prop · GE0369 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:69 m.m. P''0P- Regeringenförelägger att anta de förslag som tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås åtgärder inom arbetslivsforskningen som framför alltsyftar till en bättre samordning och organisation. attarbetsmiljöfonden får ett ansvar att följa svensk arbetslivsforskning ochtillförs ett vetenskapligt råd attarbetslivscentrum omorganiseras till ett renodlat forskningsinstitut attanvändningsområdet för de s. k. MBL-medlen utvidgas attinformationsverksamheten inom arbetslivsområdet granskas. 1 1990/91. Rättelse:S. 4 rad 1 -4 tillkommit och de 3 sista utgår S. 6 rad 1 -3 tillkommit och de 3sista utgår S. 14 rad 12 står: till arbetsmiljöfonden Rättat: Utgår Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande:statsminister , ordförande, statsråden , , ,, , R. , , , , G. , ,, , , , , , , , . Proposition om arbetslivsforskningens organisation m.m. Medbemyndigande av regeringen tillkallade dåvarande chefen för arbetsmarknadsdepartementetden en särskild utredare för att lämna förslag till hurarbetslivsforskningen skall bedrivas och vara organiserad. Utredarenöverlämnade sitt betänkande (SOU 1990:54) Arbetslivsforskning Inriktning, Organisation, Finansiering. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas utredarens sammanfattning av betänkandetsom bilaga I. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckningöver remissinstanserna bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.Remissyttrandena fmns att tillgå i (Dnr AL 4855/90). Undersenare år har ett antal utredningar genomförts inom arbetslivsforskningen.Dessa har framför allt berört arbetslivscentrum. granskaderiksrevisionsverket (RRV) på regeringens uppdrag arbetslivscentrum. 1rapporten (Dnr 1986:393) Arbetslivscentrum ifrågasatte RRV verksamhetensomfattning och organisation och föreslog ett antal åtgärder som skulle effektiviseraverksamheten och stärka den vetenskapliga ledningen. År1987 tillsatte arbetslivscentrums vetenskapliga råd en granskningskommitté somutförde en systematisk utvärdering av centrums verksamhet inkl. dessvetenskapliga produktion. Kommittén kom bl. a. fram till att ett utvidgatsamarbete med universiteten behövdes för att bygga upp en forskargemenskap förframtiden. Vidare föreslog kommittén att samarbetet med arbetsmarknadensparter borde stärkas liksom förbindelserna med andra institutioner inomarbetslivsforskningen. Därefterhar arbetslivscentrum, på uppdrag av "regeringen redovisat ett förslag tillframtida inriktning av verksamheten. budgetproposition (prop.1988/89:100, bil. 12, s. 30) slogs fast att förslaget var en viktigutgångspunkt vid planeringen av centrums verksamhet . 1det följande redovisar jag mina överväganden med anledning av betan- Prop.1990/91:69 kandet. Jag begränsar mina förslag till vad utredningen fört framsom rör arbetsmiljöfonden och arbetslivscentrum. I den mån utredarens förslag iövrigt kommer att behandlas kommer detta att ske i samband med 1993 årsforskningsproposition. 2.1 Sektorsforskning i allmänhet Sektorsforskningomfattar riktad grundforskning, tillämpad forskning och utvecklingsarbete inomen samhällssektor. Medgrundforskning avses ett systematiskt och metodiskt sökande efter ny kunskapoch nya idéer utan någon bestämd tillämpning i sikte. Med tillämpad forskningavses sådant sökande med en bestämd tillämpning i sikte. Begreppetsektorsforskning har kommit att användas för att beskriva sådan forskning sommotiveras utifrån en viss samhällssektors eller beställares behov av kunskapför att främja vissa ändamål och som fmansieras av sektorn eller beställaren.Inom all forskning finns det behov av både grundforskning och tillämpadforskning även om tonvikten inom sektors-forskningen är lagd på den . tillämpade forskningen är samhällsrelevansen ett avgörande kriterium vidval mellan projekt men avkall får inte göras på kraven på en god vetenskapligkvalitet. För att sektorsforskningen skall nå sitt syfte krävs naturiigtvis attforskningsresultat