prop · GE03168 · 1990-12-31 00:00:00 — Vidberäkning av förmögenhet, som ingår i förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet Ägerfastighet del i samfällighet av annat slag än som avses i 6§ Imom. förstastycket b), upptages egendom som ingår i samfälligheten eller äges av juridiskperson, som enligt författning eller på därmed jämförligt sätt bildats för attförvalta samfälligheten. Värde av gemensamhetsanläggning, vari de delägandefastigheterna uteslutande eller så gott som uteslutande ärprival-bostadsfastigheter,ingår i de delägande fastigheternas taxeringsvärden. I de fall när särskilttaxeringsvärde åsatts samfälligheten liksom i det fall där fast eller lösegendom eljest ingår i samfälligheten eller äges av juridisk person som nyssangivits, skall taxeringsvärdet och värdet av sådan fast eller lös egendomfördelas på de delägande fastigheterna efter deras andelstal i samfälligheten. Vid beräkning av förmögenhet i förvärvskälla eller delav förvärvskälla i inkomstslaget näringsverk- ' Senaste lydelse 1975:262. '"Senaste lydelse1987:338. och rörelse, gäller följande. Sammanfaller inte räkenskapsåret med beskattningsåret,får som värde av förmögenhet tas upp värdet vid utgången av det räkenskapsårsom före den ta.xeringsåret gåu till ända närmasl inlill ulgången av beskattningsåret.Detta värde skall emellertid rättas med belopp som den skattskyldige satt in iförvärvskällan eller tagit ut ur densamma för egen räkning eller för annanav honom innehavd förvärvskälla. Utgår räkenskapsåret före beskattningsåret,skall nämnda värde ökas med insättningar och minskas med uttag som skett intillbeskattningsårets utgång. Utgår räkenskapsåret efler beskattningsåret, skallvärdet minskas med insättningar och ökas med uttag som skeu efter ulgången avbeskattningsåret. Denvärdesättning av tillgångarna i förvärvskällan som sker vid inkomsttaxeringenär inte bindande vid förmögenhetsberäkningen. Inventarier som är avsedda förstadigvarande bruk i förvärvskällan tas upp till anskaffningsvärdet efter avdragför skälig avskrivning eller ut-rangering. värdems som helhet utanhänsyn lill påräknelig vinst vid försäljning i detalj, varvid dock fastighettas upp lägst till taxeringsvärdet. av djur på jordbruksfastighet elleri renskötselrörelse tas upp lill de värden, som enligt punkl2 femte slyckel av anvisningarna lill 41 § kommunalskattelagen (1928:370)senast har faslslälll före ulgången av det år som närmasl föregårtaxeringsåret, eller - om della ger en lägre värdering - till djurenssammanlagda allmänna salu-värde. Har inte fastställt någolvärde tas djuret upp till del lägsia av anskaffningsvärdet och allmännasaluvärdet. Vid värdering av lager skall hänsyn las till inkurans ochprisfallsrisk. Skulder och andra avgående pos- samhet som är hänförlig till jordbruksfastighet ochrörelse, gäller följande. Sammanfallerinte räkenskapsåret med beskattningsåret, får som värde av förmögenhet tas uppvärdet vid utgången av det räkenskapsår som gåu till ända närmast före ingångenav taxeringsåret. Detta värde skall emellertid rättas med belopp som denskattskyldige satt in i förvärvskällan eller tagit ut ur densamma för egenräkning eller för annan av honom innehavd förvärvskälla. Utgår räkenskapsåretföre beskattningsåret, skall nämnda värde ökas med insättningar och minskasmed uttag som skett intill beskattningsårets utgång. Den värdesättning av tillgångarna i förvärvskällan somsker vid inkomsttaxeringen är inte bindande vid förmögenhetsberäkningen. Inventariersom är avsedda för stadigvarande bruk i förvärvskällan tas upp tillanskaffningsvärdet efter avdrag för skälig avskrivning eller ut-rangering.Lagertillgångar tas upp till de värden som gäller vid inkomsttaxeringenminskade med skäligt avdrag för prisfalls risk, varvid dock fastighet tas upplägst till taxeringsvärdet. Skulder och andra avgående pos- ter i förvärvskällan avräknas enligt bestämmelserna i 5§. Hänsyn tas inte till annan latent skatteskuld än utskiftningsskatteskuld, såvida inte annat följer av punkt 3 första stycket av dessa anvisningar Om