prop · GE0388 · 1990-12-31 00:00:00 — Detta bemyndigande har regeringen överlåtit påstatens energiverk. 1990/91:88 Bilaga1 Mitt förslag:Stödet till upphandling och introduktion av eleffektiva och elersättandeprodukter, processer och system intensifieras och utvidgas. Verksamheienbreddas till all gälla stöd till upphandling och introduktion av energieffektivteknik. Därmed ges ytterligare möjligheter att effektivisera användningen avsåväl el som bränslen. : Enutvärdering av leknikupphandlingsstödet genomfördes av engrupp bestående av svensk och utländsk expertis. Gruppens rapport behandladesav elanvändningsrådet innan den överlämnades till regeringen. En sammanfattningåterges i rapporten (Ds 1991:4) Energiutredningar . Gruppenkonstaterar att arbetet med stödet bedrivs genom ett stort antal projekt ochmed olika metoder. Utvärderingsgruppens omdöme om dessa projekt och metoder är ihuvudsak mycket positivt. Utvärderingsgruppen anseratt stödet bedrivs som en aktiv och initierande verksamhet samt på ettdynamiskt sätt vad gäller formerna för att organisera verksamheten. Det är intefråga om ett generellt stöd till eleffektivisering och därför finns, enligtgruppen, inga risker för att stödet kan leda till skeva marknadsanpassningar. Stödethar en klar profil i förhållande till andra verksamheter som exempelvis SvenskEnergiutveckling ABs ochVattenfalls arbete med eleffektivisering. Gruppen bedömer att en Prop.1990/91:88 väsentlig verksamhet har påbörjats vilken är väl värd attvidareutveckla. Bilaga 1 Möjligheten att tillämpa samma metoder ochverksamhetsformer inom hela energianvändningsområdet bör övervägas. Vattenfallanför i ett yttrande med anledning av utvärderingsgmppens rapport att del marknadsorienteradesynsätt som tillämpas för stödet är bra och bör vidareutvecklas.Erfarenhetsutbytet och de gemensamma projekten rörande effektiv elanvändningmellan och statens energiverk har fungerat väl. Energiforskningsnämndensstudie Stödformer för energiteknisk utveckhng överlämnades till regeringen ijuni 1990. En sammanfattning av studien finns i rapporten (Ds 1991:4)Energiutredningar . Studien omfattar såväl statligastödformer (exkl. energiforskningsprogrammet) som annan verksamhet förenergiteknisk utveckling i . (Efn) konstateraratt utvecklings- och demonstrationsprojekten rörande användning av annanenergi än el utgör en mycket liten del av stödverksamheten jämfört medprojekten för energitillförsel. Vidare konstaterar nämnden attforskningsanknytningen är svag vad avser projekt inom teknikupphandlingsstödet. Skälenför mitt förslag: Stöd till teknikupphandling av eleffektiva och elersättandeprodukter, processer och system har lämnats . Stödetutgör tyngdpunkten i det statliga programmet för effektivare användning ochersättning av el. En betydande verksamhet inom området eleffektivisering pågårockså hos aktörerna på energimarknaden. Jaganser att det är angeläget att verksamheten med hushållning och effektiviseringav elanvändningen fortsätter i enlighet med det av riksdagenantagna elhushållningsprogrammet och i överensstämmelse med de allmännariktlinjer för programmet för effektiv energianvändning som jag harföreslagit. Tyngdpunkten i programmet för effektivare energianvändning börenligt min mening även fortsättningsvis utgöras av ett stöd till teknikupphandling. Enviktig slutsats av utvärderingsgmppens och Efns rapporter är att stödet tillupphandling och introduktion av eleffektiv och elersättande teknik successivtbör vidgas till att omfatta effektivisering av all slags energianvändning. Ensådan utvidgning bör genomföras. Vidare bör, som Efn föreslår, kopplingen tillden tekniska forskningen förstärkas. De metoder och verksamhetsformer somhittills har använts för stöd till teknikupphandling på elområdet bör därvidkunna tillämpas på hela energiområdet. Detta innebär att stöd även skall kunnalämnas till teknik som innebär effektivare användning av andra energibärare änel. Stödet skall således kunna användas för att engagera