prop · GE0366 · 1990-12-31 00:00:00 — Det kan visa sig nödvändigt för en ledamot att stanna hemma föratt vårda ett sjukt barn, eller han kan annars utnyttja sin rätt tillföräldraledighet enligt 3 § lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård avbarn, m. m. Fråganblir då hur pass omfattande lagändring som skulle behövas, om man vill göra detmöjligt att förordna ersättare i de angivna situationerna. Av särskilt intresseär om en sådan reform går att genomföra med nuvarande lydelse av 11 kap. 1 §regeringsformen. 1den ena av de allmänt använda grundlagskommentarerna (Holmberg-Stjernquist,Grundlagarna med tillhörande författningar, 1980) har om bestämmelsenframhållits att ledamöterna i högsta domstolen och i regeringsrätten aldrighar kunnat ersättas med vikarier och att motivet självfallet är hänsyn tilldomstolarnas oberoende. ".Avfattningen torde dock inte hindra attpensionerad domare i endera domstolen tjänstgör i domstolen när ordinariedomare där är hindrad exempelvis av sjukdom". (A. a. s. Liknandetankegångar har framförts i betänkandet (SOU 1971:59) (s.63) och i hovrättens över och remissyttrande övergrundlagsberedningens förslag (prop. 3 s. 245). 1 Petrén-Ragnemalm,grundlagar (1980) sägs i kommentaren till samma bestämmelse i korthetatt därigenom uteslutes att vikarie tjänstgör i stället för ordinarie domare ide båda högsta domstolarna (s. 269). Om man därigenom tagit ställning till dennu aktuella frågan är oklart. Enbokstavstolkning av grundlagstexten synes inte hindra en ordning som den diskuterade.Mera tveksamt kan vara om den står i strid med bestämmelsens syfte att tryggadomstolarnas oberoende. Väsentligt torde här vara det inflytande regeringen kanha på valet av ersättare. Enligt 11 kap. 9 § regeringsformen tillsätts tjänstvid domstol av regeringen eller av myndighet som regeringenbestämmer, något som torde vara tillämpligt Prop. 1990/91:66 också på sådanaförordnanden sorn här diskuteras. I ett jämföriigt fall Bilaga 1 närpensionerade justitie- eller regeringsråd skall tjänstgöra i lagrådet-förordnas dessa av regeringen, sorn bestämmer vilken avdelning de skalltillhöra (5 § 2 st lagen 1979:368 om lagrådet). För lagrådets del förekommerdock inte några särskilda grundlagsregler som inskärper vikten av ledamöternasoberoende ställning; denna torde ha ansetts garanterad genom att ordinarie justitierådoch regeringsråd skall ingå i lagrådet. Mot att regeringen förordnar ersättareför justitieråd talar självfallet också att behov av ett förordnande kanuppkomma mycket hastigt. Av sådana skäl bör det vara högsta domstolens sak attutse den avgångne ledamot som skall tjänstgöra. I så fall borde det stå klartatt ordningen inte strider mot tanken bakom regeln i 11 kap. 1 §. Arbetsgruppenär närmast böjd att hysa uppfattningen att någon grundlagsändring inte ärerforderlig. Eftersom det likväl kan förekomma delade meningar i denna fråga,har arbetsgruppen funnit lämpligt att ange en möjlig ändring av grundlagsparagrafensom bör undanröja all tvekan på denna punkt. Vidarebör i allmän lag lämpligen i 3 kap. 4 § tas in enbestämmelse i frågan. Med tanke på sakens principiella betydelse kan det varaskäl att där närmare ange förutsättningarna för tjänstgöringen. Regler om atthögsta domstolen skall förordna ersättare synes däremot enligt grunderna förden nämnda bestämmelsen i 11 kap. 9 § regeringsformen inte kunna ges irättegångsbalken utan får tas in i förordningen (1979:567) med instruktion förhögsta domstolen. Vadangår de kategorier som bör komma i fråga som ersättare synes det, också härmed tanke på domstolens oberoende, vara naturiigt att begränsa kretsen tillsådana justitieråd som avgått med ålderspension