månpersonuppgifter lämnas ut för automatisk databehandling i utlandet. 5. i vad månpersonuppgifter lämnas ut för automatisk databehandling i utlandet, Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 6. i vad mån personnummer registreras. Hos en myndighet som har rätt att sälja personuppgijter skall jör-teckningenockså innehålla uppgift om den registrerades medgivande till sådan försäljningeller om det stöd ijörfattning eller särskilt beslut av regeringen som finnsför sådan försäljning. Förteckningenskall hållas tillgänglig för datainspektionen och på begäran av denna ges intill inspektionen. Nären registeransvarig sänder en handling som innehåller personuppgifter ur ettpersonregister till den registrerade, skall upplysning lämnas om vemsom är avsändare eller om den registeransvariges licensnummer hosdatainspektionen. Bestämmelsernai denna paragraf gäller inte personregister som en enskild person föruteslutande för personligt brak eller som en arkivmyndighet har tagit emot förförvaring. Denregisteransvarige skall på be- Den registeransvarige skäll på be gäran av enskild så snart det kan gäran av enskild så snart det kan ske underrätta denne antingen om ske underrätta denne antingen om innehållet i personuppgift som in- innehållet i personuppgift som in går i personregistret och innefattar går i personregistret och innefattar upplysning om honom eller om att upplysning om honom eller om att sådan uppgift ej förekommer i re- sådan uppgift ej förekommer i re gistret. Sådan begäran skall fram- gistret. Sådan begäran skall fram ställas skriftligen och vara egenhän- ställas skriftligen och vara egenhän digt undertecknad av den enskilde, digt undertecknad av den enskilde. Har underrättelse lämnats, behöver Har underrättelse lämnats, behöver ny underrättelse icke lämnas till ny underrättelse icke lämnas till samme enskilde förrän tolv måna- samme enskilde förrän tolv måna der därefter. / de fall myndigheten har rätt att sälja uppgijter ur registret skall underrättelseninnehålla upplysning otn att försäljning sker med de registrerades medgivandeeller om det stöd i författning eller särskilt beslut av regeringen som finnsför sådan försäljning. Underrättelseenligt första stycket skall lämnas utan kostnad för den enskilde. Föreliggersärskilda skäl, får dock datainspektionen i fråga om visst slag avpersonuppgifter eller i fråga om underrättelse om att personuppgift om enskildej förekommer i registret medge att avgift tages ut. Förstastycket gäller inte uppgifter i personregister som har tagits emot förförvaring av en arkivmyndighet och inte heller uppgifter som enligt lag ellerannan författning eller enligt myndighets beslut som meddelats med stöd avförfattning ej får lämnas ut till den registrerade. Förstastycket gäller icke heller, om det i fråga om visst slag av person uppgifter är uppenbart att underrättelse kan underlåtas på gmnd av att det 7 inteföreligger någon risk för otillbörligt intrång i registrerads personligaintegritet. Underrättelse får dock underlåtas endast efter medgivande från datainspektionen. Talan motdatainspektionens beslut föres hos regeringen genom besvär. Justitiekanslernfår jöra talan för att tdlvarataga allmänna intressen. Datainspektionensbeslut enligt denna lag överklagas hos regeringen. Justitiekanslern fåröverklaga ett sådant beslut för att tillvarata allmänna intressen. Om en myndighet som ärregisteransvarig avslår en begäran om underrättelse enligt 10 §, överklagas beslutetpå samma sätt som gäller ett beslut av myndigheten att avslå en begäran omutlämnande av allmän handling. Med myndighet jämställs därvid ett annat organi den utsträckning som anges i 1 kap. 8 § sekretesslagen (1980:100). Dennalag träder i kraft den 1 januari 1992.1 fråga om sådant beslut att avslåbegäran om underrättelse enligt 10 § som har meddelats före ikraftträdandetgäller äldre föreskrifter. Lagom ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 15 kap. 9 och 11 §§ sekretesslagen (1980:100)' skall ha följandelydelse. Myndighet som i sinverksamhet använder automatisk databehandling skall ordna denna med beaktandeav den i tryckfrihetsförordningen stadgade rätten att ta del av allmännahandlingar. Vidare skall myndigheten ordna databehandlingen med beaktande avdet intresse som enskilda kan ha att själva utnyttja terminal eller annat tekniskthjälpmedel hos myndigheten för att ta del av allmänna handlingar. Myndighetsom i sin verksamhet använder automatisk databehandling skall