prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Förslaget innebär att skallupprätta bullerskydd där så behövs samt all åtgärdema skall finansieras avbanverket, exploatörer och fastighetsägare. Normer för acceptabla bullernivåerskall enligt förslaget uiformas i samråd med bl.a. och berördakommuner. AvgaskravJör nya dieseldrivna motorfordon Somett led i moderniseringen och omstmktureringen av SJ har vagnparken settsöver. och vagnar byts ut i den takt som är möjlig med hänsyn till SJsinvesteringsulrymme. Pådet icke elektrifierade järnvägsnätet kommer i alll väsentligt Yl-vagnen attdominera den dieseldrivna persontrafiken under den närmaste tioårsperioden.Enligt transportforskningsberedningen kan utsläppen minskas med ca 75 80%genom ombyggnader av befintliga fordon. finns medel reserveradei ett län under anslagel för länstrafikanläggningar för ombyggnad avdieseldrivna motorvagnar. Inom ramen för fördelningen av LTA-anslagel börmotsvarande möjlighet för flera län prövas. Närdet galler nya dieseldrivna motorvagnar i persontrafik på järnväg föreslår viatt avgaskrav utformas samordnat med EG. Banverketsarbete med att begränsa de negativa miljöeffekterna inom verkels område skallfortsätta. De framlagda förslagen bör successivt förverkligas. Miljöfrågorna ären integrerad del i SJs långsiktiga strategi. Utgångspunkten är att en högmedvetenhet om miljöaspekterna och resurssnålhet utgör grunden för sundföretagsekonomi. Regeringensställningstaganden: Flyget spelar en allt viktigare roll i såväl den nationellasom den internationella transportförsörjningen. Flygtrafiken måste anpassastill strängare miljökrav. Yllerligare emissionskrav bör införas förflygplansmotorer. bör tillsammans med EG och EFTA utarbeta förslagtill inlernalionella krav för avgasemissioner. Ekonomiska styrmedel börvidareutvecklas för att stimulera reduktionen av utsläpp av kväveoxid,kolmonoxid, kolväten, koldioxid samt buller. 1 luftfartsverkets sektorsansvarskall ingå att begränsa luftfartens negativa miljöeffekter. Luftfartsverketskall ge det internationella miljöarbetet ökad prioritet. börverka för att forskningen inriktas på renare, tystare och bränslesnå-lareflygplan. bör ta fram miljöplaner för de större flygplatser somverket ansvarar för. Flygetspelar en viktig roll för det övergripande trafikpolitiska målet att erbjudanäringslivet och medborgarna i landets olika delar en tillfredsställande,säker och miljövänlig trafikförsörjning. Snabbaoch tillförlitliga flygförbindelser är för ett land med geografiskautseende och läge nödvändiga för att näringslivet skall kunna nå sina marknaderinom och utom landet, I etl alltmer integrerat och i en värld där snabbaförbindelser får ökad betydelse blir flygel allt viktigare. Ett väl fungerandeinrikesflyg är en fömtsättning för att den regionala balansen skall kunnaupprätthållas. Tillgång till flyg gör det möjligt att ha kontaktkrävandeverksamheter på orter som utan flyg skulle varit omöjliga alternativ.Inrikesflyget utgör en integrerad del av del internationella flygsystemet, somgenom transittrafiken bygger på en samverkan mellan kortare och längresträckor. Under de senaste 25 årenhar flyget varit det transportmedel som ökat snabbast i , med igenomsnitt . Speciellt kraftig har ökningen varil under1980-talet. Även om flygplanen ur miljösynpunkt förbättrats under dennatidsperiod, har den starka trafikökningen inneburit att utsläppen ökat iabsoluta tal. Detta gäller inte minst koldioxid- och kväveoxidutsläppen.Prognoser pekar på att flygets andel av transportsektorns totala utsläpp underde närmaste åren kommer att öka. Detta beror dels på att utsläppen ökar iabsoluta tal, dels på att utsläppen från främst landsvägstrafiken, där tekniskalandvinningar såsom katalysatorrening nu börjar slå igenom, minskar. Flygetsroll har därför blivit alltmer uppmärksammad. Det finns all anledning attbeakta att ett av de trafikpolitiska delmålen från det trafikpolitiska beslutetår är att transportsystemet skall främja god miljö och hushållning