prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringen kom- Prop.1990/91:90 mer därför att ge arbetarskyddsstyrelsen, och kemikalieinspektioneni uppdrag att utreda fömtsättningarna för en ökad samverkan itillsynsverksamheten. Enfömtsättning för att sektorsansvaret och decentraliseringen skall leda till ettgott miljöskyddsarbete är också att de centrala miljömyndigheterna samordnarverksamheten genom att ta fram kunskapssammanställningar som underlag för olikabeslut och genom att utarbeta allmänna råd och föreskrifter för olikaverksamheter. är den centrala myndigheten på miljöområdet. ,kemikalieinspektionen och utgör tillsammansmed länsstyrelserna och kommunerna kärnan i miljövårdsorganisationen. Detfinns också en rad andra myndigheter som har viktiga uppgifter med anknytningtill hälso- och miljövård. har ett särskilt ansvar när det gäller attfrämja en långsiktigt god hushållning med naturresurserna. Regeringenhar kompletteringsproposition redovisat riktlinjer för en övergångtill en mera långsiktig styrning av den statliga verksamheten. Avsikten medden nya budgetprocessen är att åstadkomma en mer resultatorienterad styraingoch budgetdialog inom staten, bl. a. genom att myndigheter och verksamheterskall genomgå en fördjupad prövning . , kemikalieinspektionen och redovisat fördjupade anslagsframstäUningar . roll i miljöarbetet har förändrats . Naturvårdsverketsroll som central miljömyndighet kräver en stor kontaktyta med de andra organsom har betydelse i miljöarbetet. skall samordna arbetet förett miljöanpassat samhälle nationellt och internationellt. Naturvårdsverkethar ett centralt ansvar för att på olika sätt stödja länsstyrelser och kommuneri deras arbete med miljöfrågorna. Regeringenunderströk i propositionen om miljöpolitiken inför 1990-talet naturvårdsverketscentrala roll i miljöarbetet. Som särskilt viktiga uppgifter framhölls attutforma strategier, handlingsprogram samt råd och riktlinjer inom miljöområdet. Denförändrade ansvarsfördelningen och förändringen i inriktningen av miljöarbetethar lett till en rad organisatoriska översyner av . Dennuvarande organisationen är enligt regeringsbeslut tidsbegränsad tiU den 30juni 1991. Regeringenbeslöt att tillkalla en särskild utredare för att utreda framtida uppgifter och organisation. Ut gångspunkter för arbetet är att centrala roll i det samla de miljövårdsarbetet skall stärkas och att verkets organisation anpassas till 67 enmål- och resultatorienterad styrning, en utökad decentralisering samt Prop.1990/91:90 integrering av miljöarbetet i olika sektorer. Kemikalieinspektionenär central förvaltningsmyndighet för ärenden om hälso- och miljörisker medkemiska ämnen och produkter. Kemikalieinspektionen har ett övergripande ansvarför kontrollen av kemiska produkter. Kemikalieinspektionensmål och inrikting bygger på tre gmndläggande förutsättningar. Den förstaföratsättningen är att tillverkare och importörer har huvudansvaret för dekemiska produkter de levererar, vilket innebär att de bl.a. har ansvaret attutreda kemikaliernas egenskaper och informera om skaderisker och förebyggandeåtgärder av betydelse ur hälso- och miljöskyddssynpunkt. Den andraförutsättningen är att internationell samverkan är nödvändig och strategisktviktig för kemikaliekontrollen och den tredje förutsättningen är att ävenanvändarna av kemiska produkter, dvs. både företag, offentliga organ ochenskilda konsumenter, har ett ansvar och en uppgift i kemikaliekontrollen. Kemikalieinspektionenskall se till att den som tillverkar, importerar eller levererar en kemisk produkttar sitt ansvar och vet vilka effekter produkten har på hälsa och miljö. Föratt förbättra kunskapen om kemiska produkter kommer ett system förförhandsanmälan av nya kemiska ämnen att införas samt produktregistret attbyggas ut. Kemikalieinspektionen har i samarbete med statens naturvårdsverkinlett ett arbete med en systematisk genomgång av kemikalier som kan påverkamiljön negativt i syfte att få till stånd en avveckling av användningen avsådana ämnen. Regeringenföreslår nu att kemikalieinspektionen förstärks med 8,6 milj. kr. för att kunnautvidga sitt arbete, framför allt med förhandsanmälan av nya kemiska ämnen ochfortsatt uppbyggnad av produktregistret samt systematisk genomgång avmiljöfarliga kemikalier, och för ökat internationellt samarbete. Koncessionsnämndensverksamhet bestäms i sin helhet av nämndens uppgifter enligt miljöskyddslagen.Den pågående översynen av miljölagstiftningen kan leda till förändradeuppgifter . Verksamheten fömtsätts bli oförändrad . 