prop · GE0398 · 1990-12-31 00:00:00 — står det klart,att även om det finns vissa måltyper där den särskilda sammansättningen alltidskall användas och som därför kan särskilt anges i lagtexten, det också kanfinnas fall där det beror av omständigheterna i det enskilda målet om reglernabör bli tillämpliga. Det kan också finnas situationer som inte kanförutses där det föreligger ett behov av särskild sammansättning. Jag anser medhänsyn härtill att det i lagtexten, vid sidan av en uppräkning av vissamåltyper för vilka reglerna skall tillämpas undantagslöst, behövs enkompletterade regel efter mönster av vad som föreslås i promemorian. Jagåterkommer i specialmotiveringen till den närmare utformningen av dessa regler. 2.4 Intresseledamöter m. fl. Mitt förslag:Intresseledamöter i hyresnämnderna, bostadsdomstolen och arbetsdomstolen fårinte uppträda som partsombud i den närrind eller domstol där de är förordnadeatt tjänstgöra. Motsvarande skall gälla för andra icke lagfarna ledamöter i bostadsdomstolenoch arbetsdomstolen. Promemorians förslag:Överensstämmer med mitt med undantag för att 4 1990/91. någonsådan begränsning inte föreslås gälla för icke lagfarna ledamöter i bostadsdomstolen. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser har tillstyrkt promemorians förslag eller lämnat detutan erinran. Några remissinstanser har framhållit att en motsvarandereglering bör gälla också för icke lagfarna ledamöter i bostadsdomstolen. Skälen för mitt förslag:Även om intresseledamöterna i domstolarna och nämnderna i enlighet medlagstiftarens intention uppfattar sig själva som domare och inte somföreträdare för olika partsintressen leder deras arbetsuppgifter utanfördomstolen eller nämnden till en mindre lämplig sammanblandning av deolika uppdragen. Det förekommer t.ex. att en person som har utsetts tillledamot eller ersättare för ledamot i en nämnd eller domstol tillhördem inom organisationen som uppträder som ombud i olika tvister eller somundertecknar organisationens handlingar, t. ex. olika ansökningar ochyttranden. På bostadsområdet finnsdet t. ex. intresseledamöter med anknytning till olika fastighetsbolag. Dessapersoner, som ofta intar en framskjuten position inom företaget, kan samtidigtvara de som företräder bolagen i tvister och även i övrigt har ett bestämmandeinflytande över hur bolagen handlar i olika avseenden. Enligt uppgifter frånhyresnämnderna är det t.ex. inte ovanligt att en person som är intresseledamoteller ersättare för sådan vid en viss nämnd också uppträder som ombud för ettfastighetsbolag i andra tvister vid nämnden. Det säger sig självt atten intresseledamot vid en viss domstol eller nämnd inte bör uppträda som ombudvid samma domstol eller nämnd. En sådan ordning är för motparten i tvisten,inte minst i de fall då denne förlorar målet eller ärendet, ägnad att leda tillföreställningar om att otillbörlig hänsyn kan ha förekommit och därmed grundamisstro mot rättskipningen. I de allmänna domstolarna gäller sedan gammalt ettförbud för nämndeman att föra annans talan vid den domstol som han tillhör (12kap. 3 § andra stycket RB). Jag anser i enlighet med vad som anförts ipromemorian att en motsvarande regel bör införas beträffande intresseledamöter.Som har framhållits av ett par remissinstanser bör regeln ta sikte påintresseledamöter inte bara i hyresnämnderna utan också i bostadsdomstolen.Även för arbetsdomstolens del finns det skäl att införa en sådan regel. Ibostadsdomstolen och arbetsdomstolen finns det också icke lagfarna ledamötersom inte har anknytning till någon intresseorganisation, t.ex. teknisk ledamoti bostadsdomstolen. Reglerna bör enligt min mening gälla även för dem. 2.5 Den övre åldersgränsen för intresseledamöter Mitt förslag: Dennuvarande åldersgränsen vid för intresseledamöter i hyresnämnder ocharrendenämnder avskaffas. Promemorians förslag:Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Det stora flertalet remissinstanser har ställt sig bak- Prop. 1990/91:98 