och därför normalt inte längrekan komma i fråga för andra utnämningar eller förordnanden från statsmakternassida. Några andra avgångna domare än justitieråd synes lämpligen inte böra tasmed (jfr däremot SOU 1971:59 s. 63); det är av vikt att pensionären är såbekant med de speciella rutinerna i domstolen att ordningen fungerar likasmidigt som när en ordinarie ledamot sätts in då han borde varit sessionsfri. Någon maximiålder för ledamoten i fråga synes det inte behövligt attföreskriva (jfr JuU 1973:27). Däremot är det angeläget att avgångna justitierådtillfrågas om förordnande i viss bestämd ordning, varvid lämpligen den senastpensionerade bör kontaktas först; genom en sådan automatik förhindrar man attdomstolens sammansättning kan sägas bero av ett godtyckligt urval. Det sagda innebär att i 3kap 4 § skulle anges, att när ett justitieråd på grund av sjukdom eller därmed jämförliga omständighe ter är förhindrad att tjänstgöra, justitieråd som avgått med ålderspension får förordnas att tillfälligt tjänstgöra som ersättare. I förordningen med instruktion för högsta domstolen bör vidare tas in bestämmelser om att förordnande meddelas av högsta domstolen. I samma förordning, eller i arbetsordningen för högsta domstolen, bör slutligen införas närmare regler om förordnandet, bl.a. om den ordning vari avgångna ledamöter skall komma i fråga. Behovetav en liknande reglering torde inte vara lika stort i regeringsrät- Prop.1990/91:66 ten, där reglerna om domförhet är mera flexibla och målen normaltavgörs Bilaga 1 efter föredragning. Det är emellertid inte uteslutet att enmotsvarande möjlighet att förordna ersättare kan bli till nytta också i dennadomstol. En grundlagsändring bör under alla förhållanden avse ävenregeringsråd. I övrigt framläggs inget förslag till lagändring beträffanderegeringsrätten. Särskilda regler om ersättare för justitieråd Idetta sammanhang måste också uppmärksammas vilka regler som bör gälla för demsom förordnas som ersättare. Det synes knappast lämpligt att anknyta tillbestämmelserna om vikariat enligt lagen (1976:600) om offentlig anställning(se 2 kap. 2 §), vilka inte är anpassade efter tjänstens speciella karaktär.Ersättare bör lämpligen vara en speciell kategori med en ställning som näraansluter sig till justitierådens. Vadförst angår regeringsformens regler på området anges i 11 kap. 5 § förstastycket att den som har utnämnts till ordinarie domare får skiljas fråntjänsten bara om han genom brott eller grovt eller upprepat åsidosättande avtjänsteåliggande har visat sig uppenbarligen olämplig att inneha tjänsten ellerockså om han har uppnått gällande pensionsålder eller annars enligt lag ärskyldig att avgå med pension. Av förarbetena till regeringsformen framgår attdomare som har förordnats eller tills vidare inte räknas somordinarie domare i regeringsformens mening (prop. 1973:90 s. 391, jfr även prop.1974:174 s. 43). Den angivna grundlagsbestämmelsen blir alltså inte direkttillämplig på ersättare för justitieråd. Detsamma gäller i fråga om reglerna i12 kap. 8 § regeringsformen om åtal mot justitieråd samt om skiljande elleravstängning från tjänsten eller skyldighet att undergå läkarundersökning. Detsynes knappast nödvändigt att ändra dessa grundlagsbestämmelser med sikte påden aktuella reformen; förordnandena torde i allmänhet bli så kortvariga attgrundlagsskydd för ersättarens ställning inte ter sig angeläget. Däremot kanregler av detta slag tas in i allmän lag. Lagenom offentlig anställning gäller i princip för justitieråd med undantag förbestämmelserna om disciplinansvar (10 kap), åtalsanmälan (12 kap.), rättegång m.m.