värdet av tillgångarna i förvärvskällan överstiger beloppet av skulder och andra avgående poster, får förmögenhetsvärdet av förvärvskällan nedsättas till av det överskjutande värdet. Om förvärvskällan innehas med fideikommissrätt, får dock nedsättning ske till tjugo procent av sistnämnda värde. ter i förvärvskällan avräknas enligt bestämmelserna i 5§. Hänsyn tas inte till latent skatteskuld, såvida inte annat följer av punkt 3 första stycket av dessa anvisningar. Bostadsbyggnaderpå en jordbruksfastighet och tomtmark för byggnaderna skall inte behandlas somtillgångar i förvärvskälla inom inkomstslaget jordbruksfastighet i annat fallän då byggnaderna används som bostad för ägarens eller arrendalornsarbetskraft. Om en bostadsbyggnad med tomtmark på grund av vad nu har sagtsinte skall behandlas som tillgång i förvärvskällan, skall inte heller de tillbyggnaden och tomtmarken hänförliga låneskulderna anses ingå i förvärvskällan.På byggnaden och tomtmarken skall anses belöpa så slor del av låneskulderna iförvärvskällan som byggnadens och tomtmarkens taxeringsvärde ulgör av detsammanlagda värdet av lillgångarna i förvärvskällan inklusive byggnaden ochtomtmarken. Med bostadsbyggnad avses byggnad som till övervägande del ärinrättad för bostadsändamål. Bestämmelserna i detta stycke fill-lämpas inte påförvärvskälla som innehas med fideikommissrätt. Egendom, som enligt 4 kap. 5§ första stycketfastighetstaxeringslagen (1979:1152) ingår i en industrienhet avseende täktmarkoch - i förekommande fall - industribyggnad på sådan mark eller i en exploateringsenhet,skall, om egendomen inte enligt kommunalskattelagen utgör tillgång i rörelse,vid tillämpningen av denna anvisningspunkt anses som en särskild förvärvskällainom inkomstslaget rörelse. och byggnader, som är belägna på en ort och avfastighetsägaren regelbundet upplåts för fritids- Småhus somär inrättat till bostad åt en eller två familjer med tillhörande tomtmark pålantbruksenhet skall inte behandlas som näringsfastighet i annat fall än dåhuset används som bostad för arbetskraft //// ägare eller arrendator avlantbruksenheten. Om eu hus med tomtmark på grund av vad nu har sagts inteskall behandlas som näringsfastighet skall inte heller de till huset och tomtmarkenhänförliga låneskulderna anses ingå i näringsverksamhet. Bestämmelserna idetta stycke tillämpas inte på förvärvskälla som innehas med fideikommissrätt. Egendom, som enligt 4 kap. 5§ första stycketfastighetstaxeringslagen (1979:1152) ingår i en industrienhet avseende täktmarkoch - i förekommande fall - industribyggnad på sådan mark eller i en exploateringsenhet,skall, om egendomen inte utgör fillgång i rörelse, vid till-lämpningen av dennaanvisningspunkt anses som en särskild förvärvskälla inom näringsverksamhet hänförliglill rörelse. och byggnader, som är belägna på en ort och av fasfighetsäga-renregelbundet upplåts för fritids- 1** 1990/91. ändamål till annan än närstående (frifidsuthyrning), skall, om de inte utgör tillgångar i rörelse, vid till-lämpningen av denna anvisningspunkt tillsammans anses utgöra en särskild förvärvskälla inom näringsverksamhet hänförlig lill rörelse. Detta gäller dock endast under förutsättning att a) egendomen ingår i en eller flera småhusenheter enligt 4 kap. 5§ första stycket fastighetstaxeringslagen och ändamåltill annan än närstående (fritidsuthyrning), skall, om de inte enligt kommunalskattelagenutgör tillgångar i rörelse, vid tillämpningen av denna anvisningspunkt tillsammansanses utgöra en särskild förvärvskälla inom inkomstslaget rörelse. Detta gällerdock endast under förutsättning att a)egendomen ingår i en ellerflera småhusenheter enligt 4 kap. 5§ första stycket fastighetstaxeringslagenoch har beskattningsnaturen annan fastighet och b)fastighetsägarensfritidsuthyrning på orten av sådan egendom, som avses under a och inte utgörtillgång i rörelse, omfattar minst tre småhus eller tomter avsedda för småhussom ägs av annan än fastighetsägaren. Uttrycketsmåhus har den inne- Uttrycket småhus har den inne- börd som anges i 2 kap. 