prop · GE03164 · 1990-12-31 00:00:00 — Ren- och viltslaklerier i ochVästerbollen har av tradition varit små enheter. De fiesta har intevidareförädlat köttet utan sålt det grovstyckat söderut i slörre eller mindrepartier. Viltpoolen startades för att på ell bättre sätt kunnatillvarata de möjligheter som en stor och slark enhet kan skapa, både vadgäller samordnad produktion, produktutveckling och marknadsföring. IVillpoolen ingår 4 mindre slakterier. Under årel har den egna förädlingsenhetenavvecklats och all förädling sker nu i samverkan med en rad olika förelag. Viltpoolenmarknadsför och säljer även norrländsk ädelfisk från två mindreproduktionsenheter. Antal anställdas Omsättning s A ndra stora ägare _ Skr.1990/91:164 Bilaga 8 Tillskott av grundkapital under årel Tillskott avgrundkapital, ackumuleral Grundkapilalels nuvärde (uppindexeralmed konsumenlprisindex) Portföljomsättning anskaffningsvärdenVärdepappersportfölj, marknadsvärden Dold reserv Överföring lill 1 3 AP-fonderna, ackumuleral NORDFONDENS.MEDELSRAM, TOTALT REKVIRERAT BELOPP t,o,m 1990, . ■Ärsmedelram 20.000 basbelopp Ackumulerad likvideftersläpning, . Ackumulerad summa att erhålla Årets likviditelsram(rekvirerat belopp) Ackumulerad likvid eftersläpning, . Pi)rl[(>I|i)ms;ittnirit:. 1986 ,\lkr 1989 ,\lkr l)itr,lurs;tl)ninij U;ir.T\ kup Skr.1990/91: Bilaga 8 Femte löntagarfondstyrelsen arbetar under namnetNordfonden. ligger i och ett operativtkontor finns i . Förutom verkställande direktören finns tre heltids- och enhalvtidsanställd. RESULTAT Verksamheten gav för året ett bokföringsmässigtöverskott av (). Den totala förlusten, inklusive minskningen i doldareserven, uppgick till (vinst ). Från bruttoresullatet avgår överföring till 13AP-fondstyrelserna med (). Det reala resultatet före överföring till 13AP-fondstyrelserna uppgick till (). Efter överföringuppgick det till (-h709 Mkr). Omplaceringar har medfört realisationsvinstermed (). Aktieutdelningarna uppgick till () ochräntenettot till (). Fondslyrelsensackumulerade underskott i förhållande till resultatkrav för helaverksamhels-perioden 19841990 uppgick till (överskott ). .MEDEL har från rekvireratsoch lyfts . Totalt harNordfonden sedan starten lyft , vilket förNordfonden är lika med det disponibla beloppet hos . LIKVIDITET Vid årets utgång fanns likvida medel, inklusivekortfristiga placeringar, lill ell belopp av . Skulder lillfondkommissionärer för oreglerade aktiebetalningar uppgick till 3 Mkr.Fondstyrelsen har icke några lån. Räntor från likviditetsförvaltningen har under åretuppgått lill . Den genomsnittliga likviditeten har uppgått lill 735 Mkr.Detta ger en åriig avkastning på 13,. VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJ Marknadsvärdet uppgick till 3.226Mkr. Anskaffningsvärdet inklusive courtage och omsättningsskatt utgjorde3.643 Mkr, vilket innebär all marknadsvärdet understiger bokförda värdet med417 Mkr. Portföljomsättningen uppgick till totalt 1.310Mkr, fördelat på köp och försäljning . Slora köp har skett av aktier i ,, , och . Storaförsäljningar har skett i Bahco, , , Euroc samt SHB. De tiostörsta posterna, räknat efter marknadsvärdet per , svararlor av aktieportföljens värde och består av aklier i , ,ASEA, , MoDo, , Helikon, SHB, SCA och Stora. 