prop · GE0388 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:88 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. Energipolitikensmål är att trygga tillgången på el och annan energi påmed omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Härigenom främjas en god ekonomiskoch social ulveckling i . Energipolitiken skall utgå ifrån vad natur ochmiljö kan bära. Omställningenav energisystemet måste, vid sidan av säkerhetskraven, ske med hänsyn till behovelav elektrisk krafl för upprätthållande av sysselsättning och välfärd. Närkärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt den kan ske avgörs avresultaten av hushållningen med el, tillförseln av el från miljöacceptabelkraftproduktion och möjligheterna alt bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser. Regeringentog initiativ till överläggningar med företrädare förriksdagspartierna liberalerna och i syfte alt skapa ellunderiag för långsiktigt hållbara politiska beslut om energipolitiken.Överläggningarna slutfördes med en överenskommelse mellansocialdemokraterna och de nämnda partierna om riktlinjer för energipolitiken. 1propositionen redovisas överenskommelsen till sin exakta ordalydelse ochföreslås all de i överenskommelsen angivna riktlinjerna för energipolitikenantas av . Dessa riktlinjer föreslås i berörda delar ersätta dem somriksdagen beslutade om (prop. 1987/88:90, NU40, rskr. Riksdagenuttalade (prop. 1979/80:170, NU70, rskr. 410) att kärnkraften skallavvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraftför att upprällhålla sysselsättning och välfärd. Vidare angav all delbör slås fast att den sista reaktorn i skall stängas senast år 2010.Under överläggningarna mellan partierna har frågan Prop. 1990/91:88 om närkärnkraften skall vara avvecklad inte varit föremål för förnyad prövning ellernytt ställningstagande. Ipropositionen föreslås att stöd skall lämnas till kraftvärmeproduklion medbiobränslen och till investeringar i vindkraftverk och anläggningar för utnyttjandeav solvärme. kommer att tillkallas. Utveckling av storskalig vindkraftsamt utvecklings- och demonstrationsprojekt rörande användning avmotoralkoholer ges ökad prioritet vid fördelning av stödet ur energiteknikfonden.Energiteknikfonden tillförs ytterligare medel. Kraftvärmenföreslås bli undantagen från allmän energiskatt på bränslen. Skattebefrielsenför elkraft som används i s. k. avkopplingsbara elpannor avskaffas. Vidareföreslås ett program för effektivare användning av energi. Programmet innebäratt det nuvarande stödet till teknikupphandling av el-effektiva produkter,processer och system förstärks och utvidgas till att även gälla annanenergieffektiv teknik. Därutöver omfattar programmet bl.a. stöd fördemonstration av energieffektiv teknik i bostäder och lokaler, stöd förenergieffektiva demonstrations- och pilotanläggningar inom industrin samt enförstärkning av arbetet med energideklarationer och produkttestning. Förslaglämnas också om stöd till etanolframställning. Utvärderingarskall göras fortlöpande av resultatet av insatserna för energihushållning ochny kraft- och värmeproduktion. Regeringen kommer att ibudgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts genom deenergipolitiska programmen för omställning och utveckling av energisystemet samtförelägga förslag om de ytterligare åtgärder som är motiverade. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Prop.1990/91:1 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , S. ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , ,, StatsrådenMolin och anmäler sina förslag. Anförandena och förslagen redovisas iunderprotokollen för industri- resp. . Medhänvisning till vad jag och statsrådet haranfört hemställer jag attregeringen i en proposition förelägger vad vi har anfört för deåtgärder och de ändamål som vi har hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar all genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som de har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen enligt följande: Bilaga1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om energipolitiken 1 Riktlinjerför energipolitiken Regeringentog initiativ till överläggningar med företrädare förriksdagspartierna liberalerna och i syfte att skapa ellunderlag för långsiktigt hållbara politiska beslut om energipolitiken.