prop · GE03165 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1990/91:165 med redogörelse för verksamheten inom <,. Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag ur regeringsprotokollel den16 redogörelse för verksamheten inom ministerkommittéunder . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , ,, , , . Skrivelse med redogörelse för verksamheten inom Iresolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanarEuroparådets rådgivande församling regeringarna att lägga fram enrapport om verksamheten i inför sina parlament.Regeringen har lämnat sådana redogörelser för , senastmed skr. 1989/90:156. En redogörelse för verksamheten inom har utarbetats inom eftersamråd med cheferna för justitie-, social-, utbildnings-, arbetsmarknads-,bostads-, industri-, civil- och miljödepartementen samt det statsråd som hartill uppgift att föredra ärenden om bl.a. socialtjänst innefattande omsorger omäldre och handikappade, det statsråd som har till uppgift att föredra ärendenom utbildningsväsendet utom högskoleutbildningen, det statsråd som har tilluppgift att föredra ärenden om flyktingar och invandrare och det statsråd somhar till uppgift att föredra ärenden som rör ungdomsverksamhet och jämställdhetmellan kvinnor och män. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet idetta ärende som bilaga. Jaghemställer att regeringen överlämnar redogörelsen till . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Redogörelseför verksamheten inom Skr. 1990/91:165 ministerkommitté ''8 höll två ordinarie möten och ett extramöte . Deras ställföreträdare sammanträdde tio gånger i ordinariemöte, och därtill nio gånger för att behandla frågor rörande främst mänskligarättigheter. Till ställföreträdarna har av praktiska skäl delegerats rättenatt behandla och fatta beslut i ärenden inom ministerkommitténskompetensområde, när ministrarna inte är samlade. Fem ordinarie fackministerkonferenser arrangerades inomEuroparådet . Sålunda hölls en kulturministerkonferens den 24-26april i , en justitieministerkonferens i , enungdomsministerkonferens i , enmiljöministerkonferens i och en hälsoministerkonferensden på . Härtill kom ett informellt ministermöte om mänskligarättigheter i . Pompidougruppens nionde ministerkonferensägde rum i . På initiativ av och Frankrikeanordnades vidare, med benäget bistånd av , en alleuropeiskministerkonferens om skogsskydd i budget uppgick till ca 505miljoner franska francs. bidrag uppgick till ca höll sitt 86:e ministerkommittémöte iStrasbourg under ordförandeskap av den portugisiskeutrikesministern . Den svenska delegationen leddes avstatsrådet . Under mötet diskuterade ministrarna främst utvecklingen avEuroparådets kontakter med länderna i , Europarådetsroll i ESK-processen, samt relationerna med och . Ministrarna hälsade med tillfredsställelse utvecklingen avsamarbetet mellan och länderna i , ochkonstaterade att det inledda reformarbetet i dessa länder öppnade vägen förmedlemskap i . ansökan om medlemskap, sominlämnades , välkomnades liksom landets tillträde till deneuropeiska kulturkonventionen. De fria valen i och i Tyska DemokratiskaRepubliken välkomnades likaså. Ministrarna uttalade härvid också sitt stöd fören förening av de båda tyska staterna i enlighet med det tyska folkets frittuttalade vilja. Ministrarnauttalade vidare sitt stöd för det pågående reformarbetet i och uttalade en beredskap att utveckla samarbetet med detta land. Beslut fattades att inleda förhandlingar om villkoren för Sovjetunio nens tillträde till den europeiska kulturkonventionen. Ministrarnakonstaterade att hade ett värdefullt bidrag att Skr. 1990/91:165lämna till ESK-processen, i synnerhet vad beträffade skyddet av mänskligaBilaga rättigheter och i fråga om kultur, utbildning och informationsfrågor. Deenades om att verka för att roll på dessa områden skulle slåsfast i slutdokumentet vid i under hösten 1990.Vikten av en konstruktiv dialog med och poängterades i dettasammanhang. resursbehov diskuterades i ljuset