prop · GE0339 · 1990-12-31 00:00:00 — En differentiering av de sociala avgiftemamed hänsyn till arbelsmiljösituationen bör genomföras. EnliglLOs uppfattning är den konkurrensulsatta sektom ännu inle tillräckligt stor föralt skall klara jämvikt i bytesbalansen vid fullt kapacitetsutnyttjande.LO anser atl del behövs en dämpning av efterfrågan i de branscher som växersnabbt och är inriktade på hemmamarknaden. LO finner därför alt eninvesteringsavgift på på byggandet i storstädema är motiverad. Dessutom börfastighetsskatten på kontorshus höjas. En avgift på opriorilerat byggande ialla heta regioner är elt annal altemativ. Vidare föreslår LO att enarbetsgivaravgift på införs på bank- och finanssektom i syfte all begränsadess expansion. Delar av den offentliga verksamheten bör flyttas frånStockholm. Förhandlingar bör tas upp med t.ex. bankema om all göra delsamma. Enligtstatens pris- och konkurrensverk (SPK) föreligger en stor potential för effeklivilelsfrämjandestmkturförbättringar inom olika delar av den svenska ekonomin. Verket anser atlLU 90s bedömning av styrkan i och effektema av dessa förändringar är alltförförsiktigt hållen. Enligt SPKs uppfattning skulle en svensk integration med EGsinre marknad erbjuda utomordentligt betydande vinster vad gäller effektiviseringoch produktionstillväxt inom det svenska näringslivet. SPK hänvisar lill enrapport (, 1989) där del beräknas all EG-ländemas "extra" BNP-tillväxt,till följd av ett förverkligande av den inre marknaden, kan uppgå till ca 35%.Mot denna bakgmnd - och med hänsyn till all mer än 50%av den svenska utrikeshandeln sker med Prop. 1990/91:39 länder inom EG-området- torde del vara helt klart alt elt svenskt tillträde Bilaga 2 till EGs inremarknad kan komma all erbjuda myckel stora möjligheter till ökad effektiviseringoch tillväxt inom del svenska näringslivet. SPKframhåller vidare de möjligheter som erbjuds av en ökad marknadsanpassning avverksamheter som är föremål för olika förmer av regleringar. Motsvarandevinster erbjuds genom ökade inslag av konkurrens inom verksamheter som förnärvarande utförs inom offentliga monopol. SPK anser att en sådan utvecklingantagligen blir oundviklig inom ramen för en fortsatt europeisk integration. Destmklurpåverkande förhållandena visar sammantagna på ett ulrymme för enpåtaglig höjning av effektiviteten i den svenska ekonomin under 1990-taletenligt SPK. Mot denna bakgrund menar verket atl det inle ler sig realistisktalt - som görs i LU 90 - förutsätta att den historiskt sell myckel låga produklivilelstillväxtsom utmärkte kommer att bli bestående även under 1990-lalel. anser att långtidsutredningen bekräftar invandringsfrågomasställning som centrala framtidsfrågor. har ett både kort- ochlångsiktigt behov av tillskoll i arbetskraften. Immigra-tionspolitiken bördärför som helhet präglas av långsiklighel och samordning mellan flykting- ocharbetskraftsinvandringen. framhåller all merparten avinvandringen under överskådlig lid sannolikt kommer alt bestå avflyktinginvandring och inte av arbetskraftsinvandring. kommerflyktingarna att vara en betydande resurs på arbetsmarknaden. Detta ställer kravpå långsiktiga "investeringar" i den samhällsapparat som finns förmottagandet, menar invandrarverket. Särskilt de delar av mottagningen som avserutbildning och arbetsmarknadsåtgärder är, vid sidan av själva utslussning.ssystemel,av strategisk betydelse för att tillvarata arbetskraften. Utbildning- och arbetsmarknadsåtgärderhar också belydel.seför invandrarnas möjligheter alldeltaga i samhället på jämlika villkor i del längre perspektivet. är tveksamt till bedömningen i LU 90 att livsmedelsseklomsproduktion skulle öka . Produktionsvolymen inom del svenska jordbmketväntas .sjunka avsevärt under 1990-talel, främst på spannmålsområdet. Enneddragning av jordbruksproduktionen ger även återverkningar på produktionenoch .sysselsättningen i förädlings- och insatsvaruindustrin, påpekar LRF. LRFanser vidare alt en aktiv regionalpolitik torde vara nödvändig under detkommande decenniet. Enligt LRFs mening är lantbmket i många bygder en fömtsättningför sysselsättning och en fungerande infrastmktur. LRF eferlyser en helhetssynpå landsbygdsfrågorna, där bl.a. skatte-, regional-och jordbmkspolitikintegreras. Skogsstyi-elsenkonstaterar att massa- och pappersindustrin påverkas av en omläggning avenergi- och miljöpolitiken, vilken medför en kostnadsökning. Skogsstyrelsenbedömer all en övervältring av kostnadsökningen på skogsbmket genom