prop · GE03106 · 1990-12-31 00:00:00 — Omett försäkringsbolag för läng- Om ett försäkringsbolag för läng re tid än meddelar försäkring- re tid än meddelar försäkring ar av annat slag än personförsäk- ar av annat slag än personförsäk ringar, skall i fråga om redovisning ringar, skall i fråga om redovisning av premiereserv för sådana försäk- av premiereserv för sådana försäk ringar bestämmelserna i 9 § första ringar bestämmelserna i 9 § första stycket 17 och 912, andra och stycket 17 och 913, andra och fjärde styckena samt 9a § tilläm- fjärde styckena samt 9a § tilläm pas, pas. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. ■Senaste lydelse 1989: 1081. Lag om ändring i aktiekontolagen (1989:827) Härigenomföreskrivs att 3 kap. 1 §, 4 kap. 11 § och 9 kap. 7 § aktiekontolagen(1989:827) skall ha följande lydelse. Tillståndatt vara kontoförande institut meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Avde kontoförande instituten skall minst ett vara helägt dotteraktiebolag tillvärdepapperscentralen. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får ge kontoförande instituttillstånd att sätta annan i sitt ställe. En anteckning på ettaktiekonto skall rättas av den som har vidtagit registreringsåtgärden, omanteckningen innehåller en uppenbar oriktighet till följd av skrivfel, räknefel,något annat förbiseende eller något tekniskt fel. Tillfälle att yttra sig skalllämnas den vars rätt berörs. En anteckning på ettaktiekonto skall rättas av den som har vidtagit registreringsätgärden, omanteckningen innehåller någon uppenbar oriktighet till följd av att den som vidtagitregistreringsåtgärden eller någon annan har gjort sig skyldig till skrivfel,räknefel eller liknande förbiseende eller till följd av något tekniskt fel.Tillfälle att yttra sig skall lämnas den vars rätt berörs. Behörig att ta emot betalning med anledning av en skuldförbindelse är den som på förfallodagen är antecknad på ett konto i avstäm-ningsregistret som borgenär eller som berättigad att i andra fall ta emot betalningen. Behörigatt ta emot betalning med anledning av en skuldförbindelse är den som påförfallodagen eller på fastställd avstämningsdag är antecknad på ett konto i avstäm-ningsregistretsom borgenär eller som berättigad att i andra fall ta emot betalningen. Första stycket gäller inte,om gäldenären insåg eller borde ha insett att betalningsmottagaren inte varberättigad att ta emot betalning för skuldförbindelsen. Denna lag träder ikraftden . 12 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1989:828) om införande av aktiekontolagen(1989:827) Härigenomföreskrivs att 8 § lagen (1989:828) om införande av aktiekontolagen (1989:827)skall ha följande lyddse. 8§' Innehavaren av ett skuldebrev Innehavaren av ett skuldebrev som har utfärdats innan aktiekon- som har utfärdats innan aktiekon tolagen (1989:827) blev tillämplig tolagen (1989:827) blev tillämplig på skuldförbindelsen har inte, när på skuldförbindelsen har inte, när det gäller därefter förfallen betal- det gäller därefter förfallen betal ning, rätt till betalning förrän inne- ning, rätt till betalning förrän inne havet har registrerats på konto för havet har registrerats på konto för skuldförbindelser. Med betalning skuldförbindelser. Med betalning jämställs andra ekonomiska rättig- jämställs andra ekonomiska rättig heter gentemot utfardaren som heter gentemot utfardaren som följer med skuldebrevet. följer med skuldebrevet. med att skuldförbindelsen första gången registreras på kontot får värdepapperscentralenfastställa avstämningsdag för ränta och kapitalbelopp. Bestämmelsernaom skuldebrev i första stycket gäller även då det är fråga om ett bevis omaktieägares rätt gentemot den som för hans räkning förvarar aktier i ettutländskt bolag (depåbevis). Med betalning jämställs därvid utdelning och andraekonomiska rättigheter som följer med de utländska aktierna. Innehavarenav en inköpsrätt som avses i 9 kap. I § andra stycket 4 aktiekontolagen och somhar utfärdats innan aktiekontolagen blev tillämplig på denna, har inte rättatt därefter göra inköpsrätten gällande mot utfärdaren förrän inköpsrätten harregistrerats på konto för skuldeförbindelser. Dennalag träder i kraft den . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , R. , , ,, G. , , , , , , ,, Lagrådsremiss om kontobaserat penningmarknadssystem (penningmarknadscentralen) överlämnade till regeringen enpromemoria daterad med förslag till lagstiftning om ett kontobaseratsystern vid penningmarknadscentralen för hantering av vissa skuldförbindelser.Promemorian, som hade utarbetats av en av penningsmarknadscentralen tillsattarbetsgrupp, remissbehandlades därefter. Efter remissbehandlingen har de materiellaförutsättningarna för en lagstiftning på området i viss mån ändrats. Mot bakgrand av det nu anförda uppdrog chefen för finansdepartementetåt juslitierådet att ytterligare överväga frågan om en rättsligreglering av den planerade verksamheten vid penningmarknadscentralen. Munckredovisade resultatet av sitt arbete i departementspromemorian (Ds 1990:26)Lagreglering angående penningmarknadscentralen . Medanledning av departementspromemorian har i den 19 april1990 hållits en hearing med företrädare för riksbank,, datainspektionen, bankinspektionen, försäkringsinspektionen,allmänna pensionsfonden, penningmarknadscentralen, , , , , , och . Vid hearingenbereddes de närvarande tillfälle att även komma in med skriftliga synpunkter i lagstiftningsärendet. Med anledning härav har ytt randen getts in till av riksbank, riksgälds kontoret, datainspektionen, bankinspektionen, försäkringsinspektionen. , , , , Svenska För säkringsbolags , och . Yttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. ett brev till (Dnr 90- Prop.1990/91: 106 2543) har penningmarknadscentralen framfört vissa ytterligaresynpunkter på utformningen av en lagstiftning om den planerade verksamhetenvid centralen. Det nämnda brevet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga2. 1detta ärende kommer jag också att ta upp en fråga angående kontoförandeinstitut enligt aktiekontolagen (1989:827). Underärendets fortsatta beredning i har kontakt hållits medföreträdare för de danska, finländska, isländska och norska justitiedepartementensamt det danska industridepartementet. Idet följande redovisas i avsnitt 2 behovet av att reformera hanteringen påpenning- och obligationsmarknaden samt i avsnitt 3 huvuddragen i det av penningmarknadscentralenplanerade systemet. lagstiftningsbehoveti avsnitt 4.1, vilkalåneemissioner som det nya systemet skall omfatta i avsnitt 4.2, registrenhos penningmarknadscentralen och rättsverkningar av registreringar i avsnitt4.3, andrahandspantsättningi avsnitt 4.4, öppnandeav konton m. m. i avsnitt 4.5, m. i avsnitt 4.6, försäkringsrörelselagenoch penningmarknadscentralens likvidansvar m.m. i avsnitt 4.7, borgenärernasanonymitetsskydd gentemot emittenten i avsnitt 4.8, rättentill ersättning i avsnitt 4.9, överprövningav beslut i avsnitt 4.10, kontoförandeinstituts delegationsrätt enligt aktiekontolagen i avsnitt 4.11, följdändringari annan lagstiftning i avsnitt 4.12, ikraftträdandei avsnitt 4.13, och övergångsbestämmelseri avsnitt 4.14. Deenskilda lagbestämmelserna kommenteras i avsnitt 6. 2 Behovet av att reformera hanteringen på penning- ochobligationsmarknaden Penning-och obligationsmarknaden har vuxit mycket snabbt. Den harsamtidigt effektiviserats genom tillkomsten av nya instrument och en successivutveckling av marknadens organisation. Det är dock en nackdel att devärdepapper som omsätts på marknaden är utfärdade i fysisk form. Detta medföratt hanteringen blir långsam och dyrbar med risk för stölder och bedrägerier(jfr prop. 1987/88:109s.l8 O- Aktiekontolagen (1989:827) erbjuder visserligenett papperslöst, kontobaserat system, men detta är i första hand avsett föraktier. Handeln på penning- ochobligationsmarknaden kännetecknas av en hög omsättningshastighet. Ett och samma värdepapper kan byta ägare