prop · GE038 · 1990-12-31 00:00:00 — Det bör i della sammanhang uppmärksammas att del ärvanligare i arbetar-än i tjänstemannafamiljer att barnen lever skildafrån en av föräldrarna (resp, ) och att del är mycket vanligarebland arbetarbarnen alt barnel helt saknar kontakt med den andraföräldern, Enannan ekonomisk aspekt är föräldrarnas ekonomiska möjligheter au kunnaupprätthålla en nära och god relation lill sina barn efter en skilsmässa.Problemet med kostnader för dyra umgängesresor är känt sedan flera år tillbakaoch förslag till ekonomiskt bidrag har diskuterats men fått slå tillbaka pågrund av det statsfinansiella läget. Därtill kommer att underhållsbidragtenderar att bli alltmer betungande för de underhållsskyldiga och därmedförsväras allvarligt möjligheterna vid umgänget med barnen. Reglerna förbostadsbidrag verkar i samma riktning. EnligtTCO är det inte tillräckligt att bara lagstifta om värdet av ett fungerande ochinnehållsrikt umgänge mellan barn och den förälder barnel inte bor tillsammansmed. Ekonomiska förutsättningar måste också ges såväl ute i kommunerna som lillden enskilde föräldern. Beslutom grad av umgängesrätl bör utformas flexibelt utifrån vad som bedöms bäst förbarnel och inle schablonmässigt som . Istället för all helt frånta enförälder umgängesrätl vore del önskvärt att utöka möjligheten lill umgänge medkontaktperson el dyl närvarande, Förbundetdelar den bedömning som görs i promemorian all vid val av vårdnadshavaresärskild vikt skall fästas vid om den ena föräldern motarbetar barnets umgängemed den andre föräldern, Någol behov av lagstiftning som särskilt uttryckerdetta finns dock inie enligl förbundels mening, särskilt mot bakrund av deuiialanden som högsta domstolen har gjort. Dessutom menar förbundet au6 kap 15 § klart anger vad som krävs av vårdnadshavaren på dennapunkt, Enliglpromemorian (sid, 63) bör förslaget om en upplysningsregel ses som ettpedagogiskt stöd i strävandena att främja ett fungerande umgänge, Prop. 1990/91: 8 Förbundetanser att del är mindre lämpligt au använda lagstiftning Bilaga 3 enbart ipedagogiskt syfte och avstyrker därför det föreslagna tillägget till 6 kap 15 §föräldrabalken. Redan den nu gällande lydelsen av denna paragraf innebärnämligen enligt förbundets mening att vårdnadshavaren skall lämna sådanaupplysningar som avses i promemorian. Samfundethar inte någon erinran mot förslaget om umgängessaboiage. Domstolarnahar (med undantag för HD:s dom , DT 21) inte itillräcklig omfattning tagit hänsyn till de uttalanden som finns i förarbetenatill gällande lagstiftning. En särskild lagregel i enlighet med förslaget kandärför vara motiverad. Samfundetavstyrker förslaget om upplysningsskyldigher. Bestämmelsernaär vaga och ger stort utrymme för skönsmässiga tolkningar. Den är inte hellerpå någoi sätt sanktionerad och skulle kunna ge upphov lill stridighetermellan föräldrarna. BRISser del positivt att promemorian betonar barnets behov av båda föräldrarna. Vimenar dock att utformningen av förslaget kring umgänget inte är formulerade urbarnets perspektiv utan verkar präglad av den debatt som förekommer kringumgängessaboiage, sett ur de vuxnas intressen. Förslaget speglar uppfattningenall barn skall ha umgänge med föräldrar i konflikt till varje pris. menarau man har inle tillräckligt beaktat de risker som barnel kan utsättas för vidumgänget. Normallsett har barn behov av båda sina föräldrar efter en separation och vill ocksåför del mesta ha ett fungerande umgänge. Del finns dock klara undantag därkonsekvenserna kan bli traumatiska. Naturligtvis har även erfarenhet avs.k. umgängessabotage på grund av djupa personliga konflikter mellanföräldrarna där barnet och umgänget blir eu medel au såra eller skada den andreföräldern. Vi ställer oss dock ytterst tveksamma till att barnels situationskulle förbättras genom promemorians förslag, au särskilt reglera domstolensval av vårdnadshavare i förhällande till umgänget. BRISvill peka på de stora risker vi ser med ett sådanl förslag och vänder