prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — De äldre, de sjuka och bamfemiljema fordrar att omsorgenoch vården skall finnas och vara bra, när den behövs. När den offentligasektoms roll prövas måste tryggheten stå i förste rammet vare sig diskussionengäller verksamhetsformer, arbetsfördelningen mellan olika huvudmän, elleravgiftsnivåer. Regeringenssträvanden kommer till uttryck i en rad konkrete åtgärder och förslag: och växande andel av samhällets resurser satsas på Prop.1990/91:150 åtgärder och transfereringar för att förebygga och lindra ohälsaoch Bilaga 1:1 dess verkningar. Det bör prövas om välfärdsvinster kan görasgenom att samordna dessa system. Regeringen aviserade därför (skr. 1990/91:50)försök med samordning av sjukvård och sjulförsäkring, och kommer under höstenatt i en proposition lägga fram förslag till den lagstiftning som behövs föratt genomföra försöken. Regeringen föreslår också att försöksverksamhet medprimärvård i kommuneraas regi skall inledas . Detär oacceptebelt att människor skall behöva oroa sig medan de under lång tidstår i kö för att bli opererade. Därför har regeringen och Landstingsförbundetkommit överens om ett stetligt engångsstöd till de landsting sominför en vårdgaranti. Vårdgarantin kommer sannolikt att införas i samtligalandsting. Innebörden är att ingen skall behöva vänte mer än på enbehandling. Kommunema föreslås få ansvaret för service och vård till äldre ochhandikappade fr.o.m. . Syftet med reformen är att öka äldresoch handikappades valfrihet och integritet genom en utbyggnad av altemativa boendeformer.Regeringen har lagt förslag om den ekonomiska reglering mellan kommuner ochlandsting som följer av reformen. Arbetetför att främja och trygga folkhälsan är en central samhällelig uppgift. Föratt stärka och samordna de offentliga insatsema föreslår regeringen att ettfolkhälsoinstitut inrättes med uppgift att på nationell nivå drivahälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete av sektorövergripande karaktär. 7 Politik för uthållig tillväxt Denekonomiska politiken skall medverka till en uthållig tillväxt; produktion ochkonsumtion måste ställas om så att balansen mellan ekonomi och ekologi säkras. Ålgärderför att säkra en uthållig tillväxt är en viktig del av den ekonomiskapolitiken. Miljöpolitiken måste vara i linje med den ekonomiska politikensallmänna föratsättningar och mål. Den ekonomiska politiken måste haen sådan inriktning att den bidrar till en uthållig tillväxt. Miljöpolitikeni har varit framgångsrik. Exempelvis har utsläppen av svavel minskatmed sedan början av 1970-telet. Utsläppen av stoft, kvicksilver, kadmiumoch bly har sänkts kraftigt. Tillståndet i sjöar och vattendrag har förbättratsoch omfattande investeringar görs för att förebygga miljöproblem. Utsläppen från industrianläggningar och andra punktkällor harminskat kraftigt. har emellertid andra utsläpp och annanmiljöpåverkan ökat, t.ex. från vägtrafiken. Markanvändningens utveckling underefterkrigstiden står för en stor del av hoten mot den biologiska mångfalden. är utsläpp från andra länder ett större problem än de inhemska utsläppen. Konsumtion och ekonomisktillväxt måste förenas med omsorg om Prop. 1990/91:150 dagens och framtidens livsbetingelser. kommer till uttryck i Bilaga 1:1regeringens proposition (1990/91:90) En god livsmiljö. Denövergripande uppgiften under hela 1990-telet är att hänsyn skall tes tillmiljöns krav vid alla väsentliga beslut. föratsätter åtgärder över ettvitt fält. Enförste uppgift är att modernisera miljölagstiftningen så att den i högre gradän nu utformas efter de krav som människa och natur ställer. För vissa områdenär miljökraven absolute. Det gäller äirmen som inte får användas eller släppasut i naturen, det gäller miljöer och arter som måste skyddas och bevaras. Enandra uppgift är att motivera företeg och hushåll att bete sig på ettmiljövänligt sätt. Vid sidan om lagstiftning, utbildning och information spelarekonomiska styrmedel en viktig roll i dette sammanhang. Miljöskatter utformasså