prop · GE03164 · 1990-12-31 00:00:00 — Mätt med den realapenningmängden hade likviditeten i ekonomin sålunda minskat med drygt 5procentenheter. Penningmängden påverkas i princip av tre olika faktorer:statens budget, förändringar i 1990/91:164 Bilaga1 Pennitigmängden, 12-månaders procentförändringar valutareserv samt bankernas utlåning tillallmänheten. Statens budget har visat överskott vilket haft enkontraktiv llkvldltetseffekt. Å andra sidan har ett nettoinflöde av valuta 1form av en ökning av valutareserv gett en ungefärlig balanserandepåspädning av likviditeten. I huvudsak har penningmängdens ökning motsvaratsav bankernas utlåning i svenska kronor till allmänheten. Övertolv-månadersperloden december 1989-decem-ber 1990 var Ökningstakten bara 4,1procent att jämföra motsvarande perlod 1988-1989. Dämpningenkan ses som en reflex inte bara av bankernas ökade återhållsamhet med sinkreditgivning utan även av en med konjunkturförändringen och skatteomläggningensammanhängande försvagning av kreditefterfrågan. som bankernas nettoutlåning 1 svenska kronortill allmänheten dämpats, har utlåningen i utländsk valuta ökat (se tabell 1). Bankernas nettoutlåning till svenskallmänhet, mdr I svenska kr. 45,) 20,0 504,9 lutl.valuta 114,7 110,1 406,6 var nettoutlåningen 20 mdkr mot 45 mdkr1989. Lånen 1 utländsk valuta var drygt fem gånger större än utlåningeni SEK m.a.o. ungelär lika stor som . Huvuddelen av utlåningen 1utländsk valuta är kortfristiga företagskrediter. Det höga svenska räntelägethar möjliggjort arbitrage varvid valutalånen används till placeringar i t.ex.statsskuldväxlar. Stocken bankkrediter I utländsk valuta motsvarar 80 procentav stocken . I motsats till bankerna har bostadsinstituten hållit uppesin utlåning, som t.o.m. överskridit motsvarande belopp (bostadsinstitutens utlåning är nästan helt och hållet ). Nettoutlåning i SEK från hostads-institut oehfinansbolag, mdkr 104 121,5 769,6 () Finansbolag 1,0 -14,4' 102,5 () ' Finansbolagens utlåning stagnerade 1989 och minskadeunder 1990. Utlåningen I utländsk valuta har dock fortsatt att öka och uppgickjanuari-november till omkring 12 mdkr. Antalet finansbolag har nästan halverats och uppgick ioktober 1990 till 181. Minskningen hänger 1 allt väsentligt samman med skärptauktorisationsprövnlng. Bl.a. har kravet på eget kapital hö)ts avsevärt.Påfrestningarna har ökat genom den allmänna åtstramningen på kreditmarknaden.Under loppet av 1990 har finansbolagens soliditet kommit att betraktas som såtveksam att inte bara finansieringen blivit successivt dyrare utan marknadenför deras upplåningsinstrument har praktiskt taget slutat att fungera. Bakom finansbolagskrisen har legat snabbt fallandeaktiekurser och fastighetspriser kombinerat med stigande räntor. Stora kreditförlusterkonstaterades 1 några av de större Icke bankägda finansbolagen,vilka lämnat krediter med högt belånade fastigheter som säkerhet. Härigenom harhela institutgruppens kreditvärdighet kommii att Ifrågasättas, vilket lettfram till den likviditetskris som drabbat finansbolagen. 