prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Sänkningen avbidraget beräknas medföra en minskning av statens utgifter förinvesteringsbidrag med ca 4(X) milj.kr. Jag har vid min beräkningutgått från det av berälcnade bostadsbyggandet innevarande år. Jagförordar att sänkningen av investeringsbidragets storlek skall träda ikraft den1 och att den m<;d hänsyn till pågående planering av ny-ochombyggnad av bostäder endast tillämpas i fråga om projekt för vilka ansökan ombidrag kommer in till kommunen efter ikraftträdandet. Tillföljd av sismämnda kommer sänkningen att ge full budgeteffekt först /93. För /92 beräknar jag att ändringen ger halveffekt. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna vad jag förordat ifråga om investeringsbidrag till bostadsbyggande, 2.med ändring av riksdagensbeslut (1990/91 :BoU 12, rskr. 199) till Investeringsbidrag för bostadsbyggandeför /92 under elfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på 5300 000 (XX) kr. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet 1990/91:150 Bilaga1:8 Anmälan tili proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /92, m.m. () och de statsanställdas huvudorganisationer - ,() och TCO-OF - har träfiatstabiliseringsavtal för perioden den J januari 1991den . Avtalenberör ca 400000 statligt anställda. Det rör sig såvitt här är av intresse omtre avtal vars viktigaste innehåll redovisas i det följande. Avlal om slutlig reglering av RÄLS 1989-90 Detförsta är ett avtal om slutlig reglering av RÄLS 1989 90 (ramavtal om lönerm.m. 19891990 för statstjänstemän m.fl.). I avtalet har prisutvecklingsgarantinfastställts till 1,, dock lägst . , i likhet med vad somavtalats pä det kommunala området. Dessa löneökningar sker generellt fr.o.m.den 1 oktober 1990. Nivåökningen beräknas till totalt 1,och kostnadsökningentill 0,. Vidarehar parterna avsatt 35 milj. kr. för uppräkning av anslaget till Statshälsanför /92. För den s.k. Masterutbildningen har avsatts 8 milj. kr.SACO och SF har tilldelats 8 milj. kr. för rationaliseringsåtgärder inompolisväsendet; i RÄLS 1989 90 avsattes medel för polispersonal. tillförts 30 milj. kr. som engångsanvisning (se avsnitt C16. Trygghetsåtgärder för statsanställda). Slutligen har parterna fördelatavsatta medel (totalt 60 milj. för löneåtgärder för arbete av lika värde. Idet andra avtalet, ramavtalet om löner m. m. 1991 1993 för statstjänstemänm.fl. (RÄLS 199193) regleras löner m.m. den 1 januari1991den . I fråga om lönehöjningar innebär avtalet följande.Fr.o.m. får de som tjänar . I 1990/91. Nr 150 Bilaga 1:8 lönelyft,de som tjänar . 200 och de med en månadslön på Prop.1990/91:150 högst . Deticke nivåhöjande utrymmet (INU), dvs. ålders- och kvalifikationstillägget,betalas fr.o.m. som ett generellt tillägg på 1, föranställda med individuella löner. Fr.o.m.den fördelas lokalt ett löneutrymme motsvarande 3,av dengenomsnittliga lönesumman, dock lägst . Utöver dettatillkommer det icke nivåhöjande utrymmet (INU) på . RÄLS1991 1993 innehåller vidare nya sjuklöneregler som har anpassats tilländringarna i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Reglerna gäller fr.o.m. den1 och innebär att ersätts av lönen.Fr.o.m. den fjärde sjukdagen är ersättningen av lönen. Inkomstbortfall förvård av sjukt barn ersätter direkt av inkomsten.Arbetsgivaren ersätter kostnader för patientavgiften för läkarvård upp till 85kr. fr.o.m. den I april 1992.Sjukvårdande behandling ersätts med högst 50 resp. . 