avutvecklingen i Central-och . Ministrarna tillstyrktegeneralsekreterarens förslag om ökade resurser för att stödja reformprocessen ide östeuropeiska staterna och för att förbereda för deras inträde iEuroparådet. Beslut fattades om att upprätta en partsöverenskommelseför att knyta den Europeiska kommissionen för demokrati genom lag närmare tillEuroparådet. Kommissionen skall särskilt ägna sig åt samarbete och stöd på denkonstitutionella rättens område och skall i denna kapacitet erbjuda länderna iCentral- och stöd i det lagstiftande reformarbetet. Nitton länder,däribland , uttalade sin avsikt att ansluta sig till partsöverenskommelsen. Den österrikiske utrikesministern lämnade vidmötet närmare information om förberedelserna för den ministerkonferens om migrations-frågori ett öst-väst-perspektiv, vilken han hade föreslagit vid det extra ministerkommittémöteti . 87:e ministerkommittémöte ägde rum den 6november 1990 i under ordförandeskap av statssekreterare för utrikesfrå-gorGabriele Gatti. Den svenska delegationen leddes av utrikesminister . Mötet föregicks av ett informellt möte ommänskliga rättigheter med anledning av 40-årsjubiléet av den Europeiskakonventionen om mänskliga rättigheter Ministerkommittémötet inleddes med en ceremoni för attmarkera inträde i som första land från Central- ochÖsteuropa och som organisationens 24:e medlemsland. Vid mötet deltog också förförsta gången en delegation för det förenade . Även och Tjeckoslovakienhade inbjudits att delta i mötet, som ett bevis för deras avgörande steg iriktning mot ett uppfyllande av kraven för medlemskap i . Diskussionen vid mötet kom främst att kretsa kringförberedelserna för i senare samma månad ochförutsättningarna för att bidra till ESK-processen. Utvecklingen iländerna i Central-och diskuterades också, liksom möjligheterna attbistå dem i det fortsatta reformarbetet. Det konstaterades att , genom att göra sinakunskaper och erfarenheter tillgängliga för ett allt större antal länder, hadeen väsentlig roll att spela i det bredare europeiska samarbetet, i synnerhet ifrågor rörande mänskliga rättigheter, lagstiftningsarbete, kultur, utbildningoch informationsutbyte. borde därför beredas möjlighet att aktivtdelta i och bidra till ESKs mötenrörande den s.k. mänskliga dimensionen. En bred Skr. 1990/91:165 beredskaputtrycktes också att öppna delar av verksamhet för Bilaga deltagandeav andra ESK-stater. Ministrarnavälkomnade parlamentariska församlingens initiativ att bjuda in alla 35 ESK-staternatill en ESK-debatt. De uttalade sitt stöd för upprättandet av ettparlamentariskt forum inom ESK-processen, och betonade att härvid kunde erbjuda ett viktigt stöd. Ministrarnakonstaterade med tillfredsställelse att flera östeuropeiska länder snart skullekunna inträda som medlemmar i . De välkomnade parlamentariskaförsamlingens rekommendation att skulle inbjudas att ansluta sig tillorganisationen så snart fria parlamentariska val ägt rum, och uttaladeförhoppningen att en liknande rekommendation snart skulle bana vägen förtjeckoslovakiskt medlemskap i . Enighetrådde om att vidareutveckla samarbetet med i avvaktan på attpolitiska reformer i detta land möjliggjorde en anslutning till Europarådet.Likaså överenskoms att samarbetet med skulle byggas ut. Ministrarnauttalade oro över utvecklingen i , och uttryckte förhoppningen att denrumänska regeringen skulle fortsätta det politiska reformarbetet. Detta var enförutsättning för att öppna vägen till ett närmare samarbete med Europarådet.Intill dess skulle organisationens stöd inskränka sig till tekniska kontakteroch till juridisk rådgivning för en grundlagsöversyn. Breddningenav kontakterna med välkomnades. Beslut fattades i ljuset avtidigare överläggningar att inbjuda att tillträda den Europeiskakulturkonventionen. kommuniké som utfärdades vid mötet berördes, utöver ovan behandladefrågor, även den irakiska ockupationen av och dess följder förvärldssamfundet. Kommunikén fördömde tagande av gisslan och uppmanade