flera 29 gångerunder en och . Handeln ger upphov till ett stort antal Prop.1990/91: 106 fordringaroch motfordringar i stora belopp som skall regleras . daggenomförs utväxlingen av likvider och värdepapper i stor utsträckning direktmellan parterna i varje affärsuppgörelse. Det innebär att varje aktör måstegenomföra ett stort antal transaktioner, vilket ställer stora krav på aktörernaslikviditet, leveranskapacitet och transaktionsrutiner. Omman i stället tillämpar ett system som innebär att alla parters krav utjämnasmot varandra (s.k. multilateral nettning) reduceras antalettransaktioner. Varje aktörs samtliga fordringar och skulder under en dagreduceras till en enda nettofordran eller nettoskuld och varje aktör behöverdärmed bara genomföra en enda transaktion. En sådan ordning tillämpas bl. a.mellan bankerna för betalningar inom ramen för bankgirot och riksbankensclearing. Därigenom minskar de direkta transaktionskostnaderna och kostnadernaför att hålla stora likviditetsreserver. Om man skulle tillämpa ett liknandesystem på penning- och obligationsmarknaden, skulle det vidare vara möjligtför aktörerna att minska sina handelslager av värdepapper och därmed reducerade kostnader och risker som är förbundna med lagerhållningen. Föratt handeln skall kunna bedrivas effektivt och riskfritt är det nödvändigt attutväxlingen av parternas avtalsprestationer sker . Så är inte falletidag. Betalningarna görs i allmänhet av köparna först efter det attvärdepapperen har överlämnats till dem. Detta innebär att säljarna bär enkreditrisk. 1 fall då utväxlingen sker i omvänd ordning löper i stället köparnaen risk för att värdepapperen inte överlämnas. Existensen av sådana s.k.motpartsrisker hämmar effektiviteten i handeln. Ettsätt att få till stånd en samtidighet i utväxlingen i ett system med multilateralnettning är att låta en dearingorganisation överta motpartsriskerna. Clearingorganisationenkan antingen inträda som part mellan köpare och säljare efter avtaletsingående eller ställa garantier till både köpare och säljare. Clearingorganisationerav detta slag förekommer såväl i som utomlands. Detvanligaste är att clearingorganisationen inträder som part, som t. ex. i densvenska handeln med standardiserade optioner. Det är dock inte någonprincipiell skillnad mellan en sådan lösning och en lösning som bygger pågarantier. Genomatt clearingorganisationen i ett system av det angivna slaget tar på sigmotpartsriskerna koncentreras dessa till en enda part. Det ställs därför storakrav på dearingorganisationens tillgång till likvida medel och finansiellastyrka. Man undviker då att hela marknaden slås ut till följd av att någraenskilda aktörer drabbas av betalningssvårigheter (s. k. domino-effekter). En dearingorganisationbidrar därigenom även till att öka stabiliteten på och tilltron tillmarknaden. Det är också viktigt att clearingorganisationen försöker begränsaaktörernas risktagande. Clearingorganisatio-nerna brukar därför ställa krav på s.k. marginella säkerheter. Dessa krav kan dock inte vara alltför långtgåendeeftersom det skulle kunna leda till att omsättningen och effektiviteten ihandeln blir för låg. Mot den nu angivnabakgrunden framstår det som angeläget att skapa ett system som med högt ställda säkerhetskrav undanröjer de problem som följer med värdepapper i fysisk form, 30 tillförsäkrarlikvid mot leverans, och Prop. förhindraratt s. k. dominoeffekter slår ut marknaden. 