prop · GE03102 · 1990-12-31 00:00:00 — Sedanföregående år har, genom att extra medel har avdelats för repetitionsutbildning,användbarheten kunnat förbättras hos vissa armé- och marinförband. Samträningeninom flera viktiga förband har förbättrats. Förarmén har utvecklingen kännetecknats dels av försämradkrigsduglighet hos en del av förbanden, dels av minskad tillgänglighet förviss materiel. har dessutom endast för ett fåtal av deviktigaste förbanden och systemen kunnat anpassas i takt med hotutvecklingen iomvärlden. För andra förband har skillnaden i både kvalitet och kvantitet ökati förhållande till tänkbara angripare. Inställdaoch avkortade krigsförbandsövningar samt brist på yrkesofficerare i grundorganisationenhar ökat behovet av kompletterande utbildning. Brigadernasmateriel uppvisar allvarliga brister rörande t. ex. pansar-värnsammunitionensverkan i fronten på moderna stridsvagnar och vår förmåga att genomföra strid imörker. Vidare påverkar materielbrister vissa förbands krigsduglighet. Stridsfordonenär omoderna, vilket innebär begränsad skyddsnivå, eldkraft och rörlighet. Sammantagetinnebär den personella och materiella situationen att hu vuddelen av arméförbanden har begränsad förmåga att lösa sina uppgifter direkt efter mobilisering. Förbandens utbildning och materiel måste kompletteras för att förbanden skall bli allsidigt användbara. Den kom pletterande utbildningen innebär främst samövning inom bataljons och brigads ram . Att täcka de materiella bristerna tar i flertalet fall avsevärt . Marinenskvalificerade krigsförband bedöms kunna mobilisera inom an- ""Sbefalld tid och de förband som är rustade i fred bedöms kunna lösa sinahuvuduppgifter redan före genomförd mobilisering, men med begränsaduthållighet. Delarav marinens krigsförband har begränsad krigsduglighet och kräver kompletterandeutbildning och underhåll. Senareläggningaroch reduceringar av materielanskaffningen har skett och omsättning av äldreförband har skjutits för att öka takten i uppbyggnaden avubåtsskyddet och för att höja incidentberedskapen. Underhåll har begränsats avsamma skäl. Sammantaget har därmed skapats ett växande behov av underhåll avbefintliga system och materiell förnyelse. Flygstridskrafternahar hög beredskap och god initialeffekt. Personallägetinom vissa funktioner, främst i övre , begränsar beredskapen.Kompletteringsutbildning måste ske för att öka förbandens uthållighet.Materiella brister finns också främst inom områdena kvalificerade jaktrobotar,vapen för markmålsbekämpning samt fältarbeten och skydd. Denförsenade basutbyggnaden och den otillräckliga repetitionsutbildningen inombasbataljonerna begränsar uthålligheten. Detoperativa ledningssystemet har sammantaget en godtagbar förmåga. Brist påreservdelar minskar dock ledningssystemens uthållighet. Ledningsberedskapenpå central och regional nivå är godtagbar. Försvarsplaneringen är i alltväsentligt väl genomarbetad på central och regional nivå. Bristeri utbildningsnivån, den materiella tillgängligheten och uthålligheten hosmånga förband innebär enligt överbefälhavaren att försvarsmakten behöver tidför kompletterande utbildning och materielanskaffning innan den är beredd mötastort upplagda angrepp som syftar till ockupation av del av eller hela landet.Tiden som behövs för materielanskaffning är avsevärd. Stridskrafternasnuvarande numerär medger att angrepp kan mötas i varje del av landet. Möjligheterna att avdela en gärd i annan del av landet är dock begränsade när en uthållig försvarsoperation förs i södra delen av landet. