prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Stiftelsen, vars styrelse är utsedd av rege- 1990/91:100 ringen, skall enligt sina stadgar bl.a. i egen regi eller isamarbete med Bilaga 4 andra bedriva framtidsstudier samt långsiktig analys och därmed sammanhängande verksamhet för att stimuleratill en öppen och bred diskussion om framtida hot och möjligheter i samhällsutvecklingen. Stiftelsens verksamhet leds under styrelsen av en chef. 2milj kr har tidigare avsatts som stiftelsekapital. alt bidraget för nästa budgetår bestäms till . exklusivepris- och löneomräkning. Institutets forskning har sedandess verksamheten började varit koncentrerad tilltvärvetenskapliga problemområden. De igångsatta forskningsprojektenberör ämnesområdena miljö och hälsa, svenskt arbete och liv samt intemationeUoch global utveckling. Under /90 har två nya projekt initierats,nämligen "Vår framlida kulturhistoria" och "Den privata sektom ide nya nätverkens samhälle". Dessutom har ett preliminärt projektarbete"Den offenUiga sektom i de nya nätverkens samhälle" pågått.Institutet har därmed iniuerat samtliga de projekt som fömtsågs bli igångsattaunder enligt den forskningsplan som bestämdes . Insliiulet har i sinanslagsframställning redovisat en forskningsplan för år 1991-1994. Enligtplanen kommer flera av de nu pågående projekten atl sträcka sig fram till är1994. Detta medför alt endast fyra nya projekt kan påbörjas . Bland dessa projekt ingår bl.a. "Differentieringens,segregationens och diskrimineringens " samt "Rörlighet,familjestruktur och social kontroll". Institutets samarbete med bl.a.universitet och högskolor saml olika forskningsinstitut i olika seminarieserieroch i symposieverksamhet har fortsatt under budgetaret 1989/90. Syftet meddenna verksamhet, som främst gäller olika strategiska beslutsproblem, är bl.a.att bygga upp ett kontaktnät mellan framtidsorienterade forskare, politiker ochandra beslutsfattare. Under /92 planerar institutet flerainternationella symposier om i nätverkens . För information om forskning avbetydelse för framtidsbedöniningar och strategiskt beslutsfattande har under budgetåret1989/90 avsatts betydande resurser. Informationen innebär bl.a. en omfattandeproduktion av populärvetenskapliga böcker. Dessa informationsinsatser kommeratt byggas ut, delvis i samarbete med olika externa intressenter. Den resursförstärkning institutet begär för /92 {+ .) syftar tillatt effektivisera verksamheten genom en ökad samordning av forskningsprojekten med institutets seminarie- ochinformationsverksamhet. Jag förordar att anslaget för budgetåret1991/92 beräknas till . Jag hemställer att regeringen föreslär att till Framtidsstudier,långsiktig analys m.m för /92 anvisa ell reservationsanslag på12 . B. VISSATILLSYNSMYNDIGHETER M.M. Prop. Justitiekanslem(JK) är regeringens juridiske ombudsman, bevakar statens rätt och har tillsynöver dem som utövar offentlig verksamhet. Han fullgör också vissa uppgifterenligt bl.a. tryckfrihetsförordningen, 8 kap. , dalalagen(1973:289) och lagen (1990:484) om övervakningskameror m.m. Beräknad ändring 1991/92 (4 076 000) (+ 635 000) + 1 092 000 Antaletinkomna ärenden till JK minskade under är 1989. Balansläget bedöms som tillfredsställande.Under /90 har det varit möjligt för JK att i begränsad omfatmingätemppta sin inspektionsverksamhet. Arbetet med att förenkla och effektiviseramyndighetens mtiner har fortsatt. Av stor betydelse är därvid datorstödet i verksamheten.En ändrad arbetsordning har vidare inneburit en rationellare handläggning avvissa ärendetyper. JK:s arbetsuppgifter är till en helt övervägandedel bestämda i författning. Omfatmmgen av JK:s arbete kan därför endast i ringa grad påverkas av JK själv. Detta i förening med myndighetens ringa storlek gör att JK bedömer att nägon real anslagsminskning för /92 enligt ett generellt besparingsförslag inte kan genomföras. JK begär för nästa budgetår, då han utgår frän att arbetsvolymen blir oförändrad, resursförstärkningar med sammanlagt , varav . avser ett engångsbelopp för inköp av inventarier. 