1 botten ligger dettörhållandet att penningmarknaden 1 sin prissättning inte adekvat speglat deriskskillnader som förelegat mellan olika låntagare. harmarknaden fonsatt att fungera dåligt 1 den meningen att t.o.m. mycket solidaföretag hatt svårigheter att få kredit. Skr.1990/91:164 Bilaga 1 Obligationsmarknaden och marknaden för korta papper Upplåningen genom räntebärande papper har förskjutits frånobligationer mot certifikat och växlar. Certitikatupplåningen har oknt frånbostadsinstitut och fr;in företag. Staten har Ökat emissionen statsskuldväxlaroch amorterat stocken nksobligationer liksom även utlandsskulden. Det framgårav tabell 3 att mellan de där jämförda I2-måna-dersperioderna har den totalakortfristiga upplåningen nästan fördubblats. Placeringar i obligationer, eertijikat ochväxlar, yndr 12 månader t.o.m. 1990 Banker: -1,2 -2,8 -1,3 -3,8 -2,1 -12,6 -2,3 -10,8 Certifikat och växlarStatsobligationer Bostadsobligationer : Certifikat och växlar Statsobligationer Bostadsobligationer var den utestående stockenbostadsobligationer 601 mdr medan utesiäcnde certifikat och växlar uppgick ull270 mdr. I-()i-skjutningen moi kortfristig upplåning har minskat denåierst;iende rän- tcbindningsiiden för bosladsinstitutens lå-ncstock med omkringfem månader-till och 9 rnånader- bara till ultimoseptember 1990. Därefter har emellertid elterlrågan på bundna lån ökatallteftersom räntornaoch därmed även ränteförväntning- arna törsk|utits' uppåt. Totalt sett var bankernas innehav av räntebärande pappernästan oförändrat 1990. Ökningen av AP-fondens innehav avsåg i huvudsakbostadsobligationer. AP-fondens jämfört med den tidigare perioden relativtbegränsade placeringar i räntebärande papper förklaras av belydande investeringari fastigheter och partnerfinansiering. Totala placenngskapaciteten har i s)älvaverket ökat. Försäkringsbolagens innehav av ränte bärande papper varoförändrat. Försäkringsbolagen har efter valutaregleringens slopandesuccessivt diversifierat sina balanser genom förvärv av utländska aktier. Under rubriken "övriga" i tabell 3 inrvm-mes deicke-finansiella företagen, utlandet och avkastningsfonderna. Som nämnts harränteutvecklingen motiverat företagen att låna kort utomlands fÖr att placerai certifikat och statsskuldväxlar. Utlandet har efter valutamarknadensavreglering nettoköpt en betydande volym räntebärande svenska papper. uppgick nettoexporten till omkring 60 mdr. Avkastningsfondernasplaceringar i certifikat och statspapper uppgår inte till mer an ett parprocent av totala utestående stocken av dessa papper. Det I förhållande till utlandet höga ränteläget berorframförallt på de i stora och växande underskotten i bytesbalansen förvaror, tjänster och transfereringar. Underskotlen bygger successivt pa densvenska nettoskulden gentemot utlandet och ger ökad labilitet ibetalningsströmmarna. De medför ock.så art bytesbalansen belastas med ettstigande negativt räntenetto. Detta uppgick är 1989 till omkring 28 mdkr ochberäknas 1990 ha uppgått till 45 mdkr. Bytesbalansens underskott representerar ett negativtfinansiellt sparande tör hela ekon- Skr.1990/91:164 Bilaga 1 2 1990/91. Detta kan ses som summan av finansiella under- ochöverskott i olika sektorer. Ett underskott motsvaras av nettoupplåning, ettöverskott av nettoutlåning. Tabell 4 visar utvecklingen . Finansiellt sparande, mdr Socialförsäkringssektorn d.v.s. 1 stort sett AP-fonden,ökade sitt finansiella sparande 1990 bl.a. till följd av att ATP-avgiften höjdesfrån . Å andra sidan sänktes folkpensionsavgiften lika mycket,vilket försämrade ulfallel för staten. Kommunernas ökade underskott beror påökad konsumtion. Sammanlagt var den offentliga sektorns tmansltllasparande ungefär oförändrat. Den stora sparförsämrlngen ligger 1företagssektorn och förklaras av försämrat vinstläge och ökandeInvesteringsutgifter för fast kapital och lagerökningar. Den positiva värdeutvecklingen för svenska fastigheterunder 1980-t.ilet dämpades markant . Det gångna året bör Indelas 1tre perioder för att beskriva fastighetsmarknadens utveckling. 