att företeg och hushåll i ökad utsträckning beakter miljöeffektema av sitthandlande. Skattekvoten skall sänkas. Höjda miljöskatter ger inteutrymme för ökade offentliga utgifter. Subventionersom motverkar miljöanpassning avvecklas. beslut om en nylivsmedelspolitik, som fiillföljs genom regeringens förslag om gränsskyddet, ärett viktigt exempel på hur denna princip tillämpas praktiskt. Till samhälletsstyrmedel hör också satsningama på infrastmktur. De ökar föratsättningama förmiljövänliga val av tekniker och distributionsformer. Entredje uppgift är att få till stånd intemationell samordning och samverkan.Strängare krav kan ställas, om överenskommelser träffas på internationell nivå.Behovet av intemationell samordning och samverkan är särskilt stort när detgäller utsläpp m.m. som påverkar miljön i flera länder. Endast på intemationellnivå kan man i full utsträckning avväga för- och nackdelar med olika åtgärdersom berör miljön i flera länder. Dessasträvanden kommer till uttryck i de många konkrete förslag som lagts iregeringens propositioner om bl.a. en god livsmiljö och näringspolitik förtillväxt. I dessa föreslås bl.a. att Nyamotorfordon års modeller skall indelas i miljöklasser, till vilkaknyts ett system med ekonomiska styrmedel. Nya skattesatser med störreskatteskillnader införs på diesel av olika kvaliteter samt på blyad resp.blyfri bensin. Investeringamai storstädemas infrastraktur, i jämvägar och vägar ökas kraftigt. Enöversyn av industrins utsläppsvillkor genomförs genom omprövning enligtmiljöskyddslagen. Genomförandet av detavfallsprogram som tog ställning underlättes genom attnya bestämmelser införs i renhålhiings-lagen som ger kommunema en vidgad rättatt differentiera avfells-texoraa. Ökadeinsatser görs för att återställa skadad miljö. Programmet för kaUaiing av sjöaroch vattendrag fullföljs och byggs ut. Resursema för att skydda och återställavärdefulla kulturminnen som påverkas Ett program för att återställa miljöska- Prop.1990/91:150 dade områden inrättes. Bestämmelserom miljökonsekvensbeskrivningar införs i naturresurslagen, miljöskyddslagen,vattenlagen samt i lagen om energiplanering. Naturvårdslagenändras så att bl.a. reglema om markavvattning skärps. Möjlighetema attskydda små biotoper ökas och skyddet för utrotningshotede arter förstärks.Tillsammans med omställningen av jordbraket skapar dette föratsättningar föratt bevara den biologiska mångfalden och minska jordbrakets miljöpåverkan. Föratt kunna fatte riktiga beslut för en långsiktigt hållbar utveckling måste vivete mer om samspelet mellan ekonomi och miljö. Det gäller på såväl företegs-och hushållsnivå som på samhällsnivå. Det är viktigt att den ekonomiskastetistiken är så utformad att den belyser miljöpåverkan ochresursförbrakning. På regeringens initiativ utreds nu dessa frågor. Ett försteunderlag beräknas vara klart . Miljöpolitikenunder kommer att präglas av intemationaliseringen. Ekonomiskastyrmedel kommer att användas i ökad utsträckning. Ett ökat ansvar för miljönmåste utkrävas av verksamheter inom alla samhällssektorer. Men omsorgen ommiljön kommer också att ställa krav på medborgama i deras eget handlande, somkonsumenter, trafikanter etc. Miljöförstöringen är ett problem med många källoroch många förorenare. Det räcker inte med att myndigheter agerar, eller attlagar ålägger företeg och kommuner skyldigheter. Var och en av oss måste i sinaolika sainmanhang förena sig med andra goda krafter för att vi tillsammansskall uppnå de mål vi föresatt oss. Statsbudgeten och särskilda frågor BuTgaiT''''' 1 Statsbudgeten budgetåren 1990/91 och 1991/92 1.1Beräkningsförutsättningar Vidberäkning av stetsinkomstemas utveckling är de anteganden som görs ominkomstutvecklingen i samhället av stor betydelse. ()har lämnat en beräkning av stetsbudgetens inkomster. En sammanfattning avberäkningen bör fogas till protokollet i dette ärende (bilaga 11:1.3). Deanteganden som RRV räknat med redovisas i tebell 1. Under slutskedet i arbetetmed den reviderade nationalbudgeten har en delvis ny bedönming av denekonomiska utvecklingen gjorts. Med anledning härav räknar jag nu med andraanteganden, vilka också framgår av tabell 1. 