2§fastig- börd som anges i 2 kap. 2§ fastig- för fysisk person: de personer som anges i punkt 14 trettonde styckel av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370), för dödsbo: dödsbodelägarna och dem närstående personer, för fåmansföretag som avses i sistnämnda lagrum: företagsledaren och delägarna i företaget samt dem för,fysiskperson: de personer som anges i 35§ la mom. kommunalskattelagen, fördödsbo: dödsbodelägarna och dem närstående personer, förfåmansföretag som avses i sistnämnda lagrum: företagsledaren och delägarna iföretaget samt dem närstående personer. närstående personer Bestämmelsernai denna anvisningspunkt tillämpas även när förvärvskällan innehas indirektgenom förmedling av juridisk person. '-''Medel, för vilka uppskov med 3. Medel, för vilka uppskov med inkomstbeskattning åtnjutesenligt inkomstbeskattning åtnjutes enligt bestämmelserna om skogskonto, upphovsmannakonto, uppfinnar-konto eller investeringskonto för skog, tas upp till halva värdet. Har medel satts av till fond för särskilt ändamål enligt föreskrift i lag eller annan författning och har avdrag vid inkomstberäkningen medgetts för avsättningen, får halva det avsatta beloppet tas upp som skuld. bestämmelserna omskogskonto, upphovsmannakonto, uppfinnar-konto eller investeringskonto för skog,tas upp till halva värdet. Har medel satts av till fond för särskilt ändamålenligt föreskrift i lag eller annan författning och har avdrag vid inkomstberäkningenmedgetts för avsättningen, får halva det avsatta beloppet tas upp som skuld.Som skuld räknas även hälften av det uppskovsbelopp enligt lagen (1990:655) omåterföring av obeskattade reserver som ännu inle återförts till beskattning. Ärfordran för sin tillkomst gjord beroende av ett villkor, som är ovisst,antingen i den meningen att det är osäkert, om den såsom villkor bestämda " Senaste lydelse1982:7. tilldragelsen kommer att inträffa, eller i den meningenatt det visserligen är säkert, att tilldragelsen skall inträffa, men ovisstnär, skall fordringen icke medräknas. Däremot har den omständigheten, attfordran, som löper utan ränta, ännu ej är förfallen till betalning, betydelseendast för beräkningen av dess förhandenvarande värde (4 §). Aktier som, utan att vara börsnoterade, är föremål för marknadsmässig omsättning med regelbundna noteringar om avslut tas av det noterade värdet. Finns i ett bolag skilda aktieslag av vilka ett eller flera är börsnoterade eller föremål för sådan notering som avses i andra stycket, skall de aktier i bolaget som inte är noterade tas upp till samma värde som de noterade aktierna. Är flera aktieslag noterade, skall de icke noterade akfierna tas upp till samma värde som de noterade aktier som har den lägsta kursen. Om det vid värdering enligt de föregående styckena bedöms att det noterade värdet inte motsvarar vad som skulle kunna påräknas vid en försäljning under normala förhållanden, får i stället priset vid en sådan försäljning läggas till grund för värderingen. '*Aktier som noteras på inländsk eller utländsk börs, andelar i aktiefonder samtandra värdepapper än aktier som omsätts marknadsmässigt och är av det slag somanges \35 § 3 mom. första styckel kommunalskattelagen (1928:370) tas upp av det noterade värdet. Aktier sominte omfattas av bestämmelserna i första-tredje styckena samt andelar iekonomiska föreningar och handelsbolag tas upp till det pris som kan påräknasvid en försäljning under normala förhållanden, varvid dock följande skalliakttas. I den mån uppskattningen grundas på värdet av tillgångar som ingår iförvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse, beräknastillgångarnas värde med till-lämpning av reglerna i punkt 2 ovan. I den månuppskattningen grundas på värdet av tillgångar som avses i första-tredjestyckena skall värdet av dessa tillgångar anses motsvara vad som skulle tas uppvid en till-lämpning av bestämmelserna i första-fjärde styckena. Akfiersom noteras på inländsk eller utländsk börs, andelar i värdepappersfonder samtandra värdepapper än aktier som omsätts marknadsmässigt och är