prop · GE03136 · 1990-12-31 00:00:00 — 1990/91:136 en viktigförulsällning alt lagreglerna inom den finansiella sektorn i alla Bilaga 3avseenden utformas konkurrensneulrall. SBmf vill med beaktande av ovanståendetillstyrka förslagel. Sparbankernahar lill uppgift al befordra sparsamhel och deras funktion är hell inriktad påallmännyllan, Ulmärkande är även all sparbankerna är lokalt verksamma och iförsta hand tjänar den bygd där de verkar. Del allmänna har ell faktisktinflytande över sparbankerna genom all kommunfullmäktige eller landsling skaulse hälften av s k huvudmän", vilka yllersl är ansvariga försparbankens verksamhel. Huvudmännenrepresenterar insättarna i det område där verkar. Deras uppgift ärall granska verksamhet, påverka dess ulveckling och aktivt verkaför att tillfredsställer de behov som finns i verksamhetsområdet. Kommunförbundetsaknar anledning att ifrågasätta behovel av en förnyelse av sparbankernasorganisationsstruktur. För kommunernas vidkommande har emellertidmöjligheterna lill insyn och inflytande över sparbanksverksamheten varil avslor belydelse. Sparbanksrörelsens folkliga förankring genom det sätt påvilket huvudmännen utses och verkar måsle allljäml bedömas vara av vikt förkommunerna. Förslagelinnebär en risk för alt huvudmännens möjligheter alt påverka den lokalasparbanksverksamhelen de faclo minskar. Dennarisk kan dock delvis elimineras genom all l.ex. hälften av styrelseledamöternaför den lokala bankverksamheten utses av huvudinännnen i sparbanksstiftelsen.Om den lokala förankringen inle kan säkerställas på annal säu. bör en sådanbestämmelse inläs i sparbanksakliebolagels bolagsordning. Undersenare lid har ett antal större banksainmanslagningar ägt rum. Sparbankernasmöjligheler atl i fortsättningen uppträda som en stark konkurrensfaktor på densvenska kreditmarknaden främjas av del föreliggande förslaget. Även vid denbedömning av banker som görs av utländska kreditgivare är del en fördel ikonkurrenshänseende om sparbnkerna kan uppträda som en stark samlad enhet. Enförbättrad konkurrenssituation innebär även möjligheler för sparbankerna allhålla låga avgifter gentemot allmänhelen. En del av avkastningen avsparbankssliflelser avses komma lill användning för atl främja utvecklingeninom respeklive stiftelsers region vad avser näringsliv, forskning m.m. Dettafrämjar också en ökad ekonomisk aktivitet i samhället som helhet. Medhänvisning lill ovanslående tillstyrker del föreliggande förslagel till ändringar i bankrörelselagen och sparbankslagen m.m. 76 Bilaga 3 Folksamkan i alll väsentligt tillstyrka atl sparbankerna ges möjlighet all ombildaslill sparbanksakliebolag på säll föreslår i Fondhandlareföreningenförelräder foridkommissionsbolagen och samtliga bankgrupper, således ävensparbankerna, i deras verksamhet på värdé-pappersmarknaderna. Sell begränsat lilldessa marknader finner föreningen all promemorieförslagen inle ger anledninglill annal än följande allmängiltiga synpunkler rörande främsl konkurrensen imarknaden. Promemoriansynes i forsla hand vara inriktad på de för sparbanksrörelsen hillils centraladelarna i bankverksamheten, där värdepappersrörelsen haft en förhållandevisbegränsad betydelse. Den slrukluromvandling i sparbanksväsendel som beskrivsbör rimligen medföra en viss ytterligare kraftsamling också påvärdepappersrörelsen, vilket bör kunna komma konkurrensen ivärdepappersmarknaden lill godo. Om de strukturella förändringarna får en sådaneffekt är det enligt föreningen positivt. Närdet gäller den föreslagna uppbyggnaden av sparbanksväsenei synes delfondhandlareföreningen någol svåröverskådligt och krångligt med ett stort anlalingående enheter som på olika sätt griper in i varandras verksamheter. Deltaär emellertid i första hand elt sparbankernas, lagstiftarens ochtillsynsmyndighetens problem, som föreningen inle har anledning all kommenteranärmare än så. Fondhandlareföreningenvill i övrigl konstatera all promemorian förutsätter ett tämligen stort antalförvaltningsbeslut av regeringen i olika avseenden. Föreningen anser deltveksamt all yllerligare bygga ul regeringens beslutsfunktioner i sådanaavseenden. Det torde vara bäst förenligt med moderna förvallningsprinciper alllåla förvaltningsmyndigheten, i detta fall bankinspektionen, fatta flertaletsädan beslut. Det bör prövas i vilken ulslräckning del bör ske i nu akluellla sammanhang. 