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag anfört om läget inom försvarsmakten. Prop.1990/91:102 Bilaga 1 4.3 Redovisning av JAS 39-projektet 1enlighet med beslut (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr. 374) ijuni 1982 om riktlinjer för utveckling och anskaffning av JAS-systemet skallregeringen orientera om läget inom JAS 39-projektet. Grandenför värdering är riksdagsbeslutet (prop. 1982/83:119, FöU 9,rskr. 271) om riktlinjer för fram . I propositionen(prop. 1989/90:100, FÖU7, rskr.226) om totalförsvarets fortsatta utvecklingredovisades senast läget inom . Överbefälhavaren,chefen för flygvapnet och har redovisat sinavärderingar efter det femte projektvärderingstill-fället som avsåg läget iprojektet . Därefter har den årliga redovisningen underhösten 1990 sänts in till regeringen. Dessa båda rapporter redovisas i detföljande under avsnitten 4.3.2 och 4.3.3 har därefterden redovisat sin värdering av Industrigrappen JAS (IG JAS)offert avseende delserie två, JAS 39B och stödsystem som lämnades den 1 oktober1990. Jag redovisar min syn på det senare i avsnittet 4.3.4. 4.3.2 Teknisk värderingav projektet Flygutprovningenmed det andra provflygplanet återupptogs efter 15 månadersstillestånd som förorsakades av haveriet med det första provflygplanet den 2februari 1989. Fram till genomfördes fyra provflygningar.Takten i flygutprovningsprogrammet har bland annat beroende på ett stort antaltekniska problem blivit avsevärt lägre än industrigruppen hade räknat med i sinreviderade huvudtidsplan . Analys av de fyra inledandeprovflygningarna och provflygverksamheten efter har enligtmaterielverkets bedömning visat att de problem som orsakade haveriet med detförsta provflygplanet har åtgärdats. Motorrestriktioner som har införts pågrund av de sprickor som upptäcktes i ett av motorns fläktsteg kvarstår ännu.En ny utformning av de aktuella delarna i fläkten har utvecklats och planerasinföras varvid restriktionerna kommer att kunnaavvecklas. har prov meddelar av flygplanets vapensystem påbörjats. Markprovskjutning med automatkanonmonterad i flygplanet har genomförts med gott resultat. Den första fällningenav bombkapseln från ett flygplan 37 för utprovning av vapnets komplettasystemfunktioner har genomförts med gott resultat.Utvecklingsproven har därefter slutförts . Ett antalverifieringsprov bland annat på JAS39 återstår innan systemet är helt utprovat. Underlag för seriebeställ- Prop. 1990/91:102 ning av bombkapseln kommer att finnas under innevarande år. tekniska värdering om att serieflygplanens prestandai allt väsentligt kommer att nå specificerade tekniska värden har inteförändrats. Förseningarnai flygutprovningen har som tidigare nämnts fortsatt att öka trots den störregenomarbetning av tidsplaner m. m. som gjordes av industrigrappen isamband med uppgörelsen mellan materielverket och industrigrappen efterhaveriet med det första provflygplanet. Start av provflygning med återståendeprovflygplan har försenats ytterligare jämfört medplaneringen . Industrigrappen räknade med att kunnaleverera det första serieflygplanet för inledande taktiska prov den 15 mars1993. bedömde i sin rapport efter det femteprojektvärderingstillfället att en första leverans med utlovadstatus inte skulle kunna ske . gör i sambandmed särskild rapportering bedömningen att den försenadeflygutprovningen medför att en första leverans av flygplan med tillräckligstatus för inledande taktiska prov inte kan ske förrän tidigast i början av år1994. Materielverketbedömer vidare att flygutprovningen behöver förlängas och pågå t. o. m. år1995. De första serieflygplanen kommer efter leveransen till flygvapnet attbehöva modifieras för att uppnå avtalsenliga prestanda i alla avseenden. Dennamodifiering har föratsetts i grandavtalet men kommer att få störreomfattning än vad som förutsågs i den ursprungliga planen. Kostnaderna fördenna modifiering ingår i gmnd-kontraktet. Flygutprovning med två avprovflygplanen pågår . Markutprovning pågår med ytterligare tvåav de totalt fem planerade provflygplanen. Det femte provflygplanet utgörs avdet första serieflygplanet vars färdigställande har tidigarelagts. Flygningmed detta flygplan beräknas kunna påbörjas . är kritiskt till industrigruppens sätt att leda projektet. har bland annat behovet av resursinsatser felbedömts ochindustrins underleverantörer har inte hållit avtalade tidsplaner ochåtaganden. Arbetet med att förstärka ledningen av projektet inomindustrigruppen pågår. kan