osssärskilt mot resonemanget på sid. 60 i promemorian. Vi citerar "Om det iett omprövningsfall visas au en förälder uian giltig anledning motarbetarumgänget mellan barnet och den andre föräldern, är det en omständighet som kantala för alt föräldern inte längre bör utöva vårdnaden". BRISifrågasätter starkt domstolens möjlighet att bedöma vad som är "utan giltig anledning". Anledningen är ju alllid giltig för denförälder som vägrar umgänge och tror inle all en överflyttning av vårdnaden ly annalän i sällsynta fall gagnar barnets intressen. Konflikten kvarstår och Prop.1990/91: 8 kan snarare fördjupas med barnel kvar som slagirä mellan föräldrarna.Bilaga 3 Hur skall umgänget nu fungera med den förälder som förlorat vårdnaden?BRIS finner det absurt all domstolen pä delta sätt kan använda denkänslomässiga anknytning som umgänget skulle utgöra som eu hot och straff.Umgänget blir på så sätt en börda för barnel istället för den positivakänslomässiga upplevelse den är tänkt all vara. Ifall där en förälder tar sitt fulla ansvar som vårdnadshavare och genon attneka umgänge faktiskt försöker skydda sina barn från olika typer av övergreppblir resultatet än mer tragiskt. Alt övergreppen inle i lagens mening alllidkan bevisas eller alt förövaren inte kan fällas för brott innebär ju inte attövergreppen inle existerat och au barnel kan skadas av umgänget. Ligger detverkligen i barnets intresse att vårdnadshavaren skulle förlora vårdnaden, ivissa fall till förövaren? Vilkel ansvar tar inte samhället på sig alt bedömavad som är bäst för barnet. I synnerhet som domstolen sällan besittertillfredsslällande kunskaper kring barn och övergrepp och samhället fortfarandesaknar bra metoder att utreda sådana. Delhar framförts i debatten kring umgängessaboiage att t,ex, falskaanklagelser om sexuella övergrepp skulle användas flitigt. Det har genomsina kontakter med barnen ingen erfarenhet av och kan inte bedömatrovärdigheten i men vi har istället lång erfarenhet av fall där barn tvingaslill destruktiva umgängen och ibland där vårdnaden överflyttats till enförövare som samhället underlåtit eller icke haft möjlighet alt döma. Övergreppenkan på så sätt fortsätta och det med samhällets tysta medverkan. BRISser del också som en stor risk au en praxis i domstolarna kan komma allutvecklas kring detta. Del har tidigare sken när del gäller t.ex, umgängetsutformning. Del vore ytterst olyckligt om umgängesfrågan skulle fä en ipraktiken avgörande roll när värdnadsfrågan skall avgöras utan alt man på ettmycket ingående och kompetent sätt bedömer vad som ligger bakom en föräldersvägran till umgänge. Föreningenjurister vid de allmänna advokatbyråerna Föreningenanser det betydelsefullt all i praxis utvecklats en mera nyanseraddomstolsbedömning beträffande umgängesrätiens utformning i lid. Det ärangelägel att umgängesräilen fastsiälles på sådant sätt som är lämpligast i detenskilda fallet, därvid sålunda tidigare schablonartade umgängesrättsprinciperbör frånlrädas till förmån för mera nyanserade bedömningar. Med hänsyn tillpraxis' utveckling under senare lid anser föreningen i likhet med vad somuttalats i promemorian det inte påkallat all nu göra någon ändring iumgängesreglerna. Föreningenanser del synnerligen angeläget att framhålla viklen av att regler införes innefattande möjlighet för domstol all förordna om umgängesrätl även vid gemensam vårdnad. Del skulle vara 148 lättare att få part allacceptera gemensam vårdnad, om umgängesräiisför- Prop. 1990/91: 8 ordnande skulle kunnaerhållas. Föreningens erfarenhet är även den att Bilaga 3 upplösning avgemensam vårdnad skulle kunna förhindras om umgängesrältsförordnandei sådana fall skulle kunna erhållas. om givetvis gemensamvårdnad förutsätter enighet i alla frågor är ändock en möjlighet tillumgängesrältsförordnande sä viktig au en bestämmelse därom bör införas. Föreningendelar uppfattningen att en särskild lagregel bör tas in i föräldrabalkeninnefattande att vid bedömning av värdnadsfrågan särskild hänsyn skall tas