prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — För att tillfredsställa behov av livsmedel och bränsletvingas fattiga människor till en överexploatering av de naturresurser som denframtida utvecklingen är beroende av. Föratt kunna hantera den egna miljön och de egna naturresursema på ett långsiktigthållbart sätt och dessutom vidta åtgärder som bidrar till globalamiljöförbättringar är det nödvändigt att får ett ökat tekniskt ochfinansiellt bistånd från i-länderna. Resursöverföringen måste göras på det sättsom bäst främjar u-läiidernas utveckling. Inomdet multilaterala utvecklingssamarbetet på miljöområdet kommer FNsutvecklingsprogram, , och de internationella finansieringsorganen alt fåbetydelsefulla roller. De finansiella institutioneraas betydelse bottnar dels ideras omfattande finansiella överföringar, dels i den förstärkta roll de fåttsom rådgivare inom miljöområdet. Depågående förhandlingarna om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde, EES,omfattar också miljöfrågoraa. Inom EES ram kommer att få nyamöjligheter att agera i miljösamarbetet i och därigenom uppnåpositiva miljöeffekter. bör således tillsammans med övriga EFTA-länderoch EG så långt som möjligt försöka utarbeta gemensamma planer och lösningar,särskilt på sådana områden som har betydelse för den internationella handeln.Mot bakgmnd av tidigare arbete på miljöområdet är det naturligt attSverige skall ha en pådrivande roll i detta arbete. Sverigehar ett starkt intresse av miljösamarbete med länder med likar tad social och ekonomisk utveckling. Arbetet i t. ex. OECDs miljökommit té är i hög grad inriktat på att stödja medlemsländernas miljöpolitik genom erfarenhetsutbyte, påverkan och samordning. arbetar ak tivt för att påverka andra länder att öka ansträngningarna i miljöpolitiken. En framgång i detta arbetekan leda till att belastningen på den svenska miljön minskar. Ett annat motivför att påverka andra länder har varit att deras industri inte skall fåkonkurrensfördelar genom att regeringaraa i de länderaa ställer mindrekostsamma krav än den . ekonomi är mycketutlandsberoende, och konkurrensfrågoraa har därför stor betydelse. Det nordiska samarbetethar spelat en stor roll i interaationella miljöarbete. De nordiskaländema driver oftast gemensamma krav i olika internationella organ, vilketmedfört en betydande genomslagskraft. Det ökande internationella arbetetinnebär att de nordiska länderaa i allt större utsträckning bör fördelainsatseraa mellan sig med utgångspunkt i en gemensam linje. Mot bakgmnd av de storapolitiska förändringama i är det även naturligt att det nordiskasamarbetet sätts in i ett vidare europeiskt perspektiv. För att utforma densvenska miljöpolitiken och delta i det interaationella miljösamarbetet blirdet allt viktigare att noga följa hur miljöfrågoraa behandlas i andra länderoch i mellanstatliga organisationer. a. kommer två tjänster sommiljöattachéer/råd att inrättas. Det är vidare angelägetatt förbättra informationen till utlandet om svensk miljöpolitik. Regeringen kommerdärför att utarbeta ett särskilt informationsprogram. Regeringen föreslårdessutom att 2 milj. kr. avsätts som stöd för ideella organisationersinternationella verksamhet. 3.2 Övervakning av tillståndet i miljön Sänmänfatfningav avsnittet: Regeringen föreslår att ett-hytt pro-": graminförs för att övervaka miljötillståndet ;ilandét. föreslåratt i"esurserna för,iniljööveryäkriing ökas med 75. mjlj.k ; ijndér éntreårsperiod för ett nytt och effekti.vare program. / / Programmet byggsinledtiingsvis lit för ätt motsvara nationella -ochinternationella,behov*avinfoiinatiön om miljötillståndet. En, /succéssiyutbyggriadskerseriarepå regional'nivå söm,stöd för styrelsemasoch koinmurieriias arbete méd hiiljöfrågorna:, ■ - '. råden öchövervakning av luftkvalitet i tätorter, kominer ätt kunna ■ :ahslutåstill det hyåpyerväkiTingssyste,met.':>:'./-■:-,'-■,■. ;,■/,' Enväl fungerande övervakning av tillståndet i miljön, liksom tillgång till bl.a.geologisk och annan