Överläggningarna slutfördes med en överenskommelse mellansocialdemokraterna och de nämnda partierna om riktlinjer för energipolitiken. Jagredovisar i det följande (avsnitt 1.1 1.5) överenskommelsen till sin exaktaordalydelse och förordar att den föreläggs med förslag alt de iöverenskommelsen angivna riktlinjerna för energipolitiken antas av riksdagen.Dessa riktlinjer bör i berörda delar ersätta dem som beslutade om år1988 (prop. 1987/88:90, NU40, rskr. Riksdagenuttalade (prop. 1979/80:170, NU70, rskr. 410) att kärnkraften skallavvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovel av elektrisk kraft föralt upprätthålla sysselsättning och välfärd. Vidare angav all del börslås fast all den sista reaklora i skall slängas . Underöverläggningarna mellan partierna har frågan om när kärnkraften skall varaavvecklad inte varit föremål för förnyad prövning eller nyllställningstagande. Etlomfattande utredningsarbete har genomförts inom energiområdet under åren 1989och 1990. En förteckning över dessa utredningar bör fogas till protokollet i detlaärende som bilaga 1.2. En sammanfattning av utredningarna ochremissinstansernas synpunkter har publicerats i rapporten (Ds 1991:4)Energiutredningar . Jag har dessutom tagit del av en slormängd synpunkter och förslag rörande åtgärder inom energiområdet frånmyndigheter, kommuner, organisationer, företag och enskilda. Energipolitikensmål är att trygga tillgången på cl och annan energi påmed omväriden konkurrenskraftiga villkor. Härigenom främjas en god ekonomiskoch social utveckling i . Energipolitiken skall utgå ifrån vad nalur ochmiljö kan bära. Landetselförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som i största möjligautsträckning grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara. energikällorsamt en effektiv energihushållning. Stränga krav skall ställas Prop.1990/91:88 på säkerhet och omsorg om miljön vid användning och ulveckling avall Bilaga 1 energiteknik. Riksdagenuttalade (prop. 1979/80:170, NU70, rskr. 410) att kärnkraften skallavvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraftför att upprätthålla sysselsättning och välfärd. Vidare angav att detbör slås fast att den sista reaktorn i skall stängas . Entrovärdig politik för omställningen och utvecklingen av energisystemetförutsätter konkreta åtgärder som förenar en stabil och tillräcklig tillförselav energi med energipolitikens övriga mål. Stränga miljökrav skall gälla förall el- och värmeproduktion. Ensäker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för densvenska industrins internationella konkurrenskraft. Energipolitiken skallutformas så att denna förutsätlning bevaras. Särskilt för den elintensivaindustrin som omfattar viktiga basnäringar som pappersindustrin, gruvindustrinoch stålindustrin är detta ett gmndläggande krav. Det är därför nödvändigtatt det finns tillräcklig kapacitet i elproduktionen och att priset på el sättsefter marknadens villkor. Riksdagoch regering anger de fömtsättningar som kraftföretagen skall arbeta inom. Såbeslutar t.ex. statsmakterna om energibeskattningen och om miljöpolitiskastyrmedel i form av t. ex. miljöavgifter och utsläppsnormer.Energiproduktionsanläggningar prövas enligt miljöskyddslagen. Lokaliseringenav större anläggningar prövas dessutom enligt naturresurslagen. Koncessionkrävs enligt rörledningslagen för rörledningar för transport av bl.a.naturgas. 