mednaturresurser. Flyget måste ta ansvar för att minska sina vatten- ochluftföroreningar samt bullerstörningar. A vgasem issioner frånflygtrafiken Prop, 1990/91:90 Regeringensställningstaganden: För att stimulera utvecklingen av miljövänliga flygplan börluftfartsverket inom Europeiska civila luftfartskonferensen (ECAC) ochInternationella civila luftfartsorganisationen () i nordiskt samarbeteverka för utarbetandet av internationella emissions- ochbränsleförbrukningskrav. skall utreda och lämna förslag tillekonomiska styrmedel beträffande inrikesflyget. skall inomramen för sitt sektorsansvar verka för att forskningen på att utveckla enrenare, tystare och mera bränslesnål flygmotor intensifieras. Luftfartsverketbör även inom ECAC och i nordiskt samarbete driva frågan om att kunnainföra ekonomiska styrmedel även för utrikesflyget. Luftfartsverketsförslag: har på regeringens uppdrag i samråd med statensnaturvårdsverk utrett och föreslagit åtgärder som syftar till att minskaflygets miljöpåverkan och presenterat dessa i rapporten och miljön. I rapporten formulerarluftfartsverket ett antal mål beträffande luftföroreningar, buller ochvattenföroreningar. föreslår som övergripande miljömål förflygsektorn att koldioxid- och kväveoxidulsläp-pen inte skall vara större år2010 än . föreslårvidare att landningsavgifter som är differentierade efter avgasutsläpp ochbuller skall införas och ersätta den nuvarande avgasskatten. De avgasrelateradelandningsavgifterna bör baseras på flyg-plansmolorernas certifieringsdata.Avgifterna avser att gälla både inrikes-och utrikeslrafik. Miljöavgiftsutredningensförslag: vidareutvecklar det system medmiljörelaterade landningsavgifter som luftfartsverket föreslår. Utgångspunktenär att systemet bör gälla såväl inrikes- som utrikeslrafik, men på grund av deinternationella överenskommelserna utformas systemet så alt det inte innebärnågon nettobeskattning av utrikestrafiken. Den del av intäkterna avmiljöavgifterna som inte används för att minska bullerstörningar avser manutnyttja för all sänka de "konventionella" landningsavgifterna. Detsägs även att ytterligare analyser kan behöva göras av de begränsningar sominteraationella avlal innebär innan förslaget genomförs. förslag:Naturvårdsverket föreslår i rapporten 90 att ett system medlandningsavgifter baserade på buller och bränsleeffektivitet samt kväveoxid-och kolväteutsläpp skall tillämpas såväl för inrikes som internationell trafik. (1990:8) Trafik, miljö, kostnader: anför att miljörelateradelandningsavgifter skall ses som en del i införandet av samhällsekonomiskprissättning i transportsystemet och att dessa kommer att gynna miljövänligareflygplanstyper. Remissinstanserna:() Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget ommiljörelaterade landningsavgifter. stanserredovisar invändningar mot detla. Siatens energiverk föreslår alt Prop.1990/91:90 man i fall då internationella överenskommelser föreskriver allflygplatshuvudmannen inle kan öka sina intäkter genom miljöavgifter börpremiera miljövänliga flygplan med nedsatta landningsavgifter. Energiverketföreslår ett internationellt agerande för att miljöavgifter skall ses sombetalning för kostnader relaterade till flygplatsens verksamhet. Därmed kanlandningsavgifternas nivå höjas, vilket garanterar en styrande effekt på långsikt. varnar för att konstruktionen med differentieradelandnings-avgifter kan framstå som konkurrenssnedvridande och handelshindrande.Kommerskollegium gör en jämförelse med avgifter på varor, vilka är förenligamed våra GATT-, EFTA- och EG-förpliktelser endasl om de motsvaras av likaslora avgifter på inhemska varor. SAS betonar starkt att stora pålagor påflyget kan leda till en försvagad ekonomisk situation för bolagen så attplanerat utbyte av flygplan inle kan genomföras. SAS framhåller vidare attvarken skatter eller avgifter har någon märkbart styrande effekt eftersomflygverksamheten är beroende av den internationella utvecklingen. Remissinstanserna:(slutbetänkande) Flertalet