1990/91:100Medelsbehovet för JK för /92 bör beräknas med Bilaga 4utgångspunkt från en resurstilldelning som realt motsvarar av föregåendeårs anslag. Jag har då tagit hänsyn till JK:s balansläge och fortgåenderationaliseringsarbete. Som tidigare nämnts övervägs enöversyn av . Översynen kan komma att avse också framtida resursertill JK. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Justitiekanslern för /92anvisa ett förslags anslag på . 1989/90Utgift 1 000 1990/91 Anslag 1 000 1991/92Förslag 1 000 Datainspektionenprövar frägor om tillstånd och utövar tillsyn enligt datalagen (1973:289).kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen (1974:182) samt utfärdarlicens enligt datalagen. Inspektionen utövar dessutom tillsyn enligt lagen(1987:1231) om automatisk databehandling vid taxeringsrevision m.m. Inspektionen skall verka för att automatiskdatabehandling av personuppgifter inte leder till otillbörligt intrång ienskildas personliga integritet och att god sed iakttas i kreditupplysnings-och inkassoverksamhet. Chef för inspektionen är en generaldirektör. Inominspektionen finns två sakenheter. Den ena svarar för inspektionens uppgifter ifråga om offentlig verksamhet och den andra för inspektionens uppgifter i frågaom enskild verksamhet. Dessutom finns en teknisk och en administrativ enhet. 1989/90 1990/91 Beräknad ändring P- Utfall 1991/92 1990/91:100 Summa 34 36 +1 verksamhet 16 799 000 17 087 000 + 2 649 000 Intäkter Inkomster vid datainspek tionen - 18 669 000 - 17 086 000 - 2 649 000 Nettoutgift O 1 000 Datainspektionen beslutade en verksamhetsplan förbudgetåren 1989/90-1991/92. Antalet ärenden under budgetaret 1989/90 har varitstörre än vad som förutsattes i planen. En annan omständighet som gjort attinspektionen haft ett ansträngt arbetsläge är att man tvingats nyrekry-tera av personalstyrkan. Till följd härav har inspektionen fältprioritera de verksamhetsdelar där berörda utomståendes krav pä inspektionensresurser är starkast. Det gäller främst tillståndsärenden, klagomålsärenden ochregelgivning. Tillsynsverksamheten har i motsvarande mån fått nedprioriteratsoch skjutits . Inspektionen har därför på dessa områden inteurvecklats enligt de fastlagda målen. Det numera förbättrade personalläget ochett antal imder /90 vidtagna rationaliseringsåtgärder gör attinspektionen nu bedömer alt målet för tillståndsverksamheten skall uppnås underplanperioden. Vad gäller tillsynsverksamheten ser inspektionen däremot vissasvårigheter all fullt ut uppnä mälet för verksamheten . Det i verksamhetsplanen för budgetåret1989/90 uppsatta målet för antalet nya licenser enligt datalagen kunde intehelt uppnås. Trots detta översteg intäktema den för inspektionen beslutadeutgiftsramen. Verksamheten vad gäller övriga fastställda mäl följer planen. Dalainspektionen konstaterarsammanfattningsvis i sin anslagsfram ställning alt kraven på inspektionen ökat genom bl.a. förändringar i personregistreringen pä det offentliga och privata området men att dessa krav sammantagna inte medfört sådana förändringar att målen för verksamheten måste ses över. Förbudgetaret 1991/92 utgär inspektionen frän att verksamheten kommer Prop. attha samma innehåll som . En tillkommande uppgift blir 1990/91:100 dock - under fömtsättning av beslut - regleringen av Bilaga 4 personnummeranvändningen vid personregistrering.För tiden därefter kan inspektionens arbete påverkas av den pågåendedatalagsöversynen. Inspektionen, som pekar på att verksamheten de tvåsenaste budgetåren gett ett visst överskott, har hemställt att få använda dengenerella besparing som gäller för /92 för egnaeffektiviserings-insatser under samma budgetår. Vidare föreslär inspektionenatt medel får tas i anspråk för tillfällig extem expertis för vissatillsynsprojekl (+ . ), för informationsåtgärder (+ .) ochför vidareutbildning av personalen (+ ). Vidare föreslärinspektionen att medel fär tas i anspräk för en tjänst för planerings- ochutvärderingsfirågor