landskapsinformation, är en viktig fömtsättning för arbetetmed att förbättra miljön. Den bidrar till att ge ett gott beslutsunderlag föratt lägga fast miljömål och för att ange nödvändiga nivåer på försiktighetsmåttoch åtgärder, liksom för att följa upp effekterna av dessa. Detta gäller både iett nationellt och ett internationellt perspektiv. Redani dag bedrivs en omfattande övervakning av miljökvalitet och Prop. 1990/91:90kontroll av miljösituationen i olika påverkade områden. Ett stort antalmyndigheter, institutioner och företag är inblandade. svararför programmet för övervakning av miljökvalitet, PMK. Programmet har sintyngdpunkt i övervakning av miljöer utan lokal miljöpåverkan. Programmetbestår av delar som är nationellt beslutade och delar som ingår iintemationellt samarbete. Somexempel på övervakningsinsatser av mer specifik karaktär kan nämnasnaturvårdsverkets program för uppföljning av kalkningsverksamheten, Sverigesgeologiska undersöknings gmndvattennät, lantbmksuniversitetetsståndortskartering för skog och uppföljning av skogsskador. Hithör även observationsnätet hos statens meteorologiska och hydrologiska institutför klimat, hydrologi och oceanografi. Övervakningav tillståndet i miljön bedrivs på länsnivå huvudsakligen i form av s. k.samordnad recipientkontroll för vatten och regional luftkvalitetsövervakning.Dessa program bedrivs ofta genom där bl. a.myndigheter och industrier är representerade. Framför allt för vattenkontrollenstyrs verksamheten i stor utsträckning genom tillämpning av miljöskyddslagensbestämmelser om kontroll av miljöstörande verksamheters verkningar iomgivningen. Länsstyrelserna spelar en aktiv roll vid utformningen avprogrammen och har i flera fall medverkat till en ändamålsenligmiljöövervakning på länsnivå. Många kommuner har efter hand utvecklat egnaövervakningsprogram. I första hand är dessa inriktade på luftkvalitet itätorter. Samordningenmellan de olika programmen på nationell, regional och lokal nivå kanförbättras. finns svårigheter att göra de övergripande utvärderingar avutvecklingen i miljön som får en ökande betydelse för ett framgångsriktmiljöarbete. Vidare är de resurser som avsätts för ulvärdering oftaotillräckliga, som stora administrativa insatser krävs för att fåtill stånd särskilt regionala övervakningsprogram. Miljöövervakningenär en av gmndstenama i det internationella miljöarbetet. Av betydelse i dettasammanhang är bl. a. följande: Inom ramen för ECEs konvenlionom långväga gränsöverskridande luftföroreningar bedrivs miljöövervakning somavser direkta mätningar av föroreningar i nederbörd och i atmosfären.Verksamheten omfattar också övervakning av skador på skogen, mark- ochvattenförändringar samt korrosion och effekter av luftföroreningar på grödor.Sverige deltar aktivt i det löpande programmet och har ett särskilt ansvar förde delar av programmet som syftar till att bedöma effekterna i miljön av deåtgärder som vidtas inom ramen för konventionen. Programmet utgör en del avunderlaget vid den förestående revideringen av protokollen om begränsningar avsvavel- och kväveutsläpp, eftersom detta arbete kommer att utgå från kritiskabelastningsgränser. Inom ramen förHelsingforskonventionen till skydd av Östersjöområ- 49 4 1990/91. 1 sami Nr 90 detsmarina miljö och Oslo- och Pariskonventionerna till skydd av Prop. 1990/91:90miljön i Nordostatlanten och inkl. och bedrivs ettomfattande samarbete avseende utformning och genomförande avövervakningsprogram för berörda havsområden. Dessutom görs vissa mätningar avluftföroreningar för att göra det möjligt att beräkna den totala depositionenav luftburna föroreningar i haven. Inom ramen förNordsjökonferensen skall bl. a. den vetenskapliga förståelsen av miljön iNordsjön ökas genom forskning och övervakning. Miljöövervakningsprogrammetbedrivs inom en särskild arbetsgmpp som stiftats inom ramen för Oslo- ochPariskonventionerna gemensamt med . EGs miljöbyrå EEA beräknasunder året inleda sin verksamhet. Byrån har inledningsvis som ett av sinafrämsta syften att