prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — Kommunerna skall kunna meddela restriktionereller förbud för miljöslörande fordonstrafik i hela området eller på vissavägar och gator samt för olika slag av fordon. De i överenskommelsernaredovisade önskemålen om förbud mot visst slag av trafik torde till väsentligdel bli tillgodosedda genom ett förslag om trafikbegränsning som vi lämnar ipropositionen om en god livsmiljö. Förslaget innebär att kommunerna skall fåmöjligheter att genom lokala trafikföreskrifter enligt vägtrafikkungörelsen(1972:603) begränsa den tunga dieseldrivna trafiken i miljökänsliga delar avstadskärnorna. I överenskommelsen förStockholmsregionen anges också alt ett system med avgifter på väg- ochgatutrafiken skall införas. Sådana avgifter är av två slag. Det ena slaget här benämnt vägavgifter tas ut av trafikanter på Ringen och Yttre tvärleden.Dessa trafikleder finansieras helt genom influtna avgiftsmedel. Det andraslaget här benämnt bilavgifter tas ut av trafikanter för in- ochutpassering till och från ett visst område. Syftet med bilavgifterna är enligtöverenskommelsen att man tillsammans med övriga åtgärder skall uppnå önskvärdminskning av biltrafiken i innerstaden och möjliggöra en styrning av trafikentill trafiklederna. Därutöver skall influtna medel användas som ett bidrag tillfinansiering av överens- Slutligaställningstaganden till bilavgifterna avses ske . 1990/91:87Även för innebär överenskommelsen att såväl väg-sombilavgifter skall införas och användas som ett bidrag till finansiering avöverenskommelsen. Därigenom kommer angelägna investeringar i vägnätet attkunna genomföras. Försåväl Stockholms- som Göteborgsregionerna är det uppenbart att avgifter på väg- och gatutrafiken är en avgörande förutsättning för de investeringar som överenskommits. Utan sådana avgifter kan inte nya E6 \ byggas ut i , vilket skulle innebära fortsatt låg framkomlighet i regionen och fortsatt miljöstörande trafik. Motsvarande gäller för Stock- ' IStockholmsöverenskommelsen anges att de stora vägprojekten måste finansierasmed avgifter på biltrafiken. I Göteborgsöverenskommelsen uttalas att kommunernaär beredda att införa avgifter på väg- och gatutrafiken. Detta skall ske isamband med att nya väg E6 öster om stadskärnan börjar byggas. Det anges ocksåatt användandet av avgifter bygger på ett antal bestämda förutsättningar. Ettenkelt elektroniskt system bör enligt överenskommelsen användas för smidigaretrafik och bättre övervakning. Avgifterna måste knytas till bestämda objekt.Eventuell avgift för "rundfart" sätts lägre än för infart, ochsamtliga avgifter skall kunna varieras efter tidpunkt. Sådanaavgiftssystem kräver lagstöd. Regeringen avser därför att utarbeta förslagtill lagstiftning som möjliggör att ett system med avgifter på väg-ochgatutrafiken kan införas för vardera Stockholms- och Göteborgsregionerna. Medhänsyn till den enkelhet som eftersträvas i avgiftsupptagningen kanlagstiftningsarbetet bedömas bli relativt okomplicerat. Enfråga som behöver behandlas är regleringen av vem som skall besluta om hur deinflutna medlen skall få användas. Denna fråga återkommer vi till vid ettsenare tillfälle. Ifråga om bilavgifterna gör regeringen följande bedömning. Avgifterna har helteller delvis skattekaraktär. Det innebär alt särskilda krav måste ställas påden lagstiftning som skall möjliggöra uttag av bilavgifterna. a. måsteuppbörds- och beskattningsförfarande lösas på etl tekniskt tillfredsställandesätt och så att god rättssäkerhet kan upprätthållas. Regeringen avser attsenare återkomma med förslag till lagstiftning. Enalldeles bestämd förutsättning för att avgifter på väg- och gatutrafiken skallkunna få införas är enligt överenskommelserna ett elektroniskt system föravgiftsupptagning. Ett manuellt system uppfyller inte de krav på enkelhet ochrättssäkerhet som ett betalsystem skall tillgodose. I såväl Stockholms- somGöleborgsöverenskommelsen framhålls att staten bör stödja ett teknisktutvecklingsarbete. Regeringenansluter