tillverkare,leverantörer och användare i utveckling, spridning och användning av exempelvisindividuella värmepannor och industriella processer. Denna breddning avteknikupphandlingsstödet till effektiv energianvändning inom allasamhällssektorer bör kunna genomföras som jag föreslårför den fortsatta verksamheten. Detär enligt min mening väsentligt att insatserna för effektivisering på 41 Jagföreslår alt leknikupphandlingsstödet får en utökad medelsram. Härigenom kanstödet förstärkas på elområdet. Dess huvudinriktning bör således ävenfortsättningsvis vara effektivare användning och ersättning av el. Det är en uppgift förelanvändningsrådet all följa upp och utvärdera insatserna. Den breddning fråneffektiv elanvändning till effektiv energianvändning som jag har förordalinnebär också all elanvändningsrådets sammansättning och roll bör förändras.Jag återkommer till denna fråga i avsnilt 5.7. Det krävs vidareytterligare forskning om möjligheterna att introducera effektiv energiteknik.Del gäller bl.a. aktörernas roll i detta sammanhang. Jag återkommer till dennafråga i avsnitt 5.8. Del bör ankomma påregeringen all bestämma om formerna för administrationen av stödet tillteknikupphandling av energieffektiv teknik liksom om de närmare föreskriftersom bör gälla för slödel. För information vill jag anmäla attenligt min mening bör den näringspolitiska myndighet, som regeringen (prop.1990/91:87) har föreslagit skall inrättas, handha stödet. Enligt min bedömning bör750 milj. kr. anvisas för teknikupphandlingsstödet . Jag återkommer till anslagsfrågan i avsnitt 11. 1990/91:88 Bilaga 1 5.4 Demonstration av energieflFektiv teknik i lokaler och bostäder Mitt förslag: Ett nyllslöd införs för demonstration av energieffektiv teknik i lokaler och bosläder.Stödet lämnas i form av bidrag och villkorslån och begränsas till högst avgodkända kostnader. Slödel införs den Ijuli 1991. : Elanvändningsrådelhar föreslagit bl.a. att statliga och kommunala myndigheter skall åläggas attinstallera ny och energieffektiv teknik på av den disponibla lokalytan.Avsikten är all dessa lokalytor skall utgöra demonslrationsobjekt för energieffektivteknik. Svenska kommunförbundethar yttrat sig över elanvändningsrådels förslag. Förbundet kan inle tillstyrkaförslaget eftersom varken kostnaderna eller formerna för genomförandet harpreciserats. Inte heller har kravnivån vad gäller eleffeklivitel ochdefinitionen av avsedd lokalyta specificerats närmare. Kommunförbundetframhåller all eleffektivisering inle får genomföras på ett sådant sätl blir koslnadshöjande för kommunen. : 1 sinutredning Effektivare elanvändning föreslår statens energiverk all det börövervägas alt i myndighetsinstruktionerna föreskriva att byggnadsbeståndet i destatliga förvaltningarna skall fungera som demonslrationsobjekt för energieffektivisering. Remissinstanserna:Byggnadsstyrelsen poängterar att de byggnader som blir föremål för mer investeringskrävandeeffekliviseringsåtgärder bör väljasmed hänsyn till lurordningen för genomgripande underhålls- och Prop. 1990/91:88ombyggnadsarbeten. LandstingsjÖrbundet framhåller all det är värdefullt Bilaga1 om erfarenheterna av åtgärder för att effektivisera elanvändningen i det slatligafastighetsbeståndet kan delges landstingen och kommunerna på lämpligl sätt. LRFtillstyrker förslaget att det slatliga fastighetsbeståndet effektiviseras inomramen för rimliga lönsamhelskriterier. har ingenerinran mol förslaget om ökade statliga insatser. Statskontoretavstyrker förslaget och menar att instmktionerna endast bör innehållapreciseringar av myndigheternas verksamhetsområden och därmed sammanhängandefrågor. Vallenfall anser att förordningsföreskrifter inte i störreutsträckning kan bidra till att effektivisera energianvändningen om budgelmässigaförutsättningar saknas. hänvisar till liknandeförslag som har framförts tidigare och då har visal sig stöta på svårigheter. Skälenfiir mitt förslag: För egen del anserjag att det är viktigt att möjligheterna tillenergieffektivisering