ompromemorians förslag. Skälenför mitt förslag: För att få delta som intresseledamot i en arrendenämnd ellerhyresnämnd gäller som villkor att man inte har fyllt (se 2 § tredjestycket och 5 § tredje stycket lagen om arrendenämnder och hyresnämnder). Densom under pågående mandatperiod uppnår är alltså i princip skyldigatt avgå från uppdraget som intresseledamot. Motsvarandebestämmelser fanns tidigare för nämndemän bl.a. i de allmänna domstolama menavskaffades i samband med att regleraa för valbarhet till uppdrag som nämndemanändrades den (se prop. 1987/88:138, JuU 38, SFS 1988:616).Föredragande statsrådet uttalade i propositionen att hon delade den i olikasammanhang hävdade uppfattningen att det från principiell synpunkt ärväsentligt att inga övre åldersgränser gäller för offentliga uppdrag (se bl.a.KU 1980/81:8). En övergång till denna princip skulle enligt föredragandeninnebära en smidigare anpassning till den faktiska situationen än vaddåvarande regler medgav. Nämndemannauppdraget kom därmed att i detta hänseende jämställasmed andra förtroendeuppdrag som erhålls genom val i de kommunalavalförsamlingarna. Jagdelar den i promemorian framförda uppfattningen att de skäl som talade för attsjuttioårsgränsen avskaffades för nämndemän i allt väsentligt också gäller förintresseledamöter. Det bör få ankomma på de organisationer som föreslårintresseledamöterna att utan att behöva iaktta lagfästa begränsningar vadgäller åldem välja de personer som anses mest lämpade för uppdragen. Somframhålls i promemorian innebär detta givetvis ett ökat ansvar förorganisationerna vid nomineringama. Det är därför betydelsefullt attorganisationerna gör en noggrann prövning av varje föreslagen ledamots fömtsättningarför uppdraget. Som har framhållits under remissbehandlingen av promemorian börbl. a. beaktas att möjlighetema efter hand minskar för en person som har lämnatdet yrkesverksamma livet att upprätthålla de erfarenhets- och kunskapskrav somställs på en intresseledamot. Även åldersfördelningen bland de övrigaintresseledamöterna vid nämnden måste beaktas. Avskaffandet avsjuttioårsgränsen får inte leda till en snedvridning av åldersstrakturen blandintresseledamöterna i riktning mot ökad genomsnittsålder. 2.6 Ikraftträdande m. m. Denya reglema föreslås träda i kraft den I juli 1991.1 övergångshänseende börföreskrivas att äldre bestämmelser rörande bostadsdomstolens ochhyresnämndernas sammansättning alltjämt skall gälla i mål eller ärenden därhandläggning i vilken intresseledamöter har deltagit har påbörjats före ikraftträdandet. Den nya ordningen kommerinte att medföra några kostnader eller i övrigt något utökat resursbehov för staten. 3 Upprättade lagförslag Prop. lenlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lagom ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol, 2.lag om ändring i lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 3.lag om ändring i lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister. Förslagetunder 3 har upprättats i samråd med chefen för . 4.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol Paragrafeni sin hittillsvarande lydelse innehåller en bestämmelse om att reglerna i 4kap. RB om jäv mot domare skall gälla också för ledamöterna i bostadsdomstolen. I12 kap. 3 § andra stycket RB finns bestämmelser om att en nämndeman i enallmän domstol inte får föra annans talan i den domstol som han själv tillhör.Som har föreslagits i avsnitt 2.4 skall denna bestämmelse gälla också för ickelagfarna ledamöter i bostadsdomstolen, dvs. Ett nyttandra stycke i den förevarande paragrafen har utformats i enlighet härmed.Bestämmelsen innebär alltså ett förbud för intresseledamöter och tekniskaledamöter som tillhör bostadsdomstolen att uppträda som partsombud i domstolen.Även ersättare för sådan ledamot omfattas av bestämmelsen (6 § andra stycket). 