få till stånd ett europeiskt miljöinformations- ochobservationsnätverk. EEA är öppen för samarbete med EFTA-länder och Östeuropa.Sverige har förklarat sin avsikt att delta i EEA, liksom övriga EFTA-länder. Inom ramen för verksamhet pågår ett arbete att samordna övervakningen av miljöni . har initierat ett stort antal olika projekt somtillsammans bildar en nordisk plan för övervakning av tillståndet i miljön.Till år 1992 skall en samordnad redovisning ske av miljötillståndet i . En utveckling kan förväntas motökad användning av information från olika satelliter inom miljöövervakning ochforskning. deltar aktivt i det interaationella samarbetet för atttillgodose behoven inom miljöområdet. Uppgiftenför miljöövervakningen är att följa växlingarna i miljöns tillstånd och visapå förändringar till följd av människans aktiviteter. Övervakningen skallbilda underlag för att identifiera och visa på miljöproblem från den lokala tillden globala skalan. Resultaten skall utnyttjas för att sätta mål för attmiljöanpassa samhällsutvecklingen i och omvärlden och för attprioritera och besluta om åtgärder samt för att följa upp effekterna avbeslutade åtgärder. Detnuvarande programmet för miljöövervakning innehåller delprogram förluftkvalitet, landmiljö, sötvatten, havsvatten och miljögifter. Regeringensbedömning är att programmet behöver utvidgas till att även omfatta effekter avmarkanvändning och hälsoeffekter. Arbetet med fysisk planering och detfortsatta miljövårdsarbetet kommer att i ökande omfattning baseras på mål förolika geografiska områden liksom för arter, biotoper och olika ekosystem.Naturmiljön utsätts för kraftig påverkan, som måste kunna följas upp genom metodiskövervakning. Behovetav samordning ökar i takt med den totala omfattningen av miljöövervakningsinsatsema. Regeringen arbetar för att få till stånd inter nationell samordning på de områden där sådan saknas. En samordning kommer att innebära ett bättre resursutnyttjande och främja helhetssynen inom miljöområdet. En bättre integrering av miljöövervakningen ökar 50 fömtsättningama att följasåväl effekter av föroreningsbelastningen som Prop. 1990/91:90 effekter avandra åtgärder som påverkar miljön, t. ex. förändrad markanvändning. Därigenomökar vår kunskap om samspelet mellan olika åtgärder för att förhindra enutarmning av miljön. Miljöövervakningenär till sin natur en långsiktig verksamhet. Den måste därför enligt regeringensmening ges tillräckliga resurser för att garantera kontinuitet och stadga ochsamtidigt vara så flexibel att den kan anpassas till förändringar med hänsyntill kunskapsläge och problembild. Inomden samlade miljöövervakningen produceras mycket stora datamängder,som emellertid inte kan utnyttjas i tillräcklig grad på grand av bristandesamordning av de olika systemen. Behovet av sammanställd och utvärderadinformation är mycket stort hos beslutsfattare på alla nivåer isamhället. Regeringen anser att det är självklart att även allmänheten har rättatt kunna få bättre information om tillståndet i miljön. Regeringenföreslår därför att de nuvarande programmen ersätts av ett system med merändamålsenlig stmktur, som samordningen förstärks. Den samordnaderecipientkontrollen, PMK, och programmen för olika vatten- och luftvårdsförbundomformas därför och integreras i ett nytt samordnat övervakningsprogram. Denframtida miljöövervakningen får därvidlag en mer ändamålsenlig stmktur ochinriktning. Somen gemensam bas kommer att finnas ett nationellt övervakningsprogram somsvarar mot behoven av nationell information och rapportering tillintemationella organisationer. Programmet skall kunna ge underlag föråterkommande översikter över tillståndet i miljön. Skilda samhällssektorer hardärvid ett ansvar för att följa utvecklingen i miljön. Regeringen föreslårvidare att länsstyrelsema blir ansvariga för de regionala övervakningsprogramsom successivt byggs ut i varje län. Programmen skall ge de kunskaper sombehövs om regionala miljöförhållanden och miljöförändringar och kan utgöraunderlag för