prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Omå andra sidan kommunen inte varit skyldig att erlägga något belopp förstegången kostnadsutjämning sker skall produkten 50 inte reduceras. Kommunensutjämningsvärde blir sålunda det positiva värdet 50, vilket innebär attkommunen slutligen skall erhålla 50 enligt vad som framgår av 5 §. I5 § besfåms vilka tillkommande kostnader och intäkter som varje kommun skallanses ha. Dessa belopp fastsfålls kommunvis i en bilaga till lagen. Förtydlighets skull anges även de ingångsvärden som blir följden av att intäkteroch kostnader fastefålls. Vidareanges i besfåmmelsen att en årlig uppräkning skall ske med ledning avlönekostnadsutvecklingen inom den berörda sektom. Denna uppräkning besfåmslämpligen genom att en uppräkningsfaktor fastsfålls. W§ anges hur kostnadsutjämningen skall göras förste gången, dvs. Detteår är speciellt i den meningen att gmnden för omfördelningen är de positiva ochnegativa ingångsvärdena och att omfördelningen detto år sker med utgångspunktjust i dessa värden. De värden som anges i bilagan utgör gmnden för utjämningenår . Före utjämning skall dock värdena räknas upp enligt 3 §. I5 § anges sedan hur kostnadsutjämningen skall göras under de efterföljandeåren 1993 - 1997 (omsfållningsperioden). Om sålunda en kommun har ett negativtingångsvärde med 100 - och därmed skall avsfå 1992 - och harett negativt utjämningsvärde med 50 skall kommunen under omsfållningsperiodenavsfå 1993, 1994 osv. ner till 1997. I6 § hänvisas till lagen (1965:269) om särskilda besfåmmelser om kommuns ochannan menighets utdebitering av skatt, m.m. Avräkningen skall ske mot denfordran som varje kommun har enligt 4 § nämnda lag. Iandra stycket ges skyldighet att varje årlämna skattemyndigheteraa, och kommuneraa uppgift om debelopp som skall tillföras eller avräknas nästkommande år. Det ligger närmasttill hands att har hand om denna upp- gift, eftersomsocialstyrelsen är den myndighet som administrerar stots- Prop. 1990/91:150bidragete fördelning mellan kommuneraa. Styrelsen avses också fastsfålla Bil. 1:3 uppräkningsfaktom enligt 3 §. Isisto stycket anges att utjämningen skall administreras av skattemyndigheteraa. I7 § bemyndigas regeringen eller den myndighet regeringen besfåmmer att ge utnärmare föreskrifter om tillämpningen av lagen. Lagenföreslås träda i kraft . Uppgiftslämnade enligt 6 § skallförsto gången ske . 4.7.2.Förslaget till lag om särskild skatteväxling med anledning av ändrathuvudmannaskap för service och värd för äldre och handikappade Ii § föreskrivs att landstingskommun skall sänka sin skattesats med vadutdebiteringsbehovet minskar med anledning av att avlyftshuvudmannaansvar för en del av servicen för äldre och handikappade. I andrastycket följs den besfåmmelsen upp genom att den ger kommun inom landstingetmöjlighet att höja sin skattesats i motsvarande mån som sänkt sin.Detto stycke är så formulerat att det givetvis inte är nödvändigt för en kommunatt alltid följa sänkning. Besfåmmelsen föreskriver attkommuneraas höjning skall motsvara högst landstingens sänkning. 12§ anges med vilka belopp skattesatsema i landstingskommunema skall sänkas. Dedär angivna beloppen baseras på beräkningar som redovisas i bilaga.Besfåmmelsen tor bara sikte på skattesatsen . 