sig till den bedömningen och vill då hänvisa till att det redan pågårutveckling av ny teknologi inom vägtrafikområdet. Transportforskningsberedningen(TFB) finansierar således svenska forskares medverkan i europeiskasamarbetsprojekt rörande informationsteknologins utnyttjande i vägtrafiken.För närvarande bidrar TFB med ca 5 miljoner . Främst rör det sig omEG-projektet . regeringen fått ettsamordningsansvar när det gäller projekt med denna Prop. 1990/91:87inriktning. Nästaetapp av Drive kommer i hög grad all inriktas mot fältförsök. Sådana försökkommer att ske i "Försöksområde ". Försöksområdetskoncept och tidiga start ger ett internationellt försprång. Det kan därför fåstor betydelse för att utveckla ny teknik i vägtrafiken. Vägverkethar det operativa ansvaret för försöksområdet medan TFB har huvudansvaret föratt utforma den långsiktiga strategin för användningen av moderninformationsteknologi i vägtrafiken. TFB har startat ett större projekt somavser att utvärdera olika möjliga tillämpningar. Den metodik som las fram harockså förutsättningar att bli tongivande för utvärderingen även av övrigaeuropeiska försöksområden. I försöksområdet har också inletts en förstudierörande utveckling av tekniska system för automatisk avgiftsupptagning ivägtrafiken. Itidigare avsnitt har påtalats behovet att kunna utnyttja andra finansieringskällorän de traditionella för att kunna tillgodose behovel av investeringar i vägaroch kollektivtrafikanläggningar. En sådan möjlighet är upptagning avvägavgifter från trafikanterna. Genomett system för vägavgifter ett s. k. roadpricingsystem kan trafikströmmarnaockså påverkas för att uppnå önskvärda systemeffekter, såsom effektivareutnyttjande av väg- och kollektivtrafiksystemen, ökad trafiksäkerhet,miljöförbättringar inom t.ex. stadscentra etc. Vidavgiftsbeläggning av vägar och gator är den tekniska och administrativautformningen av avgiftssystemen en viktig fråga. Utformningen av avgiftssystemhar bl. a. behandlats av Vägavgiftsulredningen (1989),betänkande Storstadslrafik 3 Bilavgifter (SOU1989:43) och i betänkandet Finansiering av vägar och järnvägar (SOU 1990:86).I internationella samarbetsprojekt prövas avgiftssystem vad gällertillämpningen av ny teknik i trafiksystemen. Det gäller särskilt EGs programDRIVE som har sin tyngdpunkt på infrastruktur/trafiksystem. Avgiftssystemenkräver en rationell hantering av avgiftsuttag och möjligheter till kontroll avatt trafikanterna betalar. Viktiga aspekter på avgiftssystemen ärsystemkostnader och inlegriletsskydd. Del är vidare nödvändigt att kunnadifferentiera avgifterna på olika sätt, t. ex. vid olika tider , påolika vägsträckor eller för olika fordonskategorier. Pågående tekniskutveckling av mikroelektronik, sensorer saml radio- och telekommunikation förtillämpning i vägtrafik syftar till att kunna tillgodose högt ställda krav påavgiftssystem. Projekteni nästa etapp av Drive kommer att få tonvikten lagd på fältförsök ochdemonstration. Då den tekniska utvecklingen öppnar helt nya möjligheter attförbättra vägtrafiksystemet, är det viktigt att på ett tidigt stadium lärakänna teknikens förmåga och begränsning. Först då kan man ange en meningsfulllångsiktig strategi för teknikens implementering. För att TFB skall kunna spelaen aktiv roll i detta sammanhang måste TFB också förfoga över nödvändiga medel. Regeringenavser att senare omdisponera medel så att TFB kan dispone ra ytterligare 3 milj. kr. för att förstärka arbetet kring informationsteknolo- 117 ginsutnyttjande i vägtrafiken. Del fortsatta engagemanget i DRIVE har storbetydelse för att vägtrafiksystemet skall kunna effektiviseras. Det handlarinte minst om att i praktiken tillämpa ny teknologi för att göra vägtrafikenmer säker och miljövänlig. kan väghållarna med den nya teknologin gesbättre förutsättningar att motsvara trafikanternas och samhällets krav. Regeringenavser därför att uppdra åt att utforma etl i ett längretidsperspektiv hållbart förslag till kravspecifikation för avgiftssystem