sprids till beslutsfattare och verksamma i den aktuellasektorn och kan beaktas i den dagliga verksamheten. ISverige stöds sektorsforskningen av en stor mängd forskningsfinansi-erandeorgan och myndigheter inom de olika departementsområdena. Varje samhällssektorhar därmed ansvar för att bedöma, formulera, initiera och finansiera sina egnaforsknings- och utvecklingsbehov. Inom arbetslivsområdet är forskningsorganenarbetsmiljöinstitutet och arbetslivscentrum. Dessutom finns arbetsmiljöfondenvars uppgift bl. a. är att stödja forskning och utveckling inomarbetslivsområdet. Arbetslivsforskninganvänds här som ett samlingsbegrepp för bl.a. forskning kring fysiskarbetsmiljö, ergonomi, arbetsorganisation, arbetstider och medbestämmande iarbetslivet. Arbetslivsforskningenär mångfacetterad och har successivt vuxit fram då de förstainstituten med forsknings- och utvecklingsarbete på arbetslivets områdebörjade sin verksamhet. I samband med det ökade intresset för demokratiseringav arbetslivet inrättade parterna på arbetsmarknadenpå skilda avtalsområden sär- skildautvecklingsgrupper med uppgift att bedriva forsknings- och utveck- Prop.1990/91:69 lingsarbete. Under1960- och 1970-talen byggdes arbetslivsforskningen ut mycket kraftigt då nyaorgan tillkom för att finansiera eller bedriva forskning om arbetslivsfrågor.Förväntningarna var stora på att arbetslivsforskningen skulle kunna åstadkommade praktiska resultat som skulle leda till förbättringar i arbetsmiljön. Ibörjan koncentrerades intresset främst kring de fysiska arbetsmiljöproblemen. Detökade intresset och behovet av underlag för att utforma förebyggande insatserinom arbetsmiljöområdet resulterade i inrättandet av arbets-medicinskainstitutet (numera ) och av arbetarskyddsfonden(arbetsmiljöfonden) . Kostnaderför insatser för att förebygga yrkesrelaterad sjukdom och skada i arbetet komatt betraktas som en produktionskostnad. I samband härmed beslöts att arbetsmedicinskainstitutet och arbetarskyddsstyrelsen till en del skulle finansieras av enarbetsgivaravgift (arbetarskyddsavgiften). Arbetarskyddsfondensförsta uppgift blev att genom bidrag stödja sådan forskning, utbildning ochinformation som kunde motverka uppkomsten av yrkesskador och annan arbetsmiljöbetingadohälsa samt förbättra arbetsmiljön. Härigenom skulle hälsa och säkerhet iarbetslivet främjas. Isamband med genomförandet av vissa arbetsrättsliga reformer inrättades år 1976arbetslivscentram och dess uppgift blev att bedriva och främja forskning somomfattade medbestämmande- och inflytandefrågor samt med dessa sammanhängandefrågor om arbetsorganisation. 2.2.2Arbetslivsforskningens organisation och finansiering Arbetslivsforskningeninom finansieras dels genom en särskildarbetarskyddsavgift enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, dels överstatsbudgeten. Arbetsmiljöfonden är den största finansiären men andra organfinansierar också viss arbetslivsforskning, som t.ex. styrelsen för tekniskutveckling, byggforskningsrådet och skogs-och jordbrukets forskningsråd. Arbetsmiljöfondenfinansieras genom en del av arbetarskyddsavgiften, 0,av dentotala lönesumman. Av avgiften går till arbetsmiljöfonden. Budgetåret1989/90 uppgick fondens intäkter till 707 milj.kr. Arbetsmiljöfonden,vars verksamhet regleras i förordningen (1988:731) med instruktion förarbetsmiljöfonden, har till uppgift att stödja bl.a. sådan forskning ochutveckling samt utbildning och information som kan motverka uppkomsten avarbetsskador eller i övrigt bidra till en förbättrad arbetsmiljö. Fonden stöderforskning och utveckling inom hela arbetslivsområdet och frågor ommedbestämmande och jämställdhet. Drygthälften av fondens medel fördelas efter beslut av regeringen. Dessamedel används till största delen för den utbildning och information Prop.1990/91:69 beträffande medbestämmandelagen som bedrivs av parterna på arbetsmarknadenoch till verksamheten med regionala skyddsombud samt till delfinansiering avarbetsmiljöinstitutets verksamhet. Med medel från fonden