remissinstanser är positivatill att införa miljörelaterade landningsavgifter. , , länsstyrel-.sen iVästernorrlands län, och statskontoret stöderutredningens förslag. stöder principiellt förslaget men anseratt verket skall utarbeta detaljförslagen. Transportrådel anser attunderlagsmaterialet är för begränsat att ta ställning till. Näringsfrihetsombudsmannenmenar att landningsavgiften om den genomförs ensidigt av kan snedvridakonkurrensfömtsättningarna mellan svenska och utländska transportföretag.Svenska kommunförbundet påpekar att landningsavgifterna inte skall konstruerasså all de mest olönsamma flygplatserna drabbas oproportionerligt hårt.Styrelsen för teknisk utveckling anser alt de skall omarbetas för att fånationell och internationell acceptans. avvisar förslaget och5/45 avstyrker förslaget beträffande den inlernalionella trafiken. Regeringensöverväganden: För att minska luftfartens avgasemissioner bör mycket höga kravställas på flygplanen vad gäller avgasemissioner och bränsleförbmkning.Regeringen anser att strängare emissionskrav på flygplansmolorer bör införas.Detta bör ske i ett internationellt samarbete. Detär därför positivt att luftfartsverket redan inom ECAC och aktivt driverkrav på miljövänligare motorer. har inom ICAOs arbetsgrapp föravgasemissioner varit pådrivande för nya skärpta kväveoxidkrav. Luftfartsverkethar även tagit kontakt direkt med flygmo-. tor- och flygplanstillverkareutomlands. Detinternationella miljöarbetet har huvudsakligen koncentrerats påflygets bullerproblem. De krav som ställde på motorerna beträffandebuller samt militära krav på rökfria motorer påskyndade utvecklingen motmiljövänligare motorer för flygets del. har även fastställtvissa avgasemissionskrav för flygplansmotorer. Molortillverkarnabedriver ett intensivt utvecklingsarbete, vilket bl.a. är inriktat på miljövänliga lösningar. Fömtom en satsning på förbättrad 345 förbränning,som innebär minskade utsläpp av främst koldioxid, inriktar Prop, 1990/91:90tillverkarna sig på att minska kväveoxidutsläppen. Enligt den grupp aveuropeiska motortillverkare som samverkar för att utveckla lågemitterandeflygplansmotorer, skall kväveoxidutsläppen stegvis kunna reduceras tillår 2010. Deninlernalionella civila luftfarten regleras av den s. k. Chicagokonventionenfrån , varigenom etablerades. De flesta av världens stater harundertecknat konventionen, Bl.a. stadgas där angående landningsavgifter allsådana enbart får las ut för tjänster som utnyttjats. lämnar dock numeraen viss möjlighet att ta ut bulleravgifler via landningsavgifterna, vilketalltså inte gäller avgasemissioner. Undantaget för bulleravgifler gäller underfömtsättning att avgifterna endasl används för att läcka kostnader som uppslårvid åtgärdandet av bullerproblem på utsatta flygplatser. Chicagokonventionenliksom bilaterala avtal förhindrar stater att beskatta andrastaters luftfartyg. De av luftfartsverket föreslagna miljöavgifterna är enskatt. ISverige infördes en skatt på inrikesflygets utsläpp av kolvätenoch kväveoxider. har i enlighel med miljöavgiftsutredningens förslagbeslutat om en utökning med en koldioxidskalt, vilken började tas ut den Ijanuari 1991, Avgasskatten utgår efter flygplanens totala utsläppsmängd efteren anlagen genomsnittlig flygsträcka i inrikestrafiken. Avgasskattenhar lett till en noggrann analys av flygprocedurer och avgasemissioner. Genomsin konstruktion har den gjort del lönsamt för Linjeflyg att byta brännkammarei sina F28-molorer, varigenom av kolväteulsläppen och nästan75% av kolmonoxidutsläppen eliminerades. SåvälLinjeflyg som SAS har påbörjat ett utbyte av sina flygplansflollor till planmed större bränsleeffektivilel och lägre emissionstal. Här innebär exempelvisLinjeflygs utbyte av F28 mol alt kväveoxidutsläppen vidstart minskar från /minul/ton medan kolväteutsläppen minskarfrån 23 till I gram/minut/lon. Utbytet innebär förutom minskade emissioner ävenbullerminskning och minskad energiförbrukning. Sverigebör även interaationellt på andra säll än genom