1nyemissioner har Nordfonden under årel tillskjutit . INFLYTANDE OCH RÖSTRÄTT Nordfonden har aktivt medverkattill all bereda tillfälle för lokala fackliga organisationer att genomfullmakt ulnyltja av Nordfondens rösträtt. Under 1990har Nordfonden närvarit och utövat rösirätt vid 42 st bolagsstämmor varav delokala fackliga organisalionerna ulnyltjat sin möjlighet vid 33 stbolagsstämmor. STYRELSE Styrelsen bestårav nio ordinarie ledamöter ochfyra suppleanter. har 8 styrelsesammanträden avhållils ocharbetsutskottet har sammanträtt 5 gånger. 14 1990/91. Resultaträkningar (tkr) Skr.1990/91:164 Bilaga 8 Förvaltningskostnader(Not 1) Nettoresultat fbre överföring till 13 AP-fondernaÖverföring till 13 AP-fonderna (Not 4) Nettoresultat före överföring till 13 AP-fondernaFörändring av ej realiserade vinster/förluster Nominellt resultat inkl. ej realiserade vinster/förlusterAvsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft (Not 4) Realt resultat inkl. ej realiserade vinster/förlusteröverföring till I3 AP-fonderna Underskott/överskott i förhållande till resultatkrav Balansräkningar (tkr) Skr.1990/91:164 Bilaga 8 Förutbetalda kostnader och upplupna Aktier ochkvb (Not 2) Övrigavärdepapper (Not 2) Inventarier(Not 3) SKULDER OCH FONDKAPITAL KORTFRISTIGA SKULDER Upplupna kostnader och Ibrutbetalda Skuld till 1-3 AP-fonderna (Not 4) Summa skulder 132.300 132.300 102.948 102.948 Tillskjutet grundkapital (Not 4) 3.452.000 2.858.000 Uppindexerat grundkapital (Not 4) 4.323.257 3.323.018 tillresultatkrav 1.724.585 1.015,359 Aretsunderskott/överskott i förhållandetill resultatkrav _ -1.956.678 709.226 Summa fondkapital 4.508.619 4.091.164 3.585.668 5.047.603 Summa skulder och fondkapital 4.640.919 4.223.464 3.688.616 5.150.551 REDOVISNINGSPRINCIPER Tillämpaderedovisningsprinciperäroförändrade i jämförelse med föregående år, AVSKRIVNINGAR PÄ INVENTARIER Avskrivningar är beräknade påtillgångarnas ursprungliga anskaffningsvärden och baserade på en beräknadekonomisk livslängd av molsvarande avskrivning , REALISATIONSVINSTER OCH REALISATIONSFÖRLUSTER Vidberäkning av realisationsvinster och realisationsförluster vid försäljning avaktier har genomsnittsmetoden använls. REALT RESULTAT Nordfonden har i resultaträkningen en redovisningav det reala resultatet. Alll för långtgående slutsal-ser bör ej dras utifrånden reala redovisningen utan denna bör ses i ett längre tidsperspektiv. Förvaltningskostnader (tkr) 1990 1989 I förvaltningskostnader ingår löner och arvoden tillslyrelse, VD och övriga anställda med 1,592 1.414 Skr.1990/91:164 Bilaga 8 NOTERADE AKTIER OCH KVB VERKSTADER (25,77o) SKOG (17,) HANDEL (4,) 1990/91:164 Bilaga 8 Forts. Not 2. Anlal Anskaffnings- ".Marknads- Kurs Fondens andel värde kr värde kr i7a av Kapital Röster FASTIGHETS- OCH BYGGBOLAG (13,67o) ÖVRIGA (24,57) United Tankers B fr BANKER (7,47n) 1990/91:164 Bilaga 8 Forts. Not 2. Antai Anskaffnings- '* Marknads- Kurs Fondensandel värde kr värdekr i 7o av INVESTMENTBOLAG (1,) 430.000 33.217.641 19.350.000 45 SilaAfr 165.000 21.821.679 6.600.000 40 350.000 27.011.054 14.000.000 40 fr 26.900 3.I70.3I9 941.500 35 2,8 3,3 ONOTERADE AKTIER (4,) Ballicgruppen A Ballicgruppen B Innovation ABHelikon A bui Summa noterade och onoterade aktier ÖVRIGAONOTERADE VÄRDEPAPPER (0,) Förlagslån > 621.020 600.000 HL DisplayAB Konv. Summa *2.620.970 2.599.950 * Inklusive courtage och omsättningsskatt. har courtage eriagts med kr 5.160.206 har omsättningsskatt erlagts med kr 13.333.502 1)Lägstabetalkurs har använts, om ej betalkurs fanns har köpkurs använts. 2)Marknadsvärdetmotsvarar bolagets substansvärde i utländska börsnoterade aklier. 