tas till vara inom lokal-och bostadssektorn. Demonstrationav ny energiteknik och nya förvaltningsformer är viktiga medel för att främjautveckling och spridning av kunskaper som leder till ett effektivareutnyttjande av energi och till sänkta driftskostnader. Genomett intensifierat arbele med energieffektivisering inom de offentliga förvaltningarnasbyggnader kan med tiden ett stort antal demonslrationsobjekt skapas. Enkonsekvent inriktning på energieffektivitet vid statlig upphandling ochbyggnation bör därmed få betydande spridningseffekter inom såväl denoffentliga förvaltningens byggnader som den övriga lokal- och bostadssektorn. Därförbör demonstralionsinsatser genomföras av slora lokalförvaltare. Jag anser detvara av yttersta vikl att så sker inom den offentliga sektorn, vars totalalokalyta uppgår till , men det är också angelägetatt privata lokalförvaltare engageras. Ett program för demonstration avenergieffektiv teknik i lokaler m.m. bör inrättas. Det skall ha till syfte allinitiera, samordna och stödja arbete med demonstration av energieffektivteknik i lokaler m. m. Slödbör lämnas för delar av sådana investeringsprojekt som har betydandedemonstrations- och spridningsmöjligheter och där teknikupphandlingsstödetinte kan utnyttjas. Stödet bör i vissa fall kunna ulgå för projekt avseende nyaförvaltningsformer, syslem och metoder. Stödet bör begränsas till högst avtillämpliga projekterings-, anskaffnings- och utvärderingskostnader. Demonstrationsprogrammetbör komplettera teknikupphandlingsstödet och byggforskningsrådets program för eleffektivabyggnader m.m. Ny teknik saml bygg- och inslallationslekniskaforskningsresultat bör således kunna demonstreras i programmet. Slöd för energieffektiviseringsåtgärderbör kunna samordnas med andra stödformer såsom arbetslivsfondens stöd förinomhusmiljöåtgärder. Internationella erfarenheter av demonstration av energieffektivteknik bör beaktas. Det gäller bl.a. samarbetet inom Internationellaenergiorganets (lEA) CADDET-projekl. Effekliviseringsåtgärderbör i huvudsak genomföras i samband med planeradeunderhålls- och ombyggnadsåtgärder. Detta gäller särskilt åtgärder avseendeförbättrad inomhusmiljö. Stödet bör införas den 1juli 1991. Det bör ankomma på regeringen att bestämma om formerna föradministration av stödet. För information vill jag anmäla attenligt min bedömning bör stödet handhas av den nya näringspolitiskamyndigheten. Det totala medelsbehovet för stödprogrammet beräknar jag till 150milj. Medel från energiteknikfonden börutnyttjas för detta ändamål. Jag återkommer till denna fråga i avsnitten 8.3.2och 11. Vid genomförandet avprogrammet bör samverkan ske med och . Jag anser, mot bakgmnd avvad jag har anfört, att det inte nu bör införas sådana formella krav påinstallation av energieffektiv teknik på delar av myndigheternas lokalyta somelanvändningsrådet har föreslagit. I detta sammanhang villjag erinra om att chefen för har lämnat förslag (prop.1990/91:100 bil. 9) om en effektivare statlig lokalförsörjning som innebär attresultatkravet för statlig fastighetsförvaltning skärps för budgetåret1991/92. Detta bör öka samordningsbehovet vad gäller genomförandet av energisparåtgärder och andra effekliviseringsåtgärder inom de statligafastigheterna. Jag har för avsikt efteratt ha samrått med chefen för att föreslå regeringen enändring av förordningen (1976:757) om vissa åtgärder inom statsförvaltningenför att minska förbmkningen av energi. Ändringen syftar till att underlättasamordningen av planerade effekliviseringsåtgärder inom det statligafastighetsbeståndet. Regeringen har i december1990 uppdragit åt statens energiverk att bl. a. redovisa förslag rörande deinsatser kommunerna kan genomföra i syfte all medverka vid utveckling ochspridning av ny energieffektiv teknik. Detta arbete skall redovisas tillregeringen . Uppdragets resultat bör beaktas vidgenomförandet av programmet för demonstration av energieffektiv teknik ilokaler och bostäder. Prop.1990/91: Bilaga 1 5.5 Energieffektivisering