av det slagsom anges i 27§ 1 mom. lagen (1947:576) om slatlig inkomslskaU tas upp till 75procent av det noterade värdet. Aktier sominte omfattas av bestämmelserna i första-tredje styckena samt andelar iekonomiska föreningar och handelsbolag tas upp till det pris som kan påräknasvid en försäljning under normala förhållanden, varvid dock följande skalliakttas. I den mån uppskattningen grundas på värdet av tillgångar i inkomstslagetnäringsverksamhel som är hänförliga lill jordbruksfastighet och rörelse,beräknas tillgångarnas värde med tillämpning av reglerna i punkt 2 ovan. I denmån uppskattningen grundas på värdet av tillgångar som avses i första-tredjestyckena skall värdet av dessa fillgångar anses motsvara vad som skulle tasupp vid en fillämpning av bestämmelserna i första-fjärde styckena. * Senastelydelse 1986:1197. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Värdepappersom inte omfattas av bestämmelserna i första-tredje och 1990/91:168 femtestyckena tas upp till det pris som kan påräknas vid en försäljning under normalaförhållanden. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1992 årstaxering. Lag omändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt Härigenomföreskrivs att 3-5 §§ lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall'skall ha följande lydelse. Vidprövning av skattebegränsningen fastställs ett spärrbelopp med hänsyn till denbeskattningsbara inkomst och del underlag för tilläggsbelopp som beräknatsför den skattskyldige enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, iförekommande fall efter sådan justering som skall ske enligt andra och tredje styckena. Den beskattningsbara inkomsienoch underlaget för tilläggsbelopp skall ökas med vid laxeringen medgivetsärskilt invesleringsavdrag. Om den skattskyldige erlagtsjömansskatt under beskattningsåret, skall den beskattningsbara inkomsten ochunderlaget för tilläggsbelopp ökas med den fill sjömansskatt beskattningsbarainkomsten och dagpenning som är skatteplikfig enligt 1 § 2 mom. lagen(1958:295) om sjömansskatt. Spärrbeloppet ulgörs avsumman av av denjusterade beskattningsbara inkomsien och 25 proceni av deljusterade underlaget för tilläggsbelopp. Vidprövning av skattebegränsningen fastställs ett spärrbelopp med hänsyn till denbeskattningsbara/ör-värvsinkomslen och inkomsien av kapital som beräknats förden skattskyldige enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, i förekommandefall efter sådan justering som skall ske enligt andra styckel. Omden skattskyldige erlagt sjömansskatt under beskattningsåret, skall denbeskattningsbara/örvärvs-inkomsien ökas med den till sjömansskattbeskattningsbara inkomsten och dagpenning som är skattepliktig enligt 1§ 2mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt. Spärrbeloppetutgör av summan av 1.den justerade beskattningsbara förvärvsinkomstenoch 2.inkomsten av kapital. 4§3 Spärrbelopp enligt 3 § jämförs med sammanlagda beloppet av statlig inkomstskatt,förmögenhetsskatt och inkomstskatt som beräknats för den skattskyldigepå grund av taxeringen (skattebeloppet). I skattebeloppet inräknas ävensjömansskatt, om den skattskyldige erlagt sådan skatt under beskattningsåret. Ar den skattskyldige berättigad fill nedsättning av stafiig inkomstskatt, inkomslskaU eller förmögenhetsskatt genom skattere- Ar den skattskyldigeberättigad till nedsättning av stafiig inkomstskatt eller förmögenhetsskattgenom skattereduktion som avses i 2§ 4 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:772 2 Senaste lydelse1986:509. ' Senaste lydelse 1982:1198. 