1avtalet har vidare avsatts 0,av lönesumman för finansiering avTrygghetsstiftelsen fr.o.m. (se avsnitt C 16. Trygghetsåtgärderför statsanställda). den medför en nivåökning på och en kostnadsökning på0,. Inberäknat prisutvecklingsgarantin blir kostnadsökningen för år 1991sammanlagt 1,. uppgår nivåökningen till 3,och kostnadsökningentill 2,, vartill kommer 0,. överförs enkostnadsökning på 0,. RÄLS199193 ansluter till förslag till stabiliseringsavtal som lagts fram avregeringens särskilda förhandlingsgrupp (FHG) under ledning av f d.generaldirektören . Dettredje stabiliseringsavtalet är det nya statliga pensionsavtalet som träder ikraft den . Avtalet är resultatet av många års förhandlingar. Denstörsta nyheten i avtalet är en övergång från s.k. brutto- till nettosystem.Det innebär att den statliga pensionen beräknas som ett tillägg tillfolkpension och allmän tilläggspension (ATP) och utan att hänsyn tas tillstorleken av de allmänna förmånerna. Pensionssystemet för de statligt anställdakommer därigenom att likna det system som gäller på den privata sektorn. m. blir pensionsåldern för i princip alla statsanställda. Omarbetsgivaren medger det får arbetstagaren kvarstå i anställningen. Avtaletinnehåller dock långtgående övergångsbestämmelser för de kategorierarbetstagare som har en lägre pensionsålder eller pensioneringsperiod.De som väljer att utnyttja dessa bestämmelser får dock inte den nyapensionsnivån fullt ut. Avtaletinnehåller två särbestämmelser när det gäller pensionsålder. Den ena avser anställda i säkerhetstjänst, dvs. Om en sådan 2 anställdpå grund av nedsatt arbetsförmåga inte anser sig kunna fullgöra Prop.1990/91: 150 tjänstenpå tillfredsställande sätt, får han efter prövning i varje särskilt fall Bilaga 1:8 enlägre pensionsålder, dock lägst . Läkarintyg behövs inte. andra särbestämmelsengäller yrkesofiicerarnas pensionsålder. Utredningen genomförs så att förhandlingar om nytt pensionsavtal föryrkesofficerare kan slutföras senast den 31 I avvaktan på ett sådant nytt avtal gäller nuvarande regler. Bestämmelsernaom efterlevandepensionering har i det nya pensionsavtalet anpassats tilländringarna i den allmänna försäkringen. Avtalets regler om eftedevandepensionträder i kraft fr.o.m. den . Arbetstagare som avgår medålderspension (motsvarande) behåller dock nuvarande avtalsregler. Pensionsavtaletinnehåller slutligen en annan nyhet som också har sin förebild på den privatasidan. Det gäller individuell kompletterande ålderspension. Avsättningarnatill denna sker fr. o. m. den med 1,av lönesumman. Denkompletterande ålderspensionen kan tas ut fr. o. m. pensionsavgången, antingenlivsvarigt eller temporärt. Detnya pensionsavtalet är totalfinansierat. Det åstadkoms i huvudsak genom höjningav pensionsåldrarna, löneutvecklingsgarantin (LUG) i RÄLS 1989 90 och vissaförändringar i de allmänna anställningsvillkoren. Denu redovisade avtalen har godkänts såväl av finansutskott som avregeringen. Regeringenhar i årets budgetproposition beräknat medel för avtalskostnader underanslaget till täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört om de statliga löneavtalen för 1991-1993. Förordnandepension m. m. Fråganom den särskilda rätten till förordnandepension var föremål för överväganden isamband med tillkomsten av statens allmänna tjänstepensionsreglemente(1959:287) (prop. 1959:151, s. 34). Särskildaregler om pensionsförmåner finns i förordningen (1984:1041) om förordnandepensionm.m. och i förordningen om tjänstepensionsrätt för statsråd (1987:6 B 4).Reglerna i dessa förordningar innehåller tillägg till och undantag från detallmänna pensionsavtalet. Detnya pensionsavtalet är till skillnad från det tidigare formellt intetillämpligt i fråga om förordnandetjänster. För att åstadkomma en anpassningtill det nya pensionsavtalet måste därför reglerna i de nämda förordningarnaändras. I anslutning härtill bör även särskilda övergångsbestämmelser beslutasi fråga om bl. a. efterlevandepension i vissa fall. Det gäller bl.a.beträffande den som efter men innan de aktuella förordningsändringarnaträtt i kraft avgått med rätt till förordnandepension Prop. 1990/91: 150 eller avlidit under innehavd tjänst. Förvissa av dem som innehar föirordnandetjänster kan de nya pensionsreglernamedföra en lägre total pension från om de inte får rätt till hel ATP.Regeringen bör få rätt att, om särskilda skäl föreligger, besluta om en höjningav förordnandepensionen i sådana fall. Pensionsreglernaför statsråden bör ändras i huvudsak i överensstämmelse med förändringarna avreglerna för förordnandepensioner. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna de riktlinjer för förordnandepension m. m. som jag har förordat. Ibudgetpropositionen (prop. 1990/91:100 bil. 12-13) har föreslagits atttill Vissa utvecklingsåtgärder skall för /92 anvisas ettreservationsanslag på 38 milj. kr. Fråndetta anslag finansieras olika utvecklingsarbeten i syfte att förnya denoffentliga sektorn för vilka lämnas en redogörelse i budgetpropositionen.Bl.a. har medel avsatts för utveckling av högreförvallningsstudier förstalstjänsteinän. Utbildningen omfattar fyra områden: strategiskt personalarbeteoch kompetensutveckling, förvaltningspolitik och förnyelsearbete,internationellt förvaltningsarbete och förhandlingar samt ekonomi och styrning.För tre av dessa områden startar utbildningen under . 1avtal om slutlig reglering enhgt RÄLS 1989-90 m.m. har statens arbetsgivarverkoch de statsanställdas huvudorganisationer kommit överens om att avsätta 8milj. för denna utbildning. Regeringen har godkänt avtalet. Jag föreslåratt anslaget räknas upp med detta belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår attunder trettonde huvudtitelns reservationsanslag Vissa utvecklingsåtgärder /92 anvisa . utöver vad som föreslagits i prop.1990/91:100 bil. Överdetta anslag finansieras och redovisas generellt användbar ADB-utrustning somanskaffas inom den civila statsförvaltningen exkl. de af- färsdrivandeverken, universiteten och högskolorna. I budgetproposi- Prop. 1990/91:150tionen (prop. 1990/91:100 bil. 15) har föreslagits att till Anskaffning av Bilaga 1:8 ADB-utmstning för /92 anvisas ett reservationsanslagpå 533 milj. kr. Chefenför har tidigare denna dag behandlat frågan om en utbyggnadav ADB-stödet inom försäkringskassorna. Jag har i samråd med henne föranskaffning av ADB-utrustning till socialförsäkringsadministrationen beräknatett anslagsbehov för /92 på högst 125000000 er. Jaghemställer att regeringen föreslår 1.att under trettondehuvudtitelns reservationsanslag Anskaffning av ADB-utrustning får budgetärel1991/92 anvisa . utöver vad som föreslagits i prop. 1990/91:100bil. 2.att medge att datorutrustningbeställs utöver tidigare medgivet belopp - till ett värde av högst lOl000000 kr. Statistik, förvaltning m. m. Ibudgetpropositionen (prop. 1990/91:100 bil. 15 s. 42-43) har föreslagits atttill Bidrag för Statshälsan skall för /92 anvisas ettförslagsanslag på 357 milj. kr. Frånanslaget betalas bidrag till Statshälsan i enlighet med kollektivavtal mellanstatens arbetsgivarverk och de statsanställdas huvudorganisationer. I avtal omslutlig reglering enligt RÄLS 1989 90 m. m. har parterna funnit att förfinansieringen av Statshälsans verksamhet krävs det ytterligare 35 milj.kr.fr.o.m. jämfört med de 357 milj.kr. som angavs i RÄLS 1989 90. Avtalet har godkänts av regeringen. 1budgetpropositionen anmäldes också att förhandlingar pågick om ett nyttstatligt avtal om företagshälsovård och att frågor med anledning av resultatetav förhandlingarna skulle tas upp i kompletteringspropositionen. Vidareanmäldes att frågan om ett höjt belopp per anställd som myndigheterna /92 skall betala som bidrag till finansieringen avföretagshälsovårdens insatser skulle tas upp i propositionen. För innevarandebudgetår bidrar myndigheterna med . Bidraget, som betalastill en inkomsttitel på statsbudgeten, har varit oförändrat sedan budgetåret1987/88. Förhandlingarnaom ett nytt statligt avtal om företagshälsovård hår ännu inte slutförts.Förhandlingarna rör bl.a. en ny finansieringsform för Statshälsan som innebäratt verksamheten till största delen skall finansieras med avgifter sommyndigheterna betalar direkt till Statshälsan för dess tjänster. Jagföreslår att anslaget räknas upp med det belopp parterna kommit överens om i avtalet omslutlig reglering enligt RÄLS 1989-90 m.m. I Prop. 1990/91:150 avvaktan påatt avtal träffas om ny finansieringsform för Statshälsan skall Bilaga 1:8affärsverken under /92 bidra till finansieringen av de