prop · GE0377 · 1990-12-31 00:00:00 — a. dessa frågor. RäddaBarnen är en partipolitisk och religiöst obunden organisation som stöds av över200000 medlemmar, faddrar och regelbundna givare. Organisationen harkonsultativ status under Ecosoc (Ekonomiska och SocialaRåd). Räddabarnen är en folkrörelse som kämpar för baras rättigheter. Rädda barnen arbetarmed bistånd i en rad utvecklingsländer och med opinionsbildning för barns rättutifrån gmndtankarna i deklaration om barnets rättigheter.Rädda barnen lämnar i begränsad utsträckningjuridiska råd i asylärenden ochbevakar flyktingbarnens rättigheter. Organisationensöker också genom sociala insatser underlätta flyktingbarns anpassning tilldet svenska samhället så att deras möte med blir så positivt sommöjligt. Hämtöver bedriver Rädda barnen opinionsbildningsarbete kringflyktingfrågor framför allt i frågor som berör barns rättigheter.Opinionsbildningen bedrivs bl.a. genom utredningar som publiceras i skrifteroch rapporter samt lokalt via organisationemas länsförbund ochlokalföreningar. (SvFR) har till ändamål bl. a. att verka för en solidarisk ochhuman flyktingpolitik samt att verka för goda etniska relationer. SvFR skallöka kunskapen om och förståelsen för flyktingskapet och de förhållanden somtvingar människor på flykt. Medlemmar är riksorganisationer, lokalavdelningarav sådana samt enskilda. Kommunalt flyktingarbete sker genom lokalaarbetsgrupper. SvFR arrangerar kurser och seminarier i flyktingrätt, omkulturmöten samt i opinionsbildningsfrågor. Särskild vikt läggs vidflyktingbarnens rätt och situation. SvFR ger också råd åt asylsökande ochflyktingar. Samverkan sker med svenska och interaationella organisationer.Verksamheten bedrivs i huvudsak genom frivilliga insatser. har tillsatt en kommitté för invandrar- och flyktingfrågor (KIF). KIF medverkar i opinionsbildning, t.ex. genom remissvar och genom aktioner i samverkan med andra organisationer och samfund. KIF förmedlar information och erfarenheter inom kyrkan. KIF har med andra organisationer bl. a. engagerat sig i verksamhet vid statens 58 invandrarverksutredningsslussar och förläggningar. För detta arbete har Skr. 1990/91:77 KIFutarbetat särskilda riktlinjer. Vidare har KIF startat arbetet med en policyför invandrar- och flyktingarbete. stift har utsett ansvariga för invandrar- och flyktingfrågor. KIF hållerregelbunden kontakt med dessa. Stiften kan i sin tur stödja församlingamasflyktingarbete med personella eller ekonomiska resurser. De stiftsansvariga gerinformation och stödjer också med idéer och utbildning. Stiften medverkar tillatt samordna frivilliga organisationers verksamhet vid slussar och föriäggningar.KIF har lämnat särskilt stöd till ett flyktingprojekt i . församlingar skall integrera arbetet för invandrare och flyktingar iförsamlingens ordinarie planering och verksamhet. Församlingen skall erbjudapastoral och diakonal omsorg. Församlingar kan också stödja enskildaasylsökande/flyktingar i deras angelägenheter. Internationedtsamverkar kyrkan i dessa frågor med Kyrkoraas världsråd och Churches Committeefor Migrants in Europé (CCME). CCME höll en generalkonferens . Kyrkan deltar också i Nordisk Ekumeniska institutets numeraårligen återkommande konsultationer kring flyktingfrågor. Svenskaröda korsets (SRK) arbete med och för flyktingar har utvecklats såvälnationellt som interaationellt . De intemationella insatsema görsi första hand genom samarbete med den , den och flyktingkommissarie. Stora insatser har på dettasätt gjorts i , , , och . Speciella insatserfrån SRK har gjorts i och för kurdiska flyktingar i , ochTurkiet. 1 samband med den s. k. Gulfkrisen har SRK gjort en mycketbetydelsefull repatrieringsak-tion av civil befolkning från framföralltJordanien till . 