prop · GE0347 · 1990-12-31 00:00:00 — I fråga om förvalt ningen av fast egendom som artax- ningen av fast egendom som är tax erad som jordbruksfastighet och erad som lantbruksenhet och som som ägs av minst tre gemensamt ägs av minst tre gemensamt gäller gäller särskilda bestämmelser i släl- . särskilda bestämmelser i stället för ldför2-6§§. Bestämmelsernai 15 kap. 15 § skall inle tillämpas i fråga om försäljningenligt denna lag av samfälld fast egendom, som till någon del ägs av omyndigeller omfattas av etl förvallarskap enligt . Dennalag träder i kraft . 4 Förslagtill Prop. Lag om ändring i Härigenomföreskrivs atl 18 kap. 7 § och 20 kap. 11 § ' och övergångsbestämmelsernatill lagen (1989:30) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Omdet i ett dödsbo ingår fast Om det i ett dödsbo ingår fast egendom som är laxeradsom jord- egendom som är taxerad som lant- bruksjästighet, skall boet ha av- bruksenhet, skall boet ha avvecklat vecklatfastighetsinnehavet senast fastighetsinnehavet senast fyra år efter utgången avdet kålen- efter utgången av det kalenderår då derår då dödsfalletinträffade. Har dödsfallet inträffade. dödsboet förvärvat sådanegendom förvärvat sådan egendom därefter, därefter, skall avvecklingen ske skall avvecklingen ske möj- Tillsynöver att avveckling sker utövas av den myndighet som regeringen bestämmer. Omavvecklingen inte har skett inom föreskriven tid, får tillsynsmyndigheten vidvite förelägga dödsboet att fullgöra sin skyldighet. Tillsynsmyndighetensbeslut om föreläggande får överklagas till kammarrätten. Dentingsrätt som har registrerat bouppteckningen efter den döde får på ansökan avdödsboet medge anstånd med avvecklingen, om del finns särskilda skäl. Anståndmeddelas och får förenas med villkor. Medges anstånd, skalltingsrätten underrätta tillsynsmyndigheten om della. 11r Om det i den dödes tillgångar in- Om del i den dödes tillgångar in- gårfast egendom som är taxerad går fast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet, skall rätten som lantbruksenhet, skall rätten un- underrätla den tillsynsmyndighet derrätta den tillsynsmyndighet som som avses i 18 kap. 7 § andra styc- avses i 18 kap. 7 § andra stycket om kel om dödsfallet. 1.Denna lag" träder i kraftden . 2.Om det i dödsboet efter någon 2. Om deti dödsboet efter någon som har avlidit före ikraftträdandet som haravlidit före ikraftträdandet ingår fast egendom som är taxerad ingårfast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet, gälleri släl- somlantbruksenhet, gäller i stället let för vad som sägs i 18 kap. 7 § för vadsom sägs i 18 kap. 7 § första första stycket första meningen alt stycketförsta meningen att boet 'Balken omtryckt 1981:359. Senaste lydelse 1989:30, Senaste lydelse 1989:30, "Senaste lydelse1989:30, ,26 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. boetskall ha avvecklat faslighetsin- skall ha avvecklat fastighetsinne- nehavet . havet . Dennalag träder i kraft . 'Senastelydelse 1990:000. 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i delgivningslagen (1970:428) Härigenomföreskrivs alt 9§ delgivningslagen (1970:428) skall ha följande lydelse. Skalldelgivning ske med annan juridisk person än staten, överbringas handlingen tillnågon som har rätt atl företräda den juridiska personen eller, om flera ärgemensamt behöriga, lill någon av dem. Saknas behörig ställföreträdare menfinns någon som har rätt att sammankalla dem som skall besluta i den juridiskapersonens angelägenheter, överbringas handlingen till denne. Delgivningmed dödsbo genom Delgivning med dödsbo genom att handlingen överbringas till nå- all handlingen överbringas lill nå gon av dödsbodelägarna får ske en- gon av dödsbodelägarna får ske en dast om denne sitter i boet eller om dast om denne sitter i boet eller om delgivningen föranleds av atl döds- delgivningen föranleds av att döds boet innehar fast egendom som är boet innehar fast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet, taxerad som lantbruksenhet. Döds- Dödsbodelägare som mottagit boddägare som mottagit handling handlingen skall utan dröjsmål un- en skall ulan dröjsmål underrätta derrätta övriga delägare om delgiv- övriga delägare om delgivningen. Dödsbodelägaresom sitter i boet har rätt att taga emot handlingen, även om boet ej förvaltasav delägarna. Han svarar i sådant fall för att handlingen utan dröjsmål lämnastill någon som har rätt all företräda boet. Dennalag träder i krafl . 