4.7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1965:269)med särskilda bestämmelser omkommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. I4 § tredje stycket har ett tillägg gjorts avseende en hänvisning till den nyalagen om särskild skatteväxling. I tillägget klargörs att den avräkning somgörs enligt 4 § skall justeras med de belopp som avses i lagen om särskildskatteväxling med anledning av ändrat huvudmannaskap för service och vård föräldre och handikappade. Den nya lagen om skatteväxling föreskriver en visslandstingskommunal sänkning av resp. landstingskommuns skattesats. Det ärdenna sänkning som skall ligga till gmnd för avräkningen och detto oavsett omen landstingskommun skulle sänka med ett stöne belopp. Med den tekniska lösningjag valt kommer näm- ligenen eventuell sänkning utöver den som föreskrivs i lagen om särskild Prop.1990/91:150 skatteväxling inte att anses vara en sänkning till följd av detändrade Bil. 1:3 huvudmannaskapet, såvitt avser det överskjutande beloppet. Denvalda tekniken innebär i samma mån att justeringen på den kommunala sidan skallmotsvara vad som faktiskt beslutots av kommunen så länge höjningen understigereller uppgår till motsvarande belopp som landstingskommunen skall sänka enligtlagen om särskild skatteväxling. I femte stycket har en hänvisning införts tillden nya lagen om mellankommunal kostnadsutjämning. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsfåller jag att regeringen föreslårriksdagen att dels godkänna de riktlinjer jag förordat i fråga om 1. stotsbidragtill kommunema för medicinskt fårdigbehandlade (avsnitt 4.2.2.1), 2.förändring av ersättningen frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen (avsnitt 4.2.3.1), 3.förändring avskatteutjämningssystemet (avsnitt 4.2.3.2), 4.skatteväxling (avsnitt4.2.3.3), 5.förändring av stotsbidragettill kommuneraa (avsnitt 4.2.3.4), 6.system för mellankommunalkostnadsutjämning (avsnitt 4.2.3.5), 7.stimulansbidrag tillgmppbosfåder (avsnitt 4.3.1), 8.stimulansbidrag till lokalasjukhem och andra vårdimättningar (avsnitt 4.3.2), 9.bidrag fillpersonalutvecklingsinsatser (avsnitt 4.4.1), 10. uppföljningoch utvärdering av huvudmannaskapsreformen (avsnitt 4.4.2), 11.lag om mellankommunalkostnadsutjämning med anledning av ändrat huvudmannaskap för service och vårdför äldre och handikappade, 12.lag om särskild skatteväxlingmed anledning av ändrat huvudmannaskap för service och vård för äldre ochhandikappade, 13.lag om ändring i lagen(1990:1404) om kommuneraas betohiings-ansvar för viss hälso- och sjukvård, 14.1agom ändring i lagen (1990:609) om avräkningsskatt, 15. lagom ändring i lagen (1965:269) med särskilda besfåmmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt m.m., 16. underfemte huvudtitebs förslagsanslag Bidrag till social hemhjälp, ålderdomshem m.m. för /92 anvisa . utöver vad som föreslagits i prop. 1990/91:100 bil. 17. tillBidrag till byggande av gruppbostäder m.m. för /92 under femte huvudtitehi anvisa ett reservationsanslag på , 18. under femtehuvudtitebis förslagsanslag Bidrag till allmän sjukvård Prop. 1990/91:150 m.m. för /92 anvisa ett belopp som är . lägreän vad som föreslagits i prop. 1990/91:100 bil. 19. underfemte huvudtitelns förslagsanslag Bidrag tillsjulörsäkringen för /92 anvisa ett belopp som är . lägre än vad som föreslagits i prop. 1990/91:100 bil. Förslag till Prop. Bil.1:3 Lag ommellankommunal kostnadsutjämning med anledning Bilaga 1:3.1 av ändrathuvudmannaskap för service och vård för äldre och handikappade 1§ Kostnadsutjämning mellankommuner som ingår i en landstingskommun får ske enligt besfåmmelserna i dennalag. Utjämningen skall vara gmndad på kommunemas förändrade resursbehov medanledning av ändring av huvudmannaskapet för service och vård för äldre ochhandikappade. 