ännu inte avgöra om de avindustrigruppen vidtagna åtgärderna är tillräckliga för att förhindraytterligare förseningar i typarbetet. Jagkonstaterar i likhet med föregående års redovisning och med stöd av det gångna årets redovisningar att JAS-systemet i stort bedöms kunna uppnå specificerade prestanda. Detta förutsätter dock att industrigruppen står för sina åtaganden även om ytterligare problem uppstår under utprov- ningens gång. De ansträngningar som gjorts för att återta förseningarna har inte givit förväntat resultat. Jag finner, i likhet med föregående år, att industrin inom väsentliga områden har under skattat arbetsvolymen och komplexiteten inom projektet. Detta medför ökade kostnader främst för industrigruppen men även andra leverantörer av materiel till projektet påverkas av industrigruppens förseningar. In dustrigruppen har dock redovisat för att man avser 48 attstå fast vid sitt åtagande i grandkontraktet vad avser typarbetet och den Prop. 1990/91:102 första delserien om 30 flygplan. Ettintensivt utprovningsprogram skall nu genomföras fram till och med år 1995.Tidpunkten för leverans av flygplan avsedda för den inledande taktiskautprovningen kommer att förskjutas jämfört med de ursprangligaplanerna där leveranserna skulle påbörjas . Jag föratsätter attindustrin i samverkan med materielverket fortsätter att pröva varje möjlig åtgärdför att förhindra ytterligare förseningar. Detta får dock inte ske så attrisknivån ökas i projektet. Jag vill särskilt understryka att industrin måstefortsätta utvecklingsarbetet på ett sådant sätt att tilltron åtempprättas förde långsiktiga utfästelserna som gjordes av de berörda svenskaindustrikoncernerna i samband med tecknande och med detillägg till gmndkontraktet som gjorts i senare överenskommelser bland annatefter haveriet med det första provflygplanet. 4.3.3De ekonomiska förutsättningarna för projektet Ienlighet med beslut (prop. 1982/83:119, FöU9, rskr. 271) våren 1983är planeringsramen fram 2 000 för projektet iprisläget febmari 1981. följer samma regler för priskompensationsom övrig materiel inom försvarsmakten. beslut (prop. 1983/84:112,FöU 20, rskr. 348) om det militära försvarets fortsattautveckling m.m. innebar vissa förändringar för , främst reglernaför att kompensera försvarskostnadernas utlandsberoende. Försvarsbeslutet år1987 tillförde, utanför planeringsramen, ytterligare 1,8miljarder kronor i prisläget febmari 1986 under budgetåren 1987/88- 1996/97för komplettering av motmedelssystemet samt för en eventuell utökning avantalet flygplan efter nästa försvarsbeslut. planeringsram förbudgetåren 1982/83-1999/2000 var i 1982års riksdagsbeslut i prislägetfebmari 1981 . 1983års riksdagsbeslut innebar förJAS-projektet att planeringsramen skulle minskas med 800 milj. kr. till 24,9miljarder kronor vilket också har skett. De i överbefälhavarens årliga rapporti redovisade kostnaderna utgår dock fortfarande frånmaterielinnehållet försvarsbeslut. Överbefälhavaren har vid tidigareredovisningar anmält att en kostnadsreducering som svarar mot 1983 årsriksdagsbeslut inte bör göras förrän en ökad säkerhet erhålls i projektet.Denna inriktning har regeringen tills vidare godtagit. har inte haftnågot att erinra häremot. Avöverbefälhavarens rapport framgår vidare att återstående planerings ram för exkl. prisreserver enligt gällande beräkningsmetoder uppgår till i prisläget febmari 1990. kostnader beräknas uppgå till i samma prisläge. Förseningar i projektet har medfört att de sista leveranserna av flygplan enligt beslut med dagens planer kommer att ske först under /02. Enligt nu föreliggande offerter medför fördyringarna 49 4 1990/91. för flygplanen i delserietvå och för den tvåsitsiga versionen av JAS Prop. 1990/91:102 (JAS39B) attdet krävs ytterligare resurser för att fullfölja Bilaga 1 medden ursprungliga målsättningen. bedömer med nuvarandeoffertunderlag som grand att fördyringarna för delserie två m. m. kan komma attuppgå till fram till och med /02. Överbefälhavarenhar vad avser JAS 39B