1 ellagen finns föreskrifter om bl.a. koncession för överföring ochdistribution av elektrisk kraft. Det är kraftföretagens uppgift att medutgångspunkt i den av statsmakterna fastlagda energipolitiken planera ochutveckla kraftsystemet så att landets behov av el blir tillgodosett. Detkan fömtses alt de nationella el- och naturgassystemen i allt mer växersamman till en mångnationell energimarknad. Ambitionerna att främja en sådanutveckling är påtagliga främst inom EG men även andra stater i Väst- ochÖsteuropa kan väntas bli berörda. Det finns anledning att se positivt på ensådan utveckling. Enelmarknad som möjliggör en omfattande internationell handel med elkraft lederbl. a. till att de samlade produktionsresurserna kan utnyttjas bättre. Eneuropeisk elmarknad kan leda till att elpriserna i de berörda länderna utjämnaspå sikt. I en internationalisering ligger också att beskattningen avelproduktionen i ett enskilt land inte kan utformas så att den väsentligt höjertotalkostnaden för konkurrensutsatt verksamhet. Utsläppav koldioxid vid förbränning av fossila bränslen påverkar kli matet. Det är därför angeläget att i största möjliga utsträckning undvika eldning med fossila bränslen. Detta kan ske genom en aktiv energihushåll ning och genom att utnyttja förnybara energislag som inte ger något nettotillskott av koldioxid till atmosfären. Biobränslen, som redan nu spelar en väsentlig roll i den svenska energiförsörjningen, har mot den bakgmnden en viktig uppgift att fylla i omställningen och förnyelsen av 7 Vid valetmellan fossila bränslen ger naturgas lägst utsläpp Prop. 1990/91: avkoldioxid. Även andra fossila bränslen kan dock behöva utnyttjas för Bilaga1 elproduktion baserad på förgasning eller annan miljövänlig teknik. Teknikenför.att utnyttja vindkraft och biobränslen i storskalig elproduktion behöverytterligare utvecklas. Det kan krävas särskilda åtgärder avseende bl. a.teknikutveckling för att främja en ökad användning på kommersiellavillkor av biobränslen och andra förnybara energislag för storskaligelproduktion. Deorörda älvarna och de älvsträckor som har undantagit från utbyggnadskyddas även fortsättningsvis. Utbyggnaden av vattenkraft begränsas därmed tillhögst den av antagna vattenkraftsplanen. Omställningenoch utvecklingen av energisystemet bör gmndas på långsiktigt hållbarapolitiska beslut. Besluten måste vara sådana att fastlagda mål för energipolitikenframstår som trovärdiga över tiden. Det är viktigt att de beslut som riksdagennu står inför blir sådana. Förutsättningarfinns för ett energipolitiskt beslut i ett brett och stabilt pariamentarisktsamförstånd. De åtgärder som här föreslås lägger grunden till enkonkurrenskraftig och miljöriktig svensk energiförsörjning. Förslagen innebärkraftfulla åtgärder för ökad hushållning med energi och en målmedveten satsningpå utveckling av ny miljövänlig kraftproduktion. Detär viktigt all riksdag och regering har möjlighet att bedöma resultatet avinsatserna för energihushållning och ny kraft- och värmeproduktion.Utvärderingar bör därför göras fortlöpande av myndigheterna. Regeringen bör åriigeni budgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts genom deenergipolitiska programmen för omställning och utveckling av energisystemetsamt förelägga förslag om de ytterligare åtgärder som är motiverade.I budgetpropositionen bör regeringen även fortsättningsvis redovisa drifts- ochsäkerhelsförhållandena i de svenska kärn-kraflsreaktorerna. Omställningenav energisystemet måste, vid sidan av säkerhetskraven, ske med hänsyn tillbehovet av elektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd.När kärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt den kan ske avgörs avresultaten av hushållningen med el, tillförseln av el från miljöacceptabelkraftproduktion och möjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser. Partierna är ense om dessa utgångspunkter. 