prop · GE03179 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:179 om följdlagstiftningtill yttrandefrihetsgrundlagen p m.m. 1990/91:179 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås en lag med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden. Förslaget innebär att ansvarighetslagarnapå det radiorättsliga området upphävs. Lagen (1949:164) med vissa bestämmelserom rättegången i tryckfrihetsmål och lagen (1977:1016) med vissa bestämmelserpå tryckfrihetsförordningens område ersätts likaså av den nya lagen. Vidareföreslås vissa ändringar i ett antal lagar, bl.a ,, konkurslagen (1987:672), sekretesslagen (1980:100) och när-radiolagen(1982:459). Förslagen syftar till att anpassa lagstiftningen till yttrandefrihetsgrundlagen. Denya föreskrifterna avses träda i kraft . 1 1990/91. 1 Förslag till Prop. Lag med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens 1990/91:179 och yttrandefrihetsgrundlagens områden Härigenom föreskrivs följande. 1 S l denna lag finns bestänunelser om iigareoch utgivare av periodiska skrifter m.m. (2 kap.), omutgivare av radioprogram m.m. (3 kap.). om utgivareav filmer och ljudupptagningar (4 kap.), ombevarande av exemplar och inspelningar m.m. (5 kap.), om åtaloch tvångsmedel (6 kap.), om rättdomstol i tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål (7 kap.), omförberedande behandling av tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål (8 kap.), om huvudförhandling inför jury (9 kap.), om överläggningoch dom m.m. (10 kap.) samt övriga bestämmelser (11 kap.) 2 S De bestämmelser i denna lag som gäller trycktaskrifter eller tryckning av skrifter skall tillämpas även på andra skrifter som faller under tryckfri hetsförordningen. Uttrycken radioprogram, film och ljudupptagning används ilagen på samma sätt som i yttrandefrihetsgrundlagen. 2 kap. Om ägare och utgivare av periodiska skrifterm.m. Ägare ar periodiska skrifter 1 § Utliinningar som har hemvist här i landet får varaägare till periodiska skrifter som trycks här. Utgivningsbevis för periodiska skrifter 1 § Frågor om utgivningsbevis prövas av patent- ochregistreringsverket. Verket tar också emot anmälningar om utgivare ochställföreträdare för utgivare. 3 S Om en ansökan om utgivningsbevis inte uppfyller vad.som är föreskri vet om sådana ansökningar, skall sökanden föreläggas att av hjälpa bristen. Gör sökanden inte det. får ansökningen avvisas. 4S Regeringenfår meddela föreskrifter om ansökningsavgifter i ärenden om utgivningsbevis ochom avgifter för utdrag ur register över periodiska skrifter. 5S Slutligabeslut av patent- och registreringsverket i ärenden om utgivningsbevis fåröverklagas hos patentbesvärsrätten för beslutet. Patentbesvärsrättens slutliga beslut får överklagas tillregeringsrätten inoiT\ frän dagen för beslutet. Därvid tillämpasbestämmelserna i 35-37 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291) om besvär över kammarrät- Patentbesvärsrättens beslut skall innehållauppgift om att det Prop. krävs särskilt tillstånd för prövning av besvär tillregeringsrätten och om de igofl/Qi -170 grunder på vilka sådant tillståndmeddelas. Behörighet alt vara utgivare 6 § Utlänningar får på samma villkor som svenskamedborgare vara utgivare för periodiska skrifter för vilka utgivningsbevisfinns eller skall finnas. 3 kap. Om utgivare av radioprogram m.m. 1 § Uppgift om vem som är utgivare skall antecknas i ettregister hos pro gramföretaget innan programmet sänds. 1 registret skall vidare för varje särskilt programantecknas beräknad tidpunkt för sändningens början och formen för sändningen(direktsändning eller sändning av inspelat program). Vid varje anteckning i registret skall det anges näranteckningen har gjorts. Registret skall vara tillgängligt för allmänheten. 2 § Beträffande program som direktsänds får den som skallförordna utgi vare besluta att, i stället för utgivaren, var och en som framträder i program met själv skall svara för yttrandefrihetsbrott som han begår. Ett sådant be slut skall före sändningen meddelas de berörda och antecknas i det register som avses i 1 §. Om inte detta sker, är beslutet utan verkan. Anteckningen skall innehålla uppgifter om namn, födelsetid och bostadsadress beträffande var och en som avses med beslutet. 