3 r- ---------- - mom. uppbördslagen (1953:272), 2 § lagen (1978:423) omskattelättnader för vissa sparformer eller 3 § lagen (1982:1193) om skatteredukfionför fackföreningsavgift eller genom avräkning av utländsk skatt enligt särskildaföreskrifter, skall skattebelopp enligt första stycket beräknas som omskattereduktion eller avräkning av skatt inte hade skett. duktion som avses i 2 § 4 mom. uppbördslagen (1953:272)eller 3 § lagen (1982:1193) om skattereduktion för fackföreningsavgift ellergenom avräkning av utländsk skaft enligt särskilda föreskrifter, skallskattebelopp enligt första stycket beräknas som om skattereduktion eller avräkningav skatt inte hade skett. Delsamma gäller nedsättning av sjö-mansskaU enligt12 § 4 mom. lagen (1958:295) om sjömansskaU. Om skattebeloppet enhgt 4§ är högre än spärrbeloppet nedsätts den statliga inkomstskatten och förmögenhetsskatten med överskjutande belopp. Förmögenhetsskatten får inte nedsättas så att skatten blir lägre än skatten på av den skattskyldiges beskattningsbara förmögenhet. Nedsättning sker av statlig förmögenhetsskatt, statlig inkomslskaU på kapitalinkomst och statlig inkomstskatt på förvärvsinkomst i nu angiven ordning om inte en annan ordning kan antas vara förmånligare för den skattskyldige. Skattenedsättning som avses i 4§ andra stycket verkställs sedan nedsättning har skett enligt första stycket i denna paragraf. Om skattebeloppet enligt 4 § är högre än spärrbeloppetnedsätts den statUga inkomstskatten och förmögenhetsskatten med överskjutandebelopp. Nedsätlning av statlig inkomstskatt får avse både grundbelopp ochtilläggsbelopp. Tilläggsbelopp får dock inte nedsättas med slörre belopp änsom motsvarar lill-läggsbelopp beräknat på den beskattningsbara inkomsienenligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Förmögenhetsskatten får intenedsättas så att skatten blir lägre än skatten på av den skattskyldigesbeskattningsbara förmögenhet. Nedsättning sker av den statliga förmögenhetsskatten ominte en annan ordning kan antas vara förmånligare för den skaftskyldige. Ifråga om inkomstskatt skall nedsättning i första hand ske av grundbelopp. Skattenedsättningsom avses i 4§ r.ndra stycket verkställs sedan nedsättning har skett enligtförsta stycket i denna paragraf. Dennalag träder i kraft och fillämpas första gången vid 1992 årstaxering. "Senaste lydelse 1982:419. Lag omändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och Härigenom föreskrivs att 22§ 3 mom., 23§ B och F samt 43§lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt' skall ha följande lydelse. 3 m O m. Ingår fast egendom enligt kommunskattelagen (1928:370) i en förvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhet fillämpas bestämmelserna i 4 § och, med undantag av femte stycket sista meningen, punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4§§ lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Vad nu har sagts gäller även sådan egendom som enligt punkt 2 sjunde och åttonde styckena av anvisningarna till 3 och 4§§ lagen om stafiig förmögenhetsskatt skall anses som en särskild förvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhet. 3 mom.- Ingår fast egendom en ligt kommunalskattelagen (1928:370) i en förvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhet tillämpas bestämmelserna i 4§ och, med undantag av femte stycket sista meningen, punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4§§ lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Vad nu har sagts gäller endast förvärvskälla eller del av förvärvskälla inom in komstslaget näringsverksamhet som enligt beslämmelserna i 18 § kommu nalskattelagen jämte anvisningarna till 18 § nämnda lag i dess lydelse in lill skulle hänförts till förvärvskälla inom inkomslslagen jordbruksfastighet eller rörelse eller sådan egendom som enligt punkt 2 sjunde och åttonde styckena av an visningarna till 3 och 4§§ lagen om statlig förmögenhetsskatt skall anses som en särskild förvärvskälla inom inkomstslaget rörelse. Vid tillämpning av bestämmelserna i 4§ och, med undanlagav femte stycket sista meningen, punkl 2 av anvisningarna lill 3 och 4 §§ lagenom statlig förmögenhetsskatt skall vad där stadgas om förvärvskälla inominkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse i slällel äga lillämpning påförvärvskälla eller del avför-värvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhet.Härulöver skall vid lillämpning av punkl 2 av anvisningarna till 3 och 4§§lagen om statlig förmögenhetsskatt iakttas vad som stadgas i tredje-sjätte