2§ I denna lag avses med tillkommandeintäkter, de ökade intäkter som med anledning av det ändrade huvudmannaskapetför service och vård för äldre och handikappade beräknas uppkomma för en kommunpå gmnd av 1. skatteväxlingenligt lagen (1991:000) om särskild skatteväxling med anledning av ändrat huvudmannaskap för service och värd för äldre och handikappade, 2.ändrade skatteutjämningsbidrag,och 3.det stotsbidrag som tillförskommunema till den del finansiering sker genom reduktion av den allmännasjukvårdsersätlningen till landstingen som lämnas från sjukförsäkringen enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring, tillkommandekostnctder: de kostnader som beräknas uppkomma för en kommuntill följd av det ändrade huvudmannaskapet, ingångsvärde: resultotet av denberäkning som görs enligt 4 §, utjämningsbelopp-.summän av samtliga de negativaingångsvärden, som beräknatsenligt 4 §, länsutjämningsbelopp: utjämningsbeloppet fördelat länsvis,utjämningsandel: en kommuns procentuella andel av det stotsbidrag som tillfallersamtliga konimuner i länet för service och vård för äldre ochhandikappade, utjämningsvärde: produkten av länsutjämningsbeloppetmultiplicerat med kommunens utjämningsandel,minskad med det belopp som kommunen skall erlägga enligt 4 §. 3 §För kommuneraa fastsfålls tillkommande intäkter och tillkommande kostnader samt därmed också ingångsvärdena prisnivå till de belopp som anges i bilaga till derma lag. Utjämningsbeloppetuppräknas med ledning av lönekostnadsutvecklingen inom den berördasektom. 4 §Kostnadsutjämning enligt 1 § beräknas med utgångspunkt i en jäm förelse mellan tillkommande intäkter och tillkommande kostnader. denna beräkning visar atten kommun inte får sina kostnader fåckto av Prop. 1990/91:150 tillkommandeintäkter skail kommunen, i samband med avräkningsför- Bil. 1:3 farandet ifråga 1992, av utjämningsbeloppet få ett Bilaga 1:3.1belopp som motsvarar bristen (positivt ingångsvärde). Om beräkningen visar atten kommun får stöne tillkommande intäkter än den får tillkommande kostnaderskall kommunen, i samband med nämnda avräkningsförfarande , erlägga ettbelopp som motsvarar skillnaden (negativt ingångsvärde). 5§ Åren 1993 - 1997 skall detbelopp som varje kommun skall få eller erlägga minskas med enfemtedel av skillnaden mellan kommunens positiva respektive negativaingångsvärde och dess utjämningsvärde. 6§ I fråga om kostnadsutjämningmellan kommuner gäller besfåmmelserna i lagen (1965:269) med särskildabesfåmmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. itillämpliga delar. Avräkning skall ske mot fordran enligt 4 § samma lag. Socialstyrelsenskall lämna skattemyndighetema,och kommuneraa uppgift om de belopp som skall tillföraseller avräknas nästkommande år. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, fastsfåller den uppräkningsfaktorsom avses i 3 §. Avräkningenenligt försto stycket görs av skattemyndigheteraa. 7 §Föreskrifter om verksfålligheten av denna lag får meddelas av rege ringen eller den myndighet som regeringen besfåmmer. 1.Denna lag träder i kraft den 1oktober 1991. 2.Uppgift enligt 6 § andrastycket lämnas försto gången . 