och regional planering samt förmiljökonsekvensbedömningar. De regionala programmen samordnas med detnationella programmet i så stor utsträckning som möjligt. Den nuvaranderecipientkontrollen kring enskilda utsläppskällor bör, där så är möjligt,samordnas med den regionala övervakningen. För övervakning av luftkvalitet itätortema skall, där så är påkallat, finnas särskilda program, i huvudsak ienlighet med nuvarande stmktur. Särskildacentra för marin forskning har inrättats vid universiteten i ,och . Regeringen anser att dessa centra skall utnyttjas även förövervakning av miljöförändringar i haven. Regeringen föreslår attlänsstyrelserna i län med ett marint centmm får ett resurstillskott för atteffektivt kunna fullgöra informations- och andra insatser i samband med akutahot mot havsmiljön såsom algblomning, kemikalieutsläpp m.m. Regeringen kommervidare att inrätta en jourcentral hos för att underlättamiljöövervakningen. Regeringenföreslår att det nya programmet för övervakning av tillståndet i miljönfinansieras med statliga medel. Resurserna för miljöövervakning föreslåsdärför förstärkas med 75 milj. kr. ',Sdnirhärifattnihg av :avSm«e/. ',Svérige; är'ett* äv de-internationellt■ ledande jändérna när det gler användning av ékoiipmiska styfmér,.V.del,i■miijöpöHtiken/.//.■',;-/:'/,-■"'"/.>:///','■/_./'. '..-.■'./-'/■'..■'// V I samband rhéd skatteomläggningeninfördes vjs ■ter, i.ex.. koldiöxidskatt,svävélskatt öch-en differens 'skatten. Samtidigtinfördes én mervärdeskatt på energi; /;", , ' '.Den 1 januarU9 ■ -.V-fräit-storafSrbräntiingsanläggnirigar:,'',-,-,■',-",■';//■':'■,-',/■''">'■'.'.;'.. '■ ,-,' Regeringen anser att ekonomiska styrmedel börkommätill ökadanvändning i fortsätthingeii". Ékonomisicä styrinedel börjnföras när : , detgälier hiclcél/kädmiuiribåtterier. Ett systerii med miljöklasser införs pånya fordon.. Miljöklasserna på, diéselbränsleskä skattedifferentiering på.blyådöch blyfri bensin föreslås pcksä. Renluft och rent vatten är s. k. kollektiva nyttigheter. De är inte prissatta ochdet finns därför inga ekonomiska motiv för enskilda aktörer inommarknadsekonomin att ta hänsyn till de miljöskador som deras aktiviteter kanförorsaka. Enuppgift för miljöpolitiken är att se till att kostnader i form av miljöeffekterbeaktas när företagen och hushållen väljer mellan olika handlingsalternativ.Detta kan i princip göras genom ekonomiska styrmedel i form av miljöskatter,miljöavgifter eller miljösubventioner. Därmed undviks den felaktigaproduktionsstmktur och resurshantering som uppkommer om kostnaderna förmiljöförstöring inte drabbar de företag eller de hushåll som ger upphov tillolägenheteraa. Enligtden intemationellt accepterade principen om att förorenaren skall betala börmiljöskatter eller miljöavgifter användas snarare än miljösubventioner. I vissa fall kan detdock vara motiverat med styrmedel som innehåller även komponenter av bidrag, t.ex. bidraget till installation av katalysatorer i gamla bilar eller bidragtill investeringar i kollektivtrafik. Miljöskyddslagen,som trädde i kraft , var utformad för att reglerautsläppen från stora och relativt få punktkällor, vilka då var de dominerandeutsläppskällorna. Individuell tillståndsprövning och tillsyn enligtmiljöskyddslagen har också varit hörnstenar i miljöstyrningen. Under 1970-taletkombinerades prövningen med subventioner till miljöinvesteringar inomindustrin och i kommunala reningsverk. Miljöproblemen haremellertid ändrat karaktär. De diffusa utsläppen från ett stort antal småkällor har ökat i betydelse. Det innebär ett ökat behov att kunna angripaproblemen mer generellt. Genomlagen om kemiska produkter finns möjligheter att ingripa mot Prop.1990/91:90 kemiska ämnen och produkter, liksom mot varor som innehåller sådanaprodukter, om de bedöms vara hälso- eller miljöfarliga. PCB, kadmium, asbest,bly i bensin är exempel på ämnen som har reglerats med stöd av lagen om kemiskaprodukter. Andraexempel på generell reglering för att minska miljöpåverkan är bilavgaslagen sominnehåller