finansieras ocksåarbetslivscentrums basverksamhet. Resterandemedel fördelas av arbetsmiljöfonden till främst forskning och utveckling inomhela arbetslivsområdet samt utbildning och information. Under budgetåret1989/90 användes totalt ca 260 milj.kr. av fondens totala medel till forskningoch utveckling. Arbetsmiljöfondenhar inom ramen för sin uppgift att stödja relevant probleminriktad forskningockså i ökad utsträckning kommit att uppmärksamma behovet av långsiktigasatsningar på kompetens- och kunskapsutveckling inom universitet ochhögskolor, t.ex. genom stöd till forskartjänster, långsiktiga åtaganden ochsammanhållna program inom prioriterade områden. Vidsidan av bidragen till och arbetslivscentrum ger fondenforskningsstöd till ett flertal program och institutioner. Bland pågåendeprogram kan nämnas programmet för toxikologisk forskning och programmetMänniska-Datateknik-Arbetsliv, det senare i samarbete med styrelsen för tekniskutveckling. Fonden har även finansierat programmetLedning-Organisation-Medbestämmande, det s.k. LOM-programmet och det s. k.utvecklingsprogrammet. Ettannat exempel på stöd är fondens programstöd till ett arbetsveten-skapligtkollegium i med medverkan från ochuniversitet i . Arbetsmiljöfondenhar en styrelse bestående av 15 ledamöter. Styrelsen är i huvudsakpartssammansatt. Utöver parterna ingår som ledamöter också chefen förarbetarskyddsstyrelsen samt en ledamot från arbetsmarknadsdepartementet.Fondens kansli leds av en direktör, som under styrelsen är ansvarig för denlöpande verksamheten. Arbetsmiljöinstitutetinrättades som ett självständigt forskningsorgan genom attforskningsavdelningen vid arbetarskyddsstyrelsen bröts ut ur styrelsen år1987. Forskningsavdelningen hade i sin tur sitt ursprung i det arbetsmedicinskainstitutet som fördes till arbetarskyddsstyrelsen . Institutetsuppgifter är enligt förordningen (1988:732) med instruktion förarbetsmiljöinstitutet att bedriva och främja forskning, utbildning ochdokumentation inom arbetsmiljöområdet i syfte att förbättra arbetsmiljön.Institutets forskning finansieras av medel dels från arbetsmiljöfonden, delsfrån statsbudgeten, dels från externa projektmedel. Totalt omfattar insiitutetsbudget ca 170 milj. kr./år. Institutetbildades genom att forskningsavdelningen, och den del av utbildningsenheten som hade hand om externutbildningen, främst den omfattande grundutbildningen för personal inom företagshälsovår den, skildes frän arbetarskyddsstyrelsen. Institutet består av 22 forsknings enheter samt enheter för bibliotek, information, utbildning och admini- 5 11 1990/91. forsknings- och utbildningsinriktatmed stark anknytning till universitet Prop. 1990/91:69 och högskolor, bl.a. genom att professorerna är knutna till berörd fakultet samt handlederforskarstuderande vid dessa fakulteter. disputerar ca fem doktorandersom fått sin handledning vid institutet. Totalt har 68 personer disputeratsedan år 1966 \'arav 51 . Institutetsvarar för en omfattande utbildning av företagshälsovårdens personal. kurser för företagsläkare, företagssköterskor,företagssjukgymnaster, skyddsingenjörer och beteendevetare. Huvuddelen avutbildningen utgörs av längre vidareutbildningskurser. Dessa anordnas avinstitutet ensamt eller i samarbete med olika högskolor. Institutet anordnardessutom efterutbildningskurser och konferenser inom arbetsmiljöområdet. Föratt öka företagshälsovårdspersonalens möjlighet att snabbt komma in i arbetetanordnas introduktionsutbildning i företagshälsovård. Den av institutet anordnadeutbildningen i företagshälsovård uppgick totalt till ca /90. ,som har tio anställda, är ett s.k. ansvarsbibliotek, vilket innebär att det harnationellt ansvar för att hålla litteratur inom arbetsmiljöområdettillgänglig. betjänar också arbetarskyddsverket. har bl.a. bedrivits inom sju prioriterade områden, vilka i huvudsak varit aktuella . Områdena är belastningsskador, cancer och genetiska skador, hudsjukdomar, lungsjuk domar, olycksfall, elektromagnetiska riskfaktorer och datorn som hjälp