FNsgeneralsekreterare att fortsätta sina ansträngningar att få gisslan frisläppt. Ettextra ministerkommittémöte ägde rum i . Mötet hadekallats för att diskutera utvecklingen av förbindelser medländerna i och roll i det framtidaeuropeiska samarbetet. Ordförande för mötet var den portugisiske utrikesministernJoao de Deus . Den svenska delegationen leddes av utrikesminister . Störredelen av mötet ägnades åt en allmän diskussion om förutsättningarna för envidareutveckling av förbindelser med länderna i Central- och Östeuropa.I detta sammanhang berördes också roll i ESK-processen och behovetav att utveckla förbindelserna med och . Denönskan att ansluta sig till som uttalats av flertalet östeuropeiskastater välkomnades som ett bevis för deras vilja att nä 1* 1990191. upp till de krav på demokrati, mänskliga rättigheter ochrättssäkerhet som Skr. 1990/91:165 finns inskrivna i stadga. Samtidigtunderströks vikten av att Bilaga inte sänka eller undergräva dessa krav föratt underlätta medlemskap. Ministrarna gav generalsekreteraren i uppdrag att utarbetaförslag om utvidgning av de samarbetsprogram som inletts med länderna iCentral- och . Därvid pekades speciellt på behovet av stöd i samhällsadminist-rativaoch lagstiftande frågor Det rådde bred enighet om att de nya samarbetsmöjlighetersom hade skapats genom det ändrade politiska klimatet i så långt sommöjligt skulle utvecklas inom ramen för existerande institutioner. Europarådeterbjöd ett lämpligt forum för de frågor som ryms inom ESKs s.k. tredje korg.För att undvika dubbelarbete och tendenser till konkurrens borde därför ennärmare samordning eftersträvas genom bl.a. deltagande från irelevanta ESK-möten. framförde under mötet ett erbjudande att ställa enerfaren diplomat till generalsekreterarens förfogande som rådgivare i frågorrörande ESK Och . Förslaget vann gehör bland ministrarnaoch kunde genomföras. Med anledning av de ökande inomeuropeiska flykting- ocharbetskraftsströmningarna föreslog den österrikiske utrikesministern en särskild ministerkonferens om östväst-migration skulle sammankallas.Förslaget välkomnades och det österrikiska erbjudandet att påta sig värdska-petaccepterades. Verksamheten inom organisationens nio huvudsektorer övervakade verkställandet avEuropadomstolens domar och granskade och överprövade de rapporter somEuropakommissionen avgett över enskilda klagomål enligt den Europeiskakonventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna(). antog 36 resolutioner isådana ärenden. Tio av dessa rörde klagomål mot . För en närmareredovisning av situationen vad gäller klagomål mot hänvisas till prop.1990/91:79. 1 samband med att inträdde som medlem avEuroparådet undertecknade också . Finlandratificerade därefter konventionen och avgav förklaringarenligt artiklarna 25 och 46 innebärande att accepterar rätten förenskilda att anföra klagomål till kommissionen liksom domstolens jurisdiktion. avgav också en förklaringenligt artikel 46 i konventionen enligt vilken accepterar domstolensjurisdiktion. Sammanfattningsvis kan konstateras att samtliga till Europakonventionenanslutna stater numera accepterat domstolens jurisdiktion liksom rätten förenskilda att anföra klagomål till kommissionen. I samband med att blev medlem av den 6november 1990 undertecknade även . Den Europeiska konventionen till förhindrande av tortyr,som antogs av Skr. 1990/91:165 ministerkommittén , hade vidutgången av ratifice- Bilaga råts av 20 av medlemsstater.Under år 1990 ratificerades denna konvention av , , ,och . ratificerade konventionen den 21 juni 1988.Konventionen trädde i kraft . Den enligt konventionenbildade granskningskommittén påbörjade sin egentliga verksamhet.Den företog besök i bl.a. och . De rapporter som avgetts frånbesöken är inte offentliga. Att en sådan rapport är konfidentiell, om inte denberörda staten själv begärt att den görs offentlig, följer avkonventionstexten. För en närmare redovisning av konventionens innehållhänvisas till prop. 1987/88:133. Det löpande arbetet