1.2 Åtgärder för ny kraftproduktion m. m. Vidinvesteringar i kraftanläggningar gäller långa ledtider från det alt ellutbyggnadsbehov har identifierats till dess att anläggningen är driftklar. Detfinns därför ett stort behov av prognoser över såväl användningen som tillförselnav el och annan energi. Metodiken kan behöva utvecklas. Genom utveckladeenergiprognoser kan säkrare bedömningar göras bl. a. när det gäller behovel avnya kraftanläggningar. Energipolitiken bör utformas så att den stimulerar ekonomiskt försvarbar utbyggnad av nykraft som är grundad på förnybara energislag Prop. 1990/91: 88 och somutnyttjar teknik med hög energieffektivitet, såsom kraftvärme. Bilaga 1 Somen följd av sitt effektiva utnyttjande av bränslet har kraftvärmen ocksåpåtagliga miljöfördelar. Frånprincipiella utgångspunkter är det rimligt med etl energiskattesystem i vilketskatten på fossila bränslen är beroende av de utsläpp förbränningen ger upphovtill men oberoende av till vad energin används. Miljöhänsyn kan tas genomsärskilda utsläppsavgifter, t. ex. skatt på koldioxid och svavel. Med en sådanbeskattning skulle användningen av förnybara energislag och även kraftvärmengynnas. Sådana beskattningsprinciper skulle dock höja totalkostnaderna i densvenska elproduktionen och för den elintensiva industrin. Vidare skulle detkunna uppstå problem i det nordiska kraftutbytet. a. kundekondensanläggningar utomlands komma att utnyttjas före kraftvärme i . Åtgärdermot koldioxidutsläpp från elproduktion bör samordnas med övriga länder iEuropa. bör eftersträva sådana internationella överenskommelser sommöjliggör en ökad användning av gentemot omvärlden konkurrensneutralakoldioxidskatter. EGsmiljöministerråd har uppdragit åt kommissionen att ta fram förslag tillekonomiska styrmedel avseende bl. a. klimateffekter. Iavvaktan på en internationell samordning måste andra styrmedel änkoldioxidskatten utnyttjas för att främja de förnybara energislagen och kraftvärmen. Tillinvesteringar i biobränsleeldade kraft värmeverk bör lämnas ett investeringsbidragper installerad kW elproduktionskapacitet. Bidrag bör även ges till ombyggnadav värmeverk och befintliga fossileldade kraftvärmeverk till biobränsleeldad kraflvärme.Alla biobränsleeldade kraftvärmeanläggningar kan komma i fråga för stöd. Delbetyder att även kraftvärmeanläggningar inom industrin, t.ex. mottryck, är stödberättiga-de. Stödbör lämnas till utbyggnad av vindkraften. Regler för att låta småskaligvindkraft leverera el till nätet bör fastställas. Slöd ges även till investeringari anläggningar för utnyttjande av solvärme. Denkoldioxidbeskattning som har trätt i kraft belastar kraftvärmen.För att förbättra kraftvärmens konkurrenskraft föreslås att beskattningenändras så att kraflvärmen undantas från energiskatt på bränslen. Härigenomstärks kraftvärmeverkens konkurrenskraft gentemot såväl kondenskraftverk somvärmeverk. bör åtgärder vidtas för att säkerställa konkurrenskraftenför de befintliga, biobränsleeldade kraftvärmeverken. Bortfalletav intäkterna av energiskatten från kraftvärmen kan finansieras genom attmöjligheterna till skatteavdrag vid användning av s. k. avkopplingsbaraelpannor avskaffas. Kraftvärmenskonkurrenskraft skulle stärkas ytteriigare om tillsammans med andraeuropeiska länder vidgar koldioxidskatten till att omfatta elproduktionen. Vibör noga följa utvecklingen i och vara beredda på att genomföra en sådanutvidgning. Föratt minska trafik- och energisystemens påverkan på klimat och miljö 9 böräven vissa andra åtgärder vidtas. Utvecklingsinsatser för etanoldrivna Prop.1990/91: 88 fordon i tätorterna stöds. Teknikenatt i storskalig elproduktion utnyttja vindkraft och biobränslen behöverytterligare utvecklas. Det kan inte uteslutas att en del av den nyaelproduktionskapacitet som kan komma att byggas för att säkra eltill-förselnunder kan behöva bli baserad på fossila bränslen. Stränga miljökravbör ställas på nya fossileldade anläggningar. En förutsättning är vidare attutbyggnaden kan ske inom ramen för en utvecklad klimatstrategi. Naturgasoch biobränslen är konkurrerande bränslen i bl.a. kraftvärmen. Naturgas kanutnyttjas inom det nuvarande naturgasområdet i södra och västra utanatt det inskränker förutsättningarna att utveckla biobränsleanvändningen