1990/91:150 Bil. Tillkommande Tillkommande Ingångs-koslnader inläkter värde (1 000-tal kronor, prisnivå) -51233 -26584 -12063 -55299 -51886 -38851 1423 -10359 -14719 24677 -17236 -37235 -34073 -16149 -31739 -9019 -1854 -7612 Tillkommande Tillkommande Ingångs- kostnader intäkter värde (1 000-tal kronor, prisnivå) Prop.1990/91:150 Bil. -2323 46056 -9100 -659 1359 5255 2644 -1779 23422 Tillkommande Tillkommande Ingångs- kostnader intäkter värde (1 000-tal kronor, prisnivå) EJ MED I HUVUDMANNASKAPSFÖRÄNDRINGEN 1990/91:150 Bil.1:3 Bilaga 1:3.1 -2528 23417 10362 37965 42696 -4840 202840 225273 -23006 -43593 -13175 Tillkommande Ingångs- Prop. (1 000-tal kronor, prisnivå) Bilaga 1:3.1 EJ MED I HUVUDMANNASKAPSFÖRÄNDRINGEN 41891 55957 -14196 66690 70551 -4045 262 29032 -742 -3270 -8378 -3014 -1044 3917 6084 -19873 -3009 -2267 5105 12515 -402 Tillkommande Tillkommande Ingångs kostnader intäkter värde (1 000-tal kronor, prisnivå) Prop.1990/91:150 Bil. 1739 -3318 -3721 1670 4990 -387 -7675 -5227 -338 -16364 Tillkommande Tillkommande Ingångs kostnader intäkter värde (1 000-tal kronor, prisnivå) 1990/91:150 Bil.1:3 Bilaga 1:3.1 -3667 -1093 -4819 -1262 -9127 -1231 -8008 6529 2831 1997 -2377 -6377 -266 18783 -5595 Tillkommande Tillkommande Ingångs kostnader intäkter värde (1 000-tal kronor, prisnivå) Prop.1990/91:150 Bil. SUMMA TOTALT MIUONER KR: -2458 4911 1770 -3530 -4041 -1705 8925 35722 -1356 5 1990/91. Bil.1:3 Lag om särskildskatteväxling med anledning av ändrat Bilaga 1:3.2 huvudmannaskap för serviceoch vård för äldre och handikappade 1 §En landstingskommun skall när den fastsfåller sin skattesats för sänka skattesatsen med ett belopp som motsvarar det minskade utdebiteringsbehovet med anledning av ändrat huvudmannaskap för service och vård för äldre och handikappade. Enkommun som ingår i en landstingskommun får när den fastsfåller sin skattesatsför höja skattesatsen med ett belopp som motsvarar högstlandstingskommunens sänkning av skattesatsen enligt försto stycket. 2 §Det minskade utdebiteringsbehovet med anledning av det ändrade huvudmannaskapet innebär att landstingskommuneraa för skall sänka skattesatseraa med följande belopp. Dennalag träder i kraft . Förslag till Prop. Bil.1:3 Lag om ändring ilagen (1990:1404) om kommunemas be- Bilaga 1:3.3 talningsansvar för visshälso- och sjukvård Härigenomföreskrivs att 6 § lagen (1990:1404) om kommunernas be-tolningsansvar för visshälso- och sjukvård skall ha följande lydelse. Enkommun har betolningsansvar En kommun har betolningsansvar för medicinskt fårdigbehandlade för medicinskt fårdigbehandlade patienter vid landstingskommunens patienter vid landstingskommunens enheter för somatisk akutsjukvård enheter för somatisk akutsjukvård eller geriatrisk vård. Medicinskt eller geriatrisk vård. Medicinskt fårdigbehandlad är en patient som fårdigbehandlad är en patient som är intogen på en sådan enhet men är intogen på en sådan enhet men inte längre behöver den medicinska inte längre behöver den medicinska vård som ges vid enheten. vård som ges vid enheten eller vid annan enhet inom den landstingskommunala hälso- och sjukvården. Fråganom en patient är medicinskt fårdigbehandlad avgörs av ansvarig läkare. Lag om ändring i lagen (1990:609) om avräkningsskatt; Härigenomföreskrivs att 3 och 4 §§ lagen (1990:609) om avräkningsskatt skall ha följandelydelse. 