1övrigt har en viss språklig moderaisering av paragrafen vidtagits. Paragrafenhar utformats som ett undantag från 12 14 §§, som innehåller regler ombostadsdomstolens domförhet i olika typer av mål. 1 dessa regler anges bl. a.att domstolen skall bestå av lagfarna ledamöter och intresseledamöter när entvist avgörs. Den närmare innebörden av bestämmelserna har redovisats i avsnitt2.1.3.1. Iförsta stycket av den nu föreslagna 14 a § föreskrivs att sammansätt-ningsregleraai 1214§§ inte skall tillämpas i vissa angivna mål. Dessa mål anges under trepunkter. Hur bostadsdomstolen skall vara sammansatt i sådana mål framgår avparagrafens tredje stycke. Bestämmelserna i punkt Iavser bl. a. tvister av den typ som Langborger- målet gällde, dvs. när fråga är om en förhandlingsklausul skall bibehållas i ett hyresavtal enligt 2 § hyresförhandlingslagen. Som har framhållits i den allmänna motiveringen är situationen i dessa mål normalt den att en 40 enskildhyresgäst, som inte är medlem i en hyresgästorganisation eller som Prop.1990/91:98 tillhör en annan hyresgästorganisation än den som har träffat avtalmed hyresvärden, är missnöjd med att hyran för hans lägenhet bestäms efterförhandlingar mellan organisationer som han inte tillhör och kanske inte hellerhar förtroende för. Hyresgästens intresse av att få bort förhandlingsklausulenkan i en sådan situation stå i strid med det intresse som de avtalsslutandeorganisationerna normalt har av att bibehålla klausulen. Med hänsyn till attintresseledamöterna i domstolen med anknytning till de avtalsslutandeorganisationerna i ett sådant mål generellt sett kan antas ha ett gemensamtintresse som står i strid med hyresgästens intresse, bör de inte delta vidprövning av tvisten. Enmotsvarande situation kan uppstå för det fall att fråga är om att införa enförhandlingsklausul i ett hyresavtal. En hyresvärd som enligt 12 kap. 51 §första stycket JB vill ändra hyresvillkoren i ett hyresförhållande kan t.ex.begära att en förhandlingsklausul skall tas in i avtalet. Även i ett sådantfall kan hyresgästen ha anledning befara att en intressegemenskap kan finnashos de avtalsslutande organisationema i frågan. Bestämmelsen täcker även densituationen. Undantagetenligt den ifrågavarande punkten från de sammansättningsregler som följer av 1214§§ gäller alla mål enligt 2 § hyresförhandlingslagen där fråga är om attinföra eller bibehålla en förhandlingsklausul i ett hyresavtal. Det är möjligtatt det i något av dessa mål visar sig att hyresgästen inte kan sägas ha någotintresse som står i strid med de avtalsslutande organisationernas intressen.Hyresgästen kanske tillhör och är verksam inom den berörda hyresgästföreningenoch har andra grander för sin talan än att han är missnöjd med föreningens sättatt sköta hyresförhandlingarna. För tillämpningen av den nu aktuellabestämmelsen saknar emellertid sådana omständigheter betydelse. Domstolen skallinte vid tillämpning av bestämmelsema göra någon bedömning i det enskildafallet av om det föreligger motstridiga intressen i den mening som angavs.Bestämmelsen är i stället utformad så att samtliga mål av den ifrågavarandetypen skall undantas från de sammansättningsregler som följer av 12 14 §§. Reglemai punkt 2 tar sikte på mål där fråga är om ersättning enligt 20 § hyresförhandlingslagentill en hyresgästorganisation för dess förhandlingsarbete. Enligt nämndaparagraf får avtalsslutande parter på bostadsmarknaden i en förhandlingsöverenskommelsebestämma att förhandlingsersättning till hyresgästföreningen skall ingå ihyran för de lägenheter som omfattas av överenskommelsen. För den enskildehyresgästen utgör alltså förhandlingsersättningen en del av hyran. Beloppet fårenligt bestämmelsen inte överstiga vad som kan anses vara skäligt med hänsyntill hyran i övrigt, förhandlingskostnademas storlek och övriga omständigheter. Demål i bostadsdomstolen i vilka en tillämpning av 20 § hyresförhandlingslagenaktualiseras innebär som regel att den hyresgäst som begär att få ersättningenprövad har intressen som står i strid med hyresgästföreningens ochhyresvärdens gemensamma intressen. Dessa mål skall därför