förväg- och gatutrafik i storstadsområdena och för de övriga delar av vägnätet däravgiftssupptagning kan aktualiseras. Utredningsuppdraget skall fullgöras isamråd med berörda myndigheter, varvid bl. a. skall beaktas vad här anförts omde särskilda krav som måste ställas på en lagstiftning om avgifter på väg- ochgatutrafiken. Enför regionerna gemensam fråga som berörts i förhandlingsarbetet ärtrafikhuvudmännens möjligheter att sluta avtal om trafikering påstomjärnvägarna med s. k. regionaltåg. Trafikeringen på dessajärnvägar är i princip förbehållen SJ. Frågan tas upp i årets budgetproposition.I bilaga 8 anmäler föredragande departementschefen att han avser att föreslåregeringen att ge SJ, , transportrådet. () och statens pris-och konkurrensverk (SPK) i uppdrag att redovisakonsekvenserna av och förutsättningarna för fri konkurrens på järnvägsnätet. Ensådan fri trafikeringsrätt även på stomjärnvägarna skulle kunna träda i kraftfr. o. m. . Önskemålen i överenskommelserna skulle därmed pådenna punkt kunna bli tillgodosedda. Regeringensbedömningar och förslag: Överenskommelsenssamlade program med moderniseringar och kapacitetsförstärkning avkollektivtrafiken och utbyggnad av vägtrafiksystemet är ett stort steg framåt iregionens utveckling. Samarbetetom förbättrad kollektivtrafik i bör vidareutvecklas. Överenskommelsenbygger på, att regionala investeringsmedel skall ställas till förfogande avStockholms läns landsting och genom avgifter på väg- och gatutrafiken. Härtillkommer finansiering genom och . Finansieringenför statens del av trafikinvesteringar i skall ytterligareberedas av delegationen för infrastrukturinvesteringar. Utgångspunkten fördelegationen skall vara att högst 3 500 milj. kr. skall kunna disponeras förregionen, med beaktande av den delfinansiering som i överenskommelsen anges skemed landstingskommunala medel, med avgifter på väg-och gatutrafiken samt medmedel från och . Skälentill regeringens bedömningar och förslag: Prop. ,och Liberalerna i och län har träffaten överenskommelse om samordnade åtgärder för att förbättra miljön, ökatillgängligheten och skapa bättre förutsättningar för utveckling avStockholmsregionen. Kompletterandeavtal och planering krävs för fullt genomförande av de i uppgörelsen medtagnainvesteringsprojekten. Parterna har till en kommande förhandling, som skalläga rum , skjutit det slutliga ställnings-tagandel vad avser byggandetav dels Österleden som utgör en av länkarna i Ringen, dels Västerleden, somingår i den Yttre tvärieden. Parterna har också skjutit upp beslut till år 1992om de övriga avgifter på biltrafiken som kan komma att krävas för att uppnåönskvärd minskning av biltrafiken i innerstaden och styra trafiken tillkringfartslederna saml vissa finansieringsfrågor. En uppföljning av avtaletsgenomförande skall ske . Överenskommelsenomfattar utbyggnader av trafikens infrastruktur avseende: Nyaspår C-Årsta (Getingmidjan), kostnad 1000 milj. kr., dubbelspårKallhäll-Kungsängen, kostnad 1 600 milj. kr. samt dubbelspårÄlvsjö-Västerhaninge och banförbättring , kostnad 800milj.kr. Trafikhuvudmänneni , , och utreder genom ettgemensamt bolag möjligheterna att etablera en gemensam huvudman för regional tågtrafiki . Upprustningav befintligt system, kostnad 6000 milj.kr. Utbyggnad av ny sträckaHjulsta-Barkaby, kostnad 160 milj.kr. samt Mörby-Dalkarls-ängen, kostnad 600milj. Nybana Gullmarsplan-Älvsjö-Liljeholmen-Alvik, kostnad 1 300 milj. kr. Förlängningvid exploatering av nya bebyggelseområden Gullmars-plan-Slussen, kostnad 500milj.kr., samt och vidare, kostnad ca 1 500 milj.kr. Stomnätför kollektivtrafik i innerstad: Prioriteratgatuulrymme och företräde vid trafiksignaler, kostnad 350 milj. kr.Miljövänliga fordon, kostnad 300 milj. kr. Vid knutpunkter ikollektivtrafiksystemet, kostnad 200 milj. kr. Förbättradgatumiljö och minskat trafikbuller: Icity prioritet för gående, kollektivtrafik och distributionstrafik, minskadgenomfartslrafik i bostads- och centrumområden, bullerskydd. Kostnad 850 