1990/91:150 Bil.1:3 Bilaga 1:3.4 Avräkningsskatt utgör förlandstingskommun per skattekrona avseende , perskattekrona avseende , ;,per skattekrona avseende ,1,per skattekrona avseende , 7,OJ kronor per skattekronaavseende och följande år. Avräkningsskatt utgör förlandstingskommun 0,34kronorper skattekrona avseende , perskattekrona avseende , per skattekrona avseende ,0,per skattekrona avseende , per skattekronaavseende och följande år. 1990/91:100, bil. Nuvarande lydelse Föreslagen lydebe . Avräkningsskatt utgör förkommun Avräkningsskatt utgör för kommun per skattekrona avseen- per skattekrona avseen de ,7,per skatte- de , per skatte krona avseende , avseende , per skattekrona avseende år kronor per skattekrona avseende , per skattekrona 1993, per skattekrona avseende , per avseende , per skattekrona avseende och skattekrona avseende och följande år. Förkommun som inte ingår i landstingskommun utgör avräkningsskatten, i sfålletför vad som föreskrivs i försto stycket, per skattekrona avseendeår 1991, per skattekrona avseende , perskattekrona avseende , per skattekrona avseende ,2,per skattekrona avseende och följande år. Dennalag träder i kraft och tillämpas försto gången i fråga omavräkningsskatt för . ' Lydelse enligt prop. 1990/91:100, bil. Förslag till Prop. Bil.1:3 Lag om ändring ilagen (1965:269) med särskilda bestämmel- Bilaga 1:3.5 ser om kommuns ochannan menighets utdebitering av skatt, m.m. Härigenomföreskrivs att 4 § lagen (1965:269) med särskilda besfåmmelser om kommuns ochannan menighets utdebitering av skatt, m.m.' skall ha följande lydelse. Kommunär berättigad att under visst år av stoten uppbära kommunalskatt med beloppsom molsvarar vad som skulle utgå på gmndval av antolet skattekronor ochskatteören i kommunen enligt skattemyndighetens beslut enligt 4 kap. 2 §toxeringslagen (1990:324) vid det föregående årets (toxeringsåret) toxering,beräknat efter den skattesats som har be-sfåmts för året före toxeringsåret. Harenligt 4 kap. 4 § kommunallagen (1977:179) annan skattesats slutligt fastsfålltsän den som har besfåmts tidigare, skall till gmnd för utbetolningen läggas denutdebitering som har besfåmts i samband med att budgeten fastsfålldes. 'Lagen omtryckt 1973:437. Senastelydelse av lagens mbrik 1977:191. Kommunen är berättigad att under visst år av stoten såsom förskott uppbära ett belopp som motsvarar produkten av den skattesats som har beslutots för året och det antol skattekronor och skatteören, som enligt skattemyndighets beslut enligt 4 kap. 2 § toxeringslagen rörande det föregående årets texering till inkomstskatt har påförts de skattskyldiga. Det nu nämnda beloppet ingår i kommunens fordran hos stoten vid ingången av året näst , då beslutet fattades. Förskottet avräknas mot den kommunalskatt, som kommunen har rätt att uppbära av stoten på gmndval av toxeringen , då förskottet utanordnas enligt be-sfåmmelseraa i femte stycket. Kommunenär berättigad att under visst år av stoten såsom förskott uppbära ett beloppsom motsvarar produkten av den skattesats som har beslutots för året och detantol skattekronor och skatteören, som enligt skattemyndighets beslut enligt 4kap. 2 § toxeringslagen rörande det föregående årets toxering till kommunalinkomstskatt har påförts de skattskyldiga. Det nu nämnda beloppet ingår ikommunens fordran hos stoten vid ingången av året näst , dåbeslutet fattodes. Förskottet avräknas mot den kommunalskatt, som kommunen harrätt att uppbära av stoten på gmndval av toxeringen , dåförskottet utanordnas enligt besfåmmelserna i femte stycket. Vid avräkningenför taxeringsåren 1991 och 1992 skall skattesatsen justeras medde belopp somanges i 2 § lagen (1991.