1 den förstaperloden, från årets början , var marknaden 1 balans ochmarknadsvärdena följde i stort inflationen. Fastighetsmarknaden påverkadesnegativt under nästa skede, , av omvärldshändelsersåsom invasion i , av fi-nansbolagskrlsen och av kraftiga räntehöjningar.Under denna tid avstannade aktiviteten på fastighetsmarknaden och värdeutvecklingenvar svår att bedöma. Den sista perioden avseende årets två sista månader ka- rakteriseras av ett relativt stort utbud med sänkta prisersom följd. Det är dock endast ett begränsat antal fastighetsaftärer som indikerar prisfallet. Det har funnits många säljare men mvcket få köpare. Orsakerna till marknadsvärdeminskningen för fastigheter 1Sverige var det insiabilaoch höga ränteläget minskadtillförsel av krediter till fastighetsmarknaden högbelåningsgrad hos delar av marknaden internationellriskspridning som mmskar intresset att förvärva fastigheter i . Prisnedgången på fastigheter har varat varför det är svårt att ange en säker trendförändring. Utvecklingenför fastighetsmarknaden 1 har kännetecknats av enutjämning uttryckt i minskade skiUnader i avkastningskrav för olikamarknader. Denna trend har brutits. Fastighetsbestånd 1 perifera lägen harinte funnit köpare trots att priserna justerats nedät ett flertal gånger.Välbelägna fastigheter i expansiva orter har i ett begränsar anral utbjuditstill försäljning. I dessa fall har 1 regel säljarens prisförväntning inteöverensstämt med köpavens bud och iå avslut har noterats.Marknadsvärdeminskningen för sämre belägna fastigheter torde uppgå till medan minskningen 1 expansiva orter varierar mellan O och 20procent. Att notera är att börskurserna för renodlade fastighetsbolag harfallet med mellan . Omvärldsfaktorerna kommer också under början av 1990-taletatt vara av stor betydelse för fastighetsmarknadens utveckling. Aktörer medett mer kortsiktigt perspektiv kommer att stå tillbaka till förmån för merlångsiktiga och 1 allmänhet professionella fastighetsförvaltare. 1990/91:164 Bilaga 1 togs endast en begränsad del av fondensavkastning i anspråk for utbetalning av pensionsmedel. Den del av pensionernasom betalades med fondförvaltningens av kastning uppgick lill 1,7 mdkr,utgörande av pensionsutbetalningarna. Motsvarande uppgifter for1989 var 11,6 mdkr resp. . Förändringen jämfört med föregående årförklaras främst av att avgiftsinkomsterna steg till följd av att ATP-avgiftenhöjdes till fr.o.m 1990. f-ondkapitalet till marknadsvärde uppgick till 386,8 mdkrvid årets utgång vilket är en ökning med 46,3 mdkr (1989: 11,3 mdkr). Figurenpå sid 11 är avsedd att schematiskt åskådliggöra denna Ökning. I tabell 5 visasfondkapitalets förändring . Enligt resultaträkningen uppgick årets resultat avfondförvaltningen till 38,4 mdkr (1989: 36,0 mdkr). Fondkapitalets marknadsvärdepåverkas också av förändringen i ej realiserade vinster och förluster. För 1990var denna förändring 70 mdkr (1989: -17,3 mdkr). Summan av årets resultat ochorealiserade värdeförändringar i portföljen, av kastningen, var således 45,4mdkr (1989: 18,7 mdkr). Den totala ATP-avgiftens storlek uppgick till vilketär en höjning . Effekten av denna höjning pålönekostnaderna neutraliseras av en motsvarande