ökadekostnaderna för företagshälsovården genom att till en inkomsttitel påstatsbudgeten betala . På motsvarande sätt skall övrigamyndigheter bidra med . Jaghemställer att regeringen föreslår attunder trettonde huvudtitelns förslagsanslag Bidrag till Stats-hälsan /92 anvisa . utöver vad som föreslagits i prop.1990/91:100 bil. 1budgetpropositionen (prop. 1990/91:100 bil. 15 s. 45) har föreslagits att tillExterna arbetstagarkonsulter skall för /92 anvisas ettförslagsanslag på . Frånanslaget betalas utgifter för konsulter som personalorganisationerna anlitar irationaliseringsfrågor med stöd av medbestämmandeavtal som har godkänts avregeringen. Anslaget disponeras av . IRÄLS 199193 har parterna enats om att medlen för anlitande av externaarbetstagarkonsulter räknas upp med I % för /92. Regeringen hargodkänt avtalet. Jaghemställer att regeringen föreslår attunder trettonde huvudtitelns förslagsanslag Externa arbetstagarkonsulter fårbudgetaret 1991/92 anvisa . utöver vad som föreslagits i prop.1990/91:100 bil. RÄLS1989-90 omfattade ett nytt trygghetsavtal för statsanställda som började gallafr. o. m. . För det nya trygghetssystemet har för budgetåret1990/91 anvisats ett reservationsanslag på 300 milj. kr. (se prop. 1989/90:100bil. 15 s. 45, AU 18, rskr. För /90 avsattes preliminärt50milj. i avvaktan på det nya trygghetsavtalet (se prop. 1988/89:150 bil.12 s. 7, Fi.U30, rskr. Trygghetssystemetinnefattar förutom ett trygghetsavtal (SAV Cirk. 1989 A 37) fonderade medel om:'i50 milj. kr. samt en partsgemensam stiftelse, , som gerråd och stöd i övertalighetsfrågor och som ansvarar för användningen av deavsatta medlen. Iavtal om slutlig reglering enligt RÄLS 1989 90 m.m. har statensarbetsgivarverk och de statsanställdas huvudorganisationer kommit över- ensom att för finansiering av avsätta ett engångstill- Prop. 1990/91: 150 skott på 30 milj. kr. Vidare harparterna i RÄLS Bilaga 1:8 199193 för finansiering av Trygghetsstiftelsenavsatt av lönesumman fr.o.m. . Beloppen skall enligtförhandlingsprotokoll ökas med ränta för ett kvartal enligtden gällande diskonto. Regeringen har godkänt avtalen. Regeringenstreåriga program för att reducera kostnaderna för den statligaadministrationen genom strukturella förändringar kommer att innebäraatt personal måste sägas upp. Omställningen kommer att ställa stora krav påbåde arbetsgivare och anställda. Den hjälp kan ge i dettasammanhang är enligt min mening mycket betydelsefull och bör uttnyttjas avalla berörda. Jag har med ledning av avtalen beräknat medelsbehovet /92 till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Trygghetsåtgärder för statsanställda för /92 anvisa ettreservationsanslag på . Trycl(eri AB, 1991 1En politik för bättre tider .................................. .. 1 2Det ekonomiska läget........................................ .. 8 3Sverige och den interaationellaintegrationen......... . 17 4Stabiliseringspolitiken .................................... . 22 5Tillväxtpolitiken ............................................. . 31 6Välfärdspolitiken .......................................... . 40 7Politik för uthållig tillväxt ................................. . 45 1Statsbudgeten budgetåret1990/91 och 1991/92.... . 48 2Underliggande budgetutveckling ......................... . 55 3Statens lånebehov ochstatsskuldens förändring.... . 56 4Rörliga krediter .............................................. . 59 5Statliga garantier ......................................... . 60 6Årsbokslut för staten ..................................... . 65 7Finansfullmakten ........................................... . 68 8Budgetering exklusivemervärdeskatt ................ . 69 9Statliga betalningar ochpostgirot ..................... . 74 10Statlig lokalförsörjning .................................... . 82 11Konsekvenser för de statliga myndigheteraaav införandet av särskild löneskatt 92 12Bemyndigande att uppta lån iriksgäldskontoret för vissa ADB-investeringar 93 Hemställan ....................................................... . 