lillbarnels behov av kontakt med båda föräldrarna. Föreningendelar del synsätt betr. upplysningar om barnet som promeorian innefattar. Samtligaverkslälligheisförfaranden avser i huvudsak verkställighet av umgänge där denicke-vårdnadshavande föräldern tvingas all begära verkställighet på grund avalt vårdnadshavaren motarbetar umgänget. Brister i efterlevandet av domslut fårtill följd att många barn förlorar kontakten med den ena föräldern. I dellalåsta läge återstår inget annal än att överflytta vårdnaden till den föräldersom är mest lämpad au garantera att barnet tillförsäkras elt fungerande umgängemed båda föräldrarna. Haren verkställighetsdom om umgänge vunnit laga kraft skall barnel inte avvärdnadshavaren nekas umgänge därför domen inte godtas eller underkänns avvårdnadshavaren, eller överklagas i instans efter instans. Då harrättssäkerheten blivit ett medel för att omintetgöra barnets rättigheter lillbåda föräldrarna. UFRdelar promemorians förslag utom i sista stycket på sid. 17 där endastsocialnämnden kan väcka talan i rätten för umgängesrätl ät personer som ärbarnel närstående. Nästsista raden bör ändras till: Mor- eller farförälder, eller annan släkt ellerperson som står barnet särskilt nära, skall i enlighet med FB paragrafer hasamma rätt att väcka talan i domstol på samma grunder som barnets förälder. Mor-eller farföräldrarnas anknytning och känslomässiga betydelse för barnelsutveckling måste avsevärt förslärkas i lagstiftningen. Alla mor-ellerfarföräldrar som i dagens rättsläge som försöker väcka talan om umgängesrätlfinner all de är rättslösa inför en handlingsförlamad politiskt sammansattsocialnämnd. Lagenom mor- eller farföräldrarnas umgängesrätl tillkom 1984. Men harinle en enda socialnämnd gjort en utredning eller domstol provat ett endaärende som har krävts i enlighet med lagtexten, om' exempelvis barnetsumgängesförälder har vistals i utlandet , eller har avlidit. FB6 kap 13 § bör ändras lill: Står barnel under vårdnad av två 149 vårdnadshavare,eller av vårdnadshavare och förälder med umgängesrätl, skall vad som i § 11 och§ 12 gälla dem tillsammans. Päsidan 17 som behandlar FB 6 kap. 15 § utökas lagen visserligen Prop. 1990/91:8med alt värdnadshavaren har en viss upplysningsplikt om barnel till Bilaga 3umgängesföräldern. UFR ställer sig mycket tveksam lill all del är tillräckligt.Gällande sekretess försvagar allvarligt barnels sociala nätverk och hindrardessutom helt umgängesföräldern att fä ta del av exempelvis barnelssjukhusvistelse, skolarbete m.m. Allt vad som rör barnet upplyses enbart tillvårdnadshavaren. Informationen från denna till umgängesföräldern kan med fogmisslänkas alt inte överensstämma med sanningen. Förutomdenna upplysningsplikt bör FB 6 kap. 13 § även gälla umgängesföräldern. Om intedenna lagändring åstadkommes i samband med övriga föreslagna ändringar kommertingsrätterna att bli överhopade av mål, var umgängesföräldrar pä grund avdenna orättfärdiga sekretess ansöker om gemensam vårdnad. Sekretesskyddi gällande lag fär genom kopplingen lill vårdnadsinnehav lill följd all denfrän vårdnaden skilda föräldern drabbas av orättfärdiga rätlsförhållanden. Isekreiessammanhang skall båda föräldrarna vara jämställda. Ävenicke-vårdnadshavande föräldrar måste ha möjlighet alt engagera sig i sina barnsliv pä alla områden. Denna möjlighet är myckel starkt begränsad ochdelvis omöjliggjord. De negativa effekter som ett sådant sekretesskydd medförinnebär en allvarlig försvagning av barnets sociala nätverk. Vivill dock framhålla det kända faktum all de barn som bor hosrespektive förälder ofta känner sig rotlösa och att det är svårtatt hamna i en "ny" familj där andra regler och normer gäller. Avden undersökning som redovisar av domar är det skrämmande vadfå individuella lösningar som medgives. Skälen lill det bör utredas grundligt.Säkerligen är del både ekonomiska, praktiska, känslomässiga etc. anledningar.Troligen skulle, om domstolarna suveränt beslutade i ärenden, ulan att hörasocialnämnden, de