3)föriagsbevis med optionsrätt. Inventarier (tkr) Anskaffningsvärde Ackumuleradeavskrivningar 1990/91: Överföring till 13 Fondstyrelserna (tkr) Lönlagarfondslyrelserna skall överföra enavkastning på av förvaltade medels nuvärde. Nuvärdet beräknas enligt konsumenlprisindex förändringar. Nuvärde 1/1 -90 213,9/192,8 Rekvireral 3/1 213,9/199,0 Rekvirerat 21/2 213,9/199,9 Avsättningför bevarande av grundkapitalets köpkraft \crk:ii.-ill.indrdirck[Oj Vårrevisionsberättelse har avgivits . .■\ukioristrrrid rf\isor Revisionsberättelse KgT"'" Undertecknade, som av regeringen förordnals all såsomrevisorer granska Femte Lontagarfondstyrelsens, Nordfonden, förvallning, fårhärmed avge Vi har under beaktande av god revisionssed granskat(brvaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, somlämnar upplysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de underlöntagarfondslyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övrigagranskningsåtgärder vi ansett erforderliga. Revisionen har icke givit anledning till anmärkningbeträffande förvaltningsberättelsen, resultat- och balansräkningarna,bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande löntagarfondslyrelsensförvallning. , F. landshövdingen (ordf.), . MannyLindqvist, F. lokföraren (v. ordf.), . MaudByquisl, Arbetsförmedlare, . AlfLinden, Sektionschef, . OveSkoog,Metallarbetare, . , Länsråd, . Gä\lc. , Auktoriserad revisor, \bung .AB, Lmeå. , Auktoriserad revisor, Skr.1990/91:164 Bilaga 8 Lag med reglemente för allmänna pensionsfonden; SFS1983:1092 (med senare beslutade ändringar). l§ De penningmedel, som enligt 4 kap. 3§ lagen (1981:691)om socialavgifter, 1 § lagen (1983:219) om till tilirällig vinstskatt saml 1 §lagen(1983:1086)omvinstdelningsskall skall föras till allmänna pensionsfonden, skall förvallasav lio styrelser, nämligen förstafemte fondstyrelserna samt förstafemtelönlagarfondslyrelserna. Bestämmelserom försiatredje fondstyrelserna finns i 225 §§ saml om fjärde och femtefondstyrelserna och löntagarfondstyrelserna i 2643 §§. 28 § Fjärde och femte fondstyrelserna samtlönlagar fondslyrelserna skall före ulgången av maj månad lill försia, andra och iredje fondstyrelsernas förvaltning överföra en avkastning för närmasl föregående räken skapsår beräknad lill av nuvärdet av förval tade medel. Med nuvärdet av förvallade medel avses summan av de medel som slyrelsen intill räkenskaps årets slut rekvirerat hos , omräk nad efler de förändringar av konsumentprisindex som skell från det medlen tillställdes slyrelsen och fram lill räkenskapsårels slut. För medelsom en fondstyrelse förvaltat under endasl en del av räkenskapsåret skall denenligt försia styckel beräknade avkastningen minskas i molsvarande mån. Avkastningenfrån Ijärde och femte fondstyrelserna skall fördelas mellan första, andra ochIredje fondstyrelserna i förhållande lill de avräkningar som har skell enligt26 § första stycket till och med del år som avkastningen avser. Avkastningenfrån lönlagarfondslyrelserna skall fördelas lika mellan försia, andra ochIredje fondstyrelserna. 29 § Var och en av Ijärde och femtefondstyrelserna samt lönlagarfondslyrelserna skall med de medel som styrel sen förvallar belala koslnaderna för dess verksamhet och för revisionen av dess förvaltning. 