3.6.4Det regionala och lokala miljöarbetet Genomden nya länsstyrelseorganisation som träder i kraft samlaskompetens och resurser på regional nivå till länsstyrelserna. Detta skaparytterligare fömtsättningar för ett samlat miljöarbete. får härmedansvaret för att den regionala utvecklingen sker i former som är förenliga meden god miljö och en långsiktig hushållning med naturresurserna. Länsstyrelsenhar dels genomförandeuppgifter, dels samordningsansvaret för det samlademiljöarbetet i länet. Länsstyrelsemas verksamhet och organisation ses överför att skapa en samordnad länsförvaltning. Översynenav uppgifter och organisation har också beröringspunkter med verksamheten vid länsstyrelserna. En av utgångs punkterna för utredningen är att miljöarbetet skall decentraliseras. ställer särskilda krav på de regionala myndighetemas arbete med Prop.1990/91:90 miljövård och naturresurshushållning. Om en decentralisering skallvara möjlig måste således dessa myndigheter och kommuner ta ett ökat ansvar fördessa frågor. I1988 års miljöpolitiska proposition betonades bl. a. vikten av regionalabedömningar i miljöarbetet. Uppdraget om de regionala miljöanalyseraa är ettexempel på detta. Tillsättande av vissa regionala miljödelegationer är ettannat. Delegationernasuppgift har varit att initiera åtgärder för att göra regionema väsentligtrenare . Delegationer har tillsatts för följande områden: ,, västra och . Samtliga delegationer utom den förDalälven har avlämnat sina slutrapporter. Delegationemas förslag berör allanivåer i samhället. Regeringenkonstaterar att erfarenheteraa av delegationernas arbete är goda. De har visatatt det genom en stor satsning är möjligt att få framsektorsövergripande förslag, vinna en bred förankring hos allmänheten, företag,forskningsinstitutioner och lokala och regionala organ samt att initieraåtgärder. Resultatet av delegationernas arbete utgör ett underlag för vissa avförslagen i denna proposition. Merparten av delegationeraas förslag utgör gmndför regionala och lokala beslut. Kommuneraahar tilldelats en mer aktiv roll i miljöarbetet bl.a. genom att miljö- ochhälsoskyddsnämndema har övertagit tillsynsansvaret föralla verksamheter som inte är tillståndspliktiga enligt miljöskyddslagen.Härigenom tillförs miljöskyddsarbetet en betydande resurs. Kommuneraaskompetens och ansvar i hälso- och miljöskyddsarbetet har gett ökadefömtsättningar för en miljövårdsplanering. Kommunemas tillsynsarbetebefinner sig fortfarande i många kommuner i ett uppbyggnadsskede. 1 samband med1990 års budgetproposition beslutade om ökat kommunalt ansvar påavfallsområdet. 1 flertalet av landets kommuner har ambitionema på miljöområdetökat. Detta rör bl.a. trafikplanering och förebyggande åtgärder i den egnaverksamheten. En fömtsättning för att denna verksamhet snabbt skall kunnabyggas ut är att det finns tillgång till kompetent personal. Samwa/Jj//«/ngav av5fl/7/e/. Utbildriirig är én av, förutsättni for att miljöfrågoma skallkunna genprnsyra alla verksamheter: Miljöfrågpmaskall integreras i grundutbildningen på alla nivåer. :MiijöutbiIdning införs i läfoplanerriå för gnjridskölan och gymnasi et. Regeringen tUlkallaf en läroplariskbmmitté med uppgift att se över hur miljöiitbildnihgen skaU utformas. Miljöfrågomagéspcå ökad vikt i a bildning. Särskilda medel avsätts föi- lärarfortbildningochutyeck-Urigsårbéte.Universitets-ochhögskpleämbetét fär i uppdrag tillkallaén särskild referensgrupp for att inifiéira och följa detta ar-■,béte.'