'Senaste lydelse 1989:33. Lag om ändring i jordabalken Härigenomföreskrivs alt 7 kap. 16 § jordabalken' skall ha följande lydelse. Efter exekutiv försäljning av fastighet gäller upplåtelse av nyttjanderätt, servitut eller rätt lill elektrisk kraft mot den nye ägaren endast om försäljningen skett under förbehåll om rättighetens bestånd enligl 12 kap. utsökningsbalken eller rättigheten enligl samma kapitel är skyddad utan förbehåll. Är fastigheten laxerad som hyreshusenhet, gäller dock upplåtelser som avser hyra av en bostadslägenhet med obestämd hyrestid och som grundar sig på en skriftlig handling alllid mot den nye ägaren, om hyresgästen har tilltrält lägenheten före den exekutiva försäljningen. Efterexekutiv försäljning av fastighet gäller upplåtelse av nyttjanderätt, servituteller rätt till elektrisk kraft mot den nye ägaren endast om försäljningenskett under förbehåll om rättighetens bestånd enligt 12 kap. utsökningsbalkeneller rättigheten enligt samma kapitel är skyddad utan förbehåll. Är fastighetenlaxerad som atman fastighet och har den vid ta.xeringen betecknats somhyreshusenhet, gäller dock upplåtelser som avser hyra av en bostadslägenhet medobestämd hyrestid och som grundar sig på en skriftlig handling alltid mot den nyeägaren, om hyresgästen har tillträtt lägenheten före den exekutiva försäljningen. Bestämmelserom verkan av underiåtenhet att uppsäga arrende- eller hyresavtal som enligtförsta stycket ej gäller mol ny ägare finns i 12 kap. utsökningsbalken. Denna lag träder i kraftden . ' Balkenomtryckt 1971:1209, Senaste lydelse 1984:694, 7 Förslag till Prop. Lag om ändring i utsökningsbalken Härigenomförskrivs att 12 kap. 25 och 58 §§ utsökningsbalken skall ha följande lydelse. 25§' 1 sakägarförteckningen upptas förutom exekulionsfordringen 1.fordran som skall utgå medförmånsrätt enligl 6 § 1 eller 7 § 1 eller 2 förmånsrättslagen (1970:979) ochsom förfaller lill betalning senast den tillträdesdag som anges i 36 §. 2.fordran som är förenad medpanträtt i fastigheten, 3.fordran som är förenad medförmånsrätt i fasligheten på grund av betalningssäkring, 4. nyttjanderätt,servitut eller 4. nyttjanderätt, servitut eller rätt till elektrisk kraft som besvärar rätt till elektrisk kraft som besvärar fastigheten, om rättigheten är in- fasligheten, om rättigheten är in skriven eller grundar sig på skriftlig skriven eller grundar sig på skriftlig handling som är tillgänglig eller av- handling som är tillgänglig eller av ser hyra av en bostadslägenhet i en ser hyra av en bostadslägenhet i en fastighet, som är taxerad som an- fastighet, som är taxerad som hy- nan fastighet och vid ta.xeringen be- reshusenhet, om hyresgästen har tecknats .som hyreshusenhet, om tillträtt lägenheten, dock ej sådan hyresgästen har tillträtt lägenheten, rättighet som skall bestå oavsett dock ej sådan räftighet som skall fastighetens försäljning. beståoavsett fastighetens försäljning. 5. förrättningskostnaderna. Omfastigheten hör till konkursbo, upptas även arvode och annan kostnad förfaslighetens förvaltning under konkursen. Vidförsäljning under hand skall köparen åläggas all svara för alla fordringar sompå grund av panträtt, utmätning eller eljest är förenade med förmånsrätt ifastigheten och för förrättningskoslnaderna, i den mån ej borgenär kan erhållabetalning ur andra tillgängliga medel eller avstår från förmånsrätt ifastigheten eller sökanden medger all försäljning får ske ulan allförrättningskostnaderna blir läckta. Rätt på grund av ägarhypotek anses ej somfordran. Fordransom är förfallen till betalning skall