31 § Varje löniagarfondsiyrelse skall bestå av nio ledamöler.För ledamölerna skall finnas fyra suppleanter. Regeringen förordnar ledamöler och suppieanier. Ledamöteroch suppleanter skall vara bosalla i och får inte vara underåriga ellerha förvaltare enligt 11 A\' ledamöterna skall minsl lem och av suppleanterna minsl tväföreträda löntagarinlres-sen. Vid utseendet av ledamöter och suppleanter skalldet tillses an lönlagarfondslyrelserna får en regional anknyining. 34 § Fondstyrelserna skall, inom ramen för vad som gagnarförsäkringen för lilläggspension och är förenligt med den allmänna ekonomiskapoliiiken samt med beaktande av kredilmarknadens funktionssätt, förvaltaanförtrodda medel genom placeringar på riskkapitalmarknaden. Placeringarnaskall syfla lill alt förbättra riskkapitalförsörjningen lill gagn försvenskproduktion och sysselsättning. Fondmedlenskall placeras så att kraven på god avkastning, långsiktighei ochriskspridning tillgodoses. 36 § får placera demedel som styrelsen förvaltar 1.i aktier isvenska akliebolag, 2.i sådanakonverlibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt lillnyteckning som har utfärdats av aktiebolag som avses i 1, 3.som riskkapitali svenska ekonomiska föreningar samt 4.i andelar isvenska kommanditbolag. 37 § Fjärde och femte fondstyrelserna fårvarderainte för värva så många vid inregistrerade aklier i ell akliebolag atl dessa uppgår lill mer än lio pro cent av samtliga aklier i bolagel eller, om aklierna har olika röstvärde, alt röstetalet för aktierna uppgår till mer än lio proceni av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Enlöntagarfondstyrelse får inte förvärva så många vid fondbörsen inregistreradeaktier i etl aktiebolag att dessa uppgår lill sex proceni eller mer av samtligaaktier i bolaget eller, om aktierna har olika röstvärde, atl röstetalet föraktierna uppgår till eller mer av röstetalet för samtliga aktier ibolaget. 38 § skall på begäran aven lokal facklig organisation vid etl aktiebolag i vilket fondstyrel sen har förvärvat aktier eller, om bolaget ingår som moderbolag i en koncern, dess svenska dolierbolag över låta åt organisationen att för högsl ell år i sänder utöva rösträtt för hälften av aktiernas röstetal. Sammanställning av delfondernas VERKSAMHET I99O 1990/91:164 Bilaga 9 Allmännapensionsfondens (AP-fondens) förvaltning handhas av totalt tio styrelser, vilkarepresenterar arbetsgivare och arbetstagare på den svenska arbetsmarknaden.Styrelsernas ledamöter förordnas av regeringen. utgör ensjälvständig delfond vars förvaltning regleras genom ett av riksdagenfastställt reglemente (lag med reglemente för allmänna pensionsfonden,1983:1092, med senaste ändring 1990:1355). AP-fonden tillkom ir 1960 som en följd av att riksdagenvåren 1959 fattade beslut om införandet av lagfäst allmän tilläggspension(ATP). Trots att pensionsreformen formades som ett rent fördelningssystem ochinte ett premiereservsystem, ingick en betydande fondbildning som en viktig deli ATP-syste-mets uppbyggnad. Fondbildningen motiverades av detsamhällsekonomiska intresset av att hålla uppe sparandet i ekonomin. Införandetav lagfäst tilläggspension medförde bl a en minskning av sparandet i depremiereservsystem som var under utveckling. ökade kraven påsparande och investeringar för att skapa underlag för framtidapensionsutfästelser. From 1960 inleddes avgiftsuppbörden till ATP i form avarbetsgivaravgifter till första, andra och tredje fondstyrelsema inomAP-fonden. Dessa styrelser har att förvalta inflytande avgiftsmedel och atttillhandahålla medel som erfordras för utbetalning av