2.1 Hovrätten över och Dåsparbank överlåter tillgångar och skulder lill moderbolaget erhåller aktier i nämnda bolag som vederlag. kan dispone ra över aktierna genom att skänka dem till en sparbanksstiftelse. Enligt promemorian skall de civilrättsliga principer som gäller för stiftelser i allmänhet gälla även för sparbankssliflelser. För all en stiftelse skall kom ma till stånd krävs bland annal all stiftaren avskiljer den egendoin som skall ulgöra stiftelsens förmögenhet från sina egna tillgångar och över lämnar den lill en företrädare för stiftelsen. 1 8 kap 7 § SpbL föreskrivs all då regeringen lämnai tillstånd till ombildningsbeslutet och lillslåndsbeslu- tet registrerats är upplöst och dess tillgångar och skulder 77 övergår lill ellsparbanksaktiebolag. Först då kan vederlaget överföras lill Prop. en eller flerasparbankssliflelser. Redan innan sparbankerna erhållit ak- Bilaga 3 lierna i moderbolaget måstebanken således ombesörja stiftelsebildning och lämna giltigutfästelse om överförande av aktierna till stiftelse. när som sådanupplöses, måsle del finnas företrädare för stiftelsen som kan la emolaktierna. Del förfaller hovrätten osäkert hur den tänkta procedurensörjer för atl behöriga slällförelrädare är utsedda för stiftelsen ibegynnelseskedet. F ö framstår del som oklart vilken rättslig relevans som skalllilläggas regeringens beslut att stadfästa stadgarna för en Av lagtextenframgår inte atl även senare ändringar av stadgarna måsle stadfästas avregeringen. Ipromemorian nämns som ell alternativ alt sparbank överlåter aktierna lill enbefintlig sparbankssliflelse. Denna iransaktion tycks ligga mycket nära den sominnebär all en sparbankssliftelse går upp i en annan sparbankssliflelse. Fördella senare fall ges särskilda regler i förslagel lill 11 kap. Del kanifrågasättas om inte direki lagstöd bör ges också åt den möjlighet alt ändrasliflelseslrukluren som ligger i all en befintlig stiftelse tar emol en upplöstsparbank. Bankinspektionenbedömer möjligheten atl inrätla sparbankssliflelser som nödvändig för altmöjliggöra en omstrukturering av sparbanksrörelsen. För sin del ärbankinspektionen därför beredd all accepiera all institutet sparbankssliflelsesom ell led i omstruktureringen införs i sparbankslagen. Föruiom den tillsynsom enligt förslagel arrangeras genom elt tillägg till 7 kap 17 § bankrörelsenanser bankinspektionen all verkei på grund av sparbankssliflelsernas särskildakaraklär bör fä en legal möjlighet all förordna revisor i sparbankssliflelse. Ävenom sålunda bankinspektionen är beredd atl accepiera institutetsparbankssliflelse finns del anledning all uppmärksamma den koppling som görsmellan slyrelsen för stiftelsen och styrelsen för sparbanksakliebo-lagel,stiftelsens handlingsutrymme såvitt avser medelsplacering samt stiftelsensorganisation. Isamband med införandet i bankakliebolagslagen 1 kap 4 § av begränsning förannan än bank all vara moderbolag till bank diskuterades frågan omöverskädlighet i en bankholdingkoncern. Del lades också i praxis fast atlinflytandet över dotterbolag lill en sådan koncern skulle av ägarna ulövas islyrelsen for holdingbolagel. Ävenom bankinspektionen har förståelse för behovel av att i samband medomstruktureringen föra vidare inflytandet för förtroendemännen i de sparbankersom omvandlas lill bankaktiebolag måsle bankakliebolagslagen. som kommer allgälla för såväl holdingbolagel som den omvandlade banken bli avgörande för hurinflytandet arrangeras. Bankinspektionen måste sålunda bestämt avvisa delresonemang som förs om alt bankhol-dingbolagel endasl skulle ha en formell maktnär del gäller all utse slyrelse i del helägda bankaktiebolaget. Stiftelsernasägarinflylande bör ulövas i holdingbolagel. Del måsle göras 78 enklar åtskillnad mellan sparbankssliftelsen och den omvandlade spar- Prop.1990/91: 136 banken. Bankinspektionenanser del olämpligt om styrelserna sammanfaller. 