betalas kontant, om ej köparen visar atthan har avtalat annat med borgenären eller betalning skall utgå ur särskilttillgängliga medel. Om ej sökanden har avstått från täckning av forrättningskostnaderna,skall vad som behövs för sådan täckning betalas kontant. Föreförsäljningen upplåten rät- Före försäljningen upplåten rät- tighet som grundas på skriftlig lighet som grundas på skriftlig handlingskall förbehållas. Förbe- handling skall förbehållas, Förbe- ' Senaste Ivdelse 1984:695, ' Senastelydelse 1984:695, 30 håll skall också göras för varje upplåten hyresrätt lill en bostadslägenhet i en faslighet, som är laxerad som hyreshusenhel, om hyresgästen har tillträtt lägenheten. I fråga om sådana rättigheter gäller vad som sägs i 47 §. hållskall också göras för varje upplåten hyresrätt till en bostadslägenhet i enfastighet, som är taxerad som annan Jastighet och vid taxeringen betecknatssom hyreshusenhet, om hyresgästen har tillträtt lägenheten. 1 fråga om sådanarättigheter gäller vad som sägs i 47 §. Köparenskall lämna handpenning enligt vad som föreskrivs i 35 § i fråga om inrop påauktion. Återstoden av den kontanta köpeskillingen skall betalas senast fyraveckor efter det att köpehandling har upprättats. Försummas det, är köpetogiltigt. Blir köpet ogiUigt, gällerbestämmelserna i 43 § om handpenning. Vad som sägs om auktion i 43 § första slycketgäller även försäljning under hand. 1övrigt bestämmer kronofogdemyndigheten köpevillkoren. Denna lag träder i kraftden . 8 Förslag till Prop. Lag om ändringi lagen (1982:618) om utländska förvärv avfast egendom m. m. Härigenomföreskrivs att 1 kap. 5 och 9 §§ lagen (1982:618) om utländska förvärv av fastegendom m. m. skall ha följande lydelse. Fråganom förvärvstillstånd får Frågan om förvärvstillstånd får inteprövas förrän förvärvet har inle prövas förrän förvärvet har skett,om det är fråga om köp, byte skett, om det är fråga om köp, byte ellergåva av fast egendom som är eller gåva av fast egendom som är laxeradsom annan Jastighet och laxerad -somhyreshusenhel eller därvidbetecknats såsom hyreshus- som lantbruksenhet. enhet eller är taxerad som jord bruksjäst Ighet. Tillståndatt förvärva fast egendom på offentlig auktion enligl 3 kap, 3 § eller enligt 7§ lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. eller 17 §jordförvärvslagen (1979:230) lämnas före auktionen. 1fråga om förvärv av fast egen- I fråga om förvärv av fast egen dom som är taxerad som jordbruks- dom som är taxerad som lantbruks- fastighet gäller 10, II och 15§§ enhet gäller 10, II och 15 §§jord- jordförvärvslagen (1979:230). förvärvslagen (1979:230). Dennalag träder i kraft . 9 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1989:31) om förvaltning av vissa samägdajordbruksfastigheter Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1989:31) om förvaltning av vissa samägdajordbruksfastigheter skall ha följande lydelse. Omfast egendom som är taxerad Om fast egendom som är taxerad somjordbruksjästighet ägs av minst som lantbruksenhet ägs av minst tre tregemensamt, tillämpas denna lag gemensamt, tillämpas denna lag i istället för 2 - 6 §§ lagen (1904:48 stället för 2 - 6 §§ lagen (1904:48 s. s. 1) om samäganderätt. 1) om samäganderätt. Avtalsom strider mot denna lag är utan verkan. Detta gäller dock inte avtal i frågorsom avses i 9 11 §§. Dennalag träder i kraft den 3 1990/91. 10 Förslag till Prop. Lag om ändring i jordförvärvslagen (1979:230) Härigenomföreskrivs att 2 § jordförvärvslagen (1979:230) skall ha följande lydelse. Förförvärv av fast egendom som För förvärv av fast egendom som ärtaxerad som jordbruksfastighet är taxerad som lantbruksenhet krävstillstånd enligt denna lag, när krävs tillstånd enligt denna lag, när förvärvetsker genom förvärvet sker genom 1. köp,byte eller gåva, 2.tillskott till bolag ellerförening, 3.utdelning eller skifte frånbolag eller förening, 4.fusion enligt 14 kap. 1 eller 2§ aktiebolagslagen (1975:1385). Tillståndenligt denna lag krävs Tillstånd enligt denna lag krävs också i