på mänskliga rättighetsområdet bedrevsi övrigt i styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH)och dess tre expertkommittéer färdigställde CDDH ett niondetilläggsprotokoll till , vilket antogs av ministerkommitténoch öppnades för undertecknande vid ministerkommitténs möte i den 6 november1990. Protokollet undertecknades därvid av flertalet av Europarådetsmedlemsstater, däribland . Enligt protokollet ges också enskildaklagande, inom ramen för den nuvarande processen, rätt att begära att ett mål hänskjutstill domstolens prövning. För att förhindra att domstolen blir alltför belastadav sådana mål föreskrivs ett prövningstillståndsförfarande. Rätten för kommissionenoch berörd stat att hänskjuta mål till domstolen bibehålls oförändrad.Protokollet, vars innehåll varit kontroversiellt, särskilt i ljuset av konventionsorganenssvårighet att behandla inkomna klagomål inom rimlig tid, har ännu interatificerats av någon medlemsstat och har således inte trätt i kraft. Den ökande måltillströmningen i kommissionen utgöralltjämt ett problem. Antalet nya registrerade enskilda klagomål harsedan år 1980 ökat från 390 till 1657 vid utgången av (varav 11respektive 125 mot ). Ett stort antal mål har överhuvudtaget inte hunnitbörja behandlas av kommissionen. I genomsnitt tar det fem innan ett enskilt klagomål slutbehandlats. Allt större uppmärksamhet har fokuserats på detta problem.Inom CDDH har ett flertal åtgärder för att rationalisera organens arbeteövervägts och beslutats. Hit hör det åttonde tilläggsprotokollet som trädde ikraft . Det åttonde tilläggsprotokollet ger kommissionen möjlighet attarbeta på kamrar i stället för som tidigare i plenum. Kommissionen börjadetillämpa protokollet . Protokollet torde i någon mån bidra tillatt processen kan bli snabbare. Vidare har beslut fattats om att kommissionenskall arbeta på halvpermanent basis. Blandandra mera långsiktiga åtgärder för att skynda på processen kan nämnas ett förslag om att slå ihop kommissionen och domstolen till ett or gan. Detta förslag har diskuterats under ett flertal år utan att enighet kun nat uppnås om ändamålsenligheten av en så radikal reform. Från svensk sida lades fram ett förslag om att i stället åstadkomma ett renodlat tvåinstanssystem där kommissionen slutligt får avgöra enskilda klagomål, men med rätt för den enskilde och den berörda staten att överklaga kommis sionens avgörande till domstolen. Domstolen måste emellertid genom ett ' prövningstillståndsförfarande ha möjlighet att begränsa sinprövning till så- Skr. dana mål som har prejudikatsintresse eller som kan fålångtgående verk- Bilaga ningar för ett lands interna rättsordning. Syftet med ensådan reform är bl.a. att det stora flertalet mål skall bli slutligt avgjorda ikommissionen, vilket bör bidra till att ett avgörande kan nås snabbare än idag.Den enskilde och staten kommer också på jämställd fot vad gällermöjligheten av att få ett mål prövat av domstolen. för reformering av processen (DH-PR) har bl.a.lagt fram förslag om ändring av omröstningsreglerna för ministerkommittén förfastställande av konventionsbrott samt för publicering av kommissionens rapporterm.m. Vidare har kommittén utarbetat förslag till vissa ändringar iministerkommitténs procedurregler, vilka också antagits av ministerkommittén.Slutligen har kommittén gjort en slutlig utvärdering av förslaget om ensammanslagning av domstolen och kommissionen till ett organ. för utveckling av de i den europeiskakonventionen upptagna rättigheterna () arbetade med attförsöka kartlägga konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna av utvecklingenpå det biomedicinska området och om konventionen behöver kompletteras i ljusethärav. Det förslag till tilläggsprotokoll angående särskilda rättssäkerhetsgarantierför förvaltningsprocessen som kommittén utarbetade har inte antagits,eftersom enighet inte kunnat nås om ändamålsenligheten av ett sådant protokoll. Den tredje expertkommitténs uppgifter, dvs. utbildning ochinformation om