1 den mån ledamöler islyrelsen för stiftelsen över huvud taget ingår i styrelsen förbankaktiebolaget bör dessa i vart fall ulgöra en minoritet. Det sagda läggernaturligtvis inle hinder i vägen för huvudmannakåren i stiftelsen atl fungerasom valberedning och lämna förslag till holdingbolagel om vilka personer somenligt dess mening bör ingå i styrelsen för bankaktiebolaget. Detfinns inle någon allmän lag som fullsländigl reglerar stiftelser.Sliflel-seväsendel har gamla anor i . Den lagsliflning som gäller förstiftelser bygger på en oskriven räll som utvecklats under århundraden. Dennaräll består bl a av stiftelseförordnanden, sliflelsesladgar och avgöranden somKungl Maj;l tidigare meddelade i administrativ väg t ex genompermuialionsbeslut. Däremol finns del lagregler som gäller endasl för vissastiftelser eller som gjorts tillämpliga även för stiftelser. Det viktigastereglerna finns i lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser som reglerar bl alänsstyrelsernas lillsyn över allmännylliga stiftelser och i permulalionslagen(1972; 205). föreligger enligt svensk rätl, om medel ställts under förvallningför alt tjäna ett vissl ändamål. Stiftaren fastställer ändamålet. En stiftelsesändamål kan inle ändras av stiftaren sedan det en gång har bestämts. har inga ägare eller medlemmar ulan det är stiftelsen som äger dessegendom. Enligt1 § lillsynslagen föreligger en stiftelse när "någon anslagit egendom atlsåsom självsländig förmögenhet fortfarande tjäna ett bestämt ändamål". Omdel inle finns ell någorlunda preciserat ändamål för en stiftelse, anses inleen giltig stiftelsebildning ha kommit till stånd. Tillsynslagen är tillämpligendasl på allmännyttiga stiftelser. behöver emellertid inte ha etlallmännyttigt ändamål. En egendomsbildning, där användandet av egendomen för ett beslämländamål inle är det primära, kallas aldrig för stiftelse (jfr ,Om stiftelsers 140 f). Reglernaom ändring av stiftelser som bildals av enskild finns i permula lionslagen. Med enskild avses i della sammanhang även en sådan juridisk person som bolag, förening eller stiftelse. En fråga om permutalion enligt permulalionslagen prövas av kammarkollegiet. Om etl perniulalionsären- de avser en ändamålsbesläinmelse för egendom av mera belydande värde eller om ärendet rör frågor av särskild vikt från allmän synpunkl, skall kollegiet med eget yttrande överlämna ärendet till regeringen. Av 2 kap 1 § sparbankslagen fVamgår all en sparbank bildas av minsl 20 stiftare. Stiftar na anger villkoren för bildande (2 §) och upprättar ell regle menle (3 §). En sparbank har lill ändamål all, ulan räll för dess stiftare eller andra alt få del av vinslen i rörelsen, främja sparsamhel genom all 79 driva bankverksamheteninom ett vissl verksamhelsområde (I kap 1 §). 1990/91: 136 Stiftarna skjuter till medel lill en grundfond. 1motiven till 1 kap 5 § bankrörelselagen (prop 1986/87:12 band 1 s210) sägs atlen sparbank är en särskild associationsform. Avsparbankslagen framgår all sparbankerna uppfyller de krilerier som enligtsvensk rätt slälls för alt en stiftelse skall föreligga. En sparbank har ettbestämt ändamål som stiftarna i viss mån bestämmer i och med all de stiftar ensparbank. Stiftarna tillskjuter medel lill en grundfond. En särskild slyrelseförvallar medlen. Visserligen finns en speciell lagsliflning som regelerarsparbankerna, men sådan lagsliftning finns även för andra lyper av stiftelsersom t ex pensionsstiftelser. I promemorian (s 8 f och 58) anges atlsparbankssliftelserna är "stiftelser av särskill slag". Samlidigtsägs all för dessa stiftelser förulsälls gälla de associalionsrällsliga ochcivilrällsliga principer som gäller för stiftelser i allmänhet. Sparbanksföreningensförslag lill regler för