ordna denna medbeaktande av den i tryckfrihetsförordningen stadgade rätten att ta del av allmännahandlingar. Därvid skall myndigheten särskilt beakta 1.att allmänna handlingar bör hållas åtskilda jrån andra handlingar, .2. att skyddet av sekretessbelagda uppgijter i upptagningar som är allmännahandlingar bör vara sådant att insynen enligt tryckjrihetsjörord-ningen inteförsvåras, 3. attuppgijter i upptagningar som är allmänna handlingar inte bör innehålla jörkortningar, koder och liknande som kan försvåra för den enskilde att ta del av handling en, 4. attdet bör jramgå när uppgij ter tillförts en upptagning som är allmän handling och, om de änd rats eller gallrats, vid vilken tid punkt detta skett. Myndighetenskall vidare ordna databehandlingen med beaktande av det intresse som enskildakan ha att själva utnyttja terminal eller annat tekniskt hjälpmedel hos myndighetenför att ta del av allmänna handlingar. skall för allmänheten hålla tillgänglig beskrivning av de register,förteckningar eller andra anteckningar hos myndigheten som förs medhjälp av automatisk databehandling (ADB-register). föreliggerdock inte i fråga om ADB-register som inte till någon del anses Lagen omtryckt 1989:713. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. somallmän handling hos myndigheten. Myndigheten är inte heller skyldig att tillhandahållabeskrivning som uppenbarligen skulle vara av ringa betydelse för enskildas rättatt ta del av allmänna handlingar hos myndigheten. Beskrivning som avses iförsta stycket skall ge upplysning om 3. vilkatyper av uppgifter i ADB- 3. vilka typer av uppgifter i ADB- registret som myndigheten har till- registret som myndigheten har till gång till, gång till och på vilketsätt dessa upp gijter normalt inhämtas, 4.hos vilka andra myndigheter ADB-registretär tillgängligt för överföring till läsbar form, 5.vilka terminaler eller andratekniska hjälpmedel som enskild själv kan få utnyttja hos myndigheten, 6.vilka bestämmelser om sekretesssom myndigheten vanligen skall tillämpa på uppgifter i , 7.vem som hos myndigheten kan 7. vemsom hos myndigheten kan lämna närmare upplysningar om lämnanärmare upplysningar om och dess användning ADB-registretoch dess användning i myndighetens verksamhet. i myndighetens verksamhet, 8. rätt till försäljning av personuppgijter i personregister somavses i datalagen (1973:289). Ibeskrivningen skall dock uppgift enligt andra stycket utelämnas, om det behövsför att beskrivningen i övriga delar skall kunna företes för allmänheten. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde I. , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , G. , , ,, , , , , , Proposition om offentlighet, integritet och ADB 1 Inledning (Ju 1984:06, DOK) tillkallades för attutreda användningen av personnummer i samhället, inom både den offentliga ochden enskilda sektorn (dir. 1984:27). Kommittén fick genom tilläggsdirektiv(dir. 1984:48) uppdrag att utreda de problem som är förenade medoffentlighetsprincipens tillämpning på upptagningar för automatiskdatabehandling (ADB). Kommittén skulle särskilt överväga åtgärder för attstärka offentlighetsprincipen när det gäller dess egentliga syfte att ge medborgaraamöjligheter till kontroll och insyn i myndigheteraas verksamhet. Kommittén fickockså till uppgift att utreda om det fanns skäl att begränsa möjligheteraa attfå ut uppgifter från myndigheterna för andra ändamål, t.ex. att göra massuttagur ADB-register för kommersiella syften och att behandla frågor om bl. a.rättelse och skadestånd när det gäller personregister. Kommittén skulle ävenöverväga frågan humvida principerna för arkivering och gallring borde gesförankring i de grandläggande bestämmelserna om allmänna handlingars offentligheti 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF, omtryckt 1988:1448) eller i vanlig lag. DOKhar överlämnat fem delbetänkanden under den gemensamma huvudtitelnIntegritetsskyddet i informationssamhället. (Ledamöter vid det sistabetänkandets avlämnande: hovrättspresidenten , ordförande, f d.riksdagsledamoten , riksdagsledamöterna , ombudsmannen samt riksdagsledamöterna .) Detförsta delbetänkandet (SOU 1986:24) Rättelse och skadestånd entuppgifter i personregister har delvis lett till lagstiftning (prop. 1986/87:116, KU 1987/88:5, rskr. 10, SFS 1987:990). Ändringarna inne bär att den registeransvarige i ökad utsträckning är skyldig att rätta felakti ga uppgifter i ett personregister. Den registeransvarige är också skyldig