-.■:,;:.;.,..■'. ■:;.■■:.■■. '■■;; 'V-';.. v''; : ;■'■■:,::;v,,-:; ■. ;V .,-'-;::;■:;;; f. kopplingen ineUanarbetsmiljö öchi jhtre iriiljö bör behandlas i bl. a.skyddsombudsutbildniiigeri,: ;;,;; : ■ ,V :,::,. ; .C , '; Regeringenföreslår nu att antalet antagningsplatser på; rniljö-och hälsoskyddslinjeri yiduniversitetet i litökas från 62 till 90 fr. b. rh. /92.Regeringeri föreslår också att den ettåriga kömjplettéringsutbildningen förriaturvetaré och tekniker gé-noiriföfs under fir.pi /92 med Sammanlagt 90 antagningsplatser . Attgenomdriva en i gmnden miljöanpassad och långsiktigt hållbar utveckling är utmaning. Trender måste brytas och vanor måste ändras. Detta kommer attställa stora krav på oss alla personligen. Som kollektiv och som individermåste vi ta ansvar för de negativa miljöeffekter som utvecklingen också medför. Utbildning är engmndläggande fömtsättning för att varaktigt kunna förändra attityder ochhandlingssätt. Alla måste få de gmndläggande kunskaperna och förståelsen förkretslopp, orsakssamband och miljökonsekvenser. Miljöproblemenhar i stor utsträckning flyttat närmare individen och har blivit svårare attlösa. En förändrad problembild kräver nya lösningar. För att rätt kunna bedömaolika valmöjligheter och påverka utvecklingen i rätt riktning är tillgångentill korrekt information om miljöförhållanden och miljöpåverkan nödvändig.Positiv miljömärkning, som införs på nordisk bas, miljödeklarerade produkteroch miljöfarlighetsmärkning är hörastenar i kunskapsuppbyggnaden. Tillverkareoch importörer har ansvar för att kunskap om olika varors miljöegenskaper finnstillgängliga. För kon-stmktörer och produktutvecklare skall det vara naturligtatt värdera olika komponenters miljöfarlighet redan på konstmktionsstadiet. En särskild satsning isyfte att höja den allmänna kunskapsnivån på miljöområdet kommer attgenomföras i , i enlighet med miljödelegationen för västraSkånes förslag. Kunskapemaom hur olika verksamheter påverkar miljön ökar genom I 1990 årsproposition om forskning förstärktes såväl den Prop. 1990/91:90 gmndläggandemiljöforskningen som den sektorsinriktade miljöforskningen. Båda syftar tillatt underlätta en omställning till ett mera miljöanpassat jord- och skogsbmk,ett avfallssnålt samhälle och miljöanpassade transport- och energilösningar. Ipropositionen slogs också fast att miljöfrågorna bör inta en central roll iall forskning och att miljökonsekvenser skall analyseras och redovisas. Allamedborgare skall erbjudas gmndläggande kunskaper i miljöfrågor. Skolan måsteförmedla den grandläggande förståelsen för sambanden mellan människan ochhennes omgivning. Det innebär att förskolan och gmndskolan skall ge enallmänbildning om miljön. Dämtöver krävs särskilda utbildningsinsatser förolika yrkeskategorier som har viktiga roller i produktions- ochproduktutvecklingen. Denna utbildning skall ges av gymnasium och högskola.Olika yrkesgmpper, t. ex. ekonomer, jurister, ingenjörer, naturvetare ochmiljö- och hälsoskyddsinspektörer kommer att ha centrala roller i miljöarbetet,men miljöaspekterna måste föras in även i andra utbildningar än dessa. Inomskolväsendet pågår ett omfattande reformarbete. Utöver ändrade regelsystem föranvändning av resurser kommer läroplaneraa att förändras. Utgångspunktema förde mål som skall uttryckas i läroplaneraa finns i 1 kap. 2 § skollagen:"Verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med gmndläggandedemokratiska värderingar. Var och en som verkar i skolan skall främja aktningför varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö." Förskolan innebär detta bl. a. att miljöfrågorna inte längre skall ses som skildafrån annan verksamhet utan integreras i skolans hela arbete. Miljöfrågoraakommer att få en framträdande roll i den reformerade gymnasieskolan och inomvuxenutbildningen. Denna förändring av skolans verksamhet kommer att ställastora krav på såväl gmndutbildningen av lärare som fortbildningen. Ocksåinom den gmndläggande