ATP-pensionerna inkl.administration av ATP-systemet. Förmånerna inom ATP-systemet utgår i form av ålderspensioner,dvs tillägg till den allmänna folkpensionen enligt av fastställdanormer, samt i form av förtids- eller efterlevandepensioner. Dessa förmånerutbetalas av första-tredje fondstyrelserna. Denna del tillsammans medfolkpensionerna administreras av m fl Utbetalningen tiil de enskildapensionstagarna går huvudsakligen via försäkringskassorna. ATP-förmånerna ståri bestämt förhållande till individernas pensionsgrundande inkomster underderas aktiva tid, men är oberoende av inbetalda avgifter.Fördelningssystemet, dvs de direkta överföringarna till pensionärskollektivetvia arbetsgivaravgiften, gör det tekniskt enkelt för att fattabeslut t ex om frågor som rör förmånernas nivå och värdesäkring. inrättades en fjärde fondstyrelse inomAP-fonden. Härigenom breddades fondens placeringsmöjligheter till att, vid sidanav de tre första fondstyrelsernas placeringar i räntebärande instrument, ävenomfatta aktier och andra värdepapper på riskkapitalmarknaden. Dennainriktning har förstärkts genom tillkomsten av de fem löntagarfonder somriksdagen beslutade inrätta inom AP-fondsystemet. Dessasjälvständiga delfonder gavs en placeringsinriktning som i stort sammanfallermed vad som redovisats för , dvs placeringar påriskkapitalmarknaden. n femte fondstyrelse med exakt samma placeringsreglementesom den fjärde fondstyrelsen inrättades . Emellertid började inteden femte fondstyrelsen sin verksamhet i praktiken . Första,andra och tredje fondstyrelserna har genom reglementsändring from den 1januari 1990 möjlighet att placera i utländska räntebärande papper. Deras rättatt förvärva fastigheter som infördes , gäller även fastigheter iutlandet. Till samtliga fondstyrelsers årsredogörelser skall , fogas resultat- och balansräkningar, som är uppställdaefter reala principer. granskning avser samtliga fondstyrelser.Formelit Skr.1990/91:164 Bilaga 9 överlämnasårsredovisningarna genom en skrivelse från regeringen till i sambandmed kompletteringspropositionen. Riksdagsledamöterna har därmed möjlighet attavlämna motioner med anledning .iv skrivelsen. Enligt AP-fondens reglemente (17 §) åligger det de treförsta fondstyrelserna att sammanställa en gemensam verksamhetsöversiktför samtliga delfonder. Översikten har i det följande utformats till en sammanfattanderedovisning av delfondernas förvaltningsberättelser. För mer detaljeradeuppgifter hänvisas till respektive fondstyrelses årsredovisning för 1990.Därutöver avger och utlåtanden överfjärde och femte fondstyrelsernas samt iöntagarfondstyrelsernas förvaltning avmedel. Utvecklingen på den svenska kreditmarknaden har under1990 karakteriserats av en be- Denna har kommit till uttryck i etthögt ränteläge och en successivt avtagande ökningstakt för penningmängdenoch för kreditinstitutens utlåning på den inhemska marknaden. Den korta räntan (SSVX, 6 månader) har så gott som helaåret legat över nivån från slutet ..IV 1989. Höga räntetoppar registrerades vid den penningpolitiskaåtstramningen och i samband med valutaoron (sediagram). Månaderna uppgick räntedifferensen mot ettgenomsnitt av eurodollar och euro D-mark till . Placerarna reagerade emellertid positivt på den underhösten vidtagna penningpolitiska åtstramningen och det efterföljande krispaketetfrån regeringen. Marknadsräntorna föii under slutet av året och noterades vidutgången av för sexmånaders statsskuldväxlar. Obligntionsrnntan följde delvis med den korta räntan idess uppgång men reagerade snarare i motsatt riktning . 