3 § Varje sammanslutning som avser att sända ljudradio medstöd av närra- diolagen (1982:459) skall utse en utgivare för programverksamheten. manslutningen skall till närradionämnden anmäla vem som är utgivare. Om den som är utsedd till utgivare är behörigeller hans uppdrag upphör, skall sammanslutningen utse ny utgivare.Denne skall anmälas så som föreskrivs i första stycket. 4 § En ställföreträdare för utgivarenskall vara godkänd av den sammanslutning som har utsett utgivaren. Utgivarenskall till närradionämnden anmäla vem som är ställföreträdare. 5 § Till varje anmälan enligt 3 eller4 § skall fogas bevis att utgivaren eller ställföreträdaren uppfyller debehörighetsvillkor som anges i yttrandefrihetsgrundlagen och att han haråtagit sig uppdraget. I fråga om ställföreträdare skall det dessutom visas attsammanslutningen har godkänt honom. 6 § Varje sändning av ettradioprogram i närradio skall avslutas med en uppgift om vilken sammanslutningsom har sänt programmet. Om en ställföreträdare för utgivaren har tjänstgjort,skall det lämnas en uppgift om ställföreträdarens namn. 7 § Utgivare av sådana radiotidningar som anges i 1 §första stycket 2 b) lagen (1981:508) om radiotidningar utses, såvitt gäller den del av radiotid- ningen somutgörs av en sammanställning, av de samverkande ägarna till de ur vilka materialet hämtas. Utgivaren skall utses förpro- lOon/Qi -verksamheten. Ägaren till den periodiska skrift som utgör denhuvudsakliga förlagan till radiotidningen skall till taltidningsnämnden anmälavem som är utgivare. Om den som är utsedd till utgivare inte liingre är behörigeller hans uppdrag upphör, skall en ny utgivare utses. Denne skallanmälas så som sägs i andra stycket, 8 i) En ställföreträdare förutgivaren skall vara godkänd av den som har utsett utgivaren. Utgivaren anmälervem ställföreträdaren är till taltidningsnämnden, 9 S Till varje anmälan enligt 7 eller8 S skall fogas bevis att utgivaren eller ställföreträdaren uppfyller debehörighetskrav som anges i yttrandefrihetsgrundlagen och att han har åtagitsig uppdraget. Om en ställföreträdare anmäls, skall det dessutom visas att hanär godkänd av den som har utsett utgivaren, 10 S När ställföreträdaren för en utgivare tjiinstgjortskall hans namn anges i sändningen. Andra trådlösa sändningar av radioprogram 11 8 Vad som föreskrivs i 1 och 2 §S gäller också ifråga om radioprogram som förmedlas genom satellitsiindning som utgår från , I fråga om program som sänds av andra än svenskaprogramföretag och inte är avsedda att tas emot i tillämpas inte andraföreskrifter i yttrandefrihetsgrundlagen än 1 kap, 2 och 3 SS. Inte hellertillämpas första stycket. Andra Irådsänchiingar än vidaresändniiigar. 12S Om ettprogramföretag som har tillstånd enligt 5 S första stycket radiolagen(1966:755) att siinda radioprogram också driver verksamhet för sändning tillallmänheten av ljud. bilder eller text genom tråd, tillämpas 1 och 2 SS i frågaom verksamheten, 13S Den som utserutgivare av andra radioprogram i trådsändningar än som avses i 12 S skallanmäla vem som har utsetts till patent- och registreringsverket. Om den som är utsedd till utgivare är behörigeller hans uppdrag upphör, skall en ny utgivare utses. Denne skallanmälas så som föreskrivs i första stycket. 14S Enställföreträdare för utgivaren skall vara godkänd av den som har utsettutgivaren. Utgivaren skall anmäla vem som är ställföreträdare till patent- ochregistreringsverket. 15S Till varjeanmälan enligt 13 eller 14 S skall fogas bevis att utgivaren ellerställföreträdaren uppfyller de behörighetskrav som anges i yttrandefrihetsgrundlagenoch att han har åtagit sig uppdraget. Om en ställföreträdare anmäls, skall detdessutom visas att han är godkänd av den som har utsett utgivaren. 