högskoleutbildningen ges miljöfrågoraa ökad vikt.Regeringen anser att särskilda fortbildnings- och utbildnmgsin-satser förlärare inom högskolan skall genomföras. En särskild referensgmpp med uppgiftatt aktivt följa det fortsatta arbetet med dessa frågor kommer att tiUkallas. Speciellutbildning är också nödvändig inom avfallsområdet. Avfalls-ochåtervinningsfrågoma utgör en del av de samlade miljöproblemen. Det är särskiftviktigt att avfaUs- och återvinningsfrågor blir en del av den gmndläggandetekniska högskoleutbildningen både i fråga om konstmktion och produktion. Denökande efterfrågan på miljöutbildad specia listpersonal inte minst från industrins sida har lett till en brist på främst kommunala miljö- och hälsoskyddsinspektörer. Antalet utbild ningsplatser på miljö-och hälsoskyddslinjen vid i utökas därför från 62 till 90 fr. o. m /92. Regeringen föreslår attden ettåriga påbyggnadsutbildning av naturveta- Prop. 1990/91:90 re som harstartat i , och fortsätter och utvecklas till ettalteraativ för naturvetare och tekniker. Den ettåriga kompletteringsutbildningengenomförs under fr. o. m. /92 med sammanlagt90 antagningsplatser . Idet fria och frivilliga folkbildningsarbetet finns speciellt goda möjligheteratt nå ut med kunskaper till mycket breda folkgmpper. Samtliga elvastudieförbund och ett trettiotal av landets folkhögskolor anordnar kortaoch/eller längre kurser med miljöstudier utifrån olika perspektiv. Arbetetmed att främja säkerhet och hälsa i arbetsmiljön är en viktig del i politikenför en god livsmiljö. De anställdas medverkan liksom de fackligaorganisationemas engagemang har varit centrala inslag i detta arbete, som harvarit mycket framgångrikt. Enligtregeringens mening finns det skäl att öka samverkan i arbetet för att förbättraarbetsmiljön och den yttre miljön bl. a. mot bakgmnd av det gemensamma måletatt skydda människors hälsa och öka deras välbefinnande. , , antog en resolution som uppmanarmedlemsländeraas regeringar att i samarbete med arbetsmarknadens organisationerformulera och genomföra en integrerad politik för god hälsa och miljö. Detär enligt regeringens uppfattning av stor vikt att arbetstagama och derasfackliga organisationer får möjlighet att delta aktivt i arbetet med att bl. a.nedbringa industrins utsläpp och avveckla användningen av farliga kemikalier.Härigenom skapas också bättre fömtsättningar för att lösa både miljö-och arbetsmiljöproblem. Påarbetsmiljöområdet bedrivs en omfattande utbildningsverksamhet riktad tillskyddsombud, arbetsledare, tekniska planerare och andra som är med om attutforma arbetsmiljön. Arbetsmiljöfonden stöder sådan utbildning genom att gebidrag till arbetsmarknadens organisationer, branschförbund och andra sammanslutningarav företag. Utbildningensinnehåll utformas närmare av de organisationer som bedriver utbildningen,vilket medger en anpassning till de specifika arbetsmiljöproblem som finns iolika delar av näringslivet. De fackliga organisationemas utbildning läggerstor vikt vid det förebyggande arbetsmiljöarbetet t.ex. sådana insatser somkan göras i samband med planering och beslutsfattande på arbetsplatsema. Undersenare år har arbetsmiljöaspek-teraa i samband med teknisk utveckling ochdatorisering blivit ett naturligt inslag i många fackliga organisationersskyddsombudsutbildning. Övergången till lösningsmedelsfria läcker och färger,som är motiverad både från miljö- och hälsosynpunkt, har också underlättatsgenom särskilda utbildningsinsatser från de fackliga organisationernas ochbranschorga-nisationeraas sida. Enligtregeringens uppfattning är det värdefullt att kopplingen mellan arbetsmiljö och yttre miljö behandlas i skyddsombudsutbildningen och i andra arbetsmiljöutbildningar. Arbetsmiljöinstitutetansvarar för vidareutbildningen av företagshälso- Prop. 1990/91:90 vårdenspersonalgmpper, bl.a. företagsläkare, företagssköterskor och skyddsingenjörer.Företagshälsovården har en betydelsefull roll som stöd för arbetsgivare ochanställda vid t. ex. planering och förändring