1övrigt finns ingen anledning att avvika från RRVs beräknings-föratsättningar. Antiiganden om den ekonomiska utvecklingen Procentuellförändring från föregående år 'innefattar effekt av skattereformen 1990-91, vilken höjerKPI 1991 IRRVs beräkningar avseende budgetåren 1990/91 (stetsbudgetens inkomster ochutgifter) och 1991/92 (stetsbudgetens inkomster) har verket tegit hänsyn tillbeslut som fattet före . RRV har även beaktet förslagfrån regeringen . Jag har däratöver beaktet även deriksdagsbeslut som fattets under återstoden av mars samt de förslag från regeringensom lagts fram . I några fall har jag även beaktet förslagsom lagts fram efter . Det får ankomma på finansutskottatt göra justeringar för ytterligare förändringar som ej kunnat beaktes. 1.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetåret1990/91 RRVssenaste beräkning av budgetutfallet för /91 utgörs av verketsbudgetprognos nr 5 från . Beräkningama av inkomstema /91 redovisas också i verkets inkomstberäkning. I sin inkomstberäkning har RRV för /91 beräknat inkomsternatill 426 610 milj.kr. anledning av nyinformation och vad jag har anfört om den ekonomiska utvecklingen räknar jagned inkomstema med sammanlagt 258 milj.kr. Fördelningen på de olikainkomsttitlama framgår av tebell 2. 1990/91:150 Bilaga1:1 Andringar i RRVs beräkningar av statsbudgetens inkomster /91 1111 Fysiska personers inkomstskatt 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto - 1 102 000 1251 Övriga socialavgifter, netto - 5 751 000 1482 Tillfällig regional investeringsskatt 5211 Statliga pensionsavgifter, netto Summa förSndringar enligt föredraganden RRVsberäkningar föranleder i övrigt inte någon erinran från min sida. Sammantegetmedför justeringama av RRVs beräkningar för /91 en beräknadminskning av inkomstema med 258 milj. kr. till 426 352 milj.kr. Istetsbudgeten uppgår utgifterna till 425 094 milj.kr. RRVhar i sin prognos beräknat de totela utgiftema till 445 089 milj. kr. Verkethar beaktet beslut om och förslag till anslag på tilläggsbudget om sammanlagt10 191 milj. kr. Merbelastningen på utgiftsanslagen exkl. stetsskuldräntorberäknas däratöver till 12 866 milj. kr. Tillsammans gör dette att belastningenpå utgiftsanslagen exkl. stetsskuldräntor prognos-ticeras till 383 651 milj.kr. för /91. RRVhar beräknat utgifterna för statsskuldräntorna till . Ny information från ger vid handen attdessa kostnader kan beräknas öka. Utgiftema för stetsskuld-räntoma uppgårdärför i min beräkning till . När det gäller den beräknadebelastningen under övriga anslag räknar jag ner Bostadsbidrag m.m. med 170milj.kr. och Studiemedel m.m. med 380 milj.kr. Jag räknar vidare upp anslagetBidrag till sjukförsäkringen med 100 milj.kr. 4 1990/91. I .saml Nr 150. Prop.1990/91:150 Tabell 3. Räntor pä statsskulden /91 p., y , grund för stats- beräkning Räntor på inhemska lån m.m. Räntor på utländska lånValutaförluster, netto Enligt RRV kommer de totela anslagsbehållningarna påreservationsanslag under innevarande budgetår att öka med 762 milj. kr. föratt uppgå till 25 624 milj. kr. Några utgifter förreservationsmedels-förbrakning kommer således inte att beläste budgetåret1990/91. Jag delar RRVs bedömning, som bl.a. baseras på uppgifter från deansvariga myndighetema. I tebell 4 redovisas utvecklingen avanslagsbehållningama mellan budgetåren 1989/90 och 1990/91. Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren1989/90 och 1990/91 Huvudtitel /90 1990/91 Övriga huvudtitlar 2,7 3,9 Jag vill också nämna att RRV för tillkommandeutgiftsbehov, netto ter upp . Jag räknar nu inte med någottillkommande utgiftsbehov . Sammanteget räknar jag därmed med att utgiftema /91 kommer att uppgå till 444 939 milj. kr. Beräkningamasamman-fattes i tebell 5. Stetsbudgetens utgifter /91 Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto Summa 425 094 445 089 444 939 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter underbudgetåret Prop. 1990/91:150 1991/92 Bilaga 1:1 RRVberäknar stetsbudgetens totela inkomster till 459 666 milj.kr. för budgetåret1991/92. I det följande redovisas de förändringar av inkomstema i förhållandetill RRV:s beräkningar som jag funnit nödvändiga. Medanledning av (prop. 1990/91:185) och ny information om vissa ändringar av detsärskilda grandavdraget för folkpensionärer räknar jag ned inkomsttitelnFysiska personers inkomstskatt med 948 milj.kr. Med anledning av ny informationräknar jag även ned Mervärdeskatt med 900 milj.kr. Av samma skäl räknar jag uppinkomsttiteln med 28 milj.kr., Bamomsorgsavgift med 9milj.kr., Uixenutbildnings-avgift med 2 milj.kr samt Statliga pensionsavgifter,netto med 55 milj.kr. Medanledning av de förslag som chefen för senare kommer attframföra beträffande ändrade regler i sjukförsäkringen och nytt ADB-stöd förförsäkringskassoma samt till följd av ny information räknar jag uppinkomsttiteln , netto med 268 milj.kr. Som följd av mittförslag angående avveckling av investeringsskatten i stockholmsområdeträknar jag ned inkomsttiteln regional investeringsskatt med 175milj.kr. Vidare räknar jag upp , netto med 2685 milj.kr. i enlighet med regeringens förslag om överföring av medel frånarbetsmarknadsfonden. Med anledning av regeringens förslag (prop. 1990/91:166)om särskild löneskatt på pensionskonstnader, m.m. räknar jag ned inkomsttitelnAllmän löneavgift med 1 078 milj.kr. I samband med att stetens vattenfallsverkombildas till aktiebolag räknar jag upp inkomsttiteln utdelningar med 150 milj.kr. Enligt mitt förslag omkronofogdemyndighetemas disposition av utsöknings-avgifter, till vilket jagåterkommer , räknar jag ned . Medanledning av förslaget (prop. 1990/91:93) om rättsmedicinsk verksamhet, m.m.räknar jag ned inkomsttiteln vid statens rättsmedicinskalaboratorium med 12 milj.kr. Med anledning av chefen för civildepartementetsförslag om höjd kostnadstäckning för företegs-hälsovård inom den stetligasektom räknar jag upp inkomsttiteln för företagshälsovård med 103milj.kr. Sammanteget innebär dette att jag räknar upp inkomstema i förhållandetill RRVs beräkningar med sammanlagt 66,7 milj.kr. till 459 732 milj.kr.Förändringen i förhållande till RRVs beräkningar framgår av tebell 6. Ändringar i RRVs beräkningar av stetsbudgetensinkomster /92 Prop.1990/91:150 Bilaga 1:1 Sj ukförsäkringsavgift, netto Övriga socialavgifter, netto - 3 230 000 Statens vattenfallsverks inlevererade utdelning Inkomster vid statens rättsmedicinska Statliga pensionsavgifter, netto - 1 224 000 Summa förändringar enligt föredraganden Avslutningsvis vill jag redovisa förändringama i indelningenav stetsbudgetens inkomstsida i förslaget till stetsbudget för budgetåret1991/92 (tebell 7). Förslag till förändringar i uppställningen av statsbudgetens inkomster /92 Inkomsttitel/lnkomsthuvudgrupp/Inkomstgrupp 1482 Tillfällig regional investeringsskatt 2612 Inkomster vid statens rättskemiska laboratorium I det slutliga förslaget till stetsbudget för budgetåret1991/92 uppgår utgifterna till 470 013 milj.kr. I åretsbudgetproposition upptogs utgiftema till 455 516 milj. kr. Av dette beloppsvarade minskade anslagsbehållningar och beräknat tillkommande utgiftsbehov,netto för 4 500 milj. kr. Utgiftsanslagen uppgick sålunda till 451 016 milj.kr. Sedanriksdagen förelades budgetpropositionen har dels ett antel propositionerinnebärande anslagsförändringar lagts , dels beslutet om ettantel förslag som föreslogs i budgetpropositionen. Om bifallerförslagen i propositionema ökar de samlade utgiftsanslagen med ca 6 497 milj.kr. flertelutgiftsförändringar, varav de störste är regeringens förslag om Prop.1990/91:150 arbetsinarknadspolitiska åtgärder och den försvarspolitiskapropositionen. Bilaga 1:1 Beloppet inkluderar även de anslagsförändringar iförhållande till budgetpropositionen som beslutets av . I samband medmin beräkning av anslagskonsekvensema har jag låtit upprätte en specifikationöver föreslagna och i förekommande fall beslutede anslagsförändringar