tekniska krav verka för att fåfram miljövänligare motorer. Ett alternativ är att använda ekonomiska styrmedelrelaterade till motorernas utsläpp av koldioxid, kväveoxid och kolväten. Det inlernalionellaregelverket medger inte att ekonomiska styrmedel används. Detfinns emellertid en internationell acceptans för avgifter relaterade tillbuller. bör därför aktivt driva frågan om motsvarande synsättbeträffande avgasemissioner. Häri anser vi att även koldioxidemissionerna börinkluderas. har gett den nordiska ämbels mannakommitlén för Iransportfrågor (NÄT) i uppdrag att upprätta en arbetsgrupp med uppgift alt undersöka möjligheterna till miljöförbättran de åtgärder inom luftfarten. I denna arbetsgrupp bör verka för att forsknings- och utvecklingsarbetet på flygplansmotorer intensifieras och arbeta för att få fram inlernalionella standarder för avgasutsläpp och bräns- 346 börverka för att gruppen får lilläggsmandat alt la fram en ålgärdsinriktad rapporttill de nordiska länderna före utgången av , Kraven bör akiivi drivas avSverige gemensaml med övriga nordiska länder i ECAC och . Vi anser altluftfartsverket i samråd med skall driva detta arbele frånsvensk sida. Miljöavgiflsutredningensförslag gäller även inrikes miljöavgifter. Nuvarande avgasskatt är anpassadefter genomsnittliga flygsträckor i svensk inrikeslrafik för t.ex. en DC-9eller F-28. Genom den ulveckling som påbörjats med mer avreglerade former kanemellertid en situation uppkomma med flera aktörer på marknaden. Detta kanförväntas medföra ett ändrat flygmönster som gör det nödvändigt att medbibehållen miljöambi-lion ulveckla ett mer förfinat avgiftssystem än dagens. Vi anser därför att deframlagda förslagen bör ses över i ett bredare perspektiv och att det krävsytterligare utredning av ett nationellt system av ekonomiska styrmedel(beträffande avgasemissioner och buller) som kan ersätta det nuvarande. Härvidbör ett så enkelt system som möjligt eftersträvas. Vi föreslår alt deekonomiska styrmedlen behandlas i den allmänna översynen av avgiftssystemet sompågår inom luftfartsverket. Därvid bör samråd ske med . Prop, 1990/91:90 Regeringensställningstaganden: skall flygplan certifieradeenligt kapitel 2 inte tillåtas operera inom svenskt territorium, med deundantag som anges i ICAOs generalförsamlings resolution av oktober 1990.Luftfartsverkets arbete med att begränsa bullerstörningarna på flygplatsernaskall fortsätta. förslag:Luftfartsverket vill införa landningsavgifter differentierade efteravgasutsläpp och buller för både inrikes- och utrikeslrafik. Vad gäller bullerskall lägre landningsavgifler lillämpas för flygplan certifierade efter ICAOskapitel 3-bestämmelser än för mera bullrande plan. Vidare föreslårluftfartsverket att flygplatshållare och kommuner genom förhandling skallupprätta överenskommelser om bebyggelseplanering vid flygplatser med användandeav långsiktiga prognoser. Vägledande för överenskommelserna bör vara samhälletsönskemål beträffande flygtransporternas framtida omfattning. Nybyggnation avbostäder och annan bullerkänslig bebyggelse bör inte tillåtas inom områden somomfattas av den beräknade maximala ljudnivån vid flygplatser med minst70 starter . Även fortsättningsvis bör ekvivalensnivån FBN iprincip användas som planeringsunderlag i sådana fall, I planeringsprocessenmåste förutsättas att kapitel 2-flygplan under 90-lalel kommer att finnas kvar. föreslåräven att bullerstörningarna skall minskas genom bullerreducerandeflygprocedurer och justering av ut- och inflygningsvägarna. Luftfartsverketavser att i samarbete med ta fram ett Prop, 1990/91:90program för begränsning av buller från allmänflygel. Luftfartsverketföreslår slutligen att ett sanktionssyslem införs för flygbolags överträdelserav t, ex, bullervillkor eller påbjudna flygvägar. Miljöavgiftsutredningensförslag: I de landningsavgifter som utredningen föreslår ingår även enbulleravgift. Avgiften bör fastställas på grandval av de certifieringsdata somfinns i flygplanens miljövärdighetsbevis. Remissinstanserna:Länsstyrelsen