1stort sett har den långa räntan varierat Räntanpå 6-månaders statsskuldväxlar, månadspenomsnitt Skr.1990/91:164 Bilaga 9 kring dennivå som uppnåddes . Vid utgången av året låg dock obligationsräntanunder nivån för löptider . 1989 harunder 1990 avkastningskurvan bli vit mycket brantare. Effektiva avkastningen på korta papper ligger avsevärt högre än för långa. Uppgången i den korta räntan är bara en av fleraindikationer på en åtstramad kredit-mariuiad. Ett allmänt uttryck för denna utvecklingär förändringarna i penningmängden (M3). Penningmängdens ökningstakt mätt medprocentuella 12-månadersföränd-ringar har sjunkit under loppet av 1990. Mättöver perioden november 1989-november 1990 varpenningmängdens ökning 6,1 pro cent. steg konsument priserna . Mätt med den reala penningmängden hade likviditeten i ekonomin sålunda minskat med drygt 5 pro centenheter. som bankernas nettoutlåning i svenska kronortill allmänheten dämpats, har utlåningen i utiändsk valuta ökat. varnettoutlåningen i mdkr mot 45 mdkr 1989. Lånen i utiändsk valuta var drygt fem gånger större än utlåningen i SEKm.a.o. ungefär lika stor som . Huvuddelen av utlåningen i utländskvaluta är kortfristiga företagskrediter. I motsats till bankerna har bostadsinstituten hållit uppesin utlåning, som t.o.m. överskridit motsvarande belopp (bostadsinstitutens utlåning är nästan helt och hållet i svenska kronor). Finansbolagens utlåning i SEK stagnerade 1989 och minskadeunder 1990. Utlåningen i utiändsk valuta har dock fortsatt att öka och uppgickjanuari-november till omkring 12 mdkr. Antalet finansbolag har nästan halverats och uppgickoktober till 181. Minskningen hänger i allt väsentligt samman med skärptauktorisationsprövnlng. Bl.a. har kravet på eget kapital höjts avsevärt.Påfrestningarna har ökat genom den allmänna åtstramningen på kreditmarknaden.Under loppet av 1990 har finansbolagens soliditet kommit att betraktas som såtveksam att inte bara finansieringen blivit successivt dyrare utan marknadenför deras uppiåningsinstrument har praktiskt taget slutat att fungera. Skr.1990/91:164 Bilaga 9 Bakomfinansbolagskrisen har legat snabbt fallande aktiekurser och fastighetspriserkombinerat med stigande räntor. Stora kreditförluster konstaterades underhösten i några av de större icke bankägda finansbolagen, vilka lämnat kreditermed högt belånade fastigheter som säkerhet. Härigenom har helainstitutgruppens kreditvärdighet kommit att ifrågasättas, vilket lett fram tillden likviditetskris som drabbat finansbolagen. I botten ligger detförhållandet att penningmarknaden i sin prissättning inte adekvat speglat deriskskillnader som förelegat mellan olika låntagare. harmarknaden fortsatt att fungera dåligt i den meningen att t.o.m. solida företaghaft svårigheter att få kredit. Upplåningen genom räntebärande papper har förskjutits frånobligationer mot certifikat och växlar. Certifikatupplåningen har ökat frånbostadsinstitut och från företag. Staten har ökat emissionen statsskuldväxlaroch amorterat stocken riksobligationer liksom även utlandsskulden. var den utestående stockenbostadsobligationer 601 mdkr medan utestående certifikat och växlar uppgick till270 Mdkr. Ränteutvecklingen har motiverat företagen att låna kortutomlands för att placera i certifikat och statsskuldväxlar. Utlandet harefter valutamarknadens