prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Utredningsmannen föreslår nu att sådana föreskrifter Bil.5 utgår ur stadgan. 1 remissomgången stöds på många håll förslaget omen anslagshöjning för . Däremot har flera instanser, framför alltfolkrörelserna, haft invändningar mot att en höjning vägs mot en-promillemålet,eftersom detta strider mot nu gällande riktlinjer som fastställts av riksdagen.Man anser också att ett sådant beslut skulle innebära begränsningar föranslagen till folkrörelsernas fredsarbete. Beträffande de organisatoriska förändringar somdiskuteras i utredningen vilka i många fall kräver ändringar av stadgan finns det delade meningar bland remissinstanserna. anser att deförändringar som föreslås tills vidare inte bör åtgärdas. Däremot har flertaletav de övriga remissinstanserna förståelse för att förslagen genomförs . 1990/91 (1) 1991/92 (2) Lönekostnader 11 755 000 14 811 000 institutionella kostnader 6 511 000 6 576 000 (varav lokalkostnader) (1 842 000) (I 971 000) Summa 18 266 000 21 387 000 (1)Anvisat för /91. (2)SIPRIs framställning för /92, inklusive inkomster på . SIPRIframhåller i sin anslagsframställning bl. a. att fundamentala förändringar ivärldspolitiken avsevärt ökat möjligheterna för och behoven av forskning pårustningskontrollområdet. Vidare framhålles att institutet bör säkras en solid,inflationsskyddad basfinansiering då mycket tid och resurser krävs för att sökaannan finansiering från bl. a. utländska källor. betonar att man drabbasav väsentliga merkostnader till följd av att man är beroende av deninternationella löneutvecklingen för forskare. Jagfinner många av förslagen i den nya väl motiverade men anseratt det finns skäl att i samråd med ytterligare diskutera vilka åtgärdersom krävs. Detta gäller både den föreslagna breddningen av verksamheten och deorganisatoriska och finansiella frågorna. Innan frågorna i sin helhet är lösta finner jaginte skäl att ta ställning till förslaget om en betydande anslagsökning för . Jag räknar i stället med att regeringen skall kunna återkomma till bud getproposition och då redovisa ytteriigare förslag rörande . För nästa budgetår beräknar jag anslaget till . a. Prop. 1990/91:100 omfattar . i form avengångsanvisning för kostnader i anslut- Bil. 5 ning till seminarier m. m.med anledning av SIPRIs 25-årsjubileum. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till () för /92 anvisa ettreservationsanslag på . Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning. 16 306 000(1) (1) Varav . totalt i engångsbidrag. Anslaget,som 1990/91 omfattar av försvarets forskningsanstalts (FOA)totala utgifter, bekostar ett verksamhetsprogram vid FOA som syftar till attstödja arbete i internationella förhandlingar förrustningsbegränsning och nedmstning. Beräknad 1990/91 ändring1991/92 Förvaltningskostnader 14 331 000(1) + 918 000(2) Lokalkostnader 1 975 000 + 92 000 Summa 16 306 000(1) + 1 010 000(2) (i) Varav I . avser engångsanvisning (2) Exklusive engångsanvisningar om . Av följande tabell framgår fördelning av anslagetpå olika programdelar för /91. 1.2 Insamling och analys av 1.3 Kärnvapen och kärnteknik 000(1) 000(2) (1)Varav engångsanvisning . (2)Varav engångsanvisning . Bil 5 Inom försvarskommittén har diskuteratsvikten av utökade forskningsin- satserför att möta de ökande behoven av tekniskt vetenskapligt underlag på ett antalaktuella nedrustnings- och mstningsbegränsningsområden. FOA finner det bl. a.mot denna bakgmnd angeläget att, liksom i föregående anslagsframställning,föra fram förslag till ytteriigare forskningsinsatser utöver anbefalld ram,vilka enligt forskningsanstaltens bedömning skulle utgöra ett värdefullt stödtill svenskt agerande i aktuella nedmstningsfrå-gor. De av FOAs insatser som finansieras av UD faller ihuvudsak inom fyra delområden: Den mest resurskrävande forskningen rörkärnvapenområdet med bl. a. seismologisk provstoppskontroll ochinsamling/analys av luftburen radioaktivitet. En stor del av arbetet bedrivspå internationell basis, bl. a. genom