av verksamheter samt vid val avolika produkter. Hos företagshälsovården samlas också kunskap om hur olikaprodukter och ämnen påverkar människors hälsa. Frågoromyttre miljö tas upp i samtliga av institutets vidareutbildningar iföretagshälsovård. Dämtöver ger institutet särskilda kurser i bl.a. kemiskproduktkontroll och bekämpningsmedelshantering. Regeringenanser att den kompetens som företagshälsovården på detta sätt byggt upp imiljömedicinska och miljötekniska frågor bör tas till vara. 4 Åtgärder inom olika områden 4.1 Miljö och ekonomisk utveckling Välfärd,trygghet och rättvis fördelning är viktiga hörnstenar i det svenskasamhällsbyggandet. De sociala trygghetssystemen har kunnat byggas ut och denmateriella välfärden har ökat i takt med tillväxten i ekonomin. Målet om en högtillväxt är centralt för en ekonomisk politik med sikte på ökad välfärd, socialtrygghet och en god miljö. Miljösituationenpåkallar en förändring av gmndläggande attityder i vår livsföring. I ett längreperspektiv hotas såväl den materiella tiUväxten som vår allmänna välfärd av enpågående miljöförstöring. Konsumtion på bekostnad av investeringar leder tillsåväl långsiktiga ekonomiska problem som miljöproblem. Ekonomisktillväxt måste vägas mot andra mål i politiken. Tillväxt innebär ökadkapacitet att tiUverka varor och tillhandahålla tjänster. En ökad varu- ochtjänsteproduktion till priset av försämrad hälsa eller miljö är inte enönskvärd utveckling i ett välfärdssamhälle. Enkortsiktig syn på tillväxt som inte beaktar miljöeffekter försämrartillväxtmöjligheterna på eftersom resurser förbrukas och kostnadernaför att återställa och bekämpa uppkomna miljöskador i ett senare skede kan öka. Föratt säkerställa tillväxtmöjligheterna måste vi vårda samhälletstillgångar, inklusive naturresurserna. En hållbar utveckling är med dettasynsätt en utveckling där framtida generationer får ta över en nationalförmögenhetsom är minst lika stor som . Möjligheteraaatt förena ambitioneraa om ekonomisk tillväxt med målet om en god livsmiljöhar ibland ifrågasatts. Erfarenheter visar dock att avsevärdamiljöförbättringar har kunnat åstadkommas genom de resurser den ekonomiskatillväxten skapat. Ökademiljökrav har härigenom framgångsrikt kunnat mötas med ny produktions- eller reningsteknik och industriproduktionen har kunnat öka som utsläppen har minskat. Ekonomisk tillväxt och miljökrav initierar investeringar i exempelvis miljöanpassad produktions-, energi- 73 eller transportteknik sombehövs för att driva utvecklingen i riktning mot Prop. 1990/91:90 ettmiljövänligare samhälle. Miljökravenfår dock inte ses för snävt. Miljöskydd är inte bara fråga om reningsteknik vidsjälva tillverkningen. God miljö- och resurshushållning måste tillgodoses ialla led från råvara till slutligt avfall. Detta blir allt mer tydligt jubättre reningstekniken blivit. Framtidens miljöproblem kommer, som vi tidigareframhållit, mer och mer att relateras till varornas innehåll och utformning,samt till konsumtionen. Denekonomiska tillväxten har stor betydelse för våra möjligheter att lösamiljöproblemen. Det är därför viktigt att fömtsättningaraa för ekonomisktillväxt säkerställs genom att olika insatser görs för att främja främst enutveckling och fömyelse av näringslivet. Regeringen redovisar i propositionenom näringspolitik för tillväxt förslag som främjar en sådan utveckling.Eftersom ökade ambitioner inom miljö- och näringspolitiken ömsesidigt påverkarvarandra är långsiktighet, fömtsägbarhet och omställningstid väsentliga idetta sammanhang. Föratt hålla omställningskostnaderna på en rimlig nivå behöver industrin ochandra aktörer erforderlig tid för att genomföra nödvändiga investeringar ochutveckla nya miljöanpassade tekniker, processer eller produkter. Längreomställningstider kan också möjliggöra längre gående miljökrav. Det är vidareväsentligt, såsom nämns i avsnitt 3.1, att ambitionerna för miljöpolitikenundviker handelspolitiska svårigheter samt står i samklang med strävan mot eninternationell harmonisering av miljökraven. Ettlångsiktigt mål är att all produktion skall vara ren från början. Det kommerdock , bl. a. vid energiproduktion, behövas . 