fall då någon genom köp, också i fall då någon genom köp, byte eller gåva förvärvar elt dödsbo byte eller gåva förvärvar etl dödsbo vari ingår fast egendom som är tax- vari ingår fast egendom som är tax erad som jordbruksjästighet eller då erad som lantbruksenhet eller då någon, som genom köp, byte eller någon, som genom köp, byte eller gåva har förvärvat en andel i elt gåva har förvärvat en andel i elt sådant dödsbo och inte på annan sådant dödsbo och inte på annan grund är delägare i boet, tillskiftas grund är delägare i boet, tillskiftas den fasta egendomen eller del där- den fasta egendomen eller del där av, av. Dennalag träder i kraft . Senaste lydelse 1989:34, 34 11 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1979:425) om skötsel av jordbruksmark Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1979:425) om skötsel av jordbruksmark skall haföljande lydelse. Medjordbmksmark avses i den- Med jordbruksmark avses i den na lag sådan och betes- na lag sådan och betes mark som ingår i fastighet, som är mark som ingår i fastighet, som är taxerad som jordbruksjästighet taxerad som lantbruksenhet. Dennalag träder i kraft , Senaste lydelse 1990:617, 35 12 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighetm.m. Härigenomföreskrivs all 1 § lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. skallha följande lydelse. If-Fast egendom,som är taxerad Fast egendom, som är laxerad som annan fastighet och somvid som hyreshusenhet, får ej utan till-ta.xeringen betecknats .som hyres- stånd av hyresnämnd förvärvas husenhel, får ej utan tillstånd av genomhyresnämnd förvärvas genom 1.köp, byte eller gåva, 2.tillskott till bolag ellerförening. 3.utdelning eller skifte frånbolag eller förening, 4.fusion enligl 14 kap. 1 eller 2§ aktiebolagslagen (1975:1385). Förvärvstillstånd fordras dock endast om denkommun där den fasta egendomenär belägen enligl 3 a§ första slycket påkallar prövning hos hyresnämnden. denna lag sägs om fast egendom skall gälla även tomträtt. Vad som sägs omlagfart skall, när fråga är om tomträtt, i stället avse inskrivning av förvärvav tomträtt. Dennalag träder i krafl . ' Lagen omtryckt 1983:438, Senaste lydelse 1980:965. 13 Förslag till Prop. Lagomändringi lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärvför ombildning till bostadsrätt Härigenomföreskrivs alt 1 § lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildninglill bostadsrätt skall ha följande lydelse. 1§För ombildning av hyresrätt till bostadsrätt har hyresgäster enligt denna lagrätt att förvärva hyresfastigheten genom en bostadsrättsförening. Rätlen lill förvärv gäller fast Rätlen lill förvärv gäller fast egendomsom är taxerad som an- egendom som är laxerad som hy-nan fastighet och .somvid fastighets- reshusenhet. ta.xering har betecknats som hyreshusenhet. Vadsom i denna lag sägs om fast egendom skall gälla även tomträtt. Vad som sägs omlagfart skall, när det är fråga om tomträtt, i stället avse inskrivning avförvärv av tomträtt. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , R.Carlsson, G.Andersson, Lönnqvist, ,, , , , , Proposition om vissa frågor inför allmän fastighetstaxeringar1992 Vid1981 års allmänna fastighetstaxering (AFT) var samtliga kategorier fastigheterföremål för taxering. beslutade atl den allmännafastighetstaxeringen i fortsättningen skulle delas upp och företas vid skildatidpunkter för olika kategorier fastigheter (prop. 1984/85:222, SkU 1985/86:2, rskr.2, SFS 1985:820 och 821). Dessa regler kom atl tillämpas första gången vid 1988års AFT då hyreshusenheter, industrien-heter och specialenheter värderades.Innevarande år, 1990, har allmän fastighetstaxering av småhusenhetergenomförts. är del dags för allmän fastighetstaxering avlantbruksenheter. Därefter sker allmän faslig-hetstaxering i sammaordning. Bestämmelsernaom fastighetstaxering finns i faslighetstaxeringslagen (1979:1152), FTL, och i faslighetstaxeringsförordningen(1979:1193), FTF. Det ankommer på , , och länsskallemyndighe-lernaatt meddela