på stabsnivå (+ .) och för vissa åtgärder medanledning av propositionen (1990/91:60) om offentlighet, integritet och ADB (+590 000 kr. Datainspektionensverksamhet mäste utvecklas i enlighet med den treåriga verksamhetsplanen.Tillsynsverksamheten har därvid hög prioritet. För att säkerställa detta börnägot besparingsaltemativ inte tillämpas på inspektionen. Jag har då ocksäbeaktat de ökade krav som ADB-leknikens fortsatta spridning i samhället ställerpå inspektionen. För att ytterligare säkerställa att verksamhetennår de fastlagda målen har jag för /92 utöver pris- ochlöneomräkning beräknat ett resurstillskott för inspektionen på . Avdetta belopp avser . medel för en förstärkning av inspektionensresurser för planering och utvärdering på stabsnivä. Regeringen har genomändring av datainspektionens regleringsbrev beslutat alt medelför denna förstärkning fär las i anspräk redan under innevarande år. för kompetenshöjande personalutbildning och 100 000kr. för kostnader för att anlita extem expertis i olika tillsynsprojekt. Med hänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår atttill Datainspektionen för /92 anvisa ett förslags anslag på . c. ÅKLAGARVÄSENDET Prop. Tillsammans med övriga delar av rättsväsendet haräklagarväsendet viktiga uppgifter i samhällets kamp mot brottsligheten. Störstbetydelse för åklagarverksamheten har självfallet strafflagstiftningen, dvs.regleringen av i vilken utsträcknmg som olika handlmgar är straffbelagda. Dennareglering sker i lag. Detta i förening med den i princip absoluta åtalspliktsom gäller enligt svensk rätt begränsar åklagamas möjligheter att självapåverka omfatmingen av sina arbetsuppgifter. Även åklagamas befogenheter ochskyldigheter vid förundersökning och rättegång är i huvudsak reglerade i lag.För alt kunna ästadkomma väsentliga förändringar i åklagamas arbetssituationkrävs sålunda i första hand beslut av statsmaktema i form av ny lagstifmingeller andra förfatmingsändringar. Från regeringens sida övervägs fortlöpandeolika möjligheter att effektivisera de olika leden inom rättsväsendet. Dentidigare nämnda åklagamtredningen har som en av sina viktigaste uppgifter attse över den regelstyrda delen av åklagamas verksamhet. Äklagarväsendet har fr.o.m. budgetaret 1988/89 ingått i försöksverksamhetenmed treåriga budgetramar. För budgetperioden /92-1993/94 skall nu enfördjupad prövning ske av åklagarverksamheten. Den fördjupade prövningensyftar till att lägga fast verksamhetsinrikming och förvaltningsresurser förden kommande treårsperioden. Enligt regeringens direktiv förriksåklagarens anslagsframställning för budgetperioden /92-1993/94 skulleriksåklagaren i anslagsframställningen redovisa ett altemativ som innebar enoförändrad anslagsnivå och ell annat som innebar en minskning av anslaget . Som eu led i budgetarbetetavlämnade riksåklagaren en särskild rapport, i vilken redogjordesför åklagarverksamheten och dess förhållande till andra myndigheter. Rapporteninnehåller en analys av resultatet av verksamheten under de senaste fem årensamt en framtidsanalys och en resursanalys. Riksåklagarens rapport och anslagsframställning I anslagsframställningen för den kommande treårsperiodenhar riks åklagaren angett tre altemativ. Fömtom de två alteraativ som fömtsattes i direktiven har riksåklagaren också lagt fram ett eget förslag som innebär en höjning av anslaget. Av såväl rapporten som anslagsframställningen framgär att Prop. arbetsvolymen fÖr åklagarnahar ökat . Antalet 1990/91:100 mål hos åklagarmyndighetema har ökat , och det är de Bilaga 4arbetsmässigt tunga mälen som har ökat mest. De stora målen, dvs. sädana däråklagarens arbetsinsats uppgår till minst , tar alltmer tid ianspråk. Vidare har - som jag nänmde budgetproposition - 1988års häktningsreform medfört att antalet häktningsframställ-ningar ökat relativt kraftigt. Härigenom har arbetsplaneringen för åklagarnaförsvårats och arbetet blivit mer tidspressat och ryckigt. Den ökande arbetsvolymen beror inte bara pä attantalet