(16 kap.) samt vissa regler om verkställighet av beslut (17 kap.). Dettainnebär bland annat att reglerna i 11 kap. om avskedande och i 13 kap. omavstängning och läkarundersökning är tillämpliga också i fråga om justitieråd.Av 3 kap. 3 § andra stycket liksom av den nämnda bestämmelseni 12 kap. 8§ regeringsformen följeratt frågorom avskedande, avstängning ochläkarundersökning av justitieråd prövas direkt av högsta domstolen, och av grundlagsregelnframgår att talan skall föras av ombudsman eller justitiekanslern. Regleri dessa ämnen bör finnas även för dem som utsetts till ersättare för justitieråd. Detsamma gäller i fråga om forum i vissa mål som har samband med tjänsteutövningen, målsägandes rätt till åtal (jfr 20 kap. 10 § 15 ) ochförbudet i 3 kap. 4§ att inneha Prop. 1990/91:66 eller utöva annat ämbete. Engiven utgångspunkt synes härvid vara att för ersättare bör gälla sammaregelsystem som för ordinarie justitieråd. Detta kan åstadkommas genom att deti 3 kap. 4 § föreskrivs att vad som i lag eller annanförfattning föreskrivs om justitieråd skall gälla i tillämpliga delar ocksåbeträffande den som förordnas att ersätta justitieråd. Ienlighet med det anförda har arbetsgruppen upprättat förslag till 1)lag om ändring iregeringsformen, 2)lag om ändring irättegångsbalken. Förslagenfogas vid denna promemoria som bilaga. Högstadomstolen är högsta allmänna domstol och regeringsrätten högstaförvaltningsdomstol. Rätten att få mål prövat av högsta domstolen eller regeringsrättenkan begränsas genom lag. I högsta domstolen och regeringsrätten får endast dentjänstgöra såsom ledamot som är eller har varit ordinarie domare i domstolen. Ändringenhar motiverats i det föregående (3). Som där framhållits, sätter arbetsgruppeni fråga om någon grundlagsändring är erforderlig för att lagstiftningen iövrigt skall genomföras. Högstadomstolen ... ämbete. Regeringen... förordningen. Högsta... handlägger. Högsta... förordnar. När ett justitieråd på grund av sjukdom eller därmed jämjÖrliga omständigheterär jörhindrat att tjänstgöra i högsta domstolen, jår den som avgått medålderspension jrån tjänst som justitieråd jörordnas att tidjälligt tjänstgörasom ersättare. Beträjjande denne skall i tillämpliga delar gälla vad som i lageller annan jörjattning jöreskrivs om justitieråd. Detnya stjätte stycket har motiverats i det föregående. Som framgått är dejämförliga omständigheter som avses i första meningen framför allt föräldraledighet. Förordnandebör följa samma bestämmelser som andra administrativa beslut i högsta domstolenoch lämpligen i första hand beslutas av domsto- Prop. lens ordförande (jfr 23 §instruktionen för högsta domstolen). Som nämnt Bilaga 1 bör i instruktionen elleri högsta domstolens arbetsordning också tas in den tidigare förordadebestämmelsen om turordning för de justitieråd som kan komma i fråga. Om densenast avgångne inte vill eller kan tjänstgöra eller visar sig oanträfföar, fårfrågan gå vidare till den som avgått närmast före Vidare bör angesatt ersättare skall förordnas tills vidare, dock längst för förslagsvis . Sedan får nytt förordnande ske, om det visar sigbehövligt. Deregler som enligt sjätte stycket andra meningen är tillämpliga på ersättare hartidigare berörts (5 ovan). Därutöver bör nämnas att ersättaren kommer attomfattas av reglerna i 6 kap. lagen om offentlig anställning rörande bisysslor något som kan medföra att ett pensionerat justitieråd med privata uppdrag ivissa fall inte kan komma i fråga som ersättare om inte han frånträderuppdragen i fråga. Vad som i lagens 4 kap. 3 § sägs om saklig grund får ansespreciserat av den förut berörda regeln i instruktionen eller arbetsordningenom bestämd turordning för förordnanden. Också regeln i 12 kap. 8 §regeringsformen om att