94 Bil1:1.3 Utdrag ur revideradeinkomstberäkningar Bil1:1.4 Beräkningar för anslaget räntor på statsskulden,m.m. Bil1:1.5 Reviderat förslag till statsbudget för budgetåret1991/92 1 1990/91. 1 saml Nr 150. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , R. Carisson, , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , , , Föredragande:statsråden , , , , R. , , , , , , , , , Lööw,Lönnqvist, , Förslag till rörande omställning och minskningav den statliga administrationen Iregeringens skrivelse 1990/91:50 om åtgärder för att stabilisera ekono-min ochbegränsa tillväxten av de offentliga utgifterna aviserades ett treårigt programdär hela den statliga administrationen genom strukturella förändringar skallreduceras . 1 budgetpropositionen (prop. 1990/91:100 bil.2) redovisadesvissa åtgärder. Jag återkommer till det samlade program som då aviserades. Den omställning ochminskning av administrationen som redovisas är ett resultat av politiskabeslut inom en rad områden. Inom t.ex. det jordbrukspolitiska området sker nuen mycket snabb avveckling av de omfattande regelsystem som harstyrt verksamheten. Det bostadspolitiska stödsystemet förändras genomförenklingar och effektiviseringar. Inom social- och arbetsmarknadspolitikenhar en systematisk tillämpning av arbetslinjen introducerats, d.v.s. en radolika insatser vidtas som syftar till att motverka en ökad utslagning iarbetslivet. Inom skolområdet har en långtgående decentralisering med ettsamlat ansvar i kommunerna genomförts. Inom näringspolitiken har en samordningav statens insatser i syfte att främja den ekonomiska tillväxten beslutats.Ytterligare förslag till förändringar kommer ati presenteras . Detplanerade försvarsbeslutet kan komma att få genomgripande konsekvenserför administrationen inom försvaret. Den internationella integrationen kommeratt få betydande återverkningar på stora delar av den statliga förvaltningen. som dessaförändringar genomförs pågår inom alla samhällssektorer en utveckling motinternationalisering, avreglering och decentralisering. Denna utvecklingpåverkar administrationen inom såväl den privata som den kommunala och denstatliga sektorn. Inomdet statliga området har ett omfattande förvaltningspolitiskt utvecklingsarbetebedrivits. Grundläggande i detta arbete är att införa en resultatorienteradstyrning i statsförvaltningen. Det innebär att de direkt verksamhetsansvarigages ett större utrymme att finna lösningar för att uppnå de mål somstatsmakterna sätter upp för verksamheten. 1 1990/91. 1 saml Nr 150. skärps kraven påuppföljning och utvärdering. Viktiga inslag utgörs av Prop. 1990/91; 150decentralisering, delegering och regelförenkling samt att förvaltningenutformas på ett sätt som stimulerar till ett effektivt resursutnyttjande. Inteminst gäller det att utveckla en ökad grad av efterfrågestyrning genomintäktsfinansiering och utvecklade beställar- och leverantörsförhållanden. Idet följande redogör jag för de utgångspunkter som har gällt för arbetet medomställningen och minskningen av den statliga administrationen och hur de hartillämpats i vissa fall. Jag kommer också att behandla personalfrågornashantering i förändringsarbetet, internationaliseringens betydelse förstatsförvaltningen samt utvecklingen av regeringens och regeringskanslietsarbetsformer. Respektive statsråd behandlar förändringarna inom sina områden. Deåtgärder som är aktuella avser både anslagsfinansierad och avgiftsfinansieradadministrativ verksamhet. För att undvika negativa effekter för medborgarna harsärskild hänsyn tagits till behovet av att upprätthålla den direktafältverksamhet som staten bedriver. Kraven på effektiviseringar i affärsverkenoch annan konkurrensutsalt verksamhet ställs enligt affärsmässiga priciper. Deomfattas därför inte av detta program. Programmetomfattar budgetåren 1991/921993/94. Flera åtgärder i programmet har redanförelagts i budgetpropositionen 1991 eller i särpropositioner. Nuföreslås ytterligare ett antal åtgärder inför nästa budgetår. Övriga åtgärderavses att genomföras successivt . Dennya budgetprocessen bör verksamt kunna bidra till både precisering ochgenomförande av de riktlinjer för omställning och minskning av förvaltningensom nu föreläggs . 