sparbankssliflelser stämmer dock inle hell överens medde civilrällsliga principer som gäller för stiftelser i allmänhet. Enligtförslaget till stadgar för sparbankssliflelser skall regeringen eller eflerregeringens bemyndigande bankinspektionen beslula om ändring av en sådanstiftelses stadgar. Om del är regeringen som skall beslula om ändringar avbestämmelser för sparbankssliflelser eller fusion av sådana stiftelser ellerannan ombildning enligt förslagel i 11 kap sparbankslagen, måsle delta reglerasi lag, eftersom del enligt permulalionslagen är kammarkollegiet som ärpermulationsmyndighet. Detsamma gäller, om regeringen skall kunna bemyndigabankinspektionen all ändra stiftelsens stadgar. Iförslagen lill ändring av 10 och 11 kap sparbankslagen föreslås en mängddetaljerade bestämmelser för sparbankssliftelserna. Mänga av dessabestämmelser avser mindre väsenlliga regler som l ex om firmalecknare och omöppnande av årsstämman. Däremol föreslås inle någon reglering i lag av sådanvikliga frågor som ändamålel för sparbanksstiftelserna, placeringsregler,regler om stiftelsernas konsolidering, lillsyn och utseende av revisorer. Eftersomlillsynslagen inle skall vara tillämplig på sparbankssliftelserna, bör det framgådireki av lagtexten atl dessa stiftelser skall slå under bankinspektionenslillsyn. Ombestämmelser för sparbankssliflelser skall meddelas i en särskild lag, anserkollegiet all den bör innehålla sådana väsentliga bestämmelser som reglerarändamål, medelsplacering och val av revisorer. Del bör vidare framgå atl endaslavkastningen får användas till stiftelsens ändamål. Enligtförslaget i 10 kap 6 § om ändring av sparbankslagen skall stämman beslula omfastställelse av resultaträkning och balansräkning, om dispositionerbeträffande vinst eller förlust enligt den fastställda balansräkningen och omansvarsfrihel för styrelseledamöterna. Kammarkollegietanser inle alt en stiftelses stadgar bör ha regler om ansvarsfrihel. har flera intressenter förutom slyrelsen eller del organ som skall ulse styrelseledamöterna, t ex deslinatärerna. Ingenav intressenterna äger som lidigare nämnls Prop. någon del i stiftelsensförmögenhet eller kan på annan grund göra anspråk Bilaga 3 på all få beviljaslyrelsen ansvarsfrihet. Även om en intressent kan förklara sig avstå från rällen atlföra skadeståndstalan mol slyrelsen, kan denna inle genom en sådanförklaring få ansvarsfrihet med bindande verkan för stiftelsen eller övrigaintressenter. Etl beslul om ansvarsfrihel är oförenligt med del slarkaändamålsskydd som kännetecknar en stiftelse och är per- FinansulskoUelhar också i etl betänkande (1987/88:4 s. 5) beträffande stiftelsen bl. a. anfört all del inte finns någon som med rällslig verkankan bevilja styrelseledamöterna i en stiftelse ansvarsfrihel. Omrevisorerna inte funnit anledning lill anmärkning, bör de mol bakgrund av delanförda inle uttala sig om ansvarsfrihel för slyrelsen ulan inskränka sig lillall t ex konstatera alt redovisningen fullgjorts pä ell säll som överensstämmermed god redovisningssed och all ändamålel enligt deras mening uppfyllts. Delär slyrelsen som har ansvar för stiftelsens verksamhel och skall uppfyllastiftelsens ändamål enligt 8 § i förslag lill stadgar, bilaga 1. Samtidigtskall stämman som lidigare nämnls enligt lagförslagel beslula om dispositionenbelräffande vinst eller förlust. Kollegiet anser all ansvarsfördelningenmellan stämman och styrelsen är oklar. Sparbanksföreningenullalar (s 58) all sparbankssliftelserna skall fortsätta den tidigare bedrivnasparbanksverksamhelen, med undanlag för själva bankrörelsen. Del framgår inleav utredningen vilken sparbanks-verksamhet som kan finnas kvar när rörelsenöverlåts. Möjligen avser sparbanksföreningen med sådan sparbanksverksamhel allsparbankssliftelserna skall främja de ideér som anges på s 86. 