inom industrin Demonstrations-och pilotanläggningar inom industrin Mitt förslag:Möjligheterna till statligt stöd för energieffektiva demonstrations-ochpilotanläggningar inom industrin utökas. Styrelsen fiJr tekniskutveckling: I samband med den redovisning av sektormyndighelernas elhushållningsaktivitelertill elanvändningsrådet, som sammanfattas i frånmaj 1990, framhåller styrelsen för teknisk utveckling (STU) att det i FoU-arbetetinom teknikområdet Energiteknik i industrin ofta identifieras potentialer för eleffektivisering. Iutvecklingsarbetets senare fas, när försöksanläggningar skall uppföras, ökarkostnaderna kraftigt för projekt inom den tunga processindustrin. Industrins intresse föratt utnyttja effektiviseringspolenlialerna hänger Prop. 1990/91:88 starktihop med möjligheterna till delfinansiering av pilot- och demonstra- Bilaga1 tionsanläggningar. STUhar funnit all brist på projektmedel för den senare delen av den tekniskautvecklingsprocessen i vissa fall har lett till att projekt över huvud tagetinte startats. STUföreslår därför att medel anslås för pilot- och demonstrationsprojekt till denelintensiva processindustrin. Skälenfbr mitt forslag: En fortlöpande omvandling av industrin är en viktig förutsätlningför den industriella och ekonomiska utvecklingen i . Näringslivetsstruktur måste anpassas så all produktionen inriktas på varor och tjänster förvilka har goda förutsättningar att konkurrera med andra länder. Denelintensiva industrin arbetar under stark internationell konkurrens och underen stark press att fortlöpande rationalisera sin verksamhet och sänkaproduktionskostnaderna. De elintensiva industribranscherna svarar för nära enfjärdedel av landets elförbrukning. Elförbmkningen i flera enskildaanläggningar uppgår till omkring I TWh . Det torde därför finnasmöjligheter att nå betydande effektivitetsvinster genom etl målmedvetetforsknings- och utvecklingsarbete. Inomföretagen finns en ansenlig teknisk kompetens om de egna processerna och branschgenerellkunskap om hur el används effektivt. Detär av ett betydande samhällsintresse att de möjligheter till energieffektiviseringoch elbesparingar som skapas genom FoU-insatserna från statens, industrins ochbranschorganisationernas sida snabbt kan omsättas i konkreta åtgärder. Det ärdärför angeläget alt ett pågående utvecklingsarbete som bedöms kunna leda tilleffektiviseringar inte hindras eller avstannar. Ett statligt stöd bör kunnabidra till att nya energieffektiva lösningar utnyttjas vidprocessomläggningarna inom den elintensiva industrin. Stödetbör normalt utgå för utvecklingsinsatser eller som ett investeringsbidrag tillpilot- eller demonstrationsanläggningar och motsvara högst av godkändakostnader. Detbör ankomma på regeringen att beslämma om formerna för administrationen avstödet. Enligt min bedömning bör den nya näringspolitiska myndigheten handhastödet. Medelsbehovetför stödet uppskattar jag till 10 milj. kr. Medel från energileknikfonden bör utnyttjas för detta ändamål.Jag återkommer till denna fråga i avsnitten 8.3.2 och 11. Mittförslag: Mindre och medelstor industri skall i större utsträckning få del avinformation och rådgivningsverksamhet rö rande effektiv energianvändning. Den energiinriktadeinformationen till icke-energiintensiva företag skall därför samordnas ochutvecklas. Prop.1990/91: Bilaga 1 : I rapporten elanvändning påpekar statens energiverk atten mängd utvecklings- och demonstrationsprojekt pågår kring utprovning avny eleffektiv teknik. Det är också delvis nya aktörer som engagerar sig i dettaarbete. För potentiella kunder kan det vara svårt att tillägna sig den nyakunskapen. Samordning och bearbetning av informationen är därför nödvändig. anser att slaten bör ta ett ökat ansvar för att bearbeta ochsammanställa den kunskap om el- och energieffektivisering som kommer fram ochsom redan delvis finansieras med statliga medel. För samordning avinformationsinsatserna krävs ett sammanhållande organ i vilketinformations-och