krav på avgasrening för bilar samt svavellagen och förordningen omsvavelhaltigt bränsle som anger högsta tillåtna svavelhalt i eldningsolja ochdieselolja. Dessaregleringar har i ökande utsträckning kombinerats med ekonomiska styrmedel,bl. a. inom energiområdet. Motivet för energiskatterna har bl.a. varit att geincitament för att gå över till användning av mer miljövänliga energislag. Ettannat exempel är den differentierade punktskatten på bensin. Skatten på blyfribensin är lägre än på annan bensin och ger därmed kunden motiv dels till att gåöver till blyfri bensin för bilar som kan drivas med båda kvaliteterna, delstill att tidigare byta till bilar som drivs med blyfri bensin. Skatteskillnadeninnebär således att de miljökostnader som uppkommer genom användning av blyad istället för blyfri bensin åtminstone delvis får betalas av de personer somanvänder blyad bensin. Föratt stimulera till en tidigare övergång till avgasrenade bilar minskadesbilaccisen års modeller om dessa uppfyllde de skärptaavgasregler som infördes års modeller. Detta är ett exempelpå hur en reglering kan kompletteras med ett ekonomiskt styrmedel i form av ensubvention för att tidigarelägga och därmed förstärka effekten. Sedanår 1989 finns en miljöskatt på inrikes flygtrafik som utgår med 12kr. per kgkväveoxider och kolväten. Skatten har bl.a. bidragit till att byttbrännkammare i F 28-motorerna, vilket minskat kolväteutsläppen med . Avgifternapå handelsgödsel och bekämpningsmedel är liksom förpackningsskatten andraexempel på miljöpolitiska ekonomiska styrmedel som leder till att användarenfår betala åtminstone en del av de miljökostnader som medlen orsakar. Itakt med att miljöproblemen förändrar karaktär växer behovet att utforma ochpröva nya styrmedel som kan komplettera eller ersätta de hittillsvarande. Mångaandra länder har också infört miljöavgifter. 1 allmänhet har de inte införts istyrande syfte utan för att finansiera någon viss typ av verksamhet. I vissafall har avgifterna ändå fått en styrande effekt. Det gäller t. ex.miljöavgifterna på vattenföroreningar i och i . Påsenare tid har i vissa länder även introducerats avgifter och skatter med det uttalade syftet att ge en miljöstyrning. , och har, med gott resultat, infört differentierade försäljnings skatter för att styra mot köp av bilar med mindre utsläpp. tiering mellan blyad ochoblyad bensin tillämpas av ett stort antal länder Prop. 1990/91:90 och harbidragit till ökat ulbud och försäljning av oblyad bensin. Andra exempel är enmiljöavgift på CFC i och miljöavgift på icke biologiskt nedbrytbara plastpåsari . Systemmed överlåtbara utsläppskvoter har tillämpats i . Överiåtbarautsläppskvoter innebär möjligheter att handla med områdesvis eller ämnesvisreglerade tillstånd. Möjligheten att införa sådana system måste studeras vidareinnan de kan övervägas i . Ökad effektivitet i företagsledet måste vägasmot administrativa problem och rättvisekrav. Möjlighetenatt använda ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken har röntstort internationellt intresse. Internationella organisationer som FN och OECDhar uttalat sig för en ökad användning av ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken. år 1990uttalades i en resolution att skatter och avgifter bör användas i störreutsträckning på miljöskadliga verksamheter och produkter liksom på utsläpp.Samtidigt angavs att subventioner till resursintensiva och miljöskadligaverksamheter bör minskas eller upphöra. OECDsmiljöministrar beslutade att ekonomiska styrmedel bör användasi större utsträckning som ett komplement till eller ersättning för andrastyrmedel som regleringar. Miljöministrarna antog också vissa riktlinjer föranvändningen av ekonomiska styrmedel. EGsmiljöministrar uttalade vid rådsmöte att det, för att kunna uppnåen hållbar utveckling, är nödvändigt att överväga ekonomiska styrmedel i syfteatt ge företag och konsumenter motiv att undvika slösaktiga, miljöförstörandeprocesser och produkter genom att gynna teknologier och produktionsprocesseranpassade