tidigare gjort jämförelser mellan alternativa lösningarav utbildningsfrågan i JAS-systemet. Analys av totalkostnaderna för dessa visarpå i stort likvärdiga kostnader för möjliga alternativ. Överbefälhavaren hardärför inplanerat anskaffning av JAS 39B. Begränsat tekniskt utvecklingsarbeteför JAS 39B genomförs för att göra det möjligt att senare slutligt kunna taställning till JAS 39B. Jagkonstaterar att för utvecklingen och de första 30 flygplanen förstaten följer de kostnadsramar som förutsattes i grandbeslutet. Förseningarnai typarbetet är dock avsevärda vilket främst påverkar industrigrappenskostnader. För delserie två och JAS39B har avsevärda kostnadsökningar jämförtmed grandbeslutet angivits i inlämnade offerter. Regeringenbeslutade att tills vidare skall fortsättaoch gav då i uppdrag att förbereda en anskaffning avdelserie två och begära en slutlig offert från industrigruppen under hösten1990 för delserie två m. m. Industrigrappensofferter lämnades in till materielverket . Materielverketsvärdering av offerterna redovisades för regeringen den 31 oktober 1990.Materielverket framhöll då att en beställning av delserie två m. m. bordesenareläggas från den planerade tidpunkten till en senare tidpunktberoende på de ökade förseningarna som drabbat utvecklingsarbetet inklusiveflygutprovningarna. Underlaget hade också i vissa avseenden förändrats och vissavillkor hade försämrats jämfört med industrigruppens utfästelser . Regeringenhar därefter beslutat att uppdra till materielverket attinleda överläggningar med industrigruppen för att bland annat klarlägga hurarbetet skall drivas vidare i med anledning av de uppkomnaförseningarna. Industrigruppen har aviserat att man planeraratt genomföra förändringar av sin ledning i syfte att förstärka ledningen avprojektet. vapenprogram har redovisats olika alternativ och utredningar omdessa vapenalternativ pågår. Det bör ankomma på regeringen att avgöra denframtida inriktningen av beväpning. Jagkonstaterar att utveckling inte har varit tillfredsställande främst i tidsmässiga avseenden men även i ekonomiska avseenden. Flygutprovningen har kommit igång igen efter haveriet med det första provflygplanet och resultaten från de inledande flygningarna visar att man är på rätt väg. Takten i provflygningarna mot svarar dock ännu inte den takt som tidigare utlovats av industrigruppen. De tekniska problemen i styrsystemet har enligt materielverkets bedöm- 50 Jag delar materielverkets samlade bedömning att de teknis- Prop.1990/91: 102 ka målen i projektet bör kunna uppnås trots de problem som finns . Deredan under år 1988 och 1989 aviserade kostnadsökningarna har formelltbekräftats genom industrigruppens offert och uppgår till betydandebelopp. Den tidigare aviserade tidsmässiga förskjutningen av den förstaleveransen av serieflygplan uppgår nu enligt materielverkets bedömning tillstorleksordningen . Förseningarna inom flygutprovningen och tveksamheterom de första serieflygplanens tekniska status liksom de försämrade åtagandena iden inlämnade offerten på fortsatt serieproduktion medför enligt min mening atten beställning av fortsatt serieproduktion inte bör ske somregeringen tidigare lade fast. De efter regeringens beslut den 22 november1990 upptagna överläggningama mellan materielverket och industrigrappen fårklarlägga när förhandlingar om fortsatt verksamhet avseende delserie två m. m.syftande till beställning kan ske. Jagkonstaterade föregående år att är den hittills största statligasatsningen på ett enskilt projekt. I likhet med vad jag då anförde anser jagatt ett avbrytande av nu skulle få svåra konsekvenser för vårsäkerhetspolitiska trovärdighet och också medföra allvarliga industriellakonsekvenser. Så skulle t. ex. den civila delen av flygindustrin få svårt attfullfölja sina planer med de civila flygplansprojekten och 2 000.Fortfarande kan dock inte uteslutas att ytteriigare tekniska problem ochekonomiska fördyringar kan innebära att ett fullföljande av trotsallt måste omvärderas. Min samlade bedömning är dock att JAS-projektetbör fullföljas under föratsättning att överläggningarna och förhandlingarmellan staten och industrigrappen leder till att för parterna rimliga villkoruppnås. Den fortsatta inriktningen av bör prövas av närunderlag för inriktning om fortsatt verksamhet föreligger. Jag avser attfortlöpande låta försvarsutskottet bli informerat om utvecklingen avJAS-projektet. 