metodutveckling, bearbetning och spridning av erfarenheterkan ske. En lämplig kanal för att föra vidare denna informationsverksamhet kanvara branschernas egna organisationer, t.ex. Mekanför-bundet. och Svenska Mekan-JÖrbundel tillstyrker statensenergiverks förslag. Skälenfbr mitt förslag: Det är viktigt att kompetensen på energiområdet höjs genomatt även mindre och medelstora industriföretag får information och rådgivningom effektiv energianvändning. Sammantagna svarar dessa företag för en betydandeförbmkning av energi. Storainsatser har under 1970- och 1980-lalen gjorts beträffande kunskapsuppbyggnad,metodutveckling samt utarbetande av informationsmaterial angåendemöjligheterna till energieffektivisering och elsparande inom industrin. Det harskett inom bl.a. statens industriverk. Uppdrag 2000, flerabranschorganisationer och . Dessa insatser börutnyttjas och utvecklas även . Enligtmin bedömning bör samordningsansvaret för utbildnings- ochinformationsverksamheten på energihushållningsområdet samlas hos den nyanäringspolitiska myndigheten. Jag återkommer strax (avsnitt 5.7) till dennafråga. I detta uppdrag bör även ingå att ansvara för informations-och undervisningsmaterialför industrin. Del är viktigt alt myndigheten tillvaratar de erfarenheter somhar byggts upp beträffande effektiviseringsarbete inom industrin samt skaparoch upprätthåller ändamålsenliga kanaler för all föra ut kunskaperna. Branschorganisationernahar uppmärksammat betydelsen för medlemsföretagen av energihushållning. Flerahar engagerat sig för utbildning och utveckling av informationsmaterialbeträffande energieffektivisering, ibland i samarbete med t.ex. siatensenergiverk eller statens industriverk. Ett fördjupat samarbete med branschorganisationeraakan vara en lämplig vägatt föra ut de samlade erfarenheterna av arbetet med energieffekiivise- Prop.1990/91:88 ring inom industrin. Jaguppskattar medeisbehovet för energiinriktad information till mindre ochmedelstora industriförelag till 10 milj. kr. Jag återkommer till anslagsfrågani avsnitt 11. 5.6 Energideklarationer, normer m.m. Mitt förslag:Arbetet med energideklaralioner av bl. a. hushållsapparater intensifieras ochutvidgas. Elanvändningsrådet:Rådet framhåller i sina rapporter att produktmärkningav hushållsapparater m.m. är ett viktigt styrmedel för att tillvarata elhushållningspotentialen.Märkningen bör ge information om väsentliga produktegenskaper. Ett konsekventval av effektivare utrustning skulle ge en minskad användning av el med 0,5 1,5 TWh enligt rådet. Elanvändningsrådelanser alt principerna för märkning bör anpassas till kundernas köpbeteendesnarare än till producenternas förmåga att deklarera produkternasenergianvändning. Produktinformationen bör vara lättbegriplig och tillgänglignär kunden överväger köp. : har i sin utredning Effektivare elanvändningsammanfattat bl.a. pågående arbete med energideklarationer. arbete med energideklarationer och testning av produkterbemöts i huvudsak positivt av de remissinstanser som har yttrat sig därom.Vattenfall framhåller att energideklarationer av hushållsapparater genomkonsumentverkets försorg bör kunna ge en långsiktig reduktion avhushållselförbrukningen genom alt energisnålare apparater väljs vid utbyten. Ommöjligt borde energideklaration vara ett villkor för marknadsintroduktion.Lantbrukarnas riksjörbund menar att statliga styrmedel i form av minimikrav på eleffeklivitelsaml tydliga prissignaler bör införas för att göra det lönsamt för tillverkareoch konsumenter att övergå till resurssnåla apparater. Svenska MekanJÖrbundel framhålleratt elförbmkande utrustning bör förses med energideklaration. Ett sådant kravfrån beställarnas sida kan driva på utvecklingen av eleffek-tivare utrustningoch få leverantörerna att avstå från att förorda överdimensionerad utmstning. Skälenfbr mitt fiirslag: Regeringen har uppdragit ål att delsvidareutveckla systemet med energideklarationer för hushållsapparater ochmetoder för provning av dessa, dels ta initiativ till och ansvara