16S Varjeprogram i en sådan trådsändning som avses i 13 S skall avslutas med en uppgift om vem som har utsett utgivaren. Om enställföreträdare för Prop. utgivaren tjänstgör, skall det lämnas en uppgiftom vem ställföreträdaren är. ]QQ()/qi 170 17 S Beträffande program som direktsändsfår den som skall utse utgivare besluta att, i stället för utgivaren, var ochen som framträder i programmet själv skall svara för yttrandefrihetsbrott somhan begår. Den som bedriver sändningsverksamheten skall föra ett särskiltregister över sådana förordnanden. Ett utdrag ur registret skall genast sändastill patent- och registreringsverket varje gång ett beslut har antecknats idet. 18 § I fråga om sådanttillhandahållande av upplysningar med hjälp av elektromagnetiska vågor somavses i 1 kap, 9 S yttrandefrihetsgrundlagen tillämpas 12-16 SS. 19 S Utlänningar får på samma villkorsom svenska medborgare vara utgivare av radioprogram. 20 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhetbryter mot vad som i detta kapitel föreskrivs om skyldighet att anteckna elleranmäla utgivare skall dömas till böter eller fängelse i högst . Deh som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot vad somi detta kapitel föreskrivs om skyldighet att lämna uppgift om utgivare ellerställföreträdare skall dömas till penningböter. 4 kap. Om utgivare av filmer och ljudupptagningar 1 S Sådana ljudupptagningar som innehåller en försynskadade avsedd sammanställning av två eller flera periodiska skrifter som ges ut här i landet och vilkas ägare samverkar om ljudupptagningen (kassettidningar med sam manställningar av material ur mer än en förlaga) skall ha en utgivare. Utgiva ren utses av de samverkande ägarna. Agaren till den periodiska skrift som utgör denhuvudsakliga förlagan till kassettidningen skall till taltidningsnämnden anmälavem som är utgivare. Om den som är utsedd till utgivare är behörigeller hans uppdrag upphör, skall en ny utgivare utses. Denne skallanmälas så som sägs i andra stycket. 2§ Denskyldighet att lämna uppgifter om vem som har låtit framställa en film eller enljudupptagning samt om när, var och av vem exemplaren har framställts somföreskrivs i 3 kap. 13 S yttrandefrihetsgrundlagen skall fullgöras genom attuppgifterna intas i själva filmen eller ljudupptagningen eller anbringas pådennas kassett eller motsvarande hölje. 3S Utlänningarfår på samma villkor som svenska medborgare vara utgivare av filmer ochljudupptagningar. 5 kap. Om bevarande av exemplar och inspelningar m.m. 1 § Den som här i landet framställer en tryckt skrift ärskyldig att bevara ett exemplar av skriften från det att skriftengavs ut. 2 8 Avvarje tryckt skrift som har framställts utomlands och införs hit för Prop. attspridas här skall ett exemplar bevaras från införandet. Det igon/Qi-170 gäller dock inte skrifter som ej är periodiska och som helt är skrivna påfrämmande språk. Det gäller inte heller periodiska skrifter för vilka utgivningsbevisvarken finns eller skall finnas. Skyldigheten att bevara skrifterna ligger, 1.i fråga omperiodiska skrifter på den som är utgivare här i landet, 2.i fråga omandra skrifter på skriftens förläggare här i landet eller, om det inte finnsnågon sådan förläggare, på den som har låtit lämna ut skriften för spridninghär. En skrift som inte är periodisk behöver inte bevaras omendast enstaka exemplar av den har förts in i landet. Radioprogram, filmer och ljudupptagningar 3 § Den som sänder radioprogram till allmänheten skallombesörja att varje program spelas in. Denna skyldighet gäller också sådana radioprogram som avses i 1 kap. 7 S andra stycket tryckfrihetsförordningen. Inspelningen skall bevaras från sändningen. Skyldigheten enligt första stycket gäller inte samtidigoch oförändrad vida-resändning av radioprogram genom trådnät. 