medel. Frånden har tre nya prioriterade forskningsområden tillkommit:arbetsmiljön inom sjuk\'ården, god arbetsmiljö för ungdomar resp. godarbetsmiljö för äldre. är en föreståndare och institutet leds av en styrelse med 17ledamöter varav åtta representerar arbetsmarknadens parter och fyraforskarsamhället. Arbetslivscentrumtillkom år 197(3 för att bedriva och främja tvärvetenskapligt forsknings- ochutvecklingsarbete, som rör individer och grupper i arbetslivet, relationermellan arbetsmarknadens parter, frågor om inflytande i arbetslivet och om arbet:>organisation.Verksamheten regleras i förordningen (1988:1 138) med instruktion förarbetslivscentrum. Arbetslivscentrumfinansieras av medel från arbetsmiljöfonden. 1 begränsad utsträckning erhållercentrum också externa projektmedel. Vidarbetslivscentrums tillkomst förutskickades att det skulle omfatta ca. 35forskare och därtill administrativ personal. omfattar centrum enpersonal på ca 90 personer, varav ca 30 är fast anställda forskare. Flera avforskarna är knutna till högskolan som adjungerade professorer.Arbetslivscentrum delar ui: utbildningsbidrag till ca sex doktorander.Dessa är antagna till forskaruKbildning vid universitet/högskola. Arbetslivscentrumsforskningsverksamhet är indelad i fyra programom råden. Programområde I omfattar strukturomvandling och arbetsmark nad, demokrati och effektivitet i organisationer. Programområde 2 omfat- 6 Arbetslivscentrumsforskningsverksamhet är indelad i fyra programområden. Programområde 1omfattar strukturomvandling och arbetsmarknad, demokrati och effektivitet iorganisationer. Programområde 2 omfattar ledning och medbestämmande, kunskapoch kompetens resp. arbetslivet och vardagen. Programområde 3 fokuserararbetsorganisation, ledning och produktionsteknisk utveckling. Tillprogramområde 4 hör främjandeverksamheten som omfattar information, seminarie-och konferensarrangemang, förlagsverksamhet m.m. Arbetslivscentrumsbibliotek inrättades med uppgift att vara ett centralt bibliotek påarbetslivsområdet med tonvikt på demokratiserings-frågor. har i dagnågot mer än tre helårstjänster. av utlåningen från går tilllåntagare utanför centrum. Chef för arbetslivscentrumär en direktör. Av styrelsens tio ledamöter representerar åtta arbetsmarknadensparter och en forskningen. Vid arbetslivscentrum finns ett vetenskapligt rådsom är sammansatt av såväl forskare från centrum som externa forskare. 3.1 Arbetsmiljöfondens ansvar att följa svenskarbetslivsforskning Mittforslag: Arbetmiljöfonden får ett ansvar att följa och hålla sig löpandeinformerad om svensk arbetslivsforskning. Detta gäller såväl dess kvantitativaoch kvalitativa utveckling som samspelet mellan forskningen vid särskildainstitut och forskningen vid universitet och högskolor. Utredarensförslag: Regeringen skall mer entydigt bestämma fondens kompetens- ochansvarsområde så att fonden dels får ett övergripande ansvar att följa ochstimulera utvecklingen av svensk arbetslivsforskning, dels får ettuppföljningsansvar för samtliga medel fonden förvaltar. , medicinska forskningsrådet,universiteten i , och tillstyrker förslaget.Arbetsmarknadsstyrelsen, RRV, , . (),, och () är också positiva till förslaget. Styrelsenför teknisk utveckling (STU) anser att det skulle innebära en alltför stor forskningspolitiskbegränsning om arbetsmiljöfonden tilldelades rollen som övergripandelångsiktigt prioriteringsorgan. STU menar att samordningen bör ligga inomregeringskansliet. Arbetslivscentrumdelar i princip utredarens uppfattning, men kan inte se det lämpligt attarbetsmiljöfonden överordnas arbetslivscentrum och ,vilket kommer att bli fallet om fonden skall biträda regeringen iforskningspolitiska, programmatiska frågor. Arbetsmiljöinstitutetavvisar förslaget eftersom det bryter mot det möns- Prop. 1990/91: 69 tersom gäller för övrig forskning i . Centralorganisationen kan inteheller biträda förslaget. .Arbeiarskyddsstyrelsenär tveksam till att arbetsmiljöfonden skall tilldelas denna uppgift. Enligtarbetarskyddsstyrelsen måste