schabloniserade besluten bli fler. motsätier vi oss.Skäl för det se nedan. Omförälder gjort sig skyldig övergrepp mot barnet ska umgänge uteslutas. Idetta sammanhang avses sexuella övergrepp eller annan grov misshandel.Umgängesrätten får sedan prövas i vederbörlig ordning om andra förhållandenframkommer . Det gäller uteslutande att skydda barnet och att förhindramen. Förälderns behov av att träffa sina barn får komma i andra hand. Här finnsskäl, som tidigare framhållits, au ha umgänge med annan än föräldern t.ex.farföräldrar. Detär helt riktigt som framgår av promemorians förslag lill förändring i all värnadshavaren som gynnar kontakt och umgänge ska ha en framträdande plats. Informationsskyldighet ska åvila vårdnadshava ren. För att markera båda föräldrarnas synnerliga skyldighet att hålla kontakt med barnel, och barnets behov av del, bör informationssky- 150 Idighelen spela ul sinroll om den andra föräldern visar långvarigt Prop. 1990/91:8 kompaktointresse. I stället kan denna skyldighet upprätthållas med annan Bilaga 3anhörig, som vi tidigare framhållit. Vidskilsmässor är del tyvärr alltför vanligt au barn lappar kontakten med denförälder, som inle har vårdnaden eller som barnet inte bor hos. Pä denna punktär del av vikt all komma fram lill en lagstiftning som bättre tillvaralarbarnets rätt till umgänge med den förälder som inte har vårdnaden eller sombarnel inte bor hos. Omupprepat umgängessaboiage föreligger bör prövning av värdnadsfrågan tas upp pånytt. Iföräldrabalken förs in en särskild regel som slår fast alt frågan om barnetskontakt med båda föräldrarna skall ges en framträdande plats vid valet avvårdnadshavare. MKF anser det vara viktigt att klart markera vårdnadshavarensansvar för att barnel har en positiv kontakt också med den andra föräldern.Alltför många barn har ingen eller dålig relation lill sin ena förälderofta pä grund av olösta vuxenkonflikier mellan parterna. SSKFifrågasätter en förändring i som ger frågan om barnels kontaktmed båda föräldrarna en alltför framträdande plats vid val av vårdnadshavare. SSKFanser i stället att det stora problemet med de "försvunna fäderna",d.v.s. de pappor som efter en separation överger barnen borde uppmärksammasbåde i och i socialtjänstlagen. Utredningens ambition attmotverka umgängessaboiage är vällovlig och stöds av SSKF. Dock finns andrametoder, t.ex. en ändrad processuell ordning för mål om verkställighet avavgöranden om vårdnad och umgänge, som bör prövas. SSKFtillstyrker förslaget om "pedagogiska regeln" i somslår fast föräldrarnas skyldighet all lämna bl.a. den andra föräldern sädanaupplysningar rörande barnet som kan främja umgänget. Ilagförslaget ägnas en hel del utrymme för diskussion om umgänges sabotage. Del är bra att barnels behov av båda föräldrarna markeras och att umgängessabotage motverkas. En ensam vårdnadshavare som önskar mer engagemang av den andra föräldern diskuteras inte. Möjligen kan .., denensamma vårdnadshavaren begära gemensam vårdnad. begära att föräldernmedverkar i samarbetssamtal om umgängesfrägor? 1990/91: 8 Enutförligare diskussion om de frågorna hade varit befogad med tanke Bilaga 3på barnets behov av båda föräldrarna. Allasom arbetar med avgöranden när det gäller barn måste lära sig lyssna på barn,ta barn på allvar och aldrig tvinga barn som utsatts för övergrepp eller annankränkande behandling lill träffar ensam med den eller de som utsatt barnel försådan behandling. Dåvårdnaden inte är gemensam men det finns avtalad umgängesrätt måste den nogsamtrespekteras. Ingen förälder skall tillåtas au sabotera den andre föräldernsumgängesrätt med sitt eget barn. Den vårdnadshavande föräldern bör görasuppmärksam om ansvaret alt medverka lill ett väl fungerande umgänge. Barnetsmöjlighet till umgänge med annan närstående bör också beaktas. Förslaget särskild regel i om viklen av barns kontakt med bådaföräldrarna är bra och skall ha betydelse vid valet av vårdnadshavare. Förslagetall införa regel i om skyldighet hos den vårdnadshavandeföräldern