slyckenanedan. Hänvisningen i iredje stycket lill punkt 2 femte stycketav anvisningarna till 41 § kommunalskattelagen skall i slällel gälla punkl 2fjärde ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:857. stycketav anvisningarna till 24§ nämnda lag. I slället för vad som isjätte styckel stadgas om bostadsbyggnader på jordbruksfastighet och tomtmarkför byggnaderna skall gälla att småhus som är inrättat lill bosiad åt en eller tvåfamiljer med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet inte skall behandlas somen tdlgång i en förvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhet omsmåhuset med tillhörande tomtmark är atl anse som en privatbostadsfastighetenligt 5 § kommunalskallelagen. Bestämmelseni åltonde stycket a lillämpas med bortseende frän vad där sägs om att egendomenskall ha beskattningsnaturen annan faslighet. Hänvisningen i nionde styckellill 35 § 1 a mom. kommtmalskatlelagen skall i stället gälla punkt 14 trettondestyckel av anvisningarna till 32 § nämnda lag. VidtiUämpningen av de bestämmelser som anges i första-s/ö«e styckena skall somtaxeringsvärde anses det värde som enligt 1 eller 2 mom. skall ligga till grundför beräkningen av arvsskatt. Vidtillämpningen av de bestämmelser som anges i första styckel skall somtaxeringsvärde anses det värde som enligt 1 eller 2 mom. skall ligga till grundför beräkningen av arvsskatt. 'Aktier som noteras på inländsk eller utländsk börs, andelar i värdepappersfondersamt andra värdepapper än aktier som omsätts marknadsmässigt och är av detslag som anges i 27 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt tas upptill av det noterade värdet. Aktiersom, utan att vara börsnoterade, är föremål för marknadsmässig omsättning medregelbundna noteringar om avslut tas av det noteradevärdet. Finnsi ett bolag skilda aktieslag av vilka ett eller flera är börsnoterade ellerföremål för sådan notering som avses i andra stycket, skall de aktier i bolagetsom inte är noterade tas upp tUl samma värde som de noterade aktierna. Ärflera akfieslag noterade, skall de icke noterade akfierna tas upp till sammavärde som de noterade akfier som har den lägsta kursen. Omdet vid värdering enligt de föregående styckena bedöms att det noterade värdetinte motsvarar vad som skulle kunna påräknas vid en försäljning under normalaförhållanden, får i stället priset vid en sådan försäljning läggas till grundför värderingen. Akfiersom inte omfattas av be- Aktier som inte omfattas av be- stämmelserna iförsta -tredje styck- stämmelserna i första -tredje styckena samt andelar iekonomiska för- ena samt andelar i ekonomiska för- ' Senaste lydelse1990:1430. eningar och handelsbolag tas upp till det pris som kan påräknas vid en försäljning under normala förhållanden, varvid dock följande skall iakttas. I den mån uppskattningen grundas på värdet av tillgångar som ingår i förvärvskäUa inom inkomstslaget näringsverksamhet beräknas - under förutsättning att förhållandena är sådana som avses i 22§ 3 mom. försia stycket sista meningen - tillgångarnas värde med tiUämpning av reglerna i F tredje stycket; vid gåva dock under den ytterligare förutsättningen att de i 43 § andra stycket angivna kraven iakttagits. I den mån uppskattningen grundas på värdet av tillgångar som avses i första-tredje styckena, skall värdet av dessa tillgångar anses motsvara vad som skulle tas upp vid en tillämpning av bestämmelserna i första-fjärde styckena. eningar och handelsbolag tas upp till det pris som kanpåräknas vid en försäljning under normala förhållanden, varvid dock följandeskall iakttas. I den mån uppskattningen grundas på värdet av tillgångar somingår i förvärvskäUa inom inkomstslaget näringsverksamhet beräknas - underförutsättning att egendomen är sådan som avses i punkt 2 första stycket ellersjunde och åttonde styckena av anvisningarna lill 3 och 4 §§ lagen (1947:577)om statlig förmögenhetsskatt - tillgångarnas värde med tillämpning av reglernai F tredje stycket; vid gåva dock under den ytterligare förutsättningen att dei 43 § andra stycket angivna kraven iakttagits.