sänkning avfolkpensionsavgiften. Av den totala ATP-avgiften utgör en avgiftsom är avsedd att tillföras löntagarfonderna. beräknas den utbetalda lönesumman ha ökat mednära . Tillsammans med avgiftshöjningen har detta inneburit enkraftig ökning av avgiftsinkomsterna. De uppgick tiil 75,7 mdkr vilketär en ökning (1989: 57,6 mdkr resp ). Den uppbyggnad av kapitaltillförseln till löntagarfondernasom författningsmässigt reglerats fram till har, framföralltgenom vinstdelningsskatten, blivit högre än beräknat. De överskjutande medlenskall i avvaktan på rekvisition av löntagarfonderna förvaltas av försia-tredjefondstyrelserna. Vid utgången av 1990 förvaltade första-tredje fondstyrelserna10,8 mdkr av överskjutande löntagarfondsmedel, vilket är en ökning med 2,3mdkr jämfört med . Kapitaltillförseln till löntagarfonderna avslutades år1990. Den medelsram som är fastlagd begränsar löntagarfondernas rekvisition avmedel till 17,3 mdkr. Av dessa medel återstod vid utgången av 1990 1,5 mdkr attrekvirera. Totalt har 26,8 mdkr influtit i vinstdelningsskatt ochlöntagarfondsavgift. På grund av eftersläpningar i uppbördssystemet inflyterytterligare medel . Pensionsutgifterna i ATP-systemet ökade med11,till 77,4 mdkr (1989: resp 69,2 mdkr). 1990/91:164 Bilaga 1 Fondkapitalets utveckling , (marknadsvärde, mdkr) Tillväxt i fondkapital (mdkr) Fondkapital(marknadsvärde) -1,2 -19,0 -69,2 -77,4 -0,1 -0,2 -0,3 -0,5 -0,5 FONDKAPITALOCH KAPITALFLÖDEN 1990 (Marknadsvärden, mdkr) 1990/91:164 Bilaga1 Löntagayjonderfias finansiermg, utbetalda medeloch av I3 fondstyrelserna förvaltade medel, (ack.värden, mdkr) Skr.1990/91:164 Bilaga 1 loppet, som reglerar värdesäkringen i pensionerna höjdesfrån till eller . harbasbeloppet fastställts till vilket är en ökning . Utbetalningar av ATP-pensioner och därmed anspråken påfondens avkastning, kommer att återigen växa, trots avgiftshöjningen 1990.Orsakerna till denna ulveckling är att ATP-systemet ännu inte har nått sittfull-funktionsstadium utan såväl antalet ATP-pensionärer som derasgenomsnittliga pensionspoäng fortsätter att öka. Andra bidragande orsakeraren högre genomsnittlig livslängd och ökad förvärvsfrekvens bland kvinnor. För adfninistralionen av ATP-sysiemet (förutomfondstyrelsernas interna verksamhet) AP-jondcns placeringar ,(mdkr) - obligationer, förlags-och reverslån - pennlngmarknadsplaceringar -fastigheter m.m. är ett flertal myndigheter och institutioner involverade.Riksförsäkringsverket är central förvaltningsmyndighet for socialförsäkringeninkl ATP och försäkringskassorna står för handläggning och utbetalningar avpensioner. Länsskattemyndighelen och lokal skattemyndighet svarar bl.a. fördebitering, uppbörd och beräkning av pensionsgrundande inkomst.Kronofogdemyndigheten svarar för indrivning samt statens löne-och pensionsverkoch Kommunernas Pensionsanstalt samordnar pensionsberäkningar och utbetalningar.År 1990 har totalt utbetalats till dessa myndigheter. Summan av de inflöden och utflöden som har redovisats ovanhar inneburit nctioplace-rijigar på 36,9 mdkr. Därutöver har under åretamorteringar, förfall och inlösen i värdepappcrsportföljen samt omplaceringar Iportföljsammansäitnmgen, som g)orts av placeringspolitiska skäl, uppgått tilltotalt 157 mdkr. Sammantaget innebar detta att bruttoplaceringarna uppgick till194 mdkr vilket framgår av tabell 6. Aktiviteten inom affärsområde penning- ochobligationsmarknad ingår som en integrerad del