de ytterligare verkställighetsföreskrifter som behövs jfr 7 kap.7 § FTL saml 9 kap. 5 § och 17 kap. 4 § FTF. Enligt förordningen (1988:832) medinstruktion för skatteförvaltningen åligger det också RSV atl genoin allmännaråd och uttalanden verka för lagenlighet, följdriktighet och enhetlighet inomverksamhetens område. InförAFT-92 av lantbruksenheterna har RSV föreslagit vissa ändringar i FTL. Deförslag som RSV framfört har upprättals i samarbete med lantmäteriverket ochskogsstyrelsen. Lantbruksstyrelsen har getts möjlighet att lämna synpunkter.Vidare har förslagen behandlats av den referensgrupp som finns för AFT-92. Denbeslår bl, a, av representanter för ,, , . RSV:s förslag har sammanställts i en promemoriasom finns tillgänglig i ärendet (Dnr 3962/90). RSVhar tillställt förbunden nämnda promemoria. Finansdepartemen tet har också lämnat de nämnda förbunden tillfälle att inkomma med 38 synpunkter på promemoriansinnehåll innan regeringens proposition i ämnet överlämnas till . ,, och har yttrat sig. Därvid har bl.a. framförts vissa yrkanden av merövergripande art vad gäller principerna vid fastighetstaxeringen men i övrigthar några erinringar inte riktats mot RSV:s förslag. Jag återkommer senare tillnämnda yrkanden i den mån jag inte behandlar dem i anslutning till mina övrigaöverväganden (avsnitt 5). Jag avser alt i detföljande uppehålla mig vid de förändringar som jag anser påkallade i FTL inför AFT-92.Jag kommer därvid att i huvudsak grunda mina förslag på vad RSV anfört i sinpromemoria. De frågor som tas upp avser förslag till vissa justeringar ilagstiftningen som är nödvändiga på grund av delvis ändrad värderingsmodellsamt förslag som avser att leda till förenklingar och kvalitelsmässigaförbättringar vid värderingen. Sammantaget är dessa förslag att betrakta somförändringar i endast tekniskt avseende. Inledningsviskommer jag att beröra en fråga som uppkommit som en direkt följd av denskattereform som har fattat beslut om, nämligen frågan om enfastighets beskattningsnatur. 2 Beskattningsnaturen slopas 2.1 Fastighetstaxeringen Mitt förslag:Bestämmelserna om indelning av taxeringsenheter i beskattningsnaturenjordbruksfastighet resp. annan fastighet slopas. skalli stället för alt besluta om beskattningsnatur bestämma den typ avtaxeringsenhet som varje taxeringsenhet skall utgöra. Sedanlång tid tillbaka görs en skatterättslig åtskillnad mellan fast egendom som ärjordbruksfastighet och all annan fast egendom. Uppdelningen härrör från 1860-taleldå det ansågs angelägel att ha ett likvärdigt skatteuttag med hänsyn till deresp. Även under senare tiders inkomstbeskattninghar denna fastighelsuppddning tillmätts grundläggande betydelse. Civilrättsligthär nämnda avgränsning likaså funnit användning i olika sammanhang. 1 inkomstskallesammanhanghar kommunalskattelag (1928:370), KL, gällt olika reglerför beräkning av inkomst beroende av till vilkel fastighetsslag egendomen harhänförts. Exempelvis har avdrag för kostnader för reparation och underhållkunnat medges vid den löpande beskattningen från inkomst av jordbruksfastighetmedan delta inte har tillåtits för schablonbeskattad annan fastighet. Reglerna om bestämmande avbeskattningsnatur, jordbmksfastighet el- Prop. 1990/91:47 ler annanfaslighet, återfinns i FTL. Där finns även andra bestämmelser som är avbetydelse i sammanhanget. Några av dem anser jag att det finns anledning atthär i korthet redogöra för. Byggnaderindelas i byggnadstyper och mark i ägoslag enligt vad som anges i 2 kap. FTL. Detfinns sex olika byggnadstyper. 