påstetsbudgeten i förhållande till budgetpropositionen, Derma specifikation(bil. 1.5) täcker i princip perioden t.o.m. . AnslagetRäntor på statsskulden m. m. upptogs i budgetpropositionen för budgetåret1991/92 med ett till 61 000 milj. kr. Belastningen på detteanslag är beroende av den ackumulerade stets-skulden under det budgetår förvilket anslaget anvisas och av räntenivån inom och utom landet samt avbokföringsmässiga valutedifferenser på grand av ändrade växelkurser vidomsättning eller återbetelning av utlandslån. En beräkning frånriksgäldskontoret ger vid handen att den totela räntekostnaden är oförändrad iförhållande till vad som anmälts i budgetpropositionen för /92.Genom skulddispositioner har dock kostnaden för räntor på lån m.m. ökat ochkostnaden för räntor på utländska lån minskat. Förslag till inkomst- ochutgiftsstet för anslaget Räntor på stetsskulden m.m. framgår av bilaga 1:1.4.Anslaget bör i enlighet med förslaget föras upp på stetsbudgeten för budgetåret1991/92 med . Räntor på stetsskulden /92 Räntor på inhemska lån m.m. 56,5 Räntor på utländska lån 4,5 Valutaförluster, netto 0,0 Sammantegetinnebär dette att jag beräknar stetsbudgetens utgiftsanslag för budgetåret1991/92 till sammanlagt 457 513 milj. kr. Isyfte att få en så långt möjligt rättvisande bild av hela belastningen påstetsbudgeten beräknas, utöver utgiftsanslagen, på stetsbudgetens utgiftssidaäven medel för förändringar i anslagsbehållningar och beräknat till kommandeutgiftsbehov, netto. Ibudgetpropositionen beräknades förbrukningen av anslagsbehållningar påreservationsanslag komma att uppgå till 1 500 milj.kr netto, /92.De propositioner innebärande anslagsförändringar som därefter förelagtsriksdagen motiverar ingen ändring av den beräkning som gjordes ibudgetpropositionen. Anslagsbehållningama beräknas minska med 1 500 milj.kr.under /92. Isyfte att förslaget till stetsbudget så långt som möjligt skall visa enrealistisk budgetbelastning förs på budgetens utgiftssida upp posten Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto. Vid beräkningen av denna Prop. 1990/91:150 post görs enuppskattning av sådana utgifts- och inkomstförändringar som Bilaga 1:1 inteförts upp på något annat ställe i budgeten. 1budgetpropositionen ingick i beräkningsunderlaget för denna post bl.a.budgeteffektema till följd av särskilda anslagspropositioner som senare underriksmötet skulle komma att föreläggas . Då dessa förslag numeraföreligger har medel i stället beräknats under berörda anslag ochinkomsttitlar. Stetsbudgetens utgifter /92 Utgiftsanslagexkl, statsskuldräntor 396 513 Förändringav anslagsbehållningar 1 500 Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto 11 000 1.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1990/91 och1991/92 Medhänvisning till redovisningen i det föregående beräknas utfallet avstetsbudgetens inkomster och utgifter för innevarande budgeter och i förslagettill stetsbudget för budgeteret 1991/92 enligt vad som framgår av tebellema 10och 11. Beräkningenav budgetutfallet för irmevarande budgetår ger vid handen attbudgetunderskottet ökar med 15,9 miljarder jämfört med vad som beräknades ibudgetpropositionen. föratses ett underskott om ca . Stetsinkomstemaför /92 uppskattes nu till . innebär enökning med jämfört med budgetpropositionen. Denna ökningär i huvudsak en följd av stetsbudgetens tekniska uppbyggnad. Ibudgetpropositionen redovisades inkomster uppgående till ca 10 miljarder kronorunder Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Sedan regeringen i propositiontill presenterat sina förslag i dessa hänseenden redovisas nu dessainkomster på inkomstsidan. Däratöver överförs medel från arbetsmarknadsfondentill stetsbudgeten för att finansiera ytterligare utgifter förarbetsmarknadspolitik. I övrigt har inkomstema minskat. stetsskuldräntor beräknades i budgetpropositionen till 394,5 miljarderkr. beräknas dessa utgifter till . Att utgiftema ökar harhuvudsakligen en teknisk förklaring i och med att beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto ökar till följd av att de inkomster som ibudgetpropositionen redovisades i denna post nu redovisas som inkomster påinkomstsidan. Dämtöver har tillkommit utgifter för bl.a. ökade insater förarbetsmarknadspolitik som finansieras med medel som överförs från arbetsmarknadsfonden.Sammanfattningsvis innebär beräkningama att budgetsaldot för /92försämras med . jämfört med beräkningama i budgetpropositionen tillett underskott om , Förändringamaav inkomstema och utgiftema i förslaget till stetsbudget för /92sedan budgetpropositionen har jag även låtit sammanstella i en specifikationsom bör bifogas till regeringsprotokollet i dette ärende. (Bil 1:1.5). Prop.1990/91:150 Bilaga 1:1 Stetsbudgetens saldo budgetåren 1989/90-1990/91 -2,6 Stetsbudgetens saldo budgetåren 1989/90-1991/92 Budget- Nybe-propo- räkning sitionen Frånutfall Från ny be- 1989/90 till räkning 1990/91 nyberäkning till ny beräkning 1990/91 1991/92 -0,6 -10,3 Den underliggande utvecklingen av stetsbudgetens saldoerhålls om det redovisade saldot korrigeras för effekter som är av tillfälligart eller hänger samman med ändringar i redovisningsprincipema. Som bas användsde förhållanden som skall gälla för /92. innebär att denunderliggande budgetutvecklingen i ett budgetförslag inte kan jämföras med deni tidigare års budgetförslag. Det börbetonas att det ofta är en bedömningsfråga om en enskild post skall betraktessom en reguljär inkomst/utgift eller som en extraordinär effekt. Trots attavgränsningama i det enskilda fellet inte är helt självklar anser jag det ändåangeläget att redovisa en beräkning där de extraordinära effektema uteslutits,så att stetsbudgetens underliggande utveckling klargörs. På inkomstsidan harföljande effekter betraktets som extraordinära vid Prop. 1990/91:150 framräkning av det underliggande budgetsaldot: Bilaga 1:1 vissaengångsvisa höjningar/sänkningar av skatter eller avgifter tillfälliga extrainleveranser från affärsverk till stetsbudgeten inkomster frånsjukförsäkringsfonden Påutgiftssidan har bl.a. följande effekter betraktets som extraordinära vidframräkning av det underliggande budgetsaldot: valuteförluster/vinstersom uppstår vid amortering av stetens utlandslån engångsvisabesparingar avlyft från statsbudgeten av affärsverkens investeringar. Tabell12 visar stetsbudgetens underliggande utveckling under perioden1989/90-1991/92. Underliggande budgetsaldo fdr budgetåren1989/90-1991/92 Miljarder kronor, löpande priser 1989/90 1990/91 1991/92 Underliggande budgetsaldo 1,7 - 16,1 -25,3 Som andel av BNP (%) 0,- 1,2 -0,7 3 Statens lånebehov och statsskulden Detär vid en finansiell analys av intresse att studera hur likviditeten i ekonominpåverkas av stetens inkomster och utgifter. Stetens lånebehov bestäms dels avbudgetutfellet och vissa kassamässiga korringeringar av dette, dels av vissainkomster och utgifter (utanför budgeten) på stetsverkets och riksgäldskontoretscheckräkningar i . Stetsskuldensförändring bestäms av stetens lånebehov samt av de skulddispositioner somriksgäldskontoret gör. Meddet redovisade budgetsaldot som utgångspunkt krävs således vissa justeringarför att beräkna statens lånebehov och statsskuldens förändring. I det följanderedovisas kortfattet hur dessa begrepp är relaterade till varandra. 1.Det redovisade budgetsaldotutgör utgångspunkt för kalkylen. 2.Korrigeringar görs då detförekommer skillnader mellan när transaktioner bokförs i myndighetemasredovisning och när de registreras på stetsverkets checkräkning. Sådanaskillnader uppstår dels genom att inkomster och utgifter bokförs vid en annantidpunkt än motsvarande betelningar, dels genom att vissa transaktioner intebokförs mot budgeten. Den tillfälligaarbetsmiljöavgiften, som infördes , Prop. 1990/91:150 överfördes till . innebär att skatten inte Bilaga 1:1 påverkar budgetutfellet. Den medför däremot en minskning av stetens Motsvarande gäller för det tillfälliga obligatoriska sparandesom infördes . Vid utbetelning av dessa medel frånriksgäldskontoret måste de dock ersattes med upplåning på marknaden.