3 Huvuddragen i det av penningmarknadscentralen planeradesystemet Penningmarknadscentralenär ett aktiebolag som är avsett att ägas av huvudaktörerna på den svenskakreditmarknaden. Centralen skall administrera ett kontobaserat system förhantering av vissa skuldförbindelser avsedda för allmän omsättning. Detnya systemet avses i främsta rummet omfatta sådana kreditmark-nadsinstrumentsom ges ut av , , bostadsfi-nansierandekreditaktiebolag och Stadshypotekskassan samt därutöver sådana kreditmarknadsinstrumentsom bedöms vara utan kreditrisk och som ges ut av annan utfärdare (emittent),om de är avsedda för allmän omsättning. Enhuvuduppgift för penningmarknadscentralen avses vara att förvalta de emissionersom hanteras i systemet samt att i förening härmed tillhandahålla ett systemför kontoföring av rättighetshavare. I princip skall däremot inte någravärdepapper i fysisk form förekomma inom systemet. I centralensförvaltningsuppdrag skall ingå att på emittentens vägnar ombesörjaregistrering av skuldförbindelser samt räntebetalning och inlösen. Systemetomfattar främst s. k. avistaaflarer, men även s. k. forward- och terminsaffäreri anslutna kreditmarknadsinstrument och till kreditmark-nadsinstrumentenanknutna derivatprodukter skall kunna hanteras inom systemet. a. säkerhetsskäl skall konton hos penningmarknadscentralen kunna öppnasoch anmälningar för registreringsåtgärder kunna göras endast av deinstitutioner som är medlemmar av centralen. Medlemmarna avses vara ,och andra större emittenter, AP-fon-derna, störreförsäkringsbolag samt banker och fondkommissionsbolag. Övriga aktörer påmarknaden blir hänvisade till att anlita en medlem som auktoriserats såsomombud för att kunna öppna konton och göra anmälan för registreringsåtgärder hospenningmarknadscentralen. På motsvarande sätt är avsikten att emittentengentemot penningmarknadscentralen måste låta sig företrädas av medlem som ärauktoriserat ombud om penningmarknadscentralen skall förvalta en emission frånnågon som inte är medlem. Medlemsskapi penningmarknadscentralen innebär ett åtagande av primärt och subsidiärtekonomiskt delansvar efter huvudtalet (pro rata parte) för centralensverksamhet. Riksbankensmedverkan är en grandläggande förutsättning för att pen ningmarknadscentralen skall kunna fungera på det sätt som är avsett. skall dels svara för betalningsutjämning (clearing) när netto- likvider mellan medlemmarna skall utväxlas, dels ikläda sig ett kreditlöfte för fall då brister i likvider för någon medlem uppstår. Detta sker på det 31 sättet att penningmarknadscentralen,sedan ett förvärv godkänts för clearing, garanterar likvid mot leverans ochtillförsäkras en s. k. dragningsrätt i för eventuellt uppkommandekreditbehov. 4 Allmän motivering 4.1 Lagstiftningsbehovet Mitt förslag: Detplanerade systemet (penningkontosystemet) skall stödjas av en särskild lag.Denna skall i åtskilliga avseenden anpassas till vad som gäller beträffandedet kontobaserade aktiesystemet enligt aktiekontolagen (1989:827). Departementspromemoriansförslag: Överensstämmer med mitt (se promemorian s. 12). Yttrandena överdepartementspromemorian: I de flesta yttrandena har departementspromemoriansförslag tillstyrkts eller lämnats utan erinran. ochIndustrins har emellertid, med hänvisning till vissa angivnabrister i det planerade systemet, förordat att projektarbetet åtminstone förtillfället avbryts. Skälen för mitt förslag:De fördelar med det nya systemet som redovisats i föregående avsnitt gör enligtmin mening systemet väl ägnat att vinna marknadsaktörernas förtroende och attbidra till att skapa förutsättningar för en långsiktig stabilitet päpenningmarknaden. Jag ser därför positivt på att det nya systemet nu införs. Penningmarknadscentralensplanerade verksamhet kommer att röra utomordentligt stora värden och fårbetydelse såväl för statens och bostadssektorns finansiering som förpenningpolitiken. Även om det kanske skulle vara teoretiskt möjligt att låtaverksamheten vid penningmarknadscentralen i sin helhet bygga på enavtalsreglering, talar därför enligt min uppfattning övervägande skäl för attdet planerade systemet bör stödjas av en lagstiftning. När det gäller utformningenav denna lagstiftning vill jag erinra om den antagna aktiekontolagen(1989:827). Denna lag innebär att systemet med aktiebrev avskaffas i alla avstämningsbolag,dvs. sådana aktiebolag för vilka (värdepapperscentralen)för aktieboken. De rättsverkningar som varit förbundna med aktiebrevenknyts i stället till registrering på konto hos värdepapperscentralen.Särskilda