enligt denförevarande punkten alltid prövas av bostadsdomstolen i en annan sammansättningän vad som följer av 12 14 §§. Demål som här avses gäller kanske främst den situationen att en 41 hyresgästbegär att få skäligheten av en överenskommelse om förhand- Prop. 1990/91:98 lingsersättningprövad. Men det kan också gälla mål där hyresgästen t.ex. påstår attförhandlingsersättningen har lett till diskriminering i hyressättningen mellanhyresgäster som är medlemmar i föreningen och hyresgäster som inte ärmedlemmar. Hyresgästen gör kanske_gällande.att hyran, för icke-medlemmar på gmndav den överenskomna förhandlingsersättningen är högre än hyran för medlemmareller att icke-medlemmar får betala för verksamhet som de inte får del av. Idessa mål skall alltså bostadsdomstolens sammansättning bestämmas medutgångspunkt från bestämmelserna i tredje stycket. Vadnu sagts gäller i princip .även.för..det,falLaUdenTrågaSjinuiö,L2A.§ hyresförhandlingslagenutgör endast en del av.målet,och den återstående delen om den prövadesfristående skulle avgöras i den sammansättning som föreskrivs i 1214 §§ (seRBD 17:85). Är det fråga om flera mål som handläggs i samma rättegång (kumulation),kan dock den särskilda sammansättningen om det i övrigt inte anses olämpligt vara en gmnd för att särskilja målen och pröva dem i skilda sammansättningar (14kap. 6 § RB). Rör det sig i stället om ett mål där frågan om förhandlingsersättningensstorlek utgör endast en av flera altemativa grunder till ett yrkande i målet,får målet prövas i den särskilda sammansättning som anges i paragrafens tredjestycke, även såvitt avser de grander som inte annars skulle omfattas av denförevarande paragrafen. Undantageti punkt 3 avser mål som gäller prövning av hyresvillkor enligt 22 §hyresförhandlingslagen i fall då tillämpning av 21 § samma lag aktualiseras.Även i dessa fall föreligger normalt sett ett gemensamt intresse mellanhyresvärds- och hyresgästorganisationerna som står i strid med intresset hosden hyresgäst som är part i målet. Enligt 22 § hyresförhandlingslagen har enhyresgäst rätt att ansöka om ändring av en förhandlingsöverenskommelse som harträffats om hyran eller annat hyresvillkor i den del som avser honom. Begärhyresgästen en sådan ändring och gör gällande atl överenskommelsen strider motbestämmelserna i 21 § samma lag, skall alltså den saken prövas avbostadsdomstolen i den sammansättning som anges i paragrafens tredje stycke.Enligt 21 § hyresförhandlingslagen skall lika stora lägenheter i ett hus åsättassamma hyra, om det inte föreligger skillnad mellan dem i fråga om braksvärdet.De särskilda sammansättningsreglerna kan t. ex. bli tillämpliga i mål där enhyresgäst med stöd av likabehandlingsprincipen i 21 § hyresförhandlingslagenpåstår att en förhandlingsöverenskommelse som har träffats innebär hyresdiskrimineringoch att diskrimineringen beror på att han är oorganiserad eller att han är medlemi en hyresgästorganisation som inte är part i förhandlingsöverenskommelsen. Reglemablir däremot inte tillämpliga i sådana fall där en prövning enligt 22 §hyresförhandlingslagen av en förhandlingsöverenskommelse inte innebärtillämpning av 21 §. Ett exempel på den situationen är att hyran enligtförhandlingsöverenskommelsen skall prövas med hänsyn till reglema om enbostadslägenhets bmksvärde enligt 12 kap. 55 § JB. Vadsom sagts under punkten 2 i fråga om kumulerade mål och om mål sominnehåller alternativa grander för ett yrkande, gäller även de mål som Prop.1990/91:98 avses under punkten 3. Iandra stycket anges att undantag från de vanliga sammansättningsreglerna ocksågäller i andra mål, där de intresseledamöter som enligt dessa regler skulle hadeltagit vid prövningen av målet har anknytning till organisationer som kanantas ha ett gemensamt intresse som står i strid med den ena partens intresse itvisten. Uttrycket "gemensamt intresse som står i strid med den enapartens intresse" knyter an till uttalanden i Langborger-målet.1 den allmänna motiveringen (avsnitten 2.2.1 och 2.2.2) har närmare belystsvilka omständigheter som i ett enskilt fall bör föreligga för att man skallkunna anta att ett sådant gemensamt intresse finns hos organisationerna. Bestämmelseni andra stycket skall ses som ett komplement till de i första stycket angivna måhypernaunder punkterna 1 3. Till skillnad från reglerna i första stycket i vilka detuttryckligen anges vilka mål som avses, innehåller andra stycket en allmänregel som fångar upp andra målkategorier där problemet kan förekomma. Det ärinte möjligt att närmare ange i vilka mål som bestämmelsen i andra stycket kankomma att tillämpas. 1 vilken utsträckning det föreligger en situation som häravses får avgöras från fall till fall. Möjligen kan det i andra mål enligthyresförhandlingslagen t. ex. om rätt till förhandlingsordning (9 §) ochförlängning av förhandlingsordning-(13 §) uppkomma situationer där ettpartsintresse kan antas stå i strid med ett hos intresseledamöterna gemensamtmotstående intresse. Det får bli en uppgift för rättstillämpningen att medledning av de syften som bär upp regeln i andra stycket avgöra dess närmaretillämpningsområde. Detskall tilläggas att det i departementspromemorians lagförslag upptogsytterligare ett rekvisit för tillämpning av den särskilda sammansättningsregeln,nämligen att den bristande intressebalansen skulle vara ägnad att rubbaförtroendet för ledamöternas opartiskhet. Som har påpekats underremissbehandlingen är emellertid en sådan uttrycklig förutsättning överflödig;det får anses ligga i sakens natur att en potentiell förtroenderubbningföreligger så snart en intressekonflikt av det slag som anges i andra stycketföreligger. Föreliggeren sådan situation som avses i första eller andra stycket skall alltså sammansättningsregleraai 1214§§ inte tillämpas. I stället skall enligt den föreslagna paragrafenstredje stycke bostadsdomstolen bestå av tre lagfarna ledamöter. Någraintresseledamöter skall alltså inte delta vid handläggningen av dessa mål. Detkan tilläggas att bostadsdomstolen vid prövning av frågan om den särskildasammansättningen skall användas eller inte i ett visst mål enligt bestämmelseni 12 § andra stycket är domför med tre lagfarna ledamöter. 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) om Prop. Paragrafenbestår i sin hittillsvarande lydelse av fyra stycken. 1 tredje stycket angesvissa villkor som måste vara uppfyllda för att en intresseledamot skall kunnabli förordnad som ledamot i arrendenämnd. a. gäller somvillkor att ledamoten inte har fyllt . 1 enlighet med vad som föreslås iavsnitt 2.5 skall någon sådan övre åldersgräns inte längre gälla förintresseledamöter. Tredje stycket i den föreslagna lydelsen har utformats ienlighet med det. De nya reglerna kommer också att gälla för intresseledamöteri hyresnämnd, se 5 § tredje stycket som hänvisar till bestämmelserna i 2 §andra fjärde styckena. 1 övrigt är bestämmelserna i 2 § oförändrade. Paragrafensjorsta stycke innehåller regler om hyresnämndernas sammansättning i olikatyper av ärenden. Som huvudregel anges att en nämnd består av en lagfarenordförande och två intresseledamöter, om inte annat följer av tredje stycket.Av tredje stycket framgår att en nämnd vid prövning av fråga som inte avgörsgenom skiljedom kan bestå av endast en lagfaren ordförande, om parternasamtycker till det eller saken är uppenbar. I den föreslagna lydelsen görs denrent redaktionella förändringen att undantaget från huvudregeln om en nämndssammansättning vidgas till att gälla också de situationer som anges i 5 a §.Paragrafens andra femte stycke är oförändrade. Paragrafenhar utformats som ett undantag från bestämmelserna i 5 § första stycket, sominnehåller regler om hur en hyresnämnd skall vara sammansatt i olika typer avärenden. En nämnd består normalt av en lagfaren ordförande och två intresseledamöter. nu föreslagna 5 a § föreskrivs att reglerna i 5 § första stycket inte skalltillämpas i vissa typer av ärenden. Det gäller dels vissa särskilt angivnaärenden som finns upptagna under tre punkter i första stycket, dels enligtandra stycket andra ärenden där de ledamöter som enligt bestämmelserna i 5 §första stycket skulle ha deltagit har anknytning till organisationer som kanantas ha ett gemensamt intresse som står i strid med den ena partens intresse itvisten. Utformningen av paragrafen överensstämmer i detta hänseende med deföreslagna nya reglerna för bostadsdomstolens sammansättning i motsvarandesituation, jämför 14 a § lagen om bostadsdomstol. 