inkommande mål och ärenden totalt sett har ökat utan ocksä pä att mäleni allmänhet har blivit mer arbetskrävande. Vissa brottstyper, främst narkotikabrott,grova våldsbrott, sexualbrott och ekonomiska brott, har blivit merasvårutredda. Även attitydförändringar hos misstänkta och andra som ärinblandade i brottsutrednmgar uppges öka målens svårighetsgrad. Bristandepersonella resurser inom äklagarväsendet har ocksä bidragit till attarbetsläget har blivit mer pressat. Mot bakgmnd av den stora arbetsbelastningenförordar riksåklagaren vissa personalförstärkningar för såvälåklagarmyndigheterna som riksåklagarens kansli. Ett tillskott av personal päåklagarmyndigheterna är enligt riksåklagaren nödvändigt för att hejda enfortsatt ökning av antalet oavgjorda mäl. För all ytterligare effektivisera verksamhetenföreslär riksåklagaren en kraftig satsning pä ADB-utveckling. hardetta arbete främst inriktats på basdatorinstallation (för ärenderegister) vidåklagarmyndighetema i , och . Riksäklagarens förslaglill ADB-plan utgår från au i princip alla åklagare och all administrativpersonal skall ha tillgäng till egna persondatorer senast är 1993. Eninvestering av denna omfattning skulle uppgå till ca 70milj. Riksåklagaren föreslär ocksä en ökad satsning pä personalutbildning. Riksåklagarens rapport och anslagsframställninguppfyller enligt min mening i huvudsak de krav som regeringen har ställt idirektiven för treårsperioden. Jag kan i princip instämma i den prioritering avverksamheten som riksåklagaren har föreslagit för budgetperioden. Del innebärytterligare satsning pä teknikutveckling och utbildning och visspersonal-förstärkning. Jag återkommer under respektive anslag med närmaremotivering till de ekonomiska ramar som bör gälla för de tre kommandebudgetåren. 1989/90 Utgift 19 952 183 1990/91 Anslag 17 530 000 1991/92 Förslag 22 378 000 Riksåklagarenär under regeringen högste äklagare och leder åklagar verksamheten i riket. Riksåklagaren är ocksä central förvaltnmgsmyndig- 49 är organiserat pä tvä byråer, Prop. kanslibyrån och tillsynsbyrän. Härutöver finns personal för riksåklagarens 1990/91:100 åklagarverksamhet i högsta domstolen. Beräknad ändring 1991/92 + 3 072 000 (därav lönekostnader) (12 222 000) (+ 2 752 000) + 1 776 000 + 4 848 000 Riksåklagaren,som anser det omöjligt att tillämpa något generellt besparingskrav pä anslaget,begär tilldehiing av medel med ytterligare . i förhållandetill nuvarande ram. Medlen motsvarar dels lönekosmader för visspersonalförstärkning vid riksäklagarens kansli, dels kostnader för planeradADB-utveckling och personalutbildning. För att ästadkomma ADB-utvecklingen inomåklagarväsendet förutsätts bl.a. att en ny tjänst som central samordnare avADB-frågor inrättas hos riksåklagaren. Genom den övergång tillresultatorienterad styming som systemet med treårsbudgetering föratsätter kannya krav ställas pä de centrala myndighetema. Med mindre inslag av detalj- ochregelstyming ges utrymme för delegering till regional och lokal nivå. Decentrala förvallningsmyndig-hetemas storlek och uppgifter mäste anpassas tilldenna utveckling. bör riksåklagaren därförsträva efter att inom nuvarande resursram för åklagarväsendet decentraliserabeslutsfunktioner och budgetansvar till de regionala och lokala åklagarmyndigheterna.Härigenom bör resurser kunna frigöras hos riksåklagaren som därmed i störreutsträckning än kan inrikta sig på övergripande och analyserandeuppgifter. Motbakgmnd av det jag nu har sagt föreslär jag att ett allmänt besparingskrav om1,(.) tillämpas pä riksåklagaren för det förstaåret i budgetperioden. Men jag anser att det är angeläget Prop.att satsningar görs pä ADB och utbildning. Jag föreslår därför alt - 1990/91:100 eller . - återförs till anslaget. Hämtöver bör 400 000kr. Bilaga 4 tillföras anslaget för att göra det möjligt att inrätta en nytjänst för samordning av ADB-frågor inom riksåklagarens kansli. möjliggörs även vissa andra satsningar på ADB och utbildning. Under den treåriga budgetperioden förordar jag attanslaget uppgår lill följande. Budgetåret1991/92 Budgetåret 1992193 /94 . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Riksåklagaren för /92anvisa ett ramanslag på . Föråklagarverksamheten är landet indelat i 13 regioner. Vid de regionalamyndighetema, som var och en leds av en överåklagare, tjänstgör statsåklagareoch distriktsåklagare som handlägger vissa typer av mäl, främst sådana som rörekonomisk brottslighet, överåklagaren skall handlägga mål som är särskiltkrävande och utövar dessutom ledningen över åklagarverksamheten inom sinregion. Riket är indelat i 86 äklagardistrikt.Åklagarmyndighetema i 83 av dessa distrikt lyder underregionäklagarmyndighetema och leds av chefsåklagare. Åklagarmyndigheterna iStockholm, och , som var och en leds av en överåklagare, stårutanför den regionala äklagarorganisationen. Överåklagarna i dessa tre distriktfullgör i princip samma uppgifter som överåklagarna vidregionäklagarmyndighetema. Hämtöver finns en statsäklagarmyndighet förspeciella mäl, ledd av en överåklagare. Åklagama vid den myndigheten handlägger mål i hela riket, i första hand särskilt omfattande mäl eller mål som berör flera regioner. + 67 313 000 (därav lönekostnader) (323 785 000) (+ 62 300 000) + 1 989 000 + 1 860 000 + 71 594 000 Förbudgetperioden /92-1993/94 begär riksåklagaren, som anser det omöjligt atttillämpa något generellt besparingskrav pä anslaget, att ytterligare medeltillförs enligt följande. Medel för en utökad antagningav äklagaraspiranter (ytterligare 28 aspiranter ) ochinrättande av två statsåklagarijänster, eni och en i . Medel för att genomföra en kraftfull ADB-satsning. Medel för att genomföra en ny utbildningsplan. Arbetslägetvid åklagarmyndigheterna är ansträngt och nägon lättnad i arbetsbördan ärknappast alt förvänta . För att de samlade resursema, i avbidanpå resultatet av det arbete som bedrivs av åklagamtredningen -90, skallutnyttjas pä bästa sätt bör en i förhållande till nulägetaktivare förundersökningsledning eftersträvas. Detta i förenmg med särskildainsatser för metodutveckling bör kunna leda till en ytterligare effektiviseringav verksamheten. Men jag ser det som nödvändigt med ett förbättratADB-stöd, ett visst personaltillskott och ökade utbildningsinsatser underperioden. Jag delar riksäklagarens uppfattning att nägotallmänt besparingskrav inte kan komma i fråga . I ställetbör en förstärkning ske av anslaget med drygt 7.6 milj. kr. för de ändamål jagnyss angav. I samråd med chefen för har medel för investering iADB-utmstning beräknats under trettonde huvudtitelns anslag Prop.Anskaffning av ADB-utmstning. Med hänsyn till att tillskottet för ADB 1990/91:100 i huvudsak utgör ersättning för avgifter till statskontoret medgerADB- Bilaga 4 satsningen en betydligt större investeringsvolym än vadbeloppet antyder. Mot bakgrund av det ansträngda arbetsläget vidåklagarmyndigheterna och med hänsyn till att arbetsbördan inte kan förväntaslätta avser jag att hålla mig noga underrättad omutvecklingen och kommer att vid behov ompröva resurstilldelningen . Under den treåriga budgetperioden förordar jag attanslaget uppgår till följande. Budgetåret1991192 Budgetåret 1992193 /94 JaghemstäUer att regeringen föreslår atttill Åklagarmyndigheterna för /92 anvisa ett ramanslag på . D. DOMSTOLSVÄSENDET M.M. Prop. Somjag nämnde i inledningen (avsnitt 2.1) arbetar enparlamentariskt sanmiansatt kommitté, domstolsutredningen, med en översyn avdomstolarnas uppgifter, arbetssätt och organisation. Redan i direktiven för domstolsutredningen (dir.1989:56) uttalade jag (s. 6 ff) att domstolama framför allt under senare är harutsatts för stora påfrestningar. Ett väsentligt skäl är den allt störrearbetsbelastningen. Målen och ärendena har blivit fler och mera komplicerade.Från en situation där man i allmänhet haft goda möjligheter att lägga nederforderlig tid och omsorg på varje arbetsuppgift har man, trots ettfortlöpande rationaliseringsarbete, på sina håll hamnat i en situation som medfog kan beskrivas