kontoförande institut skall vidta registreringsåtgärderna. På begäran av den somutfärdar ensidiga skuldförbindelser avsedda för allmän omsättning får aktiekontolagentillämpas även på sådana förbindelser. Aktiekontolagen kan alltså i och försig tillämpas även på sådana skuldförbindelser som är avsedda att ingå i detnya aktuella systemet. Jag anser emellertid att det är ändamålsenligt med ensärskild lagreglering i fråga om sistnämnda system. Som närmare utvecklats idepartementspromemorian (s. 13) skiljer sig nämligen penningmarknaden iåtskilliga av- seendenfrån aktiemarknaden, som aktiekontolagen i första hand är av- Prop.1990/91:106 sedd för. a. ställer penningmarknaden mycket höga krav på riskelimi-neringochlikviditet. Dessa krav skulle inte få något rättsligt stöd i lagstiftningen,om verksamheten skulle bedrivas enbart enligt aktiekontolagens regler. Åandra sidan har vid regleringen av det kontobaserade aktiesystemet åtskilligaspörsmål behandlats, t. ex. frågor om skadestånd och om rättsverkningar avregistreringar, som får aktualitet även när det gäller det nya aktuellasystemet. I många avseenden bör därför enligt min mening de lösningar som valtsi den antagna aktiekontolagen tjäna som förebilder vid utformningen avlagstiftningen om det nya aktuella systemet. Meddet nu sagda vill jag inte utesluta att det längre fram, när praktiska erfarenheterhar vunnits av den kontobaserade hanteringen, kan vara skäl att överväga enenhetlig lagstiftning för det kontobaserade aktiesystemet och det nya aktuellasystemet. Närdet gäller namnet på den nya lag som skall reglera penningmarknadssystemet harjag stannat för att föreslå "penningkontolagen". Den beteckningen ärkortfattad men enligt min mening ändå tillräckligt särskiljande. Den bildardessutom en lämplig parallell till beteckningen "aktiekontolagen". 4.2 Vilka låneemissioner skall det nya systemet omfatta? Mitt fiirslag: Detnya systemet skall gälla i fråga om ensidiga skuldförbindelser vilka äravsedda för allmän omsättning och omfattas av låneemissioner som enligt avtalmellan emittenten och penningmarknadscentralen skall förvaltas av centralen. Departementspromemoriansförslag: Överensstämmer med mitt (se promemorian s. 16). Yttrandenaöver departementspromemorians förslag: Förslaget har tillstyrkts eller lämnatsutan erinran. Skälen för mitt förslag:Som framhållits i departementspromemorian (s. 16) bör den nya lagstiftningenbegränsas till att avse skuldförbindelser som ingår i låneemissioner som skallförvaltas av penningmarknadscentralen. När det gäller vilka låneemissioner somhär kan komma i fråga vill jag erinra om att det nya systemet i första hand äravsett för kreditmarknadsinstrument som ges ut av , ,bostadsfmansie-rande kreditaktiebolag och Stadshypotekskassan, dvs. sådanainstrument som traditionellt anses vara utan kreditrisk. Efter beslut omändring av penningmarknadscentralens bolagsordning och beslut av centralen bör systemetemellertid kunna få användas även för andra låneemissioner. Med hänsyn tilldenna penningmarknadscentralens prövningsrätt anser jag inte att det börinföras någon i lag föreskriven skyldighet för centralen att åta sigförvaltningen av en emission. Enligt min mening bör å andra 3 1990/91. sidan inte hellerföreskrivas att vissa slag av emissioner får förvaltas endast avpenningmarknadscentralen. Det måste rimligen stå varje emittent fritt att avståfrån att överlämna hanteringen till penningmarknadscentralen och i ställetvända sig till värdepapperscentralen eller anlita ett utländskt kontosystemeller låta emissionen vara dokumentbaserad. 