4.3.5Vissa industripolitiska aspekter på projektet Isamband med att JAS-kontraktet slöts lämnade Industrigrappen JAS vissautfästelser beträffande sysselsättningsskapande åtgärder och teknologiöverföring,som skulle genomföras , samt industriellt samarbete mellanderas utländska underleverantörer och svensk industri i vissa fall ända framtill . Jaghar redogjort för bakgmnd och uppnådda resultat i budgetpropositionerna1981/82:102, 1984/85:100, 1985/86:100, 1986/87:95, 1987/88:100 och 1988/89:100.Det slutliga utfallet av de syssdsättnings-skapande åtgärderna ochteknologiöverföringen redogjorde jag för i budgetpropositionen 1987/88:100. Föruppföljningen av industrigruppens industripolitiska utfästelser av seende industriellt samarbete finns en särskild arbetsgrupp vid industridepartementet. Arbetsgruppen, som består av representanter från berörda departement, analyserar det av industrigrappen redovisade materialet om genomfört industriellt samarbete samt ställer detta i relä- 51 tion till de utländskaunderieverantörernas utfästelser mot industrigrup- Prop. 1990/91:102 pen.Hittills har drygt 20 utländska underleverantörer till åtagit sig industriell samverkan med svensk industri. Jaghar av chefen för industridepartementet erfarit att han erhållit rapporter omuppnådda resultat t. o. m. . Med rapporterna som grund hardärvid genomförda affärer kunnat godkännas i nedanstående omfattning, vilkaäven ställts i relation till de åtaganden som lämnats. Underleveran- Åtagande Godkänd indirekt induslri- lörer till: (milj.) samverkan (milj.) *Godkänd industrisamverkan i löpande priser. **Godkänd industrisamverkan och åtagande, under förutsättning att delserie 2beställs, i fasta priser. ÅtaRandet fram t.o. Åtagandet omfattar även en deldirekt industriell samverkan. Industridepartementethar således för perioden till kunnat godkännagenomförd indirekt industriell samverkan mellan utländskaunderleverantörer och svensk industri som sammanvägt motsvarar avgjorda åtaganden. FörVolvo Flygmotors underleverantör har som indirektindustrisamverkan kunnat godkännas miljoner i löpande priser,motsvarande av åtagandet på nivån USD300miljoner. Därutöver harGeneral ytteriigare aviserat uppnådda resultat vilka arbetsgruppenännu inte har tagit ställning till. GeneralElectric, som är den utan jämnförelse största underleverantören i projektet,förutser att avsevärt tidigare än utlovat uppfylla sitt åtagande vad gällerindirekt industrisamverkan. förutser att uppnåen indirekt industrisamverkan på miljoner vilket var den lägsta nivåsom företaget åtog sig när projektet påbörjades. FörSaab underleverantörer uppgår de godkända och genomförda affärernatill 650milj. räknat penningvärde, motsvarande av åtagandetoch väl över åtagandet t.o.m;. Vid en jämförelse mellan de olikautländska underleverantörerna till framgår att resultaten är ojämntfördelade. 4 av totalt 18 leverantörer har redan uppfyllt och ytterligare 3 ärmycket nära att uppfylla sina åtagande. två underleverantörer har industridepartementet,baserat på rapporter t.o.m. , sammantaget kunnat godkännaaffärer till 208 milj. kr i löpande priser enligt avtalen, motsvarande över100% av det totala åtagandet. har ingen rapport lämnats avEricssons båda underleverantörer. Industridepartementetkonstaterar att de hittillsvarande resultaten av indirekt industriell samverkanmellan utländska underleverantörer och svensk industrimycket väl kan anses motsvara förväntningarna. Dehittills uppnådda resultaten av den indirekta industriella samverkan 52 utgörenligt industrigrappen JAS bedömning tecknade beställningar i Sve- Prop.1990/91: 102 rige motsvarande 5 500 årsarbeten. Utöverden ovan nämnda indirekta industrisamverkan har gjortåtaganden om direkt industriell samverkan med Flygmotor vad avserproduktion av jetmotordelar till belopp som kan komma att uppgå till minstsamma värde som den indirekta industriella samverkan. Den direkta industrisamverkanuppgår till 625 milj. kr. ÄvenSaab underleverantörer har gjort åtaganden om direkt industriellsamverkan. Denna direkta industrisamverkan ingår i tabellen ovan för SaabScania med 177 milj. kr. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om JAS 39-projektet. 4.4 , anläggningar och lokaler Ettomfattande förnyelse- och utvecklingsarbete pågår inom denstatliga lokalförsörjningen. har i anslutning till regeringensförslag budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 9) resp. 1989 årsbudgetproposition (prop. 88/89:100 bil. 9) godkänt vissa riktlinjer för denfortsatta utvecklingen inom området. Inomförsvarsmakten bedriver överbefälhavaren ett omfattande förändringsarbete inomramen för det så kallade Vi-90 projektet. Inriktningen inomlokalförsörjningsområdet aren ökad decentralisering och delegering av ansvartill fastighetsförvaltande och lokalbrukande myndigheter. Införande avsärskilda resultatenheter på lägre regional/lokal nivå samt upprättande avhyresförhållande i lokalutnyttjandet föreslås. Överbefälhavarenhar vidare i sin programplan redovisat förslag till modell inom försvarsmaktenför avveckling/avyttring av verksamheter. Jag återkommer i det följande tillöverbefälhavarens förslag i denna del. Fortifikationsförvaltningenhar den Ijuli 1990 övergått till att bli en intäktsfinansierad myndighet. Enutredning har tillsatts. Utredningen om statensfastighetsförvaltning, med direktiv att bl. a. se över ansvarsfördelningen närdet gäller den statliga fastighetsförvaltningen. Ienlighet med de riktlinjer för samordnad lokalförsörjning som har redo visats i proposition 1988/89:80 har regeringen tillsatt en utredning om införande av kapitalkostnader för mark, anläggningar och lokaler inom det militära försvaret. Utredningsarbetet är nu slutfört utredningen föreslåratt kapitalkostnader införs såväl för befintlig mark, anläggningar och lokaler som för nyinvesteringar. Undantagna från denna princip är befästningar 53 och vissa flygbaser.Utredningen har försökt att finna ett modellförslag som Prop. 1990/91:102så långt möjligt överensstämmer med den inriktning av den statliga lokal- Bilaga 1 försörjningsprocessen som har kommit till uttryck i riksdags- ochregeringsbeslut och det omfattande förnyelsearbete som pågår inom försvaret.Förändringarna bör vara neutrala i förhållande till den militära utgiftsramen. Utredningenföreslår vidare att fortifikationsförvaltningen i samråd med överbefälhavarenoch utarbetar de närmare formerna för ett sådantkaptitalkostnadssystem inom försvaret som kan införas fr. o. m. budgetåret1992/93. Jagavser att återkomma till regeringen, i samband med det planeradeförsvarspolitiska beslutet , med en detaljerad redovisning till riksdagenhur systemet med kapitalkostnader för mark, anläggningar och lokaler för detmilitära försvaret skall vara utformat. Enligt min mening bör dock riksdagenredan i år informera som frågan eftersom en sådan omläggning kommer att krävaett omfattande arbete. Jag anser att systemet bör införas fr. o. m. budgetåret1992/93. Möjligheterna att finansiera investeringar i fast egendom genom lån iriksgäldskontoret kommer att prövas /93. Återkommandetill den avyttringsmodell som överbefälhavaren redovisar i programplanen villjag anföra följande. Överbefälhavarenbeskriver en avyttringsmodell där försvarsmakten får disponeraförsäljningsintäkter för reinvesteringar. Därmed skapas enligt överbefälhavarenincitament för en aktiv lokalförsörjningsprocess. Jaginstämmer i att det är viktigt att finna incitament till rationaliseringsåtgärderinom försvarets lokalförsörjning. Regeringen har dock redan i beslut den 3 maj1990 meddelat att överbefälhavarens avyttringsmodell inte kan godkännas medhänvisning bl.