att lämna upplysningar om barnel är bra. Regeln bör utformas att avseupplysningar som främjar umgänget och är av vikt för barnet och föräldern.Regeln får ses som ett pedagogiskt stöd lill ett välfungerande umgänge. Ävenandra närstående bör fä upplysningar om barnets viktigaste händelser. Förslagetatt i föra in en särskild regel, som slår faSt att barnetskontakt med båda föräldrarna ska tillgodoses är viktig. HusmodersförbundetHem och Samhälle anser au 6 a § komma till uttryck i lagtexten iföräldrabalken. Umgängessabotageär psykiskt skadligt för barnet. Trotsatt umgängesrätl är överenskommen med s k "varannanhelgs-pappa"försöker många kvinnor sabotera detta och på olika sätt och med olika medelavskärma barnel från dess biologiska far och släkt. Somalla vet är det oftast fadern, som mer eller mindre blir utestängd frän sinrätt lill umgänge och information om barnet. Många av dessa pappor törs inteställa krav pä sina rättigheter av rädsla för att förhållandet till barnetsmor ytterligare ska försämras och au han då helt ska bli avskuren från auträffa sill barn. Under sådana omständigheter är det inte förvånande att mångafäder ger upp umgänget med sitt barn. Det vill stor styrka till att fortsättaen umgängesrätl under sådana förutsättningar. Många biologiska pappor ärförsvunna efter skilsmässan och en bidragande orsak kan vara just umgängessabotage.Umgängessabotagei måste observeras. Det är av oerhört stor betydelse för barnetatt ha tillgäng till båda sina biologiska föräldrar och deras anhöriga. Mångapappor och deras barn mår psykiskt dåligt på grund av umgängessaboiage. Mängaföräldrar vet inte vilka rättigheter och skyldigheter de har. Föräldrarna måste fåinformation om de juridiska och praktiska konse- Prop. 1990/91:8 kvensernapå elt mer handfast sätt. Även om samtalsledaren informerar Bilaga 3 om della,är man inle alllid mottaglig för information och den glöms lätt. HusmodersförbundetHem och Samhälle anser att stora insatser för information om vårdnad ochumgänge bör göras i massmedia, t.ex. i TV som har stor genomslagskraft. Del är inlebara berörda föräldrar, som kan ha nytta av informationen. Hur många vanligamänniskor överhuvudtaget känner till lagar och förordningar på del härområdet! Lagenbör ge båda föräldrarna samma rättigheter vid en vårdnadstvist. Lagenskall alltid syfta till det som är bäst för barnet. Kommunerska sörja för att föräldrar erbjuds samarbeissamtal med opartisk, kompelentsamtalsledare. Allumgängesräilen bevakas enligl vad som förordas i förslaget till 6 a § -1- 15 §.Att hänsyn tas till barnets behov av umgänge med övriga närstående. Införandetav en direkt lagbestämmelse som klargör au umgänges-sabotage är diskriminerandeför en vårdnadshavare är tyvärr en nödvändighet, trots alt i förarbetena tillnuvarande lagstiftning på mänga ställen utöver vad som påpekas i promemorianhar framhållits, se bilaga, au umgängessabotage kan utgöra grund för ändradvårdnad. Endasti ett par fall har dessa synpunkter kommit att beaktas i rättstillämpningen. Dethar då gällt extremt umgängessabotage. Medtanke pä hittillsvarande rättspraxis - sedd mot bakgrund av t.ex. slasrådetLidboms uttalande i prop. 1973:32, s. 131, och LU i 1973:20, s. 114, om attsynpunkterna skulle beaktas i rättstillämpningen och att regeringen skullevidtaga åtgärder, om delta ej skedde - ifrågasätter FoR starkt om inteskrivningen av den föreslagna 6 a § behöver skärpas. FoRföreslog för övrigt redan i yttrande över SOU 79:63 (s. A 4:1) nedanståendelydelse på en ny paragraf: "Omvårdnadshavare med åsidosättande av barnets behov konsekvent vidtager åtgärderi syfte att försvära eller omintetgöra umgänge mellan umgängesberättigade skallrätten förordna att vårdnaden överförs till den andra föräldern eller tillannan person, om detta inte uppenbart strider mot andra av barnelsgrundläggande behov. Frågaom att överföra vårdnaden enligl första stycket prövas på talan av förälder,barnet eller socialnämnd." FoRtillstyrker förslaget om upplysningen om barnet men