1 det perspektivet blir det nödvändigt att lägga alltstörre vikt vid att reningskraven riktas mot de områden där reningskostnadernaär lägst. Engod ekonomisk tillväxt förutsätter en anpassning av ekonomin till nya villkoroch förändrade fömtsättningar. Ineffektiv verksamhet måste bereda plats för ny,effektiv och efterfrågad produktion. En ekonomisk politik som utformas för attunderiätta stmkturomvandling och skapa gynnsamma tillväxtförhållanden iallmänhet har stor betydelse även för att förbättra miljön. Det kan dock inteuteslutas att kommande miljökrav kan ge upphov till betydande kostnader förvissa enskilda företag eller branscher för anpassning och strukturellomställning till miljöanpassade verksamheter. Ambitionen måste därför vara attminimera dessa kostnader. Vårtsätt att uttrycka välfärd genom att mäta ekonomisk tillväxt efter förändringari brattonationalprodukten, bör vidareutvecklas. Välfärdsbegreppet börrepresentera mer av helhetssyn och uttrycka andra kvalitativa faktorer, vilkainte utan vidare kan uttryckas i traditionella ekonomiska termer. För att kunna använda ossav det vidare begreppet nationalförmögenhet måste nya metoder utvecklas för att värdera naturtillgångarna. Vidare bör underlag för ekonomiska beslut utformas på ett sätt som även innefattar och tar hänsyn till förändringar i miljön samt exploateringen av naturre surserna. Mot denna bakgrund har regeringen tillsatt en särskild utredare, med uppgift att utreda frågan om hur nationalräkenska- 74 perna skall kunna kompletteras.Avsikten är att de skall utgöra ett bättre underlag när det gäller att gemiljön en större vikt vid ekonomiska bedömningar. ,, kommer att redovisa resultaten av sitt arbete . Miljöhänsyn skallgenomsyra samhällets alla sektorer, som förutsättningar skall skapasför en långsiktigt uthållig tillväxt. Regeringen har i årets finansplanunderstmkit att den ekonomiska politiken skall bidra till att ställa omproduktion och konsumtion för att säkra balans mellan ekonomisk tillväxt ochmiljö. 4.2 Jordbruket och skogsbruket Sarnmanfattninga,v,avifl/«f/.R.ik«lagen beslutade yåreh 1990 om én riy livsriiedélspölitik.Prisrégleringeri och é;xportstödet avskaffas. Étt äv syftena med réförinenäråtffå en bättre miljö. Miljömåléti v déri nya liysriiedelspoHtikien är ätt slåyalrt prh ett rikt och varierat odlirigslaridskap och att bevara deribiologiska mångfalden. : Värdefulla natur- och kulturmiljövärdeiri skällbevaräsV Ett hytt; stöd för landskäiJsyård har införts. Stödet iippgår tift 550niilj. ■treårsperiod.■■:/;--.,:■.';■'■■■■■■■■;■;.':■;:',\>',.',':-''':v:-■/'■■'■,■:. ;..-:,-"--'''''-:';:' Läckagetäv närsalter från jordbruket skaU halverås méUan åreri 1985 och 1995.Äinmöniakavgångeri begränsas i étt förstå steg rriéd:, ,tiU . En rådåtgärder har redan gehoriiförts.K råridéåtgärder föreslås nu så att inålenkariuppfyllas. Kadniiuminnéhålléti handelsgödsélineäel inästé begränsas. : En särskild utredare tillkallas föratt bL a. utreda behovet av ett avgiftssystem för kadhiium i,handelsgödsel;, ,::. Ahvändninéenav bekämpningsriiédel har halverats under deri :, setläste femårsperipdén ochskall ytterligare halveras tiU strax efter .'mitteri:åv:l990talet. ;' "■...:;■■■■ '/■.":. ':'■:{■('■■':''::: : i:. V;; ;■.■''■■■■■\-''. Eijöversyn av skogspolitiken hår, inletts. Lövérsyneri ingår att precisera ett iniljömål för.skpgsbrukét., !;,. Regeririgenföreslår nu att ett reservatiprisarislag på.58,1 iriilj. kr., anvisas för miljöskyddaridé åtgärder i jprdbruket. Regeringen; föi-é- slår.yidaré att én miljöavgift införs på flytande:ammoiiiak. Skärpta reglét om märkäy vattning införs i naturyårdslagén. Livsmedelspolitikensinriktning ändrades genom beslut i , i huvudsak iöverensstämmelse med regeringens proposition om livsmedelspolitiken.Riksdagsbeslutet hade föregåtts av ett intensivt utredningsarbete som bl.