1Sverige fortsatte det omfattande stöd- och rådgivningsarbetet till ett växandeantal asylsökande och flyktingar. har antalet ärenden vidcentralstyrelsen rörande råd och stöd i asylprocessen stigit till mer än 250fall. Dessutom har rådgivning och familjeåterföreningsärenden förekommit i ett150-tal fall. Ännu fler personer har sökt liknande hjälp vid SRKs 24distriktkanslier. har närmare 500 personer erhållit ekonomisktbidrag för familjeåterförening. De 2 milj. kr. som används för detta ändamålhar samlats in bland Röda kors-medlemmarna. Familjemeddelandensom utväxlades mellan anhöriga i och krigsfångar och politiska fångar iolika länder, främst , och , ökade till ca 800.Antalet ärenden rörande efterforskning av anhöriga som försvunnit till följd avkrig, konflikt eller flykt uppgår till ca 550 personer. Arbetet med det lokalaflyktingmottagandet har fortsatt med ett ökat intresse och engagemang. Det är fler och fler frivilliga Röda kors-medlem mar som på olika sätt gör värdefulla insatser i syfte att underlätta flykting ars liv i det svenska samhället. Interaationella träffpunkter, vänkontakter 59 och vänfamiljer,opinionsbildningsinsatser, utflykter, besök på flyktingför- Skr. 1990/91:77lägggningar, m. m. är exempel på sådan lokal verksamhet. Samarbetetmed andra frivilliga organisationer har fortsatt, både i och ,. Seminarier och konferenser har organiserats för att utvecklakunskaper om olika aspekter som berör flyktingarbete. Rödakorsets flyktingföriäggningsverksamhet i , , och ,har fortsatt i enlighet med RKs intentioner, dvs. att former och metoderutvecklas som gör vistelsen på förläggningen meningsfull och värdig. Antaletplatser har utökats till drygt I 200 personer. SRKdriver två rehabiliteringscentra för torterade flyktingar, ett i ochett i . Eftersom behovet av sådan kvalificerad hjälp ökar , kommerytterligare ett rehabiliteringscentmm att startas i . Frivilliggmppenför stöd till torterade asylsökande i Stockhlms län fortsatte med sitt arbeteunder . Efterfrågan är fortfarande mycket stor. Nya frivilliga krafterintegreras ständigt i denna verksamhet. Sverigesfrikyrkoråd (SFR) och De fria kristna samfundens råd (SAMRÅD) består av elva,från staten fristående, trossamfund. Dessa kyrkors gemensamma insatser blandinvandrare och flyktingar sker genom invandrar- och flyktingavdelningen, somleds av ett utskott (INFLU). I INFLU finns även de ortodoxa och österländska kyrkoraasekumeniska råd (OÖKER) och representerade samt Samarbetsnämndenför statsbidrag till trossamfund (SST). SST fördelar statsbidrag till 36trossamfund, av vilka ett 25-tal har medlemmar med i huvudsak invandrar- och flyktingbakgmnd. Deintemationella insatsema förmedlas genom , som är samfundensgemensamma organ för biståndsinsatser i tredje världen. Genom Diakoniagenomfördes omfattande flyktingprogram i , och . Diakoniasamverkar med Sociala missionen. Svenska missionsförbundetsStockholmsdistrikt, i ett projekt till stöd för frivillig återvandring, främst tillLatinamerika. Projektet har pågått . Av dem som deltagit iprojektet hade ca 450 personer återvänt till . Underåret har ca 1000 personer haft kontakt med programmet. "Församlingensom intemationell mötesplats" är ett projekt som pågått föratt förmedla kunskap i flyktingfrågor samt stödja och stimulera till engagemangi församlingar och ekumeniska gmpper. I projektet har församlingar i sjukommuner deltagit. Genom förmedling av erfarenheter från de olika ortema ochframställning av material får projektet stå som modell för hur arbete kan växafram i enskilda församlingar och ekumeniska gmpper mntom i landet. Isamverkan med Amnesty Intemational, Rädda barnen, korset. och har SFR deltagit i verksamhet för att ge inspiration och stöd till frivilliginsatser för aslysökande vid SIVs 60 Arbetet har resulterat i inrättandet av två Skr. 1990/91:77 projekttjänster på halvtid som samordnare av frivilliginsatsemavid utredningsslussama, nämligen vid och i . Samfundensarbetsgmpp för minoriteters ställning i (SAMS) har vidareutvecklat sittarbete kring främlingsrädsla, främlingsfientlighet och rasism. En arbetsmetodoch ett material under benämningen MOD (Mångfald och dialog) har i samarbetemed () framtagits. En första gmpp deltagare harutbildats för att arbeta vidare med attityder och värderingar i dessa frågor. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag idet föregående har anfört om invandrar- och flyktingpolitiken. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet medhennes hemställan. XI Bilagor Skr. 1.Flyktingar och asylsökande i , och Redovisningenbygger på rapporter från vissa utlandsmyndigheter. Det måste understrykas attde statistiska uppgiftema ofta inte är helt jämförbara. Dels skiljer siglagstiftningen åt mellan ländema, dels kan statistiken avse snarlika men inteidentiska begrepp. Även mätperiodema kan skilja sig åt. Undermånaderaa januari sökte 15 413 personer asyl, varav 11381 lämnade in sina asylansökningar utomlands. De stora nationalitetsgmppema var: -426 mmäner och - I603 av andra nationaliteter. fick 984 personer flyktingstatusenligt Genévekonvention. I 086 personer fick stanna av andra skäl. Vidperiodens utgång väntade 4000 asylsökande på att få sina ansökningar prövade. Mot bakgmnd av att EG antagit en asylkonvention,som ännu inte undertecknats av , pågår en debatt om eventuell omprövningav dansk flyktingpolitik. Underår 1989 sökte 4433 personer asyl, en minskning då det kom 6602 asylsökande. De största nationalitetsgmppema bestod av: -419 polacker och -362 somalier. Under fick 338 personer flyktingstatusenligt Genévekonvention. 3667 fick stanna av andra skäl. Vid åretsutgång väntade 1 697 asylsökande på att få sina ansökningar prövade. Regeringen har tagit ställning utredningsrapport som föreslår ett effektiviserat flyktingmottagande. Förslagetinnebär att de asylsökande först tas emot i en primärmottagning för att sedan vid positiva beslut flytta över till en sekundärmottagning för att gå igenomett undervisnings- och integrationsprogram. Detta finansieras ge- 62 nomatt kommunema får ett rambelopp för varje flykting . Skr.1990/91:77 Systemet avses träda i kraft . Enligtett beslut får en asylsökande som väntat utanatt ha få sitt ärende avgjort automatiskt stanna. Vid utgången av hadedetta inträffat i ca I 300 fall. Dennorska regeringen antog en särskild handlingsplan för minderårigaasylsökande som bl. a. ger dessa förtur i asylprocessen. utlänningslag med föreskrifter beräknas träda i kraft före utgången av år1990. förekom många invandrarfientliga yttringar, varav 22 grovavåldshandlingar. Det grova våldet avtog . Den norskastrafflagen har fått ett tillägg som kan medföra skärpt straff för rasistisktmotiverade förbrytelser. sökte 179 personer asyl. Under år1990 har antalet asylsökande ökat kraftigt och uppgick till2025 personer, varav hälften var somalier. fick 10 personer flyktingstatusenligt Genévekonvention. 46 personer fick stanna av andra skäl. behandlar nu ett förslag till nyutlänningslag som avses förkorta handläggningstideraa och öka de asylsökandesrättssäkerhet. En asylnämnd skall inrättas för att som sista instans avgöraasylärenden. CAHARAd hoc on the Legal Aspects of Terri-toral Asylum, Refugeesand Stateless Persons/ad hoc-kommitté för asylrätt och flyktingar CPA ComprehensivePlan of Action/Övergripande plan för lös- RASRODisembarcation resettlement offers/Rescued at sea resettle-ment offers/UNHCRssärskilda program för omplacering av s. k. båtflyktingar från räddadetill havs DO Ombudsmannenmot etnisk diskriminering ECOSOC FNs ekonomiskaoch sociala råd ECRE EuropeanConsultation on Refugees and Exiles/Europeiska konsultationenom flyktingar och andra personer i exil 63 ICRC InternationalCommittee of the Red Cross/Internationella ICVA InteraationalCouncil of /Intemationella lEFR ReServe/Internationella be- redskapslagretav livsmedel för katastrofinsatser lOM for Migration/Intemationella NSHF Nordiskasamrådsgmppen för flyktingfrågor OAU Organizationof African Unity/Organisationen för afrikansk ODP OrderlyDeparture Programme/Progrämmet för organiserad for Economic Co-operation and Develop- ment/Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling SST Samarbetsnämndenför statsbidrag till trossamfunden UNBROUnited Nations Börder Relief Operation/FNs hjälporganisation för flyktingarvid den thai-kambodjanska gränsen United Nations children'sFund/FNs barnfond UNHCRUnited Nations High Commissioner for Refugees/FNs flyktingkommissarie UNRWAUnited Nations Relief and for Refugees in the Near East/för palestinaflyktingar WCC WorldCouncil of Churches/Kyrkoraas världsråd WFP WorldFood Programme/Internationella livsmedelsprogram- Inledning ........................................ ,................ ..... 2 Migration i ett globalt perspektiv;befolkningsutvecklingen , 4 Vem är flykting?..................... ,................ ..... 5 Flyktingsituationen i världen....................... ..... 6 Flyktingsituationen i tredje världen .;........ Flyktingar och asylsökande i , Nordamerikaoch Occanien .. ,............... ..... 9 Utvecklingen i ....... ... 10 Framtidsprognoser.................................... ... 12 II Invandringentid /90 1. Inledning................................. ,.............. ... 13 Invandringens omfattning ...... ............... ... 13 Arbetskraftsinvandring.............................. ... 14 Anhöriginvandring .................. ........ ... 14 Övrig invandring....................................... ... 15 Enskilt tillresta asylsökande........................ ... 15 Organiserad överföring av flyktingar(flyktingkvoten) 17 Anhörigresor........................................... ... 19 III Invandrarpolitiken(integrationsfrågor) 1. Inledning............................................... ... 19 , stöd till invandrarnasorganisationer m.m 20 Invandrarrådslaget 1990; invandrarpolitikensvalfrihetsmål ...., 21 Åtgärder mot etnisk diskriminering m.m........ ... 22 Arbetsmarknaden.................................... ... 23 Skol- och kulturfrågor.............................. ... 25 Hemspråksundervisningoch svenska som andraspråk igmndskolan och gymnasieskolan ......... 25 - Kulturoch medier ............................... 26 Svenska för invandrare (SFI)..................... 26 Bostäder och boende...... ,.,..,.,....... ,,....... ... 27 Invandrarbarn och riingdomar ,.................. ,.,..,.,.., 29 Äldre invandrare .............. ,...,,..,............. 30 Invandrare och HIV ........... ............... 31 Invandrarpolitisk forskning ,.,,...,..,, 31 IV Densvenska utlänningslagstiftningen och dess tillämpning Asylrätten......................... .,,,................ 32 Dokumentlösheten ...... ,.,,.,, .:.:.... Förvar ............................. ,,..,...,............ 33 ,..,,..,,,.,........ Praxis avseende barnfamiljer....................... 34 Viseringskrav ................................ ,,....... 35 V Asylsökandeoch flyktingar i tillståndsprövning och mottagande Ny organisation för statens invandrarverk.. ... 36 Utvecklingen av handläggningstider och ärendebalanser;resursförstärkningar 36 Överföring av utredningsansvaret i asylärenden från polisen tillinvandrarverket 38 Förslag att inrätta en utlänningsnämnd .... 39 Förläggningsverksamheten......................... ... 39 Det kommunala flyktingmottagandet............ ... 41 VI Det internationella migrations- och flyktingpolitiska arbetet och rod 1. Inledning............................................... 43 Aktuella trender i det internationellaflyktingsamarbetet. roll i det interaationellaflyktingsamarbetet 45 Flyktingfrågorna i m.m ... 47 FNs livsmedelsprogram (WFP).................... 49 11. lOM ..................................................... ... 52 Konsultationerna mellan ett antal västeuropeiskaländer samt , och ........................................................... 53 Det bilaterala migrationssamarbetet............ ... 53 Det nordiska samarbetet.......................... ... 54 De interaationella frivilligorganisationeraa ... 55 VIIEn sammanhållen flykting- ochimmigrationspolitik 56 VIII De svenska frivilligorganisationernas rod 1. Inledning................................................ 57 Amnesty Intemationals svenska sektion ...... ... 57 Rädda barnen.......................................... 58 församlingsnämnd.............. ... 58 Svenska röda korset................................. 59 frikyrkoråd/...................... 60 Flyktingar och asylsökande i , och 62