4 § Den som här i landet skall utse utgivare för en filmeller en ljudupptag ning är skyldig att bevara ett exemplar från det att filmen eller upptagningen blev offentlig. Denna skyldighet gäller också sådana filmer och ljudupptagningar som avses i 1 kap. 7 S andra stycket tryckfrihetsförord ningen. Skyldigheten gäller även för den som låter framställa en ljudupptag ning som sprids till allmänheten utan att en utgivare behöver utses. Skyldighet att tillhandahålla exemplar och inspelningar 58 Justitiekanslernhar rätt att utan kostnad få del av varje skrift, radioprogram, film ellerljudupptagning som har bevarats enligt 1-4 SS. Han har också rätt attkostnadsfritt få en bestyrkt utskrift av vad som har yttrats i ettradioprogram. Det åligger polismyndigheten att på begäran biträda justitiekanslernvid anmodan enligt denna paragraf. 68 Varje enskildsom anser att ett yttrandefrihetsbrott har begåtts mot honom i ettradioprogram eller att han har lidit skada på grund av ett sådant brott iprogrammet har rätt att hos den som driver sändningsverksamheten kostnadsfrittta del av en inspelning av programmet. Den enskilde har också rätt att utankostnad få en kopia av inspelningen eller en bestyrkt utskrift av vad som haryttrats i programmet. Vad som sägs i detta stycke gäller dock inte, om det äruppenbart att han inte berörs av programmet på ett sådant sätt att han kan varamålsägande. Den skyldighet som avses i första stycket vilar i fråga omsådana radiotidningar som anges i 1 S första stycket 2 b) lagen (1981:508) omradiotidningar på ägaren till den periodiska skrift som utgör den huvudsakligaförlagan. Första stycket skall tillämpas också på sådanaljudupptagningar som innehåller en för synskadade avsedd version av enperiodisk skrift som ges ut här i landet (kassettidningar). I fråga om sådanakassettidningar som avses i 4 kap. 1 § vilar skyldigheten att låta den enskildeta del av en upptagning och få en utskrift på ägaren till den periodiska skriftsoin utgör den huvudsakliga förlagan. 7 8 I närradiolagen(1982:459) finns ytterligare bestämmelser om skyldig- Prop. het atttillhandahålla inspelningar av radioprogram. I lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud-och bildupptagningar finns bestämmelser om skyldighet att lämna skrifter ochupptagningar till bibliotek eller till arkivet för ljud och bild. 8 8 Ett videogram som avses i 17 8andra stycket lagen om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningarskall anses ha lämnats ut för spridning först när pliktexemplar har lämnats. 9 8 Den som uppsåtligen eller av oaktsamhetbryter mot vad som föreskrivs i 1-6 8S döms till böter eller fängelse . Är brottet ringa, skall han inte dömas till ansvar. Justitiekanslern är åklagare i mål om ansvar för sådanabrott som avses i första stycket. 6 kap. Om åtal och tvångsmedel 1 8 Allmänt åtal för tryckfrihetsbrott som anges i 7 kap,4 S I-10 eller 5 S 3 tryckfrihetsförordningen eller för motsvarande yttrandefrihetsbrott enligt yttrandefrihetsgrundlagen får väckas endast om regeringen medger det. 2 § I de fall som anges i 10 kap. 11 S andra styckettryckfrihetsförordningen och i motsvarande fall enligt 7 kap. 3 S yttrandefrihetsgrundlagen får en be fattningshavare av lägst fänriks grad ta en tryckt skrift, film ellerljudupptag ning i förvar. 7 kap. Om rätt domstol i tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål 18 De tingsrätter som med stöd av 12 kap. 1 Stryckfrihetsförordningen är behöriga att ta upp tryckfrihetsmål skall prövatryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål i de fall där den ort som avses i 2eller 3 8 ligger inom tingsrättens domkrets. Om den orten inte ligger inomdomkretsen för en tingsrätt som är behörig att ta upp tryckfrihetsmål, skallmålet prövas av den tingsrätt inom vars domkrets i det län därorten ligger har sitt säte. 2 8 Avgörande för var ett tryckfrihetsmål skall tas upp äri fråga om perio diska skrifter skriftens utgivningsort och i fråga om andra skrifter den ortdär den som enligt 8 kap. tryckfrihetsförordningen är ansvarig för skriften har sitt hemvist. Om någon ort inte kan fastställas enligt första stycket,skall den ort där skriften har tryckts eller eljest mångfaldigats varaavgörande. Har skriften mångfaldigats utomlands, skall den ort vara avgörandedär den som har låtit lämna ut skriften för spridning här i landet har sitthemvist. Om varken första eller andra stycket ger ledning, skallden ort där exemplar av skriften anträffas vara avgörande. 