ansvaret för prioriteringar i första handtillkomma forskningens intressenter inom sektorn. Skäletfbr mitt förslag: Det är angeläget att det inom arbetslivsforskningen finns ensammanhållen, långsiktig forskningspolitik och att övergripande prioriteringargörs inom hela området. Det finns ett stort behov av övergripande planering ochsamordning av svensk arbetslivsforskning för ett så effektivt ochändamålsenligt utnyttjande av forskningsmedlen som möjligt. Detta är ett ansvarsom bör ligga på riksdag och regering. Emellertidhar arbetsmiljöfonden i sin egenskap av huvudfinansiär en central roll i denframtida utvecklingen av arbetslivsforskningen. Jag delar utredarensuppfattning så till vida att arbetsmiljöfonden bör få ett ansvar att följa ochfortlöpande hålla sig informerad om svensk arbetslivsforskning. Härigenom kanfonden skaffa sig en överblick över de samlade satsningarna inom arbetslivsområdet.I detta ligger inte att fonden skall ha ett överordnat prioriteringsansvar iförhållande till andra forskningsorgan. I fondens ansvar bör ingå att stimuleratill ett ökat samarbete mellan berörda institutioner och högskolor och attfölja samt utveckla samverkan med andra områden t.ex. teknisk,samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. Sådan samverkan förekommer tillviss del i form av gemensamma program, genom samfinansiering ochlöpande kontakter med fonden. Ansvaretför arbetsmiljöfonden att följa svensk arbetslivsforskning ställer stora kravpå fondens organisation. Jag delar utredningens uppfattning att fondensstyrelse bör lägga ökad vikt vid strategiska frågor och vid planering ochprioritering av fondens verksamhet i stort. Det ankommer emellertid påstyrelsen att i sin arbetsordning göra en sådan avvägning. Det jag nu haranfört och vad jag i det följande kommer att anföra aktualiserar också enöversyn av fondens instruktion och jag avser att återkomma till regeringen idenna fråga. Omforskning och utveckling inom arbetslivsområdet skall få önskad genomslagskrafti svenskt samhällsliv behöver en samordning av dessa frågor ske mellan fleradepartement. Detta bör lämpligen planläggas i samband med arbetet medforskningspropositionerna. 3.2 Kvalitetsfrågor och vetenskapligt råd. Minbedömning: Arbetsmiljöibndens system för kvalitets- och relevansprövning ochför utvärdering av de forskningsinsatser som fonden beslutar om bör utvecklas. Vidarbetsmiljöfonden bör inrättas ett vetenskapligt råd. Rådet bör ha enrådgivande och stödjande funktion i övergripande forsk-nings-ochkvalitetsfrågor. Utredaren:Överensstämmer med min bedömning. 1990/91: 69 pekar på att utvärderingar skall ingå som ett reguljärtinslag i en forskningsfinansiärs arbete. Humanistisk- samhällsvetenskapligarådet, medicinska forskningsrådet, universiteten i , , Umeåoch tillstyrker förslaget och universitet i understryker attrådet måste få en stark ställning. och anser visserligen att fondensvetenskapliga kompetens bör stärkas men anser det tveksamt om ett råd medenbart rådgivande funktion kan engagera forskarna. Forskarnas medverkan iviktiga policybeslut är ett viktigt instrument för en förtroendefull samverkanmed forskningsfinansiärerna, påpekar socialvetenskapliga forskningsrådet. Arbetsmiljöjöndenser positivt på förslaget men hävdar att rådets uppgifter måste begränsas tillde forsknings- och kvalitetsfrågor där fondens kansli anser att behov finns avytterligare beslutsunderlag. Erfarenheten visar att ett sådant råd inte kanersätta ämnesrelaterade vetenskapliga kvalitetsbedömningar. Arbetarskyddsstyrelsenanser det angeläget att arbetet hos fonden inte tyngs av en administrativöverbyggnad som byråkratiserar verksamheten och fördröjer beslutsprocesseneller tar resurser från den aktiva FoU-verksamheten. SACOoch LandstingsjÖrbundet stöder förslaget. RRV, i (LO) och TCO är tveksamma till förslaget. RRV anser att det finns risk för attrådets roll i styrelsen blir oklar och att det snarare får en legitimeranderoll än en kvalitetshöjande. rCOanser att det kan uppstå jävsproblem och