mänskliga rättigheter, kommer troligen att läggas direkt på CDDHi fortsättningen. Slutligen kan nämnas att det sjätte tilläggsprotokollet tillEuropakonventionen, som förbjuder användandet av dödsstraff i fredstid, nu tillträttsav sammanlagt femton stater, inbegripet , sedan också ratificeratprotokollet. Protokollet trädde i kraft . mellan kvinnor och män (CEEG)höll sina 7:e och 8:e möten. Kommitténs fortsatta verksamhet bådeinnehållsmässigt och organisatoriskt diskuterades liksom förutsättningarna förett närmare samarbete med och stöd till de öst- och centraleuropeiska ländernai jämställdhetsfrågor Kommittén inledde förberedelserna för det tredjeeuropeiska jämställd-hetsministermötet som planeras äga rum i ellerår 1993. Vidare planerades ett seminarium om åtgärder mot"Kvinnoförmedling och påtvingad prostitution som övergrepp mot mänskligarättigheter och individens värdighet" i . arrangerade CEEG dels en konferens tillsammansmed CLRAE om kvinnors representation i kommunal- och regionalpolitiska organ ijuni i , , dels en konferens om kvinnors deltagande i beslut omregionalplanering i , . för massmediefrågor (CDMM) sammanträddeunder Bilaga fyra gånger. På dagordningen stod dels uppföljningenav arbetet med konventionen om gränsöverskridande television, dels olikasamarbetsprojekt som inte har direkt atf göra med konventionen, dels slutligenförberedelser för nästa fackministerkonferens. Uppföljningen av konventionen gällde bl a arbetsordningenför den särskilda permanenta kommitté som skall lösa tvister med anledning avkonventionens tillämpning. Vidare var två arbetsgrupper sysselsatta med att fåfram riktlinjer för sponsring och s.k. exklusiva rättigheter, En databas förkonventionsländernas lagstiftning på TV-området förbereddes. 1 enlighet med uttalanden av tidigarefackministerkonferenser ägnade sig vidare en särskild kommitté underställd CDMMåt kartläggning m.m. av åtgärder för att stärka den europeiska produktionen,distributionen och marknadsföringen av audiovisuella program. Som ett led idetta arbete anordnades i ett seminarium med deltagarefrån hela om de små ländernas och språkområdenas särskilda problem. Inför den planerade fackministerkonferensen i ioktober 1991 kommer bl.a. den nyssnämnda kommitténs arbete att redovisas. Blandandra utredningsprojekt som initierats och som skall avrapporterasmå nämnas ett som redan nu tilldragit sig stort intresse gällande koncentrationstendenserinom massmedievärlden. Arbetet med upphovsrättsliga frågor i samband medsatellitsändningar fortgick inom underkommittén för rättsliga frågor (MM-JU).Det var inte möjligt att i styrkommittén nå enighet om ett förslag tilltilläggsprotokoll om närstående rättigheter Arbetet härmed fortsätter Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor a)Social trygghet antog en rekommendation R(90) 14 om utarbetande av en informationsbroschyr om migrerande arbetstagaresoch deras familjemedlemmars rättigheter och skyldigheter påsocialförsäkringsområdet. antog vidare 12 resolutioner (CSS(90) 1-12) om till-lämpningen till och med 30 juni 1988av den Europeiska balken om social trygghet i de av rådets medlemsstater somratificerat balken. I resolutionen CSS (90) 10 finner kommittén att Sverigefortsatt att tillfullo uppfylla sina konventionsförpliktelser enligt balken ochdess protokoll. Den reviderade balken om social trygghet öppnades inovember 1990 för undertecknande. och flera andra länder undertecknadedärvid instrumentet. för social trygghet sammanträdde under årettvå gånger. tsilaga Höstsammanträdet var på inbjudan av Portugals regeringförlagt till . Kommittén organiserade i en andrakurs för socialförsäkringsadministratörer inriktad bl.a. på internationellsamordning av socialförsäkringar I samband med kommitténs höstmöte anordnades ett kollokviummed cirka 250 deltagare om kollektivavtals- och andra tilläggsförsäkringarsroll i de sociala trygghetssystemen i . Kommittén antog för sin del en rekommendationom socialförsäkringsskydd för personer