avreglering nettoköpt en betydande volym räntebärandesvenska papper. Fram t.o.m. uppgick nettoexporten till omkring60 mdkr. Den positiva värdeutvecklingen för svenska fastigheterunder dämpades markant . Det gångna året bör indelas itre perioder för att beskriva fastighetsmarknadens utveckling. I den förstaperioden, från årets början , var marknaden i balans ochmarknadsvärdena följde i ston inflationen. verkadesnegativt under nästa skede, , av omvärldshändelsersåsom invasion i , av finansbolagskrisen och av kraftiga räntehöjningar.Under denna tid avstannade aktiviteten på fastighetsmarknaden och värdeutvecklingenvar svår att bedöma. Den sista perioden avseende årets två sista månader karakteriserasav ett relativt stort utbud med sänkta priser som följd. Det är dock endast ettbegränsat antal fastighetsaffärer som indikerar prisfallet. Det har funnitsmånga säljare men mycket få köpare. Orsakerna till marknadsvärdeminskningen för fastigheter iSverige var det instabilaoch höga räntelägel minskadtillförsel av krediter till fastighetsmarknaden högbelåningsgrad hos delar av marknaden internationellriskspridning som minskar intresset att förvärva fastigheter i . Prisnedgången på fastigheter har varat varför det är svårt att ange en säker trendförändring. Utvecklingenför fastighetsmarknaden i har kännetecknats av en utjämningutryckt i minskade skillnader i avkastningskrav för olika marknader. Dennatrend har brutits. Fastighetsbestånd i perifera lägen har inte funnit köparetrots att priserna justerats nedåt ett flertal gånger. Välbelägna fastigheter iexpansiva orter har i ett begränsat antal utbjudits till försäljning. I dessafall har i regel säljarens prisförväntning inte överensstämt med köparens budoch få avslut har noterats. Marknadsvärdeminskningen för sämre belägnafastigheter torde uppgå till mellan medan minskningen iexpansiva orter varierar mellan O och . Att notera är att börskursernaför renodlade fastighetsbolag har fallit med mellan 30 och 70procent. 15 1990/91. Skr.1990/91:164 Bilaga 9 Omvärldsfaktorerna kommer också under början av 1990-taletatt vara av stor betydelse för fastighetsmarknadens utveckling. Aktörer medett mer kortsiktigt perspektiv kommer att stå tillbaka till förmån för merlångsiktiga och i allmänhet professionella fastighetsförvaltare. (Utdrag ur fjärde fondstyrelsens förvaltningsberättelse) "1990 blev kursmässigt ett mycket händelserikt årför . Diagram 1 visar utvecklingen av Veckans Affärers totalindexunder 1988 och 1989 samt av totalindex och index för några av de viktigastebranscherna 1990. Totalindex sjönk (föregående år -I-24 %). Kursutvecklingen var mycket växlande under årets gång. Fram till förstaveckan hade kurserna sjunkit . Detta kursfall återhämtades underde tre påföljande månaderna och hade kurserna stigit mednärmare sedan årets början. Därefter sjönk kursnivån fram till årsskiftetmed under bassieartade förhållanden. Den branschmässiga kursutvecklingen varförvånansvärt homogen. Samtliga branscher utom minskade sittbörsvärde . , som är överrepresenterad i fondensportfölj, blev årets bästa bransch med en kursstegring på . Sämstutvecklades Fastighets och Byggföretag -och Förvaltningsbolag 41 %.Övriga branscher minskade sitt börsvärde med mellan -och -. Blanddessa ingår de två andra för fonden viktiga branscherna Verkstäder ochSkogsindustri, som visade kursnedgångar på -respektive -. För enskilda aktier har utvecklingen varit mycketskiftande.