1de ärenden som här avses skall enligt tredje stycket hyresnämnden bestå av två lagfarna ledamöter. Vid de större hyresnämnderna i Stock holm, och tjänstgör flera hyresråd vid vaije hyresnämnd, och det är då naturligt att något av de andra hyresråden deltar tillsammans 44 med ordföranden i de falldär särskild sammansättning är påkallad. Vid de Prop. 1990/91:98 mindrehyresnämnderna är läget ett annat. Vid dessa hyresnämnder tjänstgör endast etthyresråd, som i regel också är ordförande i de ärenden som förekommer vidnämnden. Det finns emellertid också vid dessa nämnder en eller flera särskiltutsedda ersättare för ordförande i hyresnämnd. Det naturliga blir här att kallain en sådan ersättare för att tillsammans med ordföranden handlägga ärendet.Ersättarna är lagfarna och har ofta sin ordinarie tjänstgöring förlagd till entingsrätt inom nämndens verksamhetsområde. Viden eventuell omröstning i en sammansättning med två lagfarna ledamöter gällerde vanliga reglerna i 20 § nämndlagen. Paragrafeni sin hittillsvarande lydelse innehåller en bestämmelse om att RBs regler omjäv mot domare skall gälla också för ledamot i arrendenämnd och hyresnämnd. I12 kap. 3 § andra stycket RB finns bestämmelser om att en nämndeman i enallmän domstol inte får föra annans talan i den domstol som han själv tillhör.Som har föreslagits i avsnitt 2.4 skall denna bestämmelse gälla också för ickelagfarna ledamöter i hyresnämnd och arrendenämnd, dvs. Ettnytt andra stycke i den förevarande paragrafen har utformats i enlighet härmed.Bestämmelsen innebär alltså ett förbud för en intresseledamot att uppträda sompartsombud i den hyresnämnd eller arrendenämnd som han tillhör. Även den som ärersättare för en intresseledamot omfattas av bestämmelsen (2 § fjärde stycketoch 5 § tredje stycket). Iövrigt har en viss språklig modernisering av paragrafen vidtagits. 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegångeni arbetstvister 1paragrafen har beträffande icke lagfarna ledamöter i arbetsdomstolen gjorts enhänvisning till 12 kap. 3§ andra stycket RB. Innebörden av denna hänvisning äratt dessa ledamöter inte får uppträda som partsombud i arbetsdomstolen (jämföravsnitt 2.4). Ändringen motsvarar de föreslagna nya reglerna för icke lagfarnaledamöter i bostadsdomstolen och i hyres- och arrendenämnderna, se 10 § andrastycket lagen om bostadsdomstol och 28 § andra stycket lagen om arrendenämnderoch hyresnämnder. Den föreslagna ändringen innebär att även ersättare ochtillfälliga ersättare för icke lagfarna ledamöter omfattas av bestämmelsen (3kap. 1 § tredje stycket arbetstvistlagen). 45 5 1990/91. 5 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt anta förslagen till 1.lag om ändring i lagen(1974:1082) om bostadsdomstol, 2.lag om ändring i lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 3.lag om ändring i lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanfattningav departementspromemorian (Ds pp- i990/91:981990:33) Bostadsdomstolens och hyresnämndernas ' sammansättning i vissafall, m. m. 1promemorian behandlas vissa frågor om s. k. intresseledamöters medverkan ispecialdomstolar och nämnder. Bakgmnden är bl. a. ett mål i iStrasbourg, det s. k. Langborger-målet, i vilket fann attbostadsdomstolen vid prövningen av en hyrestvist inte hade utgjort en opartiskoch oavhängig domstol i den mening som avses i artikel 6 i . Ipromemorian föreslås att reglerna för bostadsdomstolens och hyresnämndernassammansättning ändras, bl.