åtagande att driva ochfinansiera en av fyra internationella seis-mologiska datacentra (s. k. IDC). FOA anhåller om . för /92för uppbyggnad av en mätstation i polarområdet för seismologi och luftburenradioaktivitet samt om medel för bl. a. studier om alternativa strategier kringicke-sprid-ningsavtalets fortlevnad. Under innevarande budgetår erhåller FOA 1 985 000kr. varav I milj. kr. som engångsanvisning för B- och C-vapenfrågor. /92 räknar FOA med ett medelsbehov om 1,2 milj.kr., främst föratt tillhandahålla data i det som beräknas vara slutfasen på arbetet med enC-vapenkonvention i . FOA önskar vidare öka sin kapacitet attmedverka i analyser om påvisande av användning av C-vapen. FOA erhåller under innevarande budgetår I 690 000kr. för forskning rörande europeiska säkerhetsfrågor. Mot bakgrund av debetydande förändringar som ägt mm avser FOA väsentligt bygga ut sin verksamhetpå detta område till en kostnad av 2,5 milj.kr. Medlen avser studier som främstavser tjäna som underlag för vidare svenskt agerande. /91 erhåller FOA . utgår i form av en engångsanvisning för rymdfrågor. För /92anhåller FOA om ytteriigare 4 milj. kr. för att inleda ett fyraårigt programför det internationella satellitsystement Comsens som bl.a. rör internationelltrymdsamarbete och som är nära knutet till svensk industri. FOA ansöker vidare om ytterligare medel för marinnedrustning med verifikation och inspektion, stöd till FN-insatser, främstgenom leverans av teknisk utrustning till Unifil i och s.k.programgemensamma insatser som rör övergripande frågor på nedmstningsområdetmed bl.a. utveckling av mät- och analyssystem. Motbakgrund av det rådande statsfinansiella läget kan jag inte förorda de anslagshöjningar som FOA ansökt om. Kostnadsökningarna rörande IDC, en mätstation i polarområdet, medverkan i Comsens, icke-spridningsfrå- 224 gor och B- och C-vapenmåste därmed, liksom kostnaderna för europeisk Prop. 1990/91: 100 säkerhet,marin nedrustning och samarbete med FN utgå, uppskjutas eller Bil. 5 belastaandra anslag än UDs. Jag godtar FOAs förslag om ett rationaliseringsuttagenligt huvudregeln på för /92. Minskningen kommerenligt FOAs förslag bl. a. att påverka anslaget för en seismiskmultipelstation. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Forskningsverksamhet förrustningsbegränsning och nedrustning för /92 anvisa ettförslagsanslag på . UtrikespolitiskaInstitutet (Ul), som drivs av , har enligt stadgarnatill uppgift att främja intresset för internationella frågor samt att vidgakunskaperna och stödja forskning härom. Detta sker genom att Ul publicerartidskrifter, böcker, skrifter och broschyrer om aktuella utrikespolitiskafrågor, anordnar seminarier och föreläsningar samt förser massmedia medinformation och dokumentation om internationella frågor. Vidare bedriver Ul kvalificerad forskning iinternationell politik. Denna, som utförs av fast anställda forskare meddocent- eller professorskompetens samt ett varierande antal av Ul oavlönadegästforskare, prioriterar programområdena strategiska studier, ekonomisksäkerhet, samt regionala konflikter. vänder sig till en vidmålgrupp, från specialister till allmänhet. Publikationer ochprogramverksamhet sprids via bibliotek, universitet och vetenskapligainstitutioner, skolor, tidningar, bildningsförbund samt enskilda prenumeranter.1 nära anslutning till forskningsverksamheten arbetar studiegrupper med attgenomföra kortsiktiga projekt kring avgränsade temata. Seminarie- ochkonferensverksamheten spelar en viktig roll inom ramen för Ulsforskningsverksamhet. Den samordnas också med den övriga program- ochföreläsningsverksamheten. Institutet bedriver vidare en omfattandeinternationell kontaktverksamhet. UtrikespolitiskaInstitutet framhåller i sin anslagsframställning att det har som medveten strävan att integrera information och forskning. Detta har konkret tagit sig uttryck bl.a. i det omfattande studiegruppsprogram som 225 Härvid har institutets folkbildande verksam- Prop.1990/91:100 het starkt understrukits. Uls lokaler