utan yrkesstatus och för personer somutför obetalt hushållsarbete. En rapport om beskattning avsocialförsäkringsförmåner färdigställdes liksom en annan om utvecklingen i denationella socialförsäkringssystemen till och med 30juni 1990. Vid kommitténs sammanträden deltog observatörer frånAustralien, och . b) Arbetsmarknadsfrågor och socialtjänst för arbetsmarknadsfrågor (CDEM) sammanträddetvå gånger . och deltog som observatörer vid dessamöten. Det huvudsakliga arbetet i kommittén gällde olika sätt att motverkalångtidsarbetslöshet och att förbättra kvinnors och ungdomars situation påarbetsmarknaden. Slutrapport gällande 1989/studie avlades. Beslut fattades att ämnet för1990/studie skall vara "Nya arbetsorganisationers påverkan påar-betsrelationerna" och att ämnet /studie skall vara"Yrkesrehabilitering av kvinnor; överföringen av kunskap och erfarenheterförvärvade av kvinnor i hemmet vid senare övergång till yrkesarbete vidföretag". deltog också i två expertkommittéer Kommittén församordning av tjänster (EM-CS) avslutade sitt arbete genom att avlämnaslutrapport och förslag till rekommendationer angående "Samordning avsocial-, arbets- och utbildningsåtgärder med syfte att underlätta inträde elleråterinträde i arbetslivet för människor med svårigheter". Expertkommitténför ungas situation vid övergången mellan skola och arbete (EM-SJ) hade två sammanträdenunder året vid vilka man reviderade konsultens rapport som bygger på deltagandeländers nationella bidrag. Arbetet skall slutföras . för socialpolitiska frågor (CDPS)sammanträdde en gång . Därvid avrapporterades ett arbete kringäldre i utsatta livssituationer. Förberedelserna för en konferens om fattigdomoch marginalise-ring redovisades. Förberedelser pågick vidare årsfamiljeministerkonferens i i . Temat för konferensen kommer attvara "Familjepolitik och decentralisering". undertecknades stadgan av . Även enratifikation för väntas komma . vilket innebär att 17 av medlemsländerförbundit sig att följa Skr. 1990/91:165 den helt eller delvis. Ett antal östeuropeiska länder har visat stort intresseför stadgan. anordnade särskilda informationsmöten meden genomgång av texten och dess innebörd för regeringsdelegationer frånSovjetunionen och . För varje gång ett nytt land tillkommer blirövervakningsmaskineriet mera belastat. Sekretariatet har haftsvårigheter med brist på personal. Den oberoende expertkommittén kunde underden elfte övervakningscykeln inte avsluta sitt arbete på vederbörligt sätt.Närmare 30 frågor rörande stater i grupp 2 lämnades utan kommentar Det varfrågor som fordrar en ingående analys och som normalt brukar bli föremål förnoggrann bedömning. började man alltmer att diskuteraförändringar i stadgan. har kritik riktats både mot innehållet itexten, vilket delvis anses vara föråldrat, och mot övervakningssystemet somanses vara ineffektivt. beslöt ministerkommittén att tillsätta en adhoc-kommitté med uppdrag att föreslå förbättringar så att stadgan och isynnerhet övervakningssystemet blir mer effektivt. Kommittén skall samarbetamed berörda styrkommittéer inom . Den skall bestå av en representantfrån varje medlemsland. Arbetet skall vara avslutat vid utgången av . c) Migration, asylfrågor m.m. Bland medlemsländer finns ett starkt uttalatintresse för samverkan i frågor angående asylrätt och asylrelaterad migration.Frågor av denna art handhas i en expertkommitté (CAHAR), som är direkt underställdministerkommittén. CAHAR har arbetat fram skilda rättsliga instrument och harunderställt ministerkommittén ett förslag om tillämpningen av den s.k. första asyllandsprincipen.Kommittén håller regelbundna möten för utbyte av synpunkter och för attutveckla en enhetlig syn på aktuella problem inom sitt ansvarsområde. pågick förberedelser för en ministerkonferensom migrations-frågor i ett öst- väst-perspektiv, som sammankallats på initiativav och som ägde rum i . arbete med avseende på invandraresintegration i invandringsländerna måste anses vara av central politiskbetydelse.