LO anser att forskarinfly-tandet redani dag är starkt i fondens verksamhet. Skälenför min bedömning: Kriterierna för en väl fungerande sektorsforskning är avtvå olika slag. För det första måste verksamheten inriktas på frågor som ärrelevanta för de berörda sektorerna. För det andra måste forskningen uppfyllakrav på god vetenskaplig kvalitet. Jaganser det viktigt att kvalitetsfrågorna beaktas såväl genom en noggrannprövning innan forskning påbörjas som genom en utvärdering av genomfördforskning. Därutöver kan fonden behöva vetenskapligt stöd i mer övergripandeoch strategiska bedömningar. Tillskottetav utomstående vetenskaplig expertis i samband med den vetenskapliga prövningensker främst genom utlåtanden av externa experter som anlitats för denvetenskapliga granskningen av inkomna ansökningar: Prövningen av projektensrelevans för åsyftat tillämpnings-falt eller problemområde utövas dels iberedningsförfarandet genom att ansökningarna som regel remitteras till närmastberörda arbetsmarknadsparter, dels av huvudorganisationernas och samhälletsrepresentanter i fondens styrelse. Detmåste vara regel att forskningsansökningarna handläggs på ett sätt som garanterar såväl vetenskaplig kvalitet som praktisk relevans. Det sektorsfinansierade forsknings- och utvecklingsarbetet skall i första hand utgå från de utvecklingstendenser och problem som är relevanta för berörd samhällssektor. Även om samhällsrelevansen sålunda är det avgörande 9 kriterietvid val mellan olika projekt får avkall inte göras på kraven på god vetenskapligkvalitet. Behovet av vetenskapligrådgivning som ett led i det vetenskapliga granskningsarbetet kan t.ex., utöverdet sedvanliga remitteringsförfaran-det, tillgodoses genom särskildagransknings- och referensgrupper för vissa program- och insatsområden medföreträdare för forskarsamhället. Sådana grupper bör emellertid inte fi)rmaliserastill en på förhand fastlåst modell. Detta gäller även systemet att hanteraremisser för fondens projekt-och programverksamhet. Det bör i detta sammanhangpåpekas att flera av fondens projekt och program inte avser forskning och atten vetenskapligt inriktad remittering därför inte blir aktuell i dessa fall. Utvärdering ochuppföljning av större satsningar, program m.m. har också stor betydelse för arbetslivsforskningensutveckling och för arbetsmiljöfondens prioriteringar. Det är därför angelägetatt fonden har ett uppföljningsansvar för de medel som fonden beslutar om. Ivilken utsträckning fonden skall följa upp de medel som fördelas efter beslutav regeringen bör från fall till fall klargöras i regeringsbeslut. Arbetsmiljöfonden harunder senare år strävat efter att bygga upp en kompetens och skaffa sigerfarenheter inom utvärderingsområdet. Diskussion pågår om en samverkan medandra forskningsfinansiärer i detta avseende. Jag anser att det är viktigt attsystem för fortlöpande utvärderingar av större satsningar, t.ex. storaprojekt, program, större satsningar vid universitet och högskolor,vidareutvecklas inom fonden. Utöver behovet avvetenskaplig expertis i berednings- och utvärderingsfaserna kan fonden behövavetenskapligt stöd även i sina övergripande och strategiska bedömningar. Enform för detta kan vara inrättandet av ett vetenskapligt råd, som utredarenföreslagit. Rådets uppgifter bör iförsta hand vara att medverka i och ge stöd i övergripande forsknings- ochkvalitetsfrågor. Det kan t.ex. ge värdefulla bidrag i bedömningen av olikasystem för kvalitetsprövning, lägga upp riktlinjer för den vetenskapligaberedningsprocessen, bidra riied underlag och synpunkter för långsiktig ochkompetensuppbyggande forskning, förstärka samarbetet medforskningsinstitutioner inom och utom landet. Jag anser däremot inte, i motsatstill utredaren, att ett vetenskapligt råd ska vara en del av berednings- ochbeslutsprocessen inom fonden. Det kan då finnas risk att rådets roll gentemoi.styrelsen blir oklar. Det bör ankomma på regeringen att utforma de närmareföreskrifterna för inrättandet av ett sådant råd vid arbetsmiljöfonden.