3 8 Avgörande för var ett yttrandefrihetsmål skall tas uppär den ort var ifrån ett radioprogram har utgått för sändning eller där en film eller en ljud- upptagninghar lämnats ut för spridning eller där brottet på annat sätt har Prop. Gemensamma bestämmelser för mål om sanktioner motmeddelare och anskaffare 48 Om någongenom att lämna eller anskaffa en uppgift för offentliggörande har medverkattill ett tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott, skall talan mot honom omansvar för brott som avses i 7 kap. 3 S tryckfrihetsförordningen eller 5 kap.3 S yttrandefrihetsgrundlagen tas upp av den tingsrätt som är rätt domstol ifråga om tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrottet. Den tingsrätt som är rättdomstol i fråga om ett tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott är också rättdomstol i fråga om åtal för brott som avses i 7 kap. 3 S andra styckettryckfrihetsförordningen eller 5 kap. 3 8 andra stycket yttrandefrihetsgrundlagenvarigenom den som är ansvarig för offentliggörandet har anskaffat den uppgiftvars offentliggörande innefattar tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrottet. 58 Om talangrundas på att någon, i annat fall än det som anges i 4 8, har lämnat elleranskaffat uppgifter eller underrättelser för offentliggörande och därigenomgjort sig skyldig till brott som avses i 7 kap. 3 S tryckfrihetsförordningeneller 5 kap. 3 S yttrandefrihetsgrundlagen, skall målet prövas av den tingsrättsom skall ta upp tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål för den ort där uppgiftslämnarenhar sitt hemvist. Är det inte känt var uppgiftslämnaren eller anskaffarenhar sitt hemvist eller saknar han hemvist i landet, skall målet prövas av dentingsrätt som skall ta upp tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål för den ortdär han har lämnat eller anskaffat uppgiften eller där han har gripits ellerannars uppehåller sig. Handläggning av olika mål i samma rättegång 68 Om mål somhar samband med varandra på det sätt som anges i 4 S förekommer viden tingsrätt, skall målen handläggas i en rättegång. Det gäller dock inte omsynnerliga skäl talar mot det. 78 Ett åtal somhar samband med ett annat åtal som skall handläggas som tryckfrihetsmål elleryttrandefrihetsmål får väckas vid den tingsrätt som skall ta upp det sistnämnda åtalet, om det är lämpligt. Ett vanligt brottmål får handläggas i samma rättegång somett tryckfrihetsmål eller yttrandefrihetsmål i vilket talan förs om ansvar, omdet på grund av samband mellan målen skulle skapa allvarliga olägenheter att dehandlades i skilda rättegångar. Om huvudförhandling i rättegången hålls införjury. skall dock andra mål än tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål prövasenbart av rätten. 88 Justitiekanslernfår hos rätten begära att flera mål skall handläggas i samma rättegång enligt 7S andra stycket. Den tilltalade i det av målen som inte är tryckfrihetsmåleller yttrandefrihetsmål skall få tillfälle att yttra sig i frågan.Framställningen prövas därefter av rätten. Rättens beslut får överklagassärskilt. Har rätten avslagit framställningen, får dock endast justitiekanslernföra talan mot beslutet. 98 Justitiekanslernär åklagare i mål som enligt 7 S andra stycket får handläggas i samma rättegångsom ett tryckfrihetsmål eller ett yttrandefrihetsmål. 8 kap. Omförberedande behandling av tryckfrihetsmål och Prop. yttrandefrihetsmål 1990/91:179 18 Rätten får,även då det gäller allmänt åtal, under den förberedande behandlingen av ettmål höra parter och andra samt besluta att avvisa målet. 28 I niål omansvar på grund av tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott skall rätten utredaom den åtalade är ansvarig enligt 8 kap. tryckfrihetsförordningen eller 6 kap.yttrandefrihetsgrundlagen. Vidare skall rätten i mål om skadestånd på grund avsådana brott utreda om skadeståndsanspråket enligt 11 kap.tryckfrihetsförordningen eller 8 kap. yttrandefrihetsgrundlagen kan riktas motsvaranden. Om så erfordras skall rätten meddela beslut i de frågorsom avses i första stycket. 