till ett resursbevarande. Kommissionen gavs i uppdrag att ta framförslag till riktlinjer och konkreta tillämpningar av ekonomiska styrmedelinom miljöpolitiken. Klimatfrågor, vattenföroreningar, avfall ochjordbmksområdet utpekades som prioriterade områden. EG-kommissionenhar föreslagit att skatterna på tobak, alkohol och mineralolja skallharmoniseras. Förslaget innebär också att medlemsländerna för övriga varor harrätt att behålla eller införa nya skatter, särskilt om så sker av miljöskäl,under fömtsättning att skatt inte debiteras vid import eller avlyfts vid exportoch inte ger upphov till gränskontroll. Sverigeförhandlar tillsammans med övriga EFTA-länderom en anknytning till EG genomett . Det är redan överenskommet att ett sådant avtal inte skallomfatta indirekta skatter. Efter beslut är detsannolikt att kommer att ansöka om medlemskap i . Det är mot dennabakgmnd angeläget att noga följa utvecklingen inom EG vad gäller skatter ochekonomiska styrmedel. Nya skatter och styrmedel måste utformas så att de inteförsvårar en integration med EG. 3.3.4Nya ekonomiska styrmedeli Prop. Isamband med miljöpolitiska proposition aviserade regeringen enutredning om ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Regeringen tillsattedärefter miljöavgiftsutredningen. Utredningen har lämnat förslag tillmiljöavgifter som utgjort underlag för regeringens tidigare beslut och nuaktuella förslag. Ettviktigt inslag i regeringens ekonomiska politik är att skattekvoten inte fåröka utan att denna i stället skall minska på lång sikt. Höjda miljöskatter ochavgifter måste därför finansiera andra skattesänkningar och ger således ingetutrymme för ökade offentliga utgifter. Genomreformeringen av skattesystemet flyttas totalt ca . från skattenpå arbetsinkomster till olika typer av energi- och miljöskatter. Dennaöverflyttning av skatteuttaget är väsentlig ur energi- och miljöpolitisksynvinkel, eftersom den på ett varaktigt sätt bidrar till lägreenergi-förbmkning och en bättre miljö. Betydelsefulla inslag är attkoldioxidskatt och svavelskatt införs varvid en viss sänkning av punktskattemagenomförs. Samtidigtbeslutades om en differentiering av oljeskatten i syfte att framför alltstimulera användningen av från miljösynpunkt bättre diesel-kvaliteter.Miljöskattema infördes i huvudsak . har också år1990 på regeringens förslag beslutat om en miljöavgift på utsläpp avkväveoxider från större förbränningsanläggningar från den 1 januari 1992.Samtliga dessa miljöskatter/avgifter har styrande effekter genom attmiljökostnader beaktas vid företagens och hushållens ekonomiska val. Koldioxidskattentas ut på olja, kol, naturgas, gasol och bensin och motsvarar per kgutsläppt koldioxid. En motsvarande avgift på koldioxid har integererats imiljöskatten på inrikes flyg. per kg utsläppt svavel och tas ut på kol, torv och olja. Omläggningenoch ökningen av den totala energibeskattningen förstärker motivet för olikatyper av energisparande och stimulerar i ökad utsträckning till användning avförnybara bränslen som innebär mindre miljökostnader. Koldioxidskatten gerstimulans till att gå över till energislag med låga utsläpp av koldioxid.Svavelskatten innebär en övergång från högsvavliga till mer lågsvavligakvaliteter av olja och andra energislag liksom till reningsåtgärder. Sedanförslaget om svavelskatt presenterats har utbudet av lågsvavliga oljor ökat såatt det nu också finns tjockolja med mycket låga svavelhalter. Denavgift på utsläpp av kväveoxider från energianläggningar som införs från år1992 blir den första avgift i som baseras på mätning av de faktiskautsläppen. Eftersom installation av mätutmstning inte kan krävas för mindreenergianläggningar är avgiften begränsad till de totalt ca 200 anläggningar somhar en tillförd effekt på och en energiproduktion somöverstiger . Avgiften uppgår till . per kg utsläppräknat som kvävedioxid. Föratt inte snedvrida konkurrensen i förhållande till företag som står utanförsystemet och för att stimulera till en effektivare energiproduktion