milj.kr. Avgifterpå väg och gatutrafiken; På Ringen och Västerieden.Etl integrerat avgiftssystem prövas . -Kringfartsleder; Prop. Ringledrunt med anslutningar från söder, kostnad 7 350 milj.kr.samt en yttre tväried från till inkl. en förbindelse överSaltsjö-Mälarsnittet väster om , kostnad 7 200 milj. kr. Överenskommelseninnebär investeringar i kollektivtrafiksystemet om totalt 14 340 milj.kr. och itrafikleder om totalt 13 900 milj.kr. Investeringar i trafikleder förutsättsfinansierade genom avgifter på biltrafiken. Kollektivtrafikprojekten förutsättsfinansierade enligt följande infrastrukturfonden 3 500 milj. kr. 1 800 milj. kr. anslag tilllänstrafikanläggningar (LTA) 690 milj. kr. Summa 10805 milj.kr. Finansieringav projekt om sammanlagt ca 4000 milj.kr. Vägverketär berett att svara för finansiering, utbyggnad och drift av en ringled runtStockholm och Yttre tvärleden (Stockholmsledema). För utbyggnad avkringfartslederna avser bilda ett särskilt bolag. Utbyggnadenfinansieras med lån varvid behovet av statlig garanti får närmare prövas.Intäkterna från bilavgifter används till att betala räntor och att amorteralån. För byggande och drift av Stockholmslederna avser bilda ettseparat bolag. har i bilaga till överenskommelsen angivitförutsättningarna i form av lokala och regionala beslut om bl.a. planläggning,markupplåtelser m. m. Fördet fall att beslut om bl. a. avgifter för att undvika genomfartstrafiki och för att styra trafiken till ringleden och tvärledenomöjliggör en tillfredsställande finansiering av dessa genom avgifter, skallStockholms stad och kommun ersätta för de kostnader förutredning och detaljplanering m.m. som verket haft i syfte att förberedautbyggnaden av Ringen. Banverketär berett att svara för utbyggnad av järnvägsnätet i enligtangiven tids- och finansieringsplan. konstaterar att en ökadturtäthet på pendeltågen till 15-minutersintervall på sträckan är möjlig om inte banan på långa avsnitt byggs ut från två till fyra spår.Banverkets åtaganden gäller under förutsättning att investeringsmedelförskotteras av annan än , att kommuner och regionala organ verkarför erforderliga planbeslut m.m. samt att överenskommelser träffas mellanbanverket och berörda kommuner om genomförandet av järnvägsanläggningarna.Överenskommelser måste också träffas med den part som förfogar över de regionalamedlen. Stockholmsläns landsting förutsätts investera , varav merparten itunnelbanans upprustning. Statligfinansieringsmedverkan förutsätts via anslag till stomjärnvägar ochgenom ovan nämnda förskottering av medel från fonden förinfrastrukturinvesteringar. Vidare skall statliga investeringsramar,ursprungligen planerade för vägprojekt, kunna överföras för finansiering avinvesteringar i kollektivtrafiken. Det gäller projekt som genom överens- Prop. 1990/91:87 kommelsen skall kunna finansieras med avgifter på väg- ochgatutrafiken. Konsekvensernaför miljön, trafiken och regionens utveckling har belysts i ett antalunderlagsrapporter, förtecknade i överenskommelsen. Dessa finns tillgängliga påkommunikationsdepartementet. Vi gör följande bedömning av effekterna förStockholmsregionen. Omalla åtgärder genomförs kan stora trafikflöden flyttas till kringfartslederna.I innerstaden kan trafiken minska . Det innebär en mycket stormiljöförbättring. Miljövänliga fordon skall trafikera gatunätet i Stockholmsinnerstad. Överenskomnautbyggnader av kollektivtrafiken ger möjligheter till ökad turtäthet, kortarerestider och nya förbindelser. Kollektivtrafikförsörjningen till befintligaoch nya bebyggelseområden förbättras. Om Öster-och Västerlederna genomförsskapas nya passager över Saltjö-Mälarsnittet som avlastar Essingeleden ochinnerstaden. Regeringen vill framhålla att särskild vikt bör läggas vidlokaliseringen av dessa leder så att naturintrånget kan begränsas. Andraeffekter är att restiderna för både kollektivtrafiken och biltrafiken kanförväntas minska som andelen kollektivtrafikresenärer ökar.Investeringar i vägsystemet medför att näringslivets