för genomförandetav tester av olika produkter för uppvärmning, isolering, ventilation etc. Medelför ändamålet har ställts till förfogande från det för /86 undertolfte huvudtiteln anvisade anslaget E 22. Vissa åtgärder för omställning avenergisystemet. energideklarationer harmedverkat till en ulveckling av alltmer energieffektiva produkter. Produkter testas förnärvarande nästan uteslutande på förelagens egen bekostnad. har lett tillatt de förelag som utför testning huvudsakligen är slörre tillverkare medrelativt energieffektiva produkter. Testverksamheten bör fortsätta ochutvidgas och bör även omfatta ny teknik inom viktiga produktområden såsomvärmeåtervinning, lågenergiarmalurer saml styr- och reglemtruslning. Eneffektiv spridning av testresultaten är väsentlig. Den europeiskamarknadsintegrationen gör det svårare för enskilda länder att ensidigt utvecklasystem för energideklarationer och märkning. Del internationella samarbetetblir därför allt viktigare. har bidragit finansiellt till delinternationella metodutvecklingsarbetet och har inom ramen för arbete inlett ett samarbete angående etl gemensaml nordiskt märkningssyslemför hushållsapparater. Den internationella inriktningen av verkets arbete börbehållas. Jag anser det angelägetatt arbetet med energideklarationer och produktmärkning fortsätter ochutvidgas. Enligt min bedömning bör 5 milj. kr. anvisas till förökade insatser inom områdena produkt-testning, energideklarationer och märkningav hushållsapparater och vissa andra energiförbrukande produkter. Arbetet börske i samverkan med den nya näringspolitiska myndigheten. harockså aktualiserat frågan om normer för maximal elförbrukning hoshushållsapparater. Sådana normsystem har diskuterats och i vissa fall införtsi andra länder. Jag avser att senare i dagföreslå regeringen att uppdra ål statens energiverk och attutreda förutsättningarna för normer för maximal elförbrukning ihushållsapparater m. m. Idessa frågor har jag samrått med statsrådet . Prop.1990/91: Bilaga 1 5.7 Information och samordning Mittställningstagande: Samordningen och uppföljningen av arbetet med el- och energieffektiviseringbör stärkas. : I sinrapport till regeringen framhåller elanvändningsrådet att den energitekniskautbildningen behöver intensifieras både vid ordinarie institutioner och inomintresseorganisationernas ram. Rådet föreslår att utbildningsplaner ochstudieplaner tas fram för kompletterande utbildning av i första hand redanyrkesverksamma tekniker. Rådet påpekar vidare attflera hundra projekt avsätter information hos exempelvis , Uppdrag 2000, Kansliet för effektivareenergianvändning, BFR, och . Del krävs betydandeinsatser för att sammanställa, analysera och presentera detta omfattandematerial på ett sådant sätt att generella slutsatser kan dras. Elanvändningsrådetframhåller också att ett konsekvent arbete med Prop. 1990/91:88energitjänster har pågått och utvecklats i . I har Bilaga 1 flera av de grundläggande arbetsmetoderna därifrån tagits upp. I flerasvenska företag har också lovande arbete gjorts. Rådet anför att det behövs ensamlande idé av typ integrerad resursanvändning och balansprincipen för alt energitjänslförelagensverksamhei skall fungera. : uppdrog regeringen åt statens energiverk att analyserabehovet av särskilda informations- och utbildningsinsatser som rör el- ochenergihushållning. Verket redovisade uppdraget i rapporten uibddningsbehov rörande el- och energihushållning. Den har remissbehandlats.En sammanfattning av rapporten och av remissinstansernas synpunkter återfinns irapporten (Ds 1991:4) Energiutredningaråren och 1990. framhåller att utbildning och information i el- ochenergihushållningsfrågor är ett kraftigt eftersatt område. Det finns vidare ellstort och uttalat behov av utbildning för drifispersonal i frågor om el-ochenergihushållning. De på många håll uppmärksammade bristerna i skötseln avbefintliga utrustningar och installationer, i synnerhet ventilationsanläggningar,beror ofta på bristfälliga kunskaper.