som besvärlig. Det står av flera skäl klart att det krävs andraåtgärder än tillskott av resurser för att svårigheterna skall kunna undanröjas.Mot den bakgrunden är del en av domsiolsutredningens huvuduppgifter alt selill att domstolama i princip tilldelas enbart sådana arbetsuppgifter somverkligen kräver domstolsprövning. Med andra ord bör verksamheten i domstolamarenodlas. I linje med det är det en annan uppgift för kommittén att se till attmåltypema är ändamålsenligt fördelade mellan olika domstolskategorier.Kommittén ser ocksä över instansordningen i skilda hänseenden. Vägledande härär att tyngdpunkten skall ligga i första instans. Också förfarandereglerna ochdomstolsorganisationen ses över av kommittén. Det är således ett omfattande arbete somdomstolsutredningen håller på med. Enligt min uppfattning finns det anledningatt ha stora förväntningar på resultatet av kommitténs arbete, som kommer attbilda utgångspunkten för inrikmingen av domstolsväsendet inom överskådlig tid. Vid sidan om domstolsutredningen pågår även annatreformarbete som direkt berör verksamheten i domstolama. Ett exempel är denreform av rättskipningen pä socialförsäkringsområdet som jag tog upp redan i1990 ärs budgetproposition. Somjag kommer att redovisa närmare i det följandeavser jag att föreslä regeringen att gä vidare med en reform pä dettaområde som har samma inriktning men som är utformad pä ett något annat sätt änden som beskrevs i förra budgetpropositionen. När det gäller delegering av arbetsuppgifter fråndomare till annan personal går reformarbetet vidare. Sälunda genomfördes underär 1990 några författningsändringar med del syftet. bereds inomdepartementet ett par förslag som tar sikte pä delegering inom vissa ytterligareområden. Lokala försök med nya och effektivare arbetsformerhar initierats på sina häll, bl.a. i och i hovrätten över och . I fräga om har statskontoret pä regeringens uppdrag gjort en organisationsöversyn som tar sikte bl.a. på 54 Utredningen berör ocksä åklagarmyndigheten . På samma sätt som mom statsförvaltningen i övrigtfår myndighets- Bilaga 4 chefens roll allt större betydelse inomdomstolsväsendet. samlade landets samtligadomstolschefer till överläggningar rörande ledningen av domstolsarbetet. Någraav de frågor som ställdes i blickpunkten var verksamhetsplanering och resultatuppföljninginom domstolsväsendet samt domstolschefens roll för reformarbete,personalförsörjning och personalutbildning. De anföranden som hölls vidöverläggningen kommer att sammanställas för att därefter kunna komma tillanvändning vid chefsutvecklingen pä olika nivåer inom domstolsväsendet. Ett annat ämne som övervägs inom departementet -och som har anknytning till frågan om ledningsfunktionerna - är hur deadministrativa beslutsbefogenheterna i domstolarna bör utformas, övervägandenagår i riktning mot en klarare markering av domstolschefens ställning ochansvar. Isamband med att tog över ansvaret förför-säkringsdomstolama från anförde dåvarandejusiiiic-minislem i sin anmälan till 1988 ärs budgetproposition atl del fannsanledning att överväga frågor om försäkringsdomstolamas arbetsformer,organisation, m.m. (prop. 1987/88:100 bil. 4 s. 79). Bakgmnden var attförsäkringsdomstolama i en särskild rapport till regeringen införanslags-framstäUningen för budgetåren 1988/89-1990/91 hade framhållit att del iorganisationen fanns betydande svårigheter, främst när det gällde att rekryteraoch behälla domare och föredragande. fick därför i upp>drag attanalysera föratsättningama för atl samordna försäkringsrätterna med deallmänna förvaltningsdomstolama och därvid belysa de konsekvenser av skildaslag som följer med olika lösningar. Vid riksdagsbehandlingen av 1988 ärsbudgetproposition uttalade justitieutskottet med anledning av en motion iämnet alt inom ramen för sitt uppdrag ocksä borde övervägaförsäkringsöverdomstolens ställning (JuU 1987/88:29 s. 14). redovisade sitt uppdrag i rapporten(DV Rapport 1988:5) Försäkringsdomstolar och allmänna förvaltningsdomstolar.