transporter effektiviserasoch att tillgängligheten till godsterminaler och hamnar förbättras. Arbetskraftsutbudetkan förväntas öka genom att fler kan förvärsarbeta när resstandardenförbättras. På lång sikt kan betydande struktur- och utvecklingseffekterförväntas till följd av trafikinvesteringarna. Hushållen kan söka bostad ochföretagen lokaliseras i fler delar av regionen när resmöjligheterna förbättras.Utvecklingsförutsättningarna blir mer jämlika i regionens olika delar.Förbättrade inom- och mellanregionala trafiksystem stärker näringslivetskonkurrenskraft och ökar förutsättningarna för fortsatt förnyelse.Integrationen mellan och övriga delar av Mälardalenunderiättas. Deåtgärder som ger de största förbättringarna för miljön och tillgängligheten ärenligt överenskommelsen en kombination av avgifter på väg- och gatutrafiken ochutbyggda kringfartsleder. De åtgärder som ger störst effekter för regionensutveckling är om flaskhalsar kan elimineras och bättre förbindelser åstadkommasi regionens ytterområden, t. ex. genom Yttre tvärleden inkl. Västerieden. Regeringenser med tillfredsställelse på att det genom den träffade över enskommelsen nu finns politisk majoritet i om ett samlat handlingsprogram för utvecklingen av regionens kollektivtrafiksy- siem. Projekten är konkretiserade. Finansieringen av vissa projekt avsedda att förverkligas och senare är dock inte löst. Det har inte heller visat sig möjligt att uppnå en fullständig överenskommelse om hur vägtrafiksystemet skall utvecklas. Parterna är dock överens om att fortsatt projekterings- och planeringsarbete skall be drivas skyndsamt med sikte på att Ringen och Yttre tvärieden skall kunna 121 vara färdiga ,resp. samt att återstående frågor skall beslutas genom ettkompletterande avtal . Regeringen har i åretsfinansplan (prop. 1990/91:100) förklarat sig beredd att inom ramen förinfrastrukturfonden avsätta totalt till delfinansiering avöverenskomna åtgärder i storstäderna. En utgångspunkt för förhandlingarna iStockholmsregionen har varit att kan disponeras för dennaregion. Regeringen anser att en upprustning och utveckling av kollektivtrafikeni är angelägen. ur fonden förinfrastrukturinvesteringar bör därför reserveras för fullföljande av de iöverenskommelserna angivna kollektivtrafikprojekten i , medbeaktande dels av den delfinansiering som i överenskommelsen anges ske medlandstingskommunala medel och med avgifter på väg- och gatutrafiken, dels avdet kompletterande avtal som förutsätts träffas. En förutsättning för en fullständigöverenskommelse är således att parterna fullföljer förhandlingarna avseendekringfartsleder, avgifter på väg och gatutrafiken m.m. Regeringensbedömningar och förslag: Förregionens framtida utveckling blir det av stor betydelse att bred enighet nåttsom ett regionalt handlingsprogram som innebär att kollektivtrafiksystemet ioch till regioncentrum stärks och prioriteras, att en ringled byggs ut, attsärskilda miljöskyddsinsatser vidtas med en miljözon innanför ringleden ochatt den regionala tågtrafiken byggs ut. Samarbetetom regionaltågstrafiken i bör vidareutvecklas. Avstor vikt är att enighet finns i överenskommelsen om grundläggandeförutsättningar för ett bilavgiftssystem. Överenskommelsenbygger på att kommunala investeringsmedel skall ställas till förfogande och attavgifter på väg- och gatutrafiken införs. Finansieringen för statens del avtrafikinvesteringar i skall ytterligare beredas avdelegationen för infrastrukturinvesteringar. Utgångspunkten för delegationenskall vara att högst 1 300 milj. kr. skall kunna disponeras för regionen, medbeaktande av den delfinansiering som i överenskommelsen anges ske med ordinariestatliga anslag, med kommunala medel och med avgifter på väg- och gatutrafiken. Skälen för regeringensbedömningar och förslag: KommunemaGöteborg, , , , , , , ochKungsbacka samt staten genom förhandlingsmannen har träffaten principöverenskommelse om insatser för trafik och miljö i Göte- Prop.1990/91:87 borgsregionen. Överenskommelsen gäller