1 många fall är den planerade tidpunkten förställningstagande och genomförande av de strukturförändringar, som nupresenteras, sådan att den sammanfaller med den fördjupadeverksamhetsprövningen i den nya budgetprocessen. Om en sådan överensstämmelseinte finns får en bedömning ske från fall till fall av hur statsmakternasbeslut för verksamheten bör utformas och vilken tidsperiod det bör avse. Övergångentill resultatorienterad styrning ställer nya krav på de centrala myndigheterna.Inslaget av planering samt detalj- och regelstyrning minskar. Detta gerutrymme för en betydande delegering till regional och lokal nivå.Ansvarsförhållandena bör anpassas till denna utveckling. förvaltningar har byggts upp som en enda rikstäckande myndighet medregionala och lokala nivåer inom myndigheten. Andra har strukturerats med ettantal myndigheter med olika slags hierarkiskt ansvar eller sidoordnade ansvar.I vissa fall saknas klarläggande föreskrifter från statsmakterna om hurförvaltningsansvaret mellan myndigheter i en sådan myndighetsstruktur skallvara fördelat. 1 verksinstruktionerna används ofta obestämda uttryck somtillsyn, kontroll, samråd etc. Därigenom kan ansvarsförhållandena bli oklaraeller i praxis utvecklas efter riktlinjer som inte övervägts närmare. . Deåtgärder som föreslås syftar bl.a. till en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur och enrenodling av förvaltningsmyndigheternas upp- Prop. 1990/91: 150 gifter ochroller. Fleracentrala myndigheter bör anpassas till nya förutsättningar och till enresultatorienterad styrning. Det gäller bl. a. universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), , , riksåklagaren och . Enöversyn av styrningen och resursutnyttjandet inom högskolan pågår. Enresultatorienterad styrning och en fortsatt decentralisering av ansvar ochbefogenheter till högskolorna får konsekvenser för UHÄ. Planeringen avhögskolans dimensionering bör i fortsättningen ske i sådana termer att behovetav central planering på UHÄ försvinner. UHÄs uppgifter kommer attkoncentreras på uppföljning och utvärdering. Enöversyn av organisationsstrukturen inom polisväsendet pägär. Förändringar ifråga om organisation och uppgifter avses genomföras på alla nivåer inompolisen. Ett syfte med förändringen är att åstadkomma en renodling av rikspolisstyrelsensroll som central förvaltningsmyndighet och en fortsatt decentralisering. Bl.a.kommer en anpassning till det nya budgetsystemet att medföra endecentralisering av viktiga ekonomiadministrativa funktioner från central nivåtill polisens fältorganisation. Som en följd av detta kommer rikspolisstyrelsenatt omorganiseras. del av och riksåklagarens resurser tas i anspråk förlöpande administrativa uppgifter. Ansvaret för t. ex. personal-ochekonomiadministrationen bör flyttas över till regional eller lokal nivå. Förändringarnai skatteförvaltningens och exekutionsväsendets länsorganisation gör detmöjligt att sänka administrationskostnaderna. .Förändringarna innebär bl.a. enomfattande decentralisering och integrering av arbetet med olika skatter ochavgifter. En översyn kommer också att göras av fördelningen av arbetsuppgifteroch ansvar mellan rikskatteverket och de regionala myndigheterna. Ettviktigt mål för förändringsarbetet är att skapa en klarare ansvarsfördelningmellan stat och kommun och att stärka den lokala nivån. Statens styrning avkommunerna förändras genom att statliga detaljregler avskaffas. Kommunerna gesdärigenom större möjligheter att anpassa verksamheterna till medborgarnasbehov. Denstatliga administrationen måste anpassas till de nya styrformerna. En minskadomfattning av arbetet med medelstilldelning, planering och detaljregleringleder till att den statliga administrationen på dessa områden kan minskas.