i vill att olika tekniska åtgärder vidtas för attminska bullerstörningarna. Därför måste etl modernt flygledningssystem (MLS)införas. tillstyrker förslaget om att införasanktioner och anser att förslaget bör utredas ytterligare. Regeringensöverväganden: Buller från civil luftfart i närheten av flygplatser utgör ettallvarligt problem för dem som drabbas. Sedanlänge har bedrivit arbele för att förbjuda de mest bullrande flygplanen. Iannex 16 till Chicagokonventionen delas flygplanen in i skilda kategorieralltefter bullemivå. Helt kort kan sägas att plan certifierade enligt kapitel2 bullrar mera än plan certifierade enligt kapitel 3. De åtgärder som vidtagitsmed anledning av ICAOs regler gäller dels förbud mol nyregistrering, delsanvändningsförbud. Den27 utfärdade ECAC en rekommendation som innebär, att tunga jetplanmed minst 19 sätens passagerarkapacitet som inte uppfyller kraven i ICAOsovannämnda kapitel 3 i annex 16, inte skall tillålas operera i ECACsmedlemsländer om flygplanet registrerats efter den . Regeringenanser det viktigt att stödja detta förslag. Rekommendaiionen kommer därför iSverige att göras tillämplig genom av luftfartsverket utfärdade föreskrifter. Fråganom användningsförbud har kommit upp inom . De nordiska miljöministraraa iNordiska enades om att kapitel 2-flygplan skall förbjudas hellfr. o. m. . Detta är också den linje de nordiska länderna drivit inomICAO, ECAC och EG (EG endasl för del). Andra länder har emellertidvelat fastställa en senare tidpunkt. Inom ECAC har enighet nåtts om enkompromiss som innebär att kapitel 2-planen skall förbjudas . i antogs enhälligt enresolution att inte börja fasa ut kapitel 2-plan förrän tidigast från den 1april 1995 och att inle förbjuda användning av sådana före den 31 mars 2002.Undantagna är bl. a, flygplan som är ochbredare flygplanstyper, s. k. wide-body-plan, och plan som försetts med vissatyper av nya motorer. innebär att kan påbörja utfasningen år 1995och att ett totalförbud all använda kapitel 2-flygplan kan införas från den 1april 2002. ISverige har SAS och Linjeflyg beslutat att påskynda utbytet av kapitel 2-planenså att de kommer att vara hell ulfasade . arbetsgmpp inom , i vars arbete svenska luftfartsverket aktivt deltar, diskuteras nu ännu strängare bullerkrav än kapitel 3. Även om ännu tystare flygplan kan tillverkas, kommer det dock sannolikt att dröja innan de börjar användas i större antal. Stömingaraa frånflygbuller är störst vid flygplatserna. Flygbullrets konsekvenser förkommuners markanvändnings-, bebyggelse- och bostadsförsörjningsplanering ärväsentliga. Regeringen anser del viktigt att luftfartsverkets arbete på dennapunkt prioriteras. harföreslagit att del skall skapas möjligheter för flyg-platshållaren att ingripamed sanktioner mot dem som exempelvis bryter mot bullervillkor eller avvikerfrån reglerade flygvägar. De föreskrifter som luftfartsverket utfärdar är redani dag straffsanktionerade. har med stöd av luftfartslagen 8kap. 1 § och luftfartsförordningen 92 § av regeringen bemyndigats att meddelaföreskrifter om vad som skall iakttagas vid luftfärder för att undvika olyckoroch andra olägenheter. I 94 § luftfartsförordningen har luftfartsverketbemyndigats att meddela föreskrifter om vad som skall iakttas för att skadorgenom buller och liknande störaingar från luftfartyg skall undvikas. Enligt 8 kap. 2 § harluftfartsverket bemyndigats alt meddela föreskrifter om flygvägar. Med stöd avdetla lagmm har regeringen i luftfartsförordningen 95 § bemyndigatluftfartsverket att om det krävs av säkerhetsskäl eller av hänsyn tillallmän ordning meddela föreskrifter om att luftfartyg vid flygning inomsvenskt område skall följa vissa flygvägar eller framföras inom vissa områden. Enligt 13 kap. 2 § p. 12luftfartslagen kan den som bryter mot trafikföreskrifter som har meddelats medstöd av luftfartslagen 8 kap, 1 eller 2 § dömas till böter eller fängelse ihögst . Luftfartsförordningen 135 § p. 14 och 15 stadgar alt den sombryter mot