med deras centrala geografiska läge harvarit av avgörande betydelse för den utåtriktade verksamheten. Ulshyreskostnader har emellertid på grund av omförhandlingar av hyreskontraktetökat väsentligt trots att man sett sig föranlåten att förhyra en mindre yta äntidigare. Alternativet att flytta och förhyra andra lokaler kommer attprövas . Institutet menar att hyresfrågan på kort sikt endast kanlösas genom en höjning av statsanslaget. begär därutöver utökademedel för forskning och studier. Deintentioner redovisat i tidigare anslagsframställningar,innebärande bl.a. en ökad integrering av informations-ochforskningsverksamheten samt en ökning av programverksamheten, syns vara på vägatt fullföljas med gott resultat. En väsentlig förutsättning för att deltaarbete skall kunna föras vidare är dock en långsiktig lösning av lokalfrågan.UD avseratt presentera förslag till en sådan lösning. Jagföreslår att Ul mot denna bakgrund som ett engångsbidrag erhåller 470 000 kr.som kompensation för sin hyreshöjning under /92. Jag beräknaranslagsbehovet till . Jaghemställer all regeringen föreslår att till för budgetåret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . Fakta om bistånd- 1989/90 16 1990/91. Fakta om bistånd- 1989/90 17 1990/91. Statligamyndigheter och organ för bistånd Biståndetfördelat på enskilda länder 1990/91:100 Bil. Statliga myndigheter och organ för bistånd UD:savdelning för internationellt utvecklingssamarbete 237 Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA)............ 237 Styrelsen föru-landsforskning (SAREC).................... 237 Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS)............................................................... 238 Importkonloret föru-landsprodukter (IMPOD) ......... 238 Fonden för industriellt samarbetemed () . Styrelsen föru-landsutbildning i () ,. 1990/91:100 Bil.5 FN:skapitalutvecklingsfond (UNCDF) .................... 247 (,, , , UNIDO)..... 248 ()................................ 251 () ..................................... 252 Världsbanksgruppenoch de regionala utvecklingsbankerna i , Internationellafinansieringsbolagel (IFC).................. 263 () ... 264 Internationellajordbruksutvecklingsfonden () ... 264 FN:s/FAO:svärldslivsmedelsprogram (WFP)............... 267 Internationellaberedskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR)och långvariga flyktingsituationer (PRO) ...... 268 1986års livsmedelshjälpskonvention (FAC) ............. 269 FN:sflyktingkommissarie () ......................... 271 för palestinaflyktingar (UNRWA) 272 FN:sfond för kontroll av beroendeframkallande medel () 273 /GATTS:sinternationella handelscentrum (ITC) 275 234 Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA p- '- ' Biståndet till enskilda programländer Bilateralt bistånd till icke-programländer Regionaltekonomiskt samarbete i södra (SADCC) 373 Regionala insatser iAsien ................................... . 374 Regionala insatser iCentralamerika ........................ . 374 Humanitärt bistånd i södraAfrika ......................... 376 Humanitärt bistånd iLatinamerika ........................ . 377 Katastrofer, stöd tillåteruppbyggnad m. m............... . 378 Bistånd genom folkrörelseroch andra enskilda organisationer 380 Särskilda miljöinsatser........................................... . 382 Särskilda program m.m.......................................... . 383 Andrabiståndsprogram PJp- '990/91: lOO Tekniskt samarbete ochu-krediter ........................ 388 Fonden för industrielltsamarbete med () . Projektbiståndtill vissa länder................................ 393 Särskilda insatser iskuldtyngda länder..................... 395 Nordiskt biståndssamarbete ................... 401 Biståndetfördelat på enskilda länder......... 