1Sverige finns inte någon allmän lag om stiftelser, där ell mera allmängiltigt sliflelsebegreppdefinieras. Genom doktrin och praxis har vissa krilerier utvecklats som ger slöddå det gäller all faslslälla om en stiftelsebildning i en mera vidsträcktmening, dvs utanför tillsynslagen, föreligger. Fördel första skall en sliflelseurkund med ell någorlunda specificerat ändamålfinnas. För del andra skall förmögenhet ha överförts i stiftelsens namn påsådant säll all den inle kan återgå till stiftaren. När dessa ålgärder vidtagitsavses en stiftelse föreligga, dvs den är en juridisk person. I 1 § lillsynslagenges följande definilion på begreppel: "Harnågon anslagit egendom all såsom självsländig förmögenhet forlvarande tjäna eltbestämt ändamål, skall den sålunda grundade stiftelsen anmälas hos KB i del ländär stiftelsens förvallning huvudsakligen skall ulövas". Tillsynslagengäller i och för sig endast för stiftelser med allmännnylligl ändamål, och itillämpliga delar -för pensions- och personalstiftelser enligt tryggandelagen(1967:531). 6 1990/91. Lagens forlvarighelsbegreppliksom dess ansvarsregeler (§§ 6 och 7) Prop. 1990/91:136 anses dock tillämpliga på stiftelser i allmänhet. Tillskillnad från l ex aktiebolag och ekonomiska föreningar kan en stiftelse inleha ägare eller medlemmar.Ändamålet "äger" sliftelseförmö-genhelen.Härav följer också all regler om ansvarsfrihel saknas på stiftelse-området. Somnämnts anses dock styrelseledamöterna kunna göras ansvariga enligt lillsynslagensregler. Avdella följer också all en stiftelses slyrelse är del enda organ som är behörigtall falla beslul i stiftelsens angelägenheter. Medutgångspunkt från del ovan sagda övergår länsslyrelsen lill den i promemorianSparbanksgruppen presenterade ombildningsmodellen för den svenskasparbanksrörelsen; Ombildningen innebär alt meddess tillgångar i dotterbolaget , och därlillhörande bolag överförs till en stiftelse. Förutsällningarna för dennastiftelsebildning är inte närmare preciserade i Svenska Sparbanksföreningensförslag. Men då stiftelsen inte är avsedd alt vara en i förslaget definierad såkallad sparbanksstiftelse har endasl följande kommentarer. Länsslyrelsenförutsäller atl i sina stadgar har regler som föreskrivervad som skall ske med dess tillgångar vid en evenluell upplösning. Stiftarenkan ju knappast som stiftelsekaplial tillskjuta föreningen som sådan närstiftelsen bildas. Likaså finns bestämmelser i aktiebolagslagen som reglerar förfarandelvid ell bolags upphörande. Problemalikenär inte berörd i förslagel men länsslyrelsen förutsäller all förslagsställarnatagit hänsyn lill de problem bl a från tidssynpunkt som kan uppkomina. Ombildningeninnebär all den befintliga , med dotterbolag,"", slås samman med andra dotterbolag , meddotterbolag, lill elt holdingbolag benämnt Sparbanksgruppen, som inle skabedriva någon bankrörelse. Länsslyrelsen har ingen särskild kommentar tilldenna del av ombildningen. Ombildningeninnebär vidare atl landels sparbanker erbjuds transformation dels vad gäller "sparbanksverksamhelen"lill särskilda sparbankssliflelser, som ej är bestämda till anlalel: dels vadgäller bankrörelsen lill särskilda sparbanksakliebolag, som avses varabegränsade lill antalet (i nuvarande läge 11 si enligt promemorian sid 54). Länsslyrelsengör inledningsvis den reflektion att de förestagna ändringarna i lagsliflningenenbarl är ägnade all tillgodose ell enskilt inlresse från en särskildsparbanksgrupp. Eftersom del inle ska vara möjligl all bilda flersparbanksgrupper är del fråga om "in casu" lagsliflning. som del ulifrånlegalitetsprincipen kan finnas skäl all förhålla sig restriktiv till. Länsstyrelsenkonstaterar vidare att de särskilda inrättade sparbankssliftelserna ska reglerasgenom nyskrivna bestämmelser i sparbankslagen och i av regeringen fastställdastadgar. Sparbanksakliebolagen, som är aktiebolag, ska däremot regleras i bankakliebolagslagen. Ändamålsenlighetenmed all inrymma en reglering av sparbankssliftel serna i en lagsliflning som avser annan associationsform, "sparbank",kan 82 enligtlänsstyrelsens mening starkt i frågasällas. Svenska Sparbanksföre- Prop.1990/91: 136 ningen har på sidan 5 i promemorian