-000) om särskild skaUeväxling med anledning av ändrathuvud-mannaskapför service och vård för äldre och handikappade. Ärantolet hos skattemyndigheten registrerade kyrkobokförda invånare i kommunenvid mitten av augusti månad toxeringsåret större än det var vid mitten avaugusti månad , skall förskott, beräknat enligt tredje stycket,ökas i förhållande till ökningen i kommunens invånarantal mellan de angivnatidpunkterna. Sådant ökat förskott ingår i kommunens fordran hos stoten ochavräknas enligt tredje stycket. skall senast den 10 septemberlämna kommunen uppgift om det invånar-antol och det däremot svarande beräknadeantolet skattekronor och skatteören, som skall ligga till gmnd för ökningen avförskottet. 1990/91:150 Bil.1:3 Bilaga 1:3.5 Belopp, som vid ingångenav utgör kommunens fordran hos stoten enligt denna paragraf, fördelasmed en tolftedel på varje kalendermånad. Vad som återsfår, sedan avräkning harskett enligt 52 § uppbördslagen (1953:272), 16 § lagen (1962:392) om hustmtilläggoch kommunalt bostodstillägg till folkpension, 9 § lagen (1984:668) om uppbördav socialavgifter från arbetsgivare, 8 § lagen (19 87:560) om skatteutjämningsav- Belopp, som vid ingångenav utgör kommunens fordran hos stoten enligt denna paragraf, fördelasmed en tolftedel på varje kalendermånad. Vad som återsfår, sedan avräkning harskett enligt 52 § uppbördslagen (1953:272), 16 § lagen (1962:392) om hustmtilläggoch kommunalt bostodstillägg till folkpension, 9 § lagen (1984:668) om uppbördav socialavgifter från arbetsgivare, 8 § lagen (1987:560)omskatteutjämningsav- giftoch 4 § lagen (1987:561) om särskild skatteutjämningsavgift, skallskattemyndigheten utanordna till kommunen den 20 . Ar kommunensfordran inte uträknad vid utbetalningstillfällena i månaderna januari ochfebruari, skall utbe-tolningaraa dessa månader gmndas på samma belopp somutbetalningen det föregående året. När särskilda skälföranleder det får skattemyndigheten dock förordna att utbetolningen skallgmndas på ett annat belopp. Om något av de belopp som utbetalningen i månademajanuari och febmari grundats på inte motsvarar en tolftedel av kommunensfordran, skall den jämkning som föranleds av detta ske i friga om utbetelningeni mars månad. gift,4 § lagen (1987:561) om särskild skatteutjämningsavgiftoc/i 6 § lagen(I991:000)ommellankommu-nal kostnadsutjämning med anledning av ändrat huvudmannaskapför service och vård för äldre och handikappade, skallskattemyndigheten utanordna till kommunen den 20 . Är kommunensfordran inte uträknad vid utbetelningstill-fållena i månadema januari ochfebruari, skall utbetehiingama dessa månader gmndas på sainma belopp somutbetelningen det föregående året. När särskilda skälföranleder det får skattemyndigheten dock förordna att utbetelningen skallgmndas på ett annat belopp. Om något av de belopp som utbetelningen i månademajanuari och febmari gmndats på inte motsvarar en tolftedel av kommunensfordran, skall den jämkning som föranleds av dette ske i fråga om utbetelningeni mars månad. 