föreskrifter meddelade enligt luftfartsförordningen 92 och 94 §§ kandömas till böter. Följaktligen finns det redan nu tillräckliga möjligheter tillsanktioner. Prop,1990/91:90 Regeringensställningstagande: arbete med att begränsavattenföroreningarna på flygplatserna skall fortsätta. förslag:Luftfartsverket presenterar ett åtgärdsprogram som är avsett all leda till allpåverkan från avisningskemikalier i stort sell kommer att upphöra under1990-talet. De kemikalier som används vid flygplans- och banavisning,brandövningar och övrig flygplatsverksamhet skall tas tillvara. Vid flygplatserdär avisning av flygplan ofta förekommer skall det finnas utrustning föruppsamling av avisningskemikalier. Utmstningen måste uppfylla vissa, avluftfartsverket närmare utarbetade, krav på effektivitet. Vid flygplatser därmedelårsförbrukningen av urea för avisning av rullbanor överstiger 10 lonskall system för omhändertagande av förorenat dagvatten finnas. Bl.a. skall nyarullbanor förses med system för uppsamling av förorenat dagvatten och äldrerullbanor åtgärdas . Vid flygplatser med orenal dagvaltenavloppsom går ut i havet och som har en förbrukning av minsl 10 tonbanavisningskemikalier är urea Föroreningarna skall behandlas i lokalt anpassade nedbrytningsanläggningar.En utredning om biogasanläggningar skall tillsättas. Brandövningsplatser måstekonstraeras som slutna system för kemikaliehanteringen. Samtligabrandövningsplatser i måste vara åtgärdade vid utgången av , Vad beträffar övrigflygplatsverksamhet, som verksamheten vid bränsle-och oljehanlering, verkstäderoch hangarer avser luftfartsverket att göra en allmän översyn avbeslutsprocessen och ansvarsfördelningen i miljöfrågor inom resp, flygplats. Remissinstanserna: SMHIanser att luftfartsverkets förslag angående vattenföroreningar bör lösa en stordel av nuvarande problem, t, ex, uppsamlingssystem för glykol och urea.Länsstyrelsen I anser alt luftfartsverkets mål att omhänderta50% av banornas urea är otillräckligt. Regeringens överväganden:För den lokala miljön kring flygplatserna och i synnerhet vattenmiljön innebär dekemikalier som släpps ul ett hot. Då användandet av avisningskemikaliernaglykol och urea är en flygsäkerhetsfråga och det i ett klimat som vårt ärsvårt att ersätta dem eller minska användningen återstår möjligheten attomhänderta kemikalierna. Man studerar nu vid flygplatserna möjligheten attutnyttja redan befintliga rörsystem vid banoraa för att samla upp dagvattnet.Del bedrivs även försök alt därefter t, ex, filtrera dagvattnet eller elimineraglykol och urea genom biologisk rening. Vid finns enteslanläggning för ureabehandling. studerar även miljövänligarealternativ till urean, såsom acetatlösning och glykol. Glykolen kommerförmodligen att kunna användas för framställning av biogas. Vianser del vara nödvändigt att utsläppen av kemikalier begränsas. Därför är detmycket viktigt att luftfartsverkets försöksverksamheter fortsätter och utvecklasoch alt verket och de enskilda flygplatshållarna stimuleras till ytterligareinitiativ. Vid prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen bör höga krav påbegränsning av vattenföroreningar ställas. Regeringensställningstaganden: 1 luftfartsverkets sektorsansvar skall ingå att begränsaluftfartens negativa miljöeffekter. skall utarbeta miljöplanerför de flygplatser med mer än 20 000 starter som verket självt ansvararför. skall ge det internationella miljöarbetet ökad prioritet. förslag:Luftfartsverkets förslag gäller främsl markanvändning, flygprocedurer ochvattenföroreningar. anser att man genom att vid planeringen avnya och existerande flygplatser eftersträva minimalt antal fordonsrörelser kanminska flygets bidrag till miljöstöraingar. efterlyser en utvärdering av den verksamhet som bl. a. omfattarlastning och lossning av flygplan, mark- transporter,underhåll och reparationer av flygplan, med hänsyn till att Prop.1990/91:90 denna verksamhet inte är direkt kopplad till flygtrafiken, inkl.transporterna till och från flygplatserna.