38 Förbehandling av frågor som anges i 2 8 får huvudförhandling sättas ut. 48 Vidhuvudförhandling för prövning av frågor som anges i 2 S eller då målet i någotannat fall sätts ut till huvudförhandling utan att det i övrigt är berett försådan förhandling, skall rätten bestå av tre lagfarna domare. Om det inträffarförfall för någon av dem sedan huvudförhandlingen har påbörjats, är dockrätten domför med två lagfarna domare. 58 1 fråga omsärskild talan mot ett beslut, varigenom rätten ogillat en invändning av entilltalad att han inte är ansvarig enligt 8 kap. tryckfrihetsförordningeneller 6 kap, yttrandefrihetsgrundlagen, tillämpas vad som föreskrivs irättegångsbalken om invändning om rättegångshinder. 68 Under denförberedande behandlingen av ett mål skall det bestämmas om jury skall medverkavid prövningen. De åtgärder för juryns bildande som föreskrivs itryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen, skall vidtas vidsammanträde med parterna inför rätten, 7 8 När målet är berett skall rätten sätta ut tid förhuvudförhandling. Skall jury inte medverka, sätts målet ut till huvudförhandling enligt vad som gäller i allmänhet. Förs talan om ansvar eller konfiskation skall målet prövas i en lighet med vad som gäller för brottmål, I annat fall tillämpas vad som är före skrivet för tvistemål. 9 kap. Om huvudförhandling inför jury 18 Vidhuvudförhandling inför jury skall rätten bestå av tre lagfarna domare. Om detinträffar förfall för någon av dem sedan huvudförhandlingen har påbörjats, ärdock rätten domför med två lagfarna domare. 28 Den soin harutsetts att tjänstgöra i juryn skall genom rättens försorg skriftligen kallas tillhuvudförhandlingen. I kallelsen skall anges den tid inom vilken anmälningar omlaga förfall bör ha nått rätten. Kallelsen skall också innehålla en upplysningom det ansvar för kostnader som enligt 4 S andra stycket kan åläggas jurymannenom han uteblir utan laga förfall. 38 Om enjuryman har styrkt laga förfall, skall en suppleant från samma grupp avjurymän inkallas till tjänstgöring. Suppleanterna kallas i den ord- Prop. ning ivilken de har lottats ut till suppleanter. IQQfl/QI -179 Finner rätten att en juryman inte har styrkt laga förfall,skall jurymannen underrättas om det. 4 8 Uteblir en juryman från huvudförhandlingen, skall ensuppleant tillkal las, om uppskov med målet därigenom kan undvikas. Har den uteblivne inte laga förfall, skall han åläggas attersätta staten och parterna de kostnader som hans försummelse orsakat omförhandlingen måste ställas in. Rätten får dock minska ersättningen till ettskäligt belopp. 58 När enfulltalig jury har samlats inför rätten, skall juryns medlemmar avlägga dennaförsäkran: "Jag NN lovar och försäkrar på heder och samvete, att jag efterbästa förstånd skall besvara de frågor som framställs av rätten och aldrig röjavare sig vad som yttras under juryns överläggningar eller hur de enskildamedlemmarna röstar. Detta vill och skall jag som en ärlig och uppriktig domaretroget hålla." 68 Vidhuvudförhandlingen får jurymännen med rättens tillstånd framställa frågor tillparter, vittnen, sakkunniga eller andra. Vid fortsatt huvudförhandling skall juryn bestå av sammamedlemmar som före avbrottet. 7 8 1 mål där talan grundas på ett påstående att etttryckfrihets- eller yttran defrihetsbrott har begåtts skall rätten, sedan förhandlingen inför juryn blivit slutförd, utan dröjsmål till juryn skriftligen framställa frågan om brott före ligger enligt den eller de bestämmelser som åklagaren eller målsäganden har funnit tillämpliga. Om talan grundas på ett påstående att flera brott harförövats, skall en särskild fråga framställas till juryn för varje brott. Ommålets beskaffenhet eljest föranleder flera frågor, skall de framställas varför sig. Innan frågorna till juryn slutligen avfattas, skall departer som är närvarande få tillfälle att yttra sig över dem. 10 kap. Om överläggning och dom m.m.