402 STATLIGA MYNDIGHETER OCH ORGAN Prop. 1990/91: lOO FÖR BISTÅND B'" 5 UD:s avdelning för internationellt utvecklingssamarbete Utrikesdepartementetsavdelning för internationellt utvecklingssamarbete, i dagligt tal"u-avdelningen", ansvarar inom för det svenskautvecklingssamarbetet. Avdelningen är organiserad på tre enheter (förstaenheten ansvarar för det multilaterala biståndet, andra enheten för detbilaterala biståndet genom SIDA och tredje enheten ansvarar för budgetfrågor,allmän u-landsekonomisk bevakning samt andra biståndsprogram). Avdelningen hartotalt omkring 60 tjänstemän och leds av ett statsråd och en statssekreterare. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) SIDA.som inrättades , är ett centralt ämbetsverk under regeringen. SIDA hartill uppgift att planera, genomföra och administrera det direktautvecklingssamarbetet med . Detta bistånd omfattar dels samarbetetmed 18 huvudmottagarländer, dels andra typer av bistånd, t. ex.katastrofinsatser, bidrag till utvecklingsprojekt via enskilda svenska organisationer,bistånd till flyktingar och befrielserörelser, rekrytering av biståndspersonalm. SIDA leds av en styrelse, som utses av regeringen.Den består av SIDA:s generaldirektör, som är ordförande, och elva andraledamöter, varav fyra representerar riksdagspartier. SIDA är organiserat på tre avdelningar medregionalt ansvar, en avdelning för sektorbyråerna och en administrativavdelning. Därutöver finns ett planeringssekretariat och ettinformationssekretariat som är direkt underställda verksledningen. SIDA harbiständskontor, som är knutna till de svenska ambassaderna, i 17mottagarländer. På SIDA finns ca 500 anställda, varav drygt 90 vidbiståndskontoren. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) Beredningenför u-landsforskning som inrättades ombildades till ensjälvständig myndighet styrelsen för u-landsforskning (SAREC). SAREC har till uppgift att främja forskning som kanunderlätta för att utvecklas mot ökat självbestämmande och motekonomisk och social rättvisa. Det åligger SAREC att: främjaforskning och bevaka forskningsfrågor inom områden som är betydelsefulla för u-ländernaoch för utvecklingssamarbetet, handlägga frågor rörandesamarbete ined och biståndsfinansierat stödtill på forskningensområde samt stöd till u-landsin-riktade internationellaforskningsprogram, fördelaanslag för u-landsforskning i , och ta initiativ till forskningsinsatserinom områden för u-landsforskning. SAREChar också det administrativa ansvaret för ett Prop. 1990/91:100 femårigt forskningsprogram om skog och miljö i . Vidare admi- Bil. 5 nistrerar SAREC fr. o. m. /89 ett särskilt stöd lillforskning om AIDS och tropiska sjukdomar. finns drygt 30 personer anställda. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) Beredningenför tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) inrättades under namnetutbildningsberedningen och fick ställning som självständig myndighetunder . Beredningen har som uppgift att inom ramen för densvenska biståndsverksamheten främja ekonomisk och social utveckling i enskildautvecklingsländer samt utvidga och stärka relationer med dessa ländergenom insatser i samarbete med svenska institutioner och företag. BITSmedverkar i planering och finansiering av olika projekt. Verksamheten omfattartekniskt samarbete, genom bl. a. konsultinsatser och internationella kurser iSverige samt u-krediter. Det tekniska samarbetet skall huvudsakligen ske medu-länder utanför kretsen av programländer för det bilaterala biståndet. Detsyftar i första hand tili teknologiöverföring inom områden där harsärskilda förutsättningar i fråga om kunnande och kapacitet. handharBITS även ett biståndsfinansierat samarbete med länder i Öst- och . U-krediter kan beviljas kreditvärdiga länder blandprogramländerna för svenskt bilateralt bistånd, med vilka Sverigebedriver tekniskt samarbete eller andra länder vars utvecklingspolitik ligger ilinje med de svenska biståndspolitiska målen. U-krediterna används till finansiering av svenskavaror och tjänster i projekt som har utvecklingsfrämjande effekt i . BITS leds av en styrelse som utses av regeringen.Bland dess 11 ledamöter ingår bl. a. två företrädare för riksdagspartier. VidBITS finns ca 25 anställda. Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) Importkontoretför u-landsprodukter (IMPOD) tillkom . Kontorets verksamhet är i linjemed principerna för den svenska biståndspolitiken. IMPOD samarbetar med låg-och mellaninkomstiänder enligt definition. Kontoret har till uppgift att ge exportörer iu-länder hjälp med att avsätta sina varor i . Det sker genom informationoch handledning om avsättningsmöjligheter och marknadsförhållanden i Sverige.Importkontoret förmedlar även kontakter mellan u-landsexportörer och företag iSverige och deltar också i konkreta marknadsföringsprojekt. En begränsad kretsu-länder får stöd för sitt exportfrämjande. IMPODhar dessutom till uppgift att vara svensk kontaktpunkt för ° /handelscentrum (ITC) i konkreta frå- Prop. 1990/91: 100 gorsom rör avsättning av u-landspridukter på den svenska marknaden. Importkontoret leds av en styrelse, som utses avregeringen. Kontoret har ca 15 anställda. IMPOD sorterar under UD:s handelsavdelning(ramanslaget E 6. Importkontoret för u-landsprodukter) och finansieras medmedel under anslaget C 3. Fonden för industriellt samarbete med () Fondenför industriellt samarbete med () är en statlig stiftelse sominrättades . Fondens huvuduppgifter är att på industriområdet förmedlakontakter mellan intressenter i och svenska företag, bidra tillförinvesteringsstudier och medverka i etablering av samägda företag, s. k.joint , genom insatser i form av aktiekapital, lån- ochgarantigivning. Fondens grundkapital, ursprungligen 100 milj. kr.,har successivt höjts till 250 milj. kr. Fonden har rätt att ta upp lån ellerutlärda lånegarantier till ett belopp som motsvarar högst grundkapitalet. Fonden leds av en styrelse som utses av regeringen.Vid fondens kansli finns ca 20 anställda. Styrelsen för u-landsutbildning i () Styrelsenför u-landsutbildning i fick sin nuvarande inriktning . SandöU-centrum har till huvuduppgift att vid i bedrivautbildning i språk och u-landsutbildning som förberedelse för uppdrag iu-land. Styrelsen skall bl. a. samarbeta med myndigheter, organisationer ochföretag när det gäller förberedelseutbildning för u-landsuppdrag. anordnaallmänna enterminskurser i u-landskunskap, ge förberedelseutbildning för fredskårsdeltagare, anordnaspråkutbildning som förberedelse för uppdrag i , anordna speciella kurser i u-landsfrågor och språk, i samarbete med SIDA bistå myndighetCi" och andramed information ochrådgivning om förberedelse- och språkutbildning inför uppdrag i , samt upprätta register över personer som vid genomgått den allmänna utbildningen för uppdrag i . Enterminskursen som erbjuder äravgiftsfri. Övrig utbildning är avgiftsbelagd. har lämnat in sin fördjupadeanslagsframställning för budgetåren 1991/921993/94. Anslagsframställningenbehandlas av regeringen i budgetpropositionen. SandöU-centrum leds av en styrelse, som utses av regeringen. Enrektor är chef för skolan som har drygt 60 anställda. " Ril 5 tillkom år 1962på initiativ av . Institutethar till uppgift att i främja studier av afrikanska förhållanden genom att: främjaoch driva vetenskaplig forskning om , främjasamarbete och kontakter mellan nordiska och afrikanska forskare, utgöra ettdokumentationscentrum för forskning och studier om , informeraom afrikaforskning och aktuella afrikanska förhållanden. Verksamheten leds av en styrelse samt ett program- och forskningsråd, somutses av regeringen. I program- och forskningsrådet ingår representanter förde övriga nordiska länderna. Vid institutet finns ett trettiotal anställda,varav 13 tjänster finansieras över biståndsanslagen. INTERNATIONELLA 7" '990/91: lOO FN-systemetinnefattar en rik flora av institutioner med varierande status och skildaverksamhetsområden. På det ekonomiska och sociala området som behandlas i dennafaktabilaga förekommer både en betydande förhandlingsverksamhet och ettvittomfattande bistånd. Såväl detta bistånd som den normativa verksamhetenbehandlas i FN:s ekonomiska och sociala råd, ECOSOC, samt i FN-systemetscentrala organ, generalförsamlingen. Inom biståndsverksamheten har UNDP en