4.3 Registren hos penningmarknadscentralen. Mittförslag: För varje utfärdare av sådana skuldförbindelser som förvaltas avpenningmarknadscentralen skall hos centralen finnas ett register. Registretskall bestå av en förteckning över skuldförbindelserna, en löpande journal, enförteckning över förhandsregistreringar (dvs. registreringar av förvärv förvilka penningmarknadscentralen har åtagit sig likvidansvar) samt de konton(penningkonton) som har öppnats för borgenärerna. Rättsverkan av enregistrering inträder då ett förvärv förhandsre-gistreras, under förutsättningatt förvärvet därefter även registreras på penningkonto. Omförhandsregistrering inte skall äga ram, inträder rättsverkan när förvärvetregistreras genom anteckning på penningkonto. Departementspromemoriansförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt (se promemorian s. 18). Yttrandenaöver departementspromemorians förslag: Förslaget har tillstyrkts eller lämnatsutan erinran. Skälenför mitt förslag: På motsvarande sätt som i fråga om skuldförbindelser vilkaregistreras enligt aktiekontolagen bör enligt min mening rättsligt sett ettregister föras för varje emittent. Medhänsyn till att penningmarknadscentralen skall ombesörja bl.a. räntebetalningaroch inlösen av lån anser jag att det är lämpligt att en förteckning över emittentenssamtliga skuldförbindelser inom systemet ingår i registret. En huvuduppgift förpenningmarknadscentralen är att registrera förvärv av äganderätt och andrarättigheter med avseende på skuldförbindelser som ingår i systemet. Liksomenligt aktiekontolagen skall de rättsverkningar som varit knutna tillinnehavet av ett skuldebrev i stället knytas till dessa registreringar. Enligt aktiekontolageninträder de angivna rättsverkningarna i huvudsak redan när förvärvetantecknas i en daglig journal, under förutsättning att förvärvet därefter ävenregistreras på konto (se 6 kap. 5 § aktiekontolagen). Anteckningen i dendagliga journalen utgör en dagboksanteckning som inte innefattar något slagsprövning av förvärvet. Mot denna bakgrund kan detförefalla naturligt att även enligt den nu aktuella lagstiftningen låtarättsverkningarna i princip inträda genom anteckning i någon form av dagligjournal. I motsats till aktiekontolagen innehåller emellertid den nu föreslagnalagstiftningen även bestämmelser omlikvidansvar för penningmarknadscentralen (se härom i avsnitt 3.6). Prop.1990/91: 106 Dessa bestämmelser föranleder mig att i enlighet meddepartementspromemorians förslag föreslå att även en förteckning över s. k.förhandsregistreringar skall ingå i ett register enligtpenningmarknadssystemet. Sedan penningmarknadscentralen från leverans- ochsäkerhetssynpunkt har bedömt att centralen jämte förvärvaren kan åta sigbetalningsansvar för utfast likvid för ett förvärv, skall centralen förhandsregistreraförvärvet i förteckningen. Detta innebär att en kontroll har gjorts av attförvärvsobjektet innehas och kan disponeras av överlåtaren och att objektet"låses" så att vidare förfoganden inte kan äga rum. Förvärvaren ärhärmed garanterad att erhålla de ifrågavarande skuldförbindelserna. Denslutliga registreringen i form av anteckning om förvärvet på förvärvarens kontoi registret (penningkonto) får därefter göras först sedan förvärvaren erlagt likviden.Med hänsyn till den betydelse som enligt det nu sagda skall tillkommaförhandsregistreringen är det enligt min mening ändamålsenligt att denna, iöverensstämmelse med vad penningmarknadscentralen har föreslagit i sitt brevden till , i princip får bildautgångspunkten för de rättsverkningar som har varit knutna tillinnehavet av ett skuldebrev. Detta innebär att skyddet mot överlåtarensborgenärer och mot obehöriga förfaranden från överlåtarens sida skall inträdagenom förhandsregistreringen, under föratsättning att denna följs avregistrering på penningkonto. Inomdet planerade penningkontosystemet är det avsikten att handel medskuldförbindelser skall kunna äga ram även utan att penningmarknadscentralenhar tagit på sig något likvidansvar. Någon förhandsregistrering kommer då inteatt ske. I sådana fall är det enligt min uppfattning mest praktiskt och iöverensstämmelse med marknadsaktörernas intressen att de rättsverkningar, somhittills har varit knutna till innehavet av ett skuldebrev, får inträda försträknat från tidpunkten för den slutliga registreringen i form av anteckning påpenningkonto.