i den totala placeringsstrateginför samtliga räntebärande placeringar. Målsättningen är att för helaportföljen, , ha en optimal kombination av ränterisk, kreditriskoch likviditet. De nettoplaceringar och portföljförändringar som görs iportföljen sker huvudsakligen på avistamarknaden. För att utjämna svängningar ifondens likviditet samt dra nytta av tillfälliga felprissättningar i marknadenanvänds även terminsmarknaden som ett värdefullt komplement i portföljförvaltningen. Ett inslagsom karakteriserar den svenska räntebärande marknaden i ett internationelltperspektiv är att den består av få långsiktiga placerare som var och en harstora portföljer. Då marknaden har vant relativt liten i förhållande tilldessa portföljer har behovel av en stor andel lätt omsättningsbara värdepappervarit litet. Detta har resulterat i att den ränteskillnad, som marknaden harkrävt för att lämna de mest likvida segmenten av marknaden, har varitbegränsad. Härutöver har den svenska marknaden krävt ett lägre avkastningskravför ökade kreditrisker än vad som varit normalt på den internationella marknaden. Sedan avregleringen av valutamarknaden har dock utländskaaktörer i allt högre grad påverkat prissättningen på värdepapper emitterade isvenska kronor. Sålunda har avkastningskravet för olika delsegment av marknadenallt mer anpassats till de som råder på den internationella kapitalmarknaden,både vad gäller kreditrisk och likviditet. AP-fonden, med en storleksmässigtdominerande ställning I marknaden, gynnas på lång sikt av 1990/91:164 Bilaga1 bostadsobligationer ochstatsobligationer med förfall 1995, denna utveckling då ny- och omplaceringar i de illikvidarcsegmenten av marknaden kan göras till relativt högre räntor . Under1990 har skillnaden i marknadsränta mellan l.ex. femåriga stats- ochbostadsobli gationer ökat från 0,5 till c;a (se diagram 6).Detta ledde till en mindre positiv värdeförändring i fondens innehav av t.e.x.bostadsobligationer än for motsvarande innehav av statsobligationer. Påmotsvarande sätt har ränteskillnaden meilan statsskuldväxlar och förctagscertifikat(Kl) Ökat från . har den nominella löptiden förkortatsavsevärt på obligationsmarknaden. Detta beror huvudsakligen pa attbo-stadsmstituten vid refinansiermgen av,sin utlåning övergått från upplåningi form av tjugoånga lån med femårig räntebindningstid till upplåning med lånsom återbetalas . har också efterfrågan påkrediter i bostadsinstituten i allt högre grad bestått av lån med korträntebindningstid. Denna förändring leder till att omsättningshastigheten påobligationsstockcn suc- r'Ör AP-fondens del har således bruttoköpenav obligationer i marknaden ökat . har placeringarna i bostadsobligationer svaratför den större delen av fondens nettoplaceringar. Vid slutet av året varbostadssektorns andel av de räntebärande placeringarna (1989: 59,4procent). I nominella termer var innehavet av statspapper relativt oförändratvilket innebär att statens andel av de räntebärande placeringarna totalt setthar minskat något till (1989: ). Storleken på fondenspenningmarknadsportfölj har varierat och dess andel av poriföl|envar vid slutet av året (1989: ). Reverslånestocken har minskat från 41,0 mdkr till 39,7mdkr . Nedgången beror väsentligen på mellanhandsinstitutens (främstbostadsinstituten) övergång till kapitalanskaffning via marknadspapper. 