måste - liksom för övrigtsker i promemorian - påpeka all bestämmelsen dessvärre ger "ett betydandeutrymme för skönsmässiga bedömningar" frän vårdnadshavarens sida. Detpåpekas au en ovilja lämna upplysningar "kan vara elt tecken på att vårdnadssiluaiionenbör omprövas". Ävenen förälder, som av rent praktiska skäl ej kan länka sig vara vårdnadshavare eller som inle kan bli det på grund av mindre lämplighet, borde ha möjlighet till upplysningar om sitt barn; i vart fall om skolgång, allvarligare sjukdomar etc. oavsett vårdnadshavarens uppfattning. Detta borde kunnagenomföras genom smärre ändringar/tillägg i Prop. 1990/91:8 gällandesekretesslag och socialtjänstlag. Den föreslagna reformen bör Bilaga 3 dockinte fördröjas genom dylika ändringar/tillägg. Detär FoR:s förhoppning, att arbetar vidare på frågan ochganska snart lägger fram förslag i den skisserade riktningen. Självfallet måstedel finnas begränsningar i upplysningsskyldigheien, men dessa får inte ha dengodtyckeskaraktär som anförs främst i den allmänna motiveringen. Upplysningsskyldigheten,sådan den föreslås bli i en lilläggsregel som förs in i 6 kap. 15 § ,bör förses med en föreskrift om att den måste fullgöras . Del är, enliglIdégruppens uppfattning, minst lika avgörande för umgänget au den förälder som inlehar vårdnaden, informeras som att information överhuvudtaget lämnas.Även om det kan sägas ligga i sakens natur all information alltid bör lämnas i sådangod lid att den ska kunna beaktas, bör det i sammanhanget vägas in att det vidtvister mellan föräldrarna inte sällan är tidsaspekten som är lika avgörandesom informationen i sig. Ipromemorian har upplysningsskyldigheten koncentrerats lill att gälla barnetsjälvt. Enligl Idégruppens mening har vissa kringförhållanden ofta avgörandebetydelse för umgängets utövande. Härmed avses främst barnels framlidabosättning. För alt understryka viklen av att sådana framtida ändradeförhållanden avses vore det av betydelse om lagtexten även kompletterades tilldenna del. Konkretföreslås tillägget till 15 § få följande utseende (tillägget har försetts medfel stil): Vårdnadshavarenskall, om inte särskilda skäl talar mot det, lämna sådana upplysningarrörande barnet och övriga förhållanden som kan främja umgänget. Ipromemorian fästs särskild vikt vid s.k. umgängessabotage vilkel framledesföreslås bli särskilt uppmärksammat vid valet av vårdnadshavare. Idégruppenfinner förslaget vara väl utformat men noterar all en viktig fråga idelta sammanhang - frågan om möjlighet för fäder som bor långt ifrån sina barnoch av denna orsak inte kan/har råd att utöva umgängesrätten - än en gånglämnas utan beaktande. Isamband med att umgängesfrågorna tidigare varit föremål för prövning harfrågorna kring resor i samband med umgänge sagts skola bli föremål för särskildutredning. Någon sådan har inte kommit till stånd och synes ej heller liggainom ramen för den utredning som den s.k. f.n.arbetar med. Det hade därför varit än mer välkommet om frågan nu behandlats. EnligtIdégruppens erfarenhet omöjliggörs umgänge med barn inte sällan i praktiken av all den förälder som har den faktiska vårdnaden flyttar lill annan ort, ibland utomlands. I syfte au tillförsäkra barnen 154 kontakt med bådaföräldrarna är del därför angeläget att del ånyo prövas Prop. 1990/91: 8huruvida kostnaderna för umgängsresor endera ska beaktas vid fasistäl- Bilaga 3 landet av underhållsbidrag eller ska få tillgodoräknas förälder somskatteavdrag. Gruppen ser det som en brist att denna så vikliga frågabeträffande rätten till umgänge inte berörts. Familjerällssekrelerarehar under åtskilliga år utvecklat metoder för all tillsammans med föräldrarhitta former för umgänge med hänsynstagande lill barnets behov: kön, ålderskolgång, fritidsaktiviteter osv. Vår erfarenhet är all del under ärendensfortsatta hantering ibland varit svårt alt vinna gehör för flexibla lösningarutifrån barnels behov. Det har varit lättare för ombud och domstol alt se tillenskilda föräldrars behov av fastställd periodicilet.