1990/91:150 Bil.1:3 Bilaga 1:3.5 Vad som har sagts omkommunalskatt tillämpas på motsvarande sätt i fråga om landstingsskatt. Dennalag träder i kraft . Läsanvisning tillbilagorna sex till och med elva. Härredovisas de skatteväxlingssatser som ligger till gmnd för den ekonomiskaregleringen. Exempelvis måste sänka sin skattesatsmed 1.80. tillåts länets kommuner att höja sin skattesats med högstsamma belopp. Den totela skattesatsen ökar således inte. Härredovisas de belopp som varje kommun får betela i mellankommunalkostnadsutjämning. Dessa belopp lagfåsts och ligger till gmnd för helautjänmingsperioden. Exempelvis betelar 51 milj. kr. i 1991 årsprisnivå. Bakgmnden till beloppen återfinns i bilaga åtte. Härredovisas en sammansfållning av regleringsinstmmenten. Genom förhandlingarmellan huvudmännen har det fastsfållts hur mycket den verksamhet som flyttes ärvärd i pengar. belopp återfinns i kolumn A (Volym att reglera). Deföljande kolunmema B t.o.m. H visar steg för steg effekteraa avregleringsinstmmenten. I kolumn B (Via skatteväxling) visas effekten av den ibilaga sex redovisade skattesatsförändringen. Ikolumn C (Via skatteutj amning) redovisas hur mycket resurser som kommuneraatillförs extra via skatteutjämningssystemet. Ikolumn D (Via stetsbidrag) redovisas nettoutfallet av det nya behov-baseradestetsbidraget. Förändringenav skattesats är densamma för alla kommuner i ett län. Förändringen av"utdebiteringstaken" i skatteutjänmingssystemet är direkt kopplade tillförändringen av skattesatsema. Utfallet av skatteutjämningssystemet ändrasockså av att den åldersberoende verksamheten för somatisk långtidssjukvårdflyttes från landstingen till kommuneraa. Alla dessa förändringar har intenågot samband med den volym som skall regleras för en enskildkommun. Del nya behovsbaserade stotsbidraget är kopplat till varje enskildkommuns behov men inte direkt lill den volym som regleras. innebär att detre instmmenten skatteväxling, skalte-utjämning och stetsbidrag kan ge enenskild kommun för mycket eller för lite resurser i förhållande till denövertegna volymen. hanteras för konimuner som ingår i landstingen av denmellankommunala kostnads-utjänmingen. Den sammantegna effekten av de treinstmmenten redovisas i kolumn E. KolumnF (Till mellankommunal utjämning) redovisar detsamma som bilaga sju dvs. hurmycket varje kommun får betela i mellankommunal utjämning. Anledningen till attBotkyrka kommun får betela ca 51 milj. kr. är således att kommunen fått ca 51milj. mer än vad kommunen behöver för att nå full kostnadstäckning 1992. KolumnG (Från mellankommunal utjämning) visar hur mycket som behöver tillföras enkommun för att den skall få fiill kostnadsfåckning 1992. Här sfår detföljaktligen O för . Slutligenredovisas den sammantegna effekten av alla instmmenten. 1990/91:150den sammantegna effekten inte fullständigt överenssfåmmer med regle- Bil. 1:3ringsvolymen beror bl.a. pä att de i bilaga sex redovisade skatteväxlings-satsemaär avmndade till närmast hel femöring och att de landstingsfria kommunemapåverkas av reformen via reduktionen av den allmänna sjukvårdsersättningen ochskatteutjämningssystemet samt det nya stetsbidraget. Härredovisas nettoeffektema av den mellankommunala utjämningen under åren1992-1997. Under dessa år kommer utjämningen i enlighet med det nyabehovsbaserade stetsbidraget att få allt större effekt. I kolumn A (Netto år1992) känner vi exempelvis igen de 51 milj. kr. som betelartill systemet. Förste året är dette hela nettoeffekten. Under de följande årenkommer stetsbidragsfördelningen att få allt större genomslag vilket förBotkyrkas del innebär en allt mindre nettobetelning. Det finns ytterligare en avsiktmed utjämningssystemets konstmktion. sker transfereringar mellan länenför att garantera full kostnadsfåckning. Dessa transfereringar trappassuccessivt av för att helt upphöra.