centralställning som samordnare och kanal för en stor del av FN:s tekniska bistånd. Isamarbete med värdlandet utarbetar UNDP landprogram som löper på mellan tre . På taltet genomförs biståndsprojekten dock oftast av olika fack- ellerspecialorgan och i ökande utsträckning av mottagariändernas regeringar. En avFN utsedd lokal samordnare oftast UNDP:s representant - ansvarar försammanhållningen av FN-biståndet. Då det gäller krediter för utvecklingsprojektär världsbanksgruppen viktigast. Värids-bankens nettoöverföringar blir negativapå grund av räntor och amorteringar från tidigare lån till medelinkomstländer.Till går dock ett stort nettoflöde. Den internationellautvecklingsfonden, , som lånar ut pengar på särskilt förmånliga villkor tillde fattigaste , är kanalen för stora belopp biståndsmedel. Vidstående organogram ger en översiktlig bild avFN-systemet. De organ som i större omfattning är verksamma på biståndsområdetär markerade med asterisk. Tabell 1 sammanfattar FN-systemets biståndsverksamhet. Prop.1990/91:100 Bil. ' UNHCR■ WFP' UNITAR UNDP' " UNU FN:s speciallonder' VärldsllvsmedelsrådetHABITAT' UNFPA' _ Specialorgan och andra självständigaorganisationer inom systemet ' O FAO* O * OWHO* O IMF lO OICAO-O IFC O UPU O ITU ~0 WMO OIMO O O * OUNIDO Tabell1: FN-systemets och Världsbanksgruppens biståndsutbetalningar Prop.1990/91: 100 år1989 enligt FN:s statistik (miljoner US dollar) Bil. (nettoöverföringar) -3 745,0 varav (konsulter, utbildning) 1 118,8 (nettoöverföringar) 3 009,0 IFC (nettoutbetalningar) 566,3 FN:solika organ och övriga organisationer inom FN-systemet bedriver en omfattandebiståndsverksamhet. Denna finansieras från organisationernas reguljärabudgetar. UNDP, samt medlemsländernas frivilliga direkta bidrag.För del härrör de frivilliga direkta bidragen dels från anslagspostenÖvriga multilaterala bidrag, dels från styrelsen för internationell utveckling(SIDA) och styrelsen för u-landsforskning (SAREC). FN:s operativa biståndsverksamhet I'- i90/9i: lOO 5 Till FN:s frivilligt finansierade operativaverksamhet räknas i första hand UNDP, UNFPA och . Nedan redovisas förstFN:s samordnande organ inom tekniskt bistånd, UNDP, samt de fackorgan somoftast genomför UNDP:s program. Därefter redovisas UNFPA och som eflerUNDP är de viktigaste biståndsfonderna inom FN-systemet. Övriga störrefrivilligt finansierade FN-organ såsom WFP och UNHCR presenteras längre fram idenna faktabilaga. FN:s Utvecklingsprogram (UNDP) FN:sutvecklingsprogram (UNDP), som bildades då två mindre biståndsfonder slogssamman, har som mål att vara FN-systemets centrala fond för finansiering avtekniskt bistånd. Projekten genomförs främst av (. fl.). UNDP har också ansvar för att FN:s samlade biståndsverksamhetsamordnas i samverkan med mottagarländerna. UNDP:suppgift är att främja mottagarländernas utveckling genom olika former avkunskapsöverföring och förinvesteringsstudier. Detta s. k. tekniska bistånd skeri huvudsak i form av expertrådgivning, stipendier, mindre utrustningsleveranseroch konsulttjänster. Verksamheten omfattar förnärvarande omkring 5 900 projekt i 156 länder och områden. UNDP:s verksamhet bygger i huvudsak pålandprogrammering. Denna innebär att man för varje mottagarland fastställer hurmycket bistånd från UNDP landet kan räkna med . Isamarbete mellan mottagarlandet och UNDP:s fältkontorschef utarbetas sedan ettlandprogram för hur medlen skall utnyttjas. Delta program fastställs av UNDP:sstyrelse. Storleken på varje mottagarlands program bestämsfrämst av bruttonationalinkomsten per capita och befolkningens storlek. Vartfemte år fastställs fördelningen för nästkommande programperiod("femårsplan"). De fattigaste - med enbruttonationalinkomst per capita på högst siffror fårunder programperioden 91 av UNDP:s länderfördelade resurser. Rikare u-ländcr, med en per capita-inkomst , är återbe- talningsskyidiga för de tjänster de får och länder med en per capita-in komst mellan är det i viss utsträckning. följerdärmed den omfördelning till förmån för de fattigaste Prop.