att utse en eller flera kontaktpersoner som skall bistå de registrerade vid 11 misstankeom att en personuppgift är felaktig. Vidare är den som begått Prop. 1990/91:60brott enligt datalagen (1973:289, omtryckt 1982:446) skyldig att betalaskadestånd även för s. k. ideell skada. samma betänkande behandlade frågan om patientuppgifter i personregister ärföremål för förayade överväganden i i samband med enöversyn av reglerna om överföring av sekretess inom vårdområdet m.m. Enpromemoria (Ds 1990:11) Sekretess inom och mellan myndigheter på vårdområdethar remissbehandlats. Ikommitténs andra delbetänkande (SOU 1986:46) Myndigheternas försäljning avpersonuppgifter m. m. föreslås bl. a. en särskild lag om myndighetersförsäljning av uppgifter om enskilda personer ur personregister enligtdatalagen. Enligt förslaget skall det vara förbjudet för myndigheter att säljasådana uppgifter utan bemyndigande. Deti samma betänkande framlagda förslaget om en utvidgning av folkbokföringssekretessentill att gälla även register som omfattar ett urval av befolkningen har år 1987lett tiU lagstiftning (prop. 1987/88:41, KU22, rskr. 5I,SFS 1987:1161). Pågrandval av DOK:s tredje delbetänkande (Ds Ju 1987:8) Grandlags-frågor har i 2kap. 3 § regeringsformen införts en grundregel om skydd för den enskildespersonliga integritet vid dataregistrering (prop. 1987/88:57, KU 19, rskr. 117,1988/89:KU2, rskr. 11, SFS 1988:1439). Det i samma betänkande framlagdaförslaget om stöd i grandlag för gallring av allmänna handlingar har nyligenbehandlats av (prop. 1989/90:72, KrU 29, rskr. Kommitténsfjärde delbetänkande (SOU 1987:31) Personregistrering och användning avpersonnummer innehåller två alternativa förslag till lagstiftning för attåstadkomma en reglering och begränsning av användningen av personnummer i databaseradepersonregister. Kommittén föreslår också att vissa större myndighetsregistermed integritetskänsligt innehåll skall regleras i särskilda registerlagar. Kommitténhar avlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1988:64) Offentlighetsprincipenstillämpning på upptagningar för automatisk databehandling. I betänkandet görsen analys av om offentlighetsprincipen och ADB, och detföreslås bl. a. vissa lagändringar i preciserande syfte. Jagskall i det följande ta upp de frågor i DOK:s andra betänkande som regeringenännu inte tagit ställning till samt förslagen i de Ijärde och femte betänkandena.Jag skall också ta upp en särskild fråga som rör överklaganden av myndighetersbeslut att vägra lämna utdrag ur personregister enligt 10 § datalagen. Kommitténs sammanfattning av innehållet i betänkandet om myndigheternasförsäljning av personuppgifter m. m. och lagförslag i nu aktuella delar börfogas till protokollet som bilaga 1 och 2. Betänkandet har remissbehandlats.En förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över betänkandet börfogas till protokollet som bilaga 3. Kommitténssammanfattning av innehållet i betänkandet om personre gistrering och användning av personnummer bör fogas till protokollet som bilaga 4. Kommitténs lagförslag bör fogas till protokollet som bilaga 5. En förteckning över de remissinstan- Prop. 1990/91:60ser som yttrat sig över betänkandet bör fogas till protokollet som bilaga 6. Kommitténssammanfattning av innehållet i betänkandet om offentlighetsprincipenstillämpning på upptagningar för automatisk databehandling bör fogas tillprotokollet som bilaga 7. Lagförslagen bör fogas till protokollet som bilaga 8.Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över de remissinstanser somyttrat sig över betänkandet bör fogas till protokollet som bilaga 9. Sammanställningaröver remissyttrandena har upprättats inom och finnstillgängliga i lagstiftningsärendena (dnr 86 2645, 87-2323 och 89-245). Inledningsvisdiskuterar jag vissa principiella frågor rörande offentlighet, integritet ochADB (avsnitt 2). Härefter presenterar jag mina överväganden och förslag undersex avsnitt, nämligen offentlighetsprincipenstillämpning på ADB- upptagningar (avsnitt 3) förtydliganden i TF ochsekretesslagen (1980:100, omtryckt 1989:713) (avsnitt 4) uttag av stora mängderpersonuppgifter från ADB- baserade register (avsnitt 5) nya registerlagar (avsnitt 6) begränsning avpersonnummeranvändningen (avsnitt 7) överklaganden av myndighetersbeslut enligt 10 § datalagen (avsnitt 8). Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande överlagförslagen. De lagförslag som remitterades till lagrådet bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 10. Lagrådethar uttalat förståelse för flera av de skäl som anförts mot en genomgripandereform på ADB-området, men anser att det ändå bör sägas att just när det gällerlagstiftningen om tryckfrihet och sekretess särskilda krav på tydlighet ochöverskådlighet måste gälla. Även om utbildningsinsatser kan lösa en del problemnär det gäller myndigheteraas hantering av offentlighetsfrågorna återstårenligt lagrådet det inte minst viktiga, nämligen att innehållet i regleraaskall kunna uppfattas av den som vill göra sin rätt enligtoffentlighetsprincipen gällande. Lagrådet har i huvudsak godtagit de enskildaförslagen men har haft synpunkter på utformningen i vissa fall. Lagrådetsyttrande bör fogas till protokollet som bilaga 11.1 samband med att jagbehandlar de enskilda förslagen kommer jag att närmare gå in på lagrådetssynpunkter (s. 25, 31,41,49, 74, 75, 76, och 77). Som kommer att framgå harlagrådets granskning lett till vissa omformuleringar av lagförslagen iremissen. Däratöver har vissa ändringar av redaktionell natur gjorts. 2 Allmänt om offentlighet, integritet och ADB Den innebär att verksamheten hos stat och kommun i storutsträckning är öppen för insyn från allmänheten. är bl.a. en förutsättningför att massmedieraa skall kunna granska det allmännas verksamhet ochmedverka i opinionsbildningen. Skall man Prop. 1990/91:60 försöka ange syftenakan de sammanfattas så att den skall garantera rättssäkerheten, effektiviteteni förvaltningen och effektiviteten i folkstyret (se prop. 1975/76:160 s. 70 ff". ).Offentlighetsprincipen har stor betydelse också för forskningen, kulturen ochrent allmänt för det öppna samhälle vi vill ha i vårt land. Medtanke på den vikt som vi tillmäter offentlighetsprincipen är det angeläget attstärka dess ställning i vårt rättssystem. Det har också pågåttarbete med att utveckla de rättsregler som tillsammans medför att den gäller iså stor utsträckning i . fick grundlagskapitlet om allmännahandlingars offentlighet, 2 kap. TF, en ny utformning som innebar en störrefasthet åt regleringen och i vissa avseenden ökad insyn i myndigheteraasinformationsmaterial. I anslutning till det nya grandlagskapitlet tillkom 1980års sekretesslag som bl. a. minskade det sekretessbelagda område som motiverasav hänsyn till allmänna intressen. Från senare år kan nämnas attoffentlighetsprincipen fick ökad tillämpning utanför den egentligamyndighetssektorn då ett flertal enskilda organ medmyndighetsutövningsuppgifter jämställdes med myndigheter när det gällerallmänna handlingars offentlighet. Offentlighetsprincipenkan naturligtvis inte vara undantagslös. Av hänsyn till allmänna och enskildaintressen gäller en rad undantag som är tillkomna efter en avvägning mellanmotstående intressen. a. har man på olika sätt velat skydda den enskildefrån alltför långtgående insyn i hans eller hennes liv. Jag kan här nämna attdet som ett led i regeringsformens skydd för de medborgerliga fri- ochrättigheterna infördes en bestämmelse om att det allmänna skall värna denenskildes privatliv och familjeliv (1 kap. 2 §). Den nya sekretesslagen innebarpå åtskilliga punkter ett förstärkt sekretesskydd för uppgifter om enskildaspersonliga förhållanden. Sedan lagens tillkomst har den ändrats ett flertalgånger i syfte att ytteriigare förbättra detta skydd. Offentlighetsprincipenställs naturligtvis ofta mot önskemålet att skydda den enskildes integritet.Det är i regel lätt att motivera undantag från offentlighetsprincipen vilka förenskilda situationer kan te sig välgranda-de. Man måste emellertid alltid hålladet övergripande värdet av offentlighetsprincipen i minnet när man gör denavvägning som är nödvändig mellan offentlighet och integritetsskydd och aktasig för att genom de många små stegens utveckling göra alltför stora undantagfrån principen. Manmåste också komma ihåg att själva offentlighetsprincipen utgör ett viktigtinslag i skyddet för den enskilda individen mot rättsövergrepp och annat somskulle kunna ske genom brist på insyn i det allmännas verksamhet. Detär också viktigt att framhålla att lika litet som offentlighetsprincipen kanvara undantagslös kan något fullständigt skydd för den enskildes privata sfärupprätthållas. Lever man i en samhällsgemenskap, är det ofrånkomligt att detmåste finnas gränser för den fredade personliga sektorn på gmnd av de krav somgemenskapen ställer. Integritetsskyddet kan därför gälla enbart otillbörligaintrång i den enskildes integritet.