1990/91:164 Bilaga1 Diagram 7.Placeringamas fördelning på (anskaffningsvärden,procent) (anskaffningsvärden, procent)' Skr.1990/91:164 Bilaga 1 utlåningentill den offentliga sektorn (kom- frågan från den offentliga såväl som från den muner ochlandsting) fortsätter att minska. privata föietagssfären har varit låg, i synner- Konkurrens fran kommuncertifikat, andra het i svenska kronor. aktöreroch finansiering i utländsk valuta har kortfristig osäkrad utlandsupplåning har påverkatutlåningen från fondens sida nega- t.ex. ökat med närmare 200 mdkr vilket förklarar den br-standeefterfrågan på Den traditionella målgruppen för fondens direktlånegivningutgörs av kommuner/ landsting samt kommunala bolag. harkonkurrensen om utlåning till denna sektor förstärkts. Nya finansieringsalternativi form av certifikat och upplåning i utländsk valuta har bidragit till attmarginalerna pressats på denna marknad. För fondens del har detta inneburitminskad utlåning då andra placeringar medfört högre avkastning. Utlåning tillkommutier och landsting har således minskat med närmare 1 mdkr ochuppgår nu till 4,1 mdkr. Utlåning mot revers till företag uppgår till 15,3 mdkr,vilket är en uppgång med 6,5 mdkr sedan förra årsskiftet. Till största delenbestår ökningen av den reversutlåning som skett 1 samband med de partnerfinansiermg-arsom genomförts . kunde docknoteras ett omslag beträffande företagens kreditefterfrågan. Ett ökat Intresseför lång upplåning i svenska kronor kunde skönjas mot bakgrund avcertifikatmarkna-dens problem och ökad valutaoro. AP-fondens Innehav av förlagslån har ökat med 7,1 mdkr ochuppgår till 10,2 mdkr. Huvuddelen ligger Inom banksektorn. Expansionen varförutsedd och är betmgad av ändrade kapitaltäckningsregler. presenterade i |uli 1988 sina gemensamma kapitaltäckningsreglerför internationellt verksamma banker. Bankinspektionen har därefter meddelatföreskrifter som anpassar den svenska kapitalmarknaden till deninternationella. Efter en över-gängsperiod skall kapitalkraven uppgå till 8procent . /91 uppgick kravet till7,. Fonden har.under året medverkat 1 fyra partnerfinansieringar främst avseende vattenkrafttillgångar. En partnerfinansieringinnebär att fastigheter överförs till ett av avtalsparterna ägt bolag.AP-fonden ger delägaren en rätt att vid senare tillfälle förvärva tillgångarnai bolaget. genomfördes partnerfinansiering med SCA där Båkab såldekrafttillgångar till ett värde av 5,1 mdkr, med ASEA till ett värde av 2,9 mdkrsamt med MoDo till ett värde av . Vidare finansieradefonden en partnerfinansiering via där fastighetsförvärvfrån uppgick till 1,8 mdkr. har fonden ett samarbetemed varvid förvärvades för850 mkr. Totalt har fonden placerat 11 mdkr 1 denna typ av tillgångar. För enförvaltare med AP-fondens placeringshorisont är denna typ av reala placeringarav utomordentlig vikt. Rejinansicringslånen uppgick till ,en nedgång med . Villkoren på refinansleringslån är numeramarknadsanpassade, varför bankernas efterfrågan på denna finansieringskälla harupphört. har inga nya lån utlämnats. Fondstyrelserna fick möjlighet att förvärvafastigheter. påbörjades uppbyggnaden av fastighetsinnehavet genomförvärv av det då börsnoterade fastighetsbolaget och genomatt gå in som delägare i det nybildade fastighetsbolaget . Beståndet i utgjordes dels av fastigheterav ren förvaltningskaraktär, dels av ett antal utvecklingsprojekt. Hyrorna förde svenska objekten var på årsbasis, varav objekti svarar för . Yt-fördelningen är kontor,hotell och bostäder. Beståndet 1 består av