ilandet som helhet. Denstarka kraftbalans som råder gör all det inte kan förutses någonnämnvärd utvidgning av naturgasområdet fram till mitten av1990-talet. Genom de föreslagna åtgärderna kan biobränslena under denna periodfå en mer etablerad ställning på värme- och kraft värmemarknaden. Somframgår i nästa avsnitt bör en biobränslekommission tillsättas för att bl. a.bedöma behovet av åtgärder för att stärka biobränslenas konkurrenskraft pålång sikt. Kommissionen skall redovisa resultatet av sitt arbete sommaren 1992.Under tiden fram till dess torde en utbyggnad av naturgasnätet utanför detnuvarande naturgasområdet inte bli aktuell. Avvecklingenav kärakraften innebär alt ca hälften av den nuvarande elproduktionskapacitetenfaller bort. Bortfallet måste kompenseras genom hushållning med el eller genomtillkomsten av ny elproduktion. För att storskalig elproduktion baserad på förnybaraenergikällor skall kunna ske med hög energieffektivitet och tillinternationellt konkurrenskraftiga priser krävs det omfattande forsknings- ochutvecklingsinsatser. Förutsättningarna för och konsekvenserna av en väsentligtökad användning av biobränslen särskilt vid storskalig elproduktion är intetillräckligt kända, bl. a. avseende kostnader och miljöaspekter. bör tillkallas för att analysera förutsättningarna för enväsentligt ökad användning av biobränslen och lämna förslag till åtgärder föratt stärka biobränslenas konkurrenskraft på lång sikt. Kommissionen bör medförtur redovisa överväganden och förslag om samordning och förstärkning avpågående utvecklingsinsatser för biobränslen. Kommissionen bör redovisaresultatet av sitt arbete . Inhemskproduktion av etanol för drivmedel Riksdagenbeslöt om inriktningen av en ny livsmedelspolitik. Beslutet innebär ensuccessiv marknadsanpassning och avreglering av 10 jordbruket.Under övergången från en reglerad till en fri inhemsk marknad Prop. 1990/91:88vidtas särskilda åtgärder för att underiätta anpassningen och omställ- Bilaga 1 ningen till den nya situationen. Enligtriksdagens beslut lämnas bl.a. etl omställningsstöd för areal som varaktigtställs om från livsmedelsproduktion till alternativ användning. Överenskommelsensom nu har träffats innebär att del av stödet för omställning av åkermarkalternativt kan ges direkt till anläggning för etanolframställning. Enförutsättning härför är att sammanhängande eventuella handelspolitiskakonsekvenser först har klarats ut (se bil. 1.3 Vägar till bättre energihushållning Enalltmer effektiv energianvändning och en ökad energihushållning är enförutsättning för att viktiga energi- och miljöpolitiska mål skall kunna nås. Eneffektiv energianvändning bör prägla samtliga verksamhetsområden i samhället. Detinnebär för elmarknaden att den s. k. balansprincipen bör gälla och attinvesteringar i eleffektivisering och hushållning således bör genomföras sålänge kostnaderna per kWh inte överstiger kostnaderna för ny elproduktion. Dentekniska och ekonomiska potentialen för elhushållning under 1990-lalet tordeligga i storleksordningen . På kan den vara betydligtstörre. Även med ett framgångsrikt elhushållningsprogram kan det inte uteslutasatt den totala elanvändningen ökar. Avekonomiska och miljömässiga skäl är det angeläget att potentialen för eleffektiviseringtas till vara på såväl kort som lång sikt. Prisetutgör ett viktigt styrmedel som signal till marknadens aktörer. En del avutrymmet för eleffektiviseringar kommer därför sannolikt attkunna nås utan andra styrmedel än marknadspriset på elenergin. Det finnsemellertid en rad hinder för att sparpotentialen skall kunna utnyttjas medenbart priset som styrmedel. Hindren består av bl.a. bristande intresse hosmånga konsumenter för elhushållning, otillräckliga kunskaper om hurelanvändningen skall kunna effektiviseras och alltför svaga ekonomiskaincitament. Stora elanvändningsgrupper reagerar endast långsamt och ibegränsad utsträckning på prissignaler. Inomden elintensiva industrin har elpriset