1 byggnadstypen småhus indelas i huvudsakbyggnad som är inrättad till bostad åt en eller två familjer medanbyggnadstypen hyreshus i huvudsak omfattar byggnad som är inrättad till bostadåt minst tre familjer eller lill kontor, butik, hotell, restaurang ochliknande. Byggnader som inte är inrättade för bostadsändamål utan för jordbrukeller skogsbmk indelas som ekonomibyggnad. Markkan indelas i åtta olika ägoslag, bl. a. tomtmark samt , betesmark ochskogsmark. Avgränsningenmellan jordbruksfastighet och annan fastighet är i huvudsak beroende av vilkenegendom som anses ingå i lantbruksenhet även om också annan egendom utanförlantbruksenhet kan åsätlas beskattningsnaturen jordbruksfastighet, vilket jagåterkommer till . Detta avgörs enligl reglerna i 4 kap. FTL om uppdelningi taxeringsenheter. Taxeringsenheterna kan förekomma huvudsakligen i fem olikakombinationer av byggnadstyper och ägoslag. En småhusenhet utgör elt exempelpå en sådan taxeringsenhet och den kan omfatta småhus, tomtmark för sådan byggnadoch exploateringsmark för småhusbebyggelse.,Motsvarande gäller förhyreshusenhet. I lantbruksenhet kan ingå ekonomibyggnad, , betesmark,skogsmark och skogsimpediment. Saneringsbyggnad och övrig mark kan ingå isamtliga taxeringsenheter. När det gäller småhus, hyreshus och tomtmark försådana byggnader finns en särregel för del fall all dessa ligger i anslutning tilllantbruksenhet jfr 4 kap. 5 § andra stycket FTL. Dessa skall då nämligen inleutgöra egen eller egna taxeringsenheter utan i stället ingå i lantbruksenhetenunder förutsättning att lantbmksenhelen är av viss arealomfattning samtbyggnaden eller byggnaderna behövs som bostad för ägare, arrendator eller derasarbetskraft. Förvar och en av dessa taxeringsenheter bestäms bl. a. beskattningsnatur.Lantbruksenhet skall därvid ha beskattningsnaturen jordbruksfastighet. Delfinns dock en typ av lantbmksenhet som inte skall ha denna beskattningsnatur.Det är sådan som består av växthus eller djurstall som inle har anknytning tilljordbruk eller skogsbruk. Beskattningsnaturenjordbruksfastighet kan även åsätlas en taxeringsenhet som är småhusenhet ellerhyreshusenhet jfr 4 kap. 11 § FTL. Det gäller om en sådan enhet ägs av arrendatortill lantbruksenhet eller, om lantbruksenheten är skattefri, av ägaren tilllantbruksenheten. 1 detta fall krävs dessutom en viss arealomfaltning samt attbyggnaden eller byggnaderna behövs för arrendalorn, ägaren eller derasarbetskraft. Övrigataxeringsenheter har beskattningsnaturen annan fastighet. Skälenför mitt förslag: Genom den beslutade skattereformen kommer frågan om vilken beskattningsnatur en fastighet har atl helt sakna betydelse i skatterättsligt avseende. Intresset har i stället kom mit att förskjutas till den gränsdragning som vid inkomsttaxeringen i 40 fortsättningen görs mellanbegreppen privatbostadsfastighet och näringsfastighet. De regler som tillämpasfrån återfinns i 5 § KL och innebär bl. a. följande såvittavser fastigheter: Den egendom som omfattasav begreppet privalbostadsfastighet är småhus med mark som utgör småhusenhet,småhus på annans mark samt småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet,om småhuset är en privatbostad. Till privatbostad hänförs hus som används förägarens eller vissa denne närståendes permanent- eller fritidsboende. Hit kanockså i visst fall räknas obebyggd tomtmark. Andra fastigheter hänförs till näringsfastighet. Av beskrivningen framgår atlen mangårdsbyggnad som används som ägarens privatbostad på jordbruksfastighetvid inkomsttaxeringen betraktas som privalbostadsfastighet och såledesbehandlas annoriunda än fasligheten i övrigt. En av grunderna för dennasärbehandling är den indelning som görs vid fastighetstaxeringen, nämligen om detär fråga om småhus eller småhusenhet. Om så är fallet uppfylls kravet såvittavser fastigheten eller fastighetsdelen för att del skall kunna bli en privalbostadsfastighet.Därutöver är det avgörande om ägaren använder byggnaden som sin privatbostadeller ej. Eftersom såledesbestämmelserna i om indelning i beskattningsnaturen jordbruksfastighet ochannan fastighet helt kommer att sakna skatterättslig relevans i fortsättningenbör dessa begrepp slopas. 1 stället för atl besluta om beskattningsnatur skall fastighetslaxeringsnämndenbestämma den typ av taxeringsenhet som varje taxeringsenhet skall utgöra. Deltabör ske redan fr. o. m. Mitt förslag innebär att 4kap. 11 § FTL slopas och att rubriken lill 4 kap. FTL och första stycket i 4kap.