ettkontorshus med hyresintäkter på och ett utvecklingsobjekt, fastighetenFour Millbank, som kommer att färdigställas . Plelad Real Estate ABägs av samt AP-fonden, , SPPoch med vardera . Med undantag av de vid starten tillfördabeståndet av Volvos kontorsfastigheter i för kom- Skr.1990/91:164 Bilaga 1 mer bolagets fortsatta verksamhet att varautlandsorienterad. Pleiad har och genomfört ettomfattande förvärv av fastigheter i utiandei på varav drygt 1.000mkr i vardera , , och resten i , samten mindre del i . Fondstyrelserna har träffat avtal om tre störrefastighetsaffärer. förvärvades två av Betongindustris kontorsfastigheterbelägna på i samt i Sisjöområdet i . Hyresintäkterna beräknas bli . förvärvades merparten av Es-seltesfastighetsbestånd i för . Fastighetsbeståndet består av femförvaltningsfastigheter och sju utvecklingsobjekt. Samtligaförvaltningsobjekt är belägna i och i samband med affärentecknades långa hyreskontrakt med säljaren. Två av utvecklingsobjekten ligger centralt i ~ den välkända Norstedtsfastigheten på 9.000 kvm och enfastighel på , på 5.000 kvm. Bägge dessa fastigheter skallevakueras och lotalrenoveras till modern standard. Vidare ingår fem välbelägnatomter i , , , och med en sammanlagdbyggrätt på 300.000 kvm samt Wezäiafastigheien centralt belägen i meden befintlig kontors- och industribyggnad på 27.000 kvm. träffades avtal med om ett samgående i . är ensjötomt i kommun mittemot på . Där skall 182.000kvm kontor, 66.000 kvm gara ge och 22.500 kvm bostäder uppföras etappvisunder en femårsperiod. Köpesumman för hälften av denna byggrätt är . Det totala marknadsvärdet på AP-fondens fastighetsinnehavär 8,2 mdkr. Fondens totala hyresintäkter, exkl. andelen i Pleiads hyror,beräknas bh i och i . Skr.1990/91:164 Bilaga 1 Portföljavkastningen redovisas nedan enligt den modell somsedan några år tillbaka till-lämpas av de svenska försäkringsbolagen.Avkastningen delas här upp i två komponenter. Det gäller delsdirektavkastning, dels värdeförändring. Direktavkastningen är i de räntebärande pla- ceringarna den periodiserade räntan. For fastighetsplaceringarnamäts i detta fall det s.k. driftnettot dvs skillnaden mellan fastighetenshyresintäkter och fastighetens löpande kostnader. Värdeförändringen består delsav realiserad, dels av orealiserad värdeförändring. Vid en uppskattning avstorleken på den orealiserade värdeförändringen i de rän tebärandeportföljerna görs marknadsvärde- Skr.1990/91:164 Bilaga 1 AP-fondens avkastning på placeringar 1987-1990, procentenheter total dir.avl< värdet. 12.711,8 2,8 14,6 12.812,6 -0,2 12,4 11,6 -6,4 12,5 -1,3 -5,6 5.2 12,4 2,0 14,5 11,2 11,5 1,0 12,5 3,6 -10,9 -7,3 6,1 12,4 1,6 14,0 Tabells.AP-fondens avkastning pä placeringar 1990 1989-12.31 1990-12-31 plac avkastning föränönng avkastning' genomsnitt 83,3 27 651 33663 2.2 4 622 230 -7,3 2.9 3 806 1898 100 37 432 40363 narknadsvarde () -I- hälften av nettoplaceiingarna-hälften av direktavkastningen 1 tabellen ovan in.ir i obli;aiioricr även partial- och torl.ij;slån. Marknadsvardoi .ir j;cnomj;åcndL' beräknatefter börskurserna vid respektive ar.s.shii. I iäneponloljen iny;ar AP-fcindcns dircktian,retinansieringslan, kapitalinarknadsrever.er .sann p.irincrlinansie-rinj;.Kapitalniarknadsrcvcrserna ar värderadeefter marknadsräntorna lör motSVarandc illikvida pLn:erin;ar ochpartncrfinansicringarna ay upptagnatill cii betiunii marknadsvärde. 1 övriga fall gallor anskaFtnmgsv.irdei.