en avgörande betydelse för kostnadernaför produktionen, vilkel i sig utgör ett incitament till etl effektivtenergiutnyttjande. De nuvarande reglerna för nedsättning av energiskall haremellertid kritiserats för bristande styrning mot lägre energiförbrukning iindustrin. Det är väsentligt att dessa regler uiformas så att de stimulerartill energihushållning utan att delta resulterar i ökade totala kostnader förindustrin. En utredningsman har tillkallats med uppgift att göra en översyn avreglerna om skattenedsättning för industrin och växlhusnäringen m. m. Utredarenskall redovisa sina överväganden . Elprishöjningarnaunder första bedöms bli måttliga med den goda elbalanssom kan förväntas. Enrad aktiviteter pågår som syftar till en effektiv elanvändning. gällerdet statliga program som påbörjades , Uppdrag Prop.1990/91:88 2000, verksamhei inom , , Svens- Bilaga 1 ka m.fl. Sammantaget bedöms eleffektiviseringsåtgär-derinom ramen för denna verksamhet representera ettpar miljarder kronor i investeringar, inkl. kundernas insatser. Enväl fungerande elmarknad är en gmndläggande förutsättning för att ökadeffektivitet i elanvändningen skall uppnås. Även på en väl fungerande marknadkan uppstå perioder med en mycket stark elbalans. Det är angeläget att såvälkraftindustrin som övriga marknadsaktörer engagerar sig aktivt och uthålligt iarbetet med elhushållning, även i sådana situationer. De har huvudansvaret föratt ekonomiskt rimliga effektiviseringsåt-gärder vidtas. Energitjänstföretagenbedöms kunna spela en framträdande roll men kommunernas engagemang är också avbetydelse. Vidare är det av stor vikt att även de kategorier av elanvändare förvilka elenergin inte utgör en stor kostnadspost har kunskap om och incitamentför elhushållning. Föratt nå en effektivare energianvändning krävs såväl prispåverkande åtgärder somstimulanser. Statsmakterna kan påverka elpriserna genom olikabeskattningsåtgärder. Enskatt på koldioxid som belastar även elproduktionen innebär att elpriserna höjssamtidigt som de miljöpolitiska målen tillgodoses. En sådan beskattning fömtsätterdock en internationell samordning. Inom EG diskuteras förslag omekonomiska styrmedel avseende bl.a. klimateffekter. Diskussionerna kan leda europeisk överenskommelse om bl. a. en koldioxidskatt på elproduktionen. Omde pågående internationella diskussionerna inte inom rimlig tid resulterar ibeslut om en sådan beskattning bör ensidiga svenska åtgärder prövas, t. ex. enhöjning av skatten på el vid annan användning än industriell verksamhet ochväxthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling. En sådan skattehöjning börmotsvaras av en sänkning av andra skatter så att det totala skattetrycket inteökar. Deåtgärder som diskuteras i del följande syftar till att öka kunskapen ochstimulera marknadens intresse för ekonomiskt motiverade energi-effektiviseringar. Ettkraftfullt hushållningsprogram för den närmaste femårsperioden bör kunna rymmasinom den tillgängliga ekonomiska totalramen. Exempel på möjligahuvudinsatsområden inom ett energihushållningsprogram anges i det följande. Nuvarandestöd till teknikupphandling av eleffektiva produkter, processer och systemutvidgas till att även gälla annan energieffektiv teknik. Tyngdpunkten iprogrammet skulle ligga i denna del. Ettsystem för demonstration i större skala av ny energieffektiv teknik i boslädersamt statliga, kommunala och privatägda lokaler utarbetas. Åtgärder vidtasfrämst inom ramen för befintliga resurser. Ett kompletterande stöd ges. Statligdelfinansiering möjliggörs av energieffektiva demonstrations- ochpilotanläggningar inom industrin. Energiinriktad information till Prop.1990/91:88 icke-energiintensiva företag utvecklas. Arbetetmed energideklaralioner av bl. a. hushållsapparater intensifieras ochutvidgas. ges kompletterande uppgifter utöver de nu pågående avseende bl. a.samordning och utvärdering av programmet (informations- och undervisningsmaterialriktat till olika användargrupper, bl.