åtgärder den närmaste IO-årsperioden, med inriktning för tiden därefter. skall nyaöverläggningar tas upp angående hur överenskommelsen genomförts. Överenskommelsenskall ligga till grund för utvecklingen av det regionala trafiksystemet, bådevad gäller utbyggnaden av vägar och kollektivtrafikanläggningar och vad gällerregiontrafikens organisation och finansiering. Den skall därmed också liggatill grund för upprättande av , och länsstyrelsernasinvesteringsplaner. skall hasamordningsansvar för kommunernas planläggning och också ansvara för vissagemensamma utredningsuppgifter i anslutning till överenskomna åtgärder.Kommunerna i regionen är överens om att den långsiktiga inriktningen bör varaatt regionala politiska beslut inom trafikförsörjningsområdet skall samlas tillett enda regionalt organ. Överenskommelsenomfattar utbyggnader av trafikens infrastruktur avseende: Upprustningoch utbyggnad av spårvägen, nytt system för trafikstyrning, förbättradebytesterminaler. Kostnaden bedöms till ca I 700 milj. kr. Infartsparkeringar ochbusskörfalt: Kostnaden bedöms till ca 400 milj. kr. (), förbättring av , Boråsbananoch , ny järnvägsbro till . Kostnaden bedöms till ca 2230milj. Utbyggnadav ny väg E6 öster om och förstärkning av ringle den i övrigt; Kringfartsledoch förbifart (väsentlig del i tunnel). Kostnaden bedöms till 4600 milj.kr. Förläggning av Götaleden ochBräckeleden i tunnel: Tunnelförläggning. Kostnaden bedöms till 1 300 milj. kr. Utflyttningav godsterminaler från centra/a . Överenskommelsen innebär vidareinsatser i syfte att utveckla: MellanGöteborg och , och , ochBorås samt mellan och . Trafikhuvudmännen i , Hallandsoch samt har åtagitsig att upprätta en överenskommelse om utveckling av tågtrafikenoch investeringar i infrastrukturen. Införs i samband med attnya E6 börjar byggas. Kollektivtrafikprioriteras och väginvesteringar begränsas. naskall kunna utfärda restriktioner för eller förbud mot miljöstörande Prop.1990/91:87 fordon.Åtgärder för minskad störning i bostadsområden. Utvecklingsprojektför spårväg, miljövänliga fordon, godstrafik m.m. Samarbetemellan och ABB, och . Överenskommelsehar träffats mellan och om att utredamarkanvändning och verksamhet i Gullbergsvass-området, där bl.a.centralstationen och två stora godsterminaler ligger. Utflyttning avgodsterminalerna skulle tillsammans med utbyggnad av ringleden geförutsättningar att leda den tunga och störande trafiken utanför stadenscentrala delar. Överenskomnainvesteringar uppskattas till sammanlagt , varav 4,4miljarder kronor till kollektivtrafik och till vägar.Finansiering redovisas för projekt motsvarande , varav2,till kollektivtrafik och tillvägtrafik, huvudsakligen genom avgifter på väg- och gatutrafiken som tas uppunder perioden 2000. Kommunernahar åtagit sig att avsätta totalt 500 milj.kr. för objekt inom resp. kommun,varav 365 milj.kr. och övriga kommuner 135 milj. kr. Kommunemahar också förklarat sig beredda att införa avgifter på väg- och gatutrafikensom bedöms ge intäkter motsvarande ca 350 milj. kr. från och med år1994. Intäkter kan därutöver komma från en eventuell vägavgift på nya E6.Finansieringsmedverkan från företag, t. ex. via intäkter från exploatering avmark, kan aktualiseras i flera projekt. skall verka för attkonsortier med näringslivsintressen bildas för byggande av infartsparkeringar. ,och länsstyrelsernas investeringsanlag till objekt som omfattas avöverenskommelsen är ca 600 milj.kr. 1 överenskommelsen har förutsatts attstatliga medel om 1300 milj.kr. kan disponeras därutöver för investeringar ikollektivtrafik inom i enlighet med förslaget i åretsfinansplan (prop. 1990/91:100). Överenskommelsen fömtsätter vidare att statentillför resurser utöver stomnätsplan för utbyggnad av dubbelspår påVästkustbanan mellan och . Genomöverenskommelsen har grundläggande planeringsförutsättningar för utveckling avtrafikens infrastruktur lagts fast i . Det är värdefullt attett sådant gemensamt regionalt handlingsprogram kan läggas till grund förfortsatt arbete.