ombudsman och justitiekanslern kan påkallaavskedande, avstängning eller läkarundersökning hör till dem som hänvisningenfår anses gälla. Lag om ändring i regeringsformen Härigenomföreskrivs att 11 kap. I § regeringsformen- skall ha följande lydelse. Högstadomstolen är högsta all- är högsta all männa domstol och regeringsrätten manna domstol och regeringsrätten högsta förvaltningsdomstol. Rätten högsta förvaltningsdomstol. Rätten att få mål prövat av högsta domsto- att få mål prövat av högsta domsto len eller regeringsrätten kan be- len eller regeringsrätten kan be gränsas genom lag. I högsta dom- gränsas genom lag. I högsta dom stolen och regeringsrätten får en- stolen och regeringsrätten får en dast den tjänstgöra såsom ledamot dast den tjänstgöra såsom ledamot som har utnämnts tid ordinarie do- som är eller har varit ordinarie do mare i domstolen. mare i domstolen. Annandomstol än högsta domstolen eller regeringsrätten inrättas med stöd av lag. Omförbud mot inrättande av domstol i vissa fall föreskrives i 2 kap.11 § första stycket. Viddomstol som avses i andra stycket skall finnas ordinarie domare. I fråga omdomstol som har inrättats för handläggning av en viss bestämd grupp eller vissabestämda grupper av mål får dock i lag göras undantag härifrån. Dennalag träder i kraft den ■Regeringsformen omtryckt 1988:1 444. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att 3 kap. 4§ skall ha följande lydelse. 4§'utgöres av tjugotvå justitieråd eller det högre antal som avsärskilda skäl finnes erforderligt. Justitieråden skola vara lagfarna. De fåicke inneha eller utöva annat ämbete. Regeringenförordnar ett av justitieråden att vara domstolens ordförande. Högstadomstolen skall vara delad i två eller flera avdelningar. Avdelningarna ärolika behöriga att upptaga mål. som högsta domstolen handlägger. Högstadomstolens ordförande är tillika ordförande på en avdelning. Ordförande påannan avdelning är det justitieråd som regeringen förordnar. Justitierådenindelas till tjänstgöring på avdelningarna enligt grundersom högsta domstolen beslutar. När ett justitieråd på grund av sjukdom eder därmed jämjörligaomständigheter är jörhindrat att tjänstgöra i högsta dornstolen, jår den somavgått med ålderspension jrån tjänst som justitieråd jörordnas att tdlfddigttjänstgöra som ersättare. Beträffande denne skall i tillämpliga delar gällavad som i lag eller annan jörjattning jöreskrivs om justitieråd. Dennalag träder i kraft den Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande:f. d. regeringsrådet , regeringsrådet , justitierådetUlf . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till lag om ändring i , m. m. Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Per . Lagrådetlämnar förslagen utan erinran. Propositionom ersättare för justitieråd och regeringsråd 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... I Propositionens lagförslag....................................... 2 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 2Allmän motivering.............................................. ... 6 3Upprättade lagförslag......................................... ... 9 4.1Förslaget till lag om ändring iregeringsformen..... 9 4.2Förslaget till lag om ändring irättegångsbalken .. .. 10 4.3Förslaget till lag om ändring ilagen om allmänna för valtnings-domstolar II 5Hemställan....................................................... .. 11 6Beslut .......................................................... ... II Bilaga1 Högsta domstolens promemoria om möjlighet för av gångna justitieråd att tjänstgöra i högsta domstolen 12 Promemoriansförfattningsförslag................. .. 18 Bilaga 2 Utdrag urlagrådets protokoll 20