rubricerat de nuvarandesparbanker- Bilaga 3 na som stiftelser i associationsrällslig mening. Motbakgrund av de i della yllrande inledningsvis nämnda stiftelsekrilerierna delarinte länsslyrelsen denna uppfattning. Sparbanksslyrelsenär inle högsta beslutande organ i , ulan sparbanksslämman. Vidare kansparbanksslyrelsens ledamöter genom beslul på Sparbanksslämman beviljas ansvarsfrihel(4 kap 6 § 2 st 3 p sparbankslagen). Länsslyrelsenfinner därför atl sparbankerna inte kan betecknas som stiftelser. Det är moldenna bakgrund, enligt länsslyrelsens uppfattning, inle riktig all användabenämningen stiftelse för de i förslagel beskrivna företeelserna. har i förslagel, sidan 57, poängterat all för sparbankssliftelsernaska gälla de civilrällsliga principer som gäller för stiftelser i allmänhet. Molbakgrund av den ulformning de föreslagna slifleiserna avses få, är de, enligt länsslyrelsensmening, inle alt betrakta som stiftelser i den mening som begreppel f n har isvensk rält. Ävenom t ex begreppel "nöjaktig placering" i lillsynslagen inte skullekomma alt vara tillämpligt på en "stiftelse" av della slag, äruppenbart atl många frågetecken dyker upp på grund av vad som föreslås. Vemgodtar de berörda aktierna som säkerhet? Vilka ränte och amorteringsvillkor skalillämpas? Vilken omdömesgill placerare gör så begränsade placeringar? Länsslyrelsenanser del vara olämpligt all sparbankssliftelserna ska vara hänvisade lill all endaslplacera i aktier i holdingbolagel. Påsidan 76 sägs: "Sparbanksstiftelserna kommer vid sin tillkomst atl erhållaaktier i och den fortsalla medelsplaceringen kommer atl varainriktad på all säkerställa Sparbanksgruppens kapitalförsörjning". Ochså vidare på sidan 77; "Sparbankssliftelserna avses inle kunna frånhändasig aktieinnehavet i Sparbanksgruppen. Meningen är all bestämmelser häromskall införas dels i Sparbanksgruppens bolagsordning, dels i avtal mellan sparbankssliftelsernaoch Sparbanksgruppen". Genomdessa inskränkningar i stiftelsens placeringsmöjligheler markeras ytterligaredel olämpliga i konstruktionen. Stiftelsen blir atl betrakta som en integreraddel i del hela och stiftelsestyrelsen kominer inte atl kunna bedriva densjälvständiga förvallning som utmärker normala stiftelser. 2.5 Fullmäktige i riksbank Närdel gäller frågan om ombildning från sparbank till stiftelse delar fullmäktige den syn på behovet av särskill anpassad lagsliflning som kommer till uttryck i sparbanksföreningens promemoria. Där föreslås all de sparbanker som så önskar skall få lagfäst räll alt ombildas lill en speciell typ av stiftelser, s k sparbankssliflelser. Avsikten är alt överföra ägarrollen lill dessa stiftelser liksom det övergripande ansvaret när del gäller all verka för sparbanksrörelsens ideér och värderingar. förlroendemannaorganisalionen,med huvudmän, överförs följakligen för Prop. 1990/91: 136 all lillämpas påde nya sparbankssliftelserna. Delsamma gäller beträffande Bilaga 3 denregionala anknytningen. Grundtanken är all den sparbank som väljer all ombildaslill stiftelse skall fortsätta all verka med i princip oförändrad inriklning dock ulan all själv driva bankrörelse. Fullmäktigekan för egen del tillstyrka en konstruktion som på della sätt innebär alt ombildningenfrån sparbank till stiftelse blir möjlig. ställningslagande grundas i höggrad på atl de nya stiftelsernas slällning och ändamålsinriktning kan reglerasi nära överensstämmelse med befintlig lagstiftning för sparbanker. Del räckeralliså inle all bygga denna del av ombildningslagstiflningen på de allmänna civilrällsligaprinciperna för vanliga stiftelser. Enligt fullmäktiges uppfattning börsparbankslagen mol denna bakgrund kompletteras med bestämmelser angående sparbankssliflelsernasändamål, inflytandeslruktur och möjligheler lill fusion och ombildning så allde formella förutsällningarna i dessa avseenden stämmer överens med vad somgäller för sparbanker. Fullmäkligefinner i ell av dessa fall skäl all gå längre än den förliggande promemorianifråga om lagstöd.