sänktavirkespriser kommer att påverka skogsbmket. Del sker på kort sikt genomminskad avverkning, men även på lång sikt genom att mindre resurser av.sättsför anläggning och sköt.sel av På lång sikt kan delta leda lill elt dåligt utnyttjande av Prop. 1990/91:39landets samlade skogstillgångar En sådan utveckling är inle acceptabel. Bilaga 2 menar , bl.a. mol bakgrund av de övergripande samhällsmålenoch de intemationellt stigande kraven på uthållighet i produklions-processema. konstaterar atl långtidsutredningens slutsatser rörande miljö- och enegipolitikenstämmer med de slutsatser som verket kommit fram till såväl i bilaga 21 lill LU90 som i utredningen .Vad som delvis berörs men enligl verket kunde ha konkretiserats ilångtidsutredningen är de problem som uppslår vid mätningen av den ekonomiskatillväxten i BNP-sammanhang. är myckel krili.sk lill den,enligt SAF, uppenbara politiska balansgång som LU 90 ägnat sig åt vad gäller effektemaav en kämkraflsavveckling. Kritiken rör redovisningen av statens energiverksanalys av de samhällsekonomiska kostnaderna för en kämkraflsavveckling1995/1996. Vid 2 procents realränta beräknades de direkta kostnadema i dennastudie lill . De totala kostnadema, inkl. indirekta, skullekunna komma all uppgå lill . Vid realränta stannarkostnaden vid . SAF påpekar att LU 90 blott nämner de lägre siffroma.Det beror inle på att LU 90 gör bedömningen alt vi skall ha realräntor påomkring lill långt in - realräntan förväntas i själva verket fällalill . konstaterar all slutsatserna i LU 90 rörande avvecklingskostnademaför kämkrafl i huvudsak torde basera sig på utredningen . Vid LRFs remissbehandling av denna utredning framfördes kritiskasynpunkter på de framräknade kostnadema för elproduktionen. Kostnadema för elfrån biobränslen har överskattats , medan kostnadema för naturgashar underskattats. LRF ställer sig krifiskt lill en naturgasinlroduktion med tankepå de höga kostnadema och låsningen till elt nalurgasnät.En annan nackdel med naturgasen som LRF framhåller är den miljöbelastning somförorsakas. LRFliksom statskontoret instämmer i den åsikt som framförs i LU 90 all elprissällningenbör gmndas på kostnaden för den senast ianspråktagna anläggningen. Övervinsterfrån befintlig elproduktion kan enligt LRF lämpligen användas för all stimuleraelproduktion från fömyelsebara energikällor. TjänstemännensCentralorgatiisation delar utredningens mening all del är viktigt altmiljöåtgärder genomförs i en sådan takt atl hushållen kan acceptera dessa ochatt hushållen ges en klar bild av de verkliga omställningskostnadema. Om såinte är fallet kan omställningsprocessen komma att drivas för fort. Detta kanäventyra den framlida ekonomiska utvecklingen och därmed hota arbetet med allförbättra miljön. TCO anser i likhet med utredningen alt det är nödvändigt allpå elt tidigt stadiumväga in de samlade miljöeffeklema i de ekonomiska besluten. uttrycker sin tillfredsställelse över alt miljö- och Bilaga 2 energifrågomahar behandlats i långtidsutredningen. I utredningen talas om energi-,transport- och livsmedelspolitik, men KF påpekar alt miljöfrågoma även griperin i t.ex. konsument- och skattepolitiken. Det som borde beröras är eventuellaframlida kostnader till följd av nutida verksamhet som påverkar framlidensmöjligheter all bedriva och upprätthålla en uthållig produktion av mänskligaförnödenheter. Sådana kostnader kan exempelvis vara kostnader för rening avvallen, jord och luft. För att få en uppfattning om storleken på dessakostnader anser KF att det är föredömligt att en utredning om en"grön" BNP skall tillsättas. KF ansluter sig till utredningenspåpekande: "Viktigt är att tydliga spelregler läggs fest, så all företagoch hushåll kan bilda sig en klar uppfettning om den framlidaelprisutvecklingen." Miljöpåverkanbeskrivs i LU 90 bland annal med hjälp av en förteckning över de miljöförligasteämnena och vikliga ulsläppskällor. har inget att anföra mot denförteckning över ämnen som lämnas men anser att beskrivningen av skogsbmket somen viktig ulsläppskälla för fosfor och kväve är onyanserad. Tillförseln avfosfor till sjöar och hav från skogsbmket är försumbar. Skogsgödsling medkväve utförs i i mycket liten omfattning. Den gödsling som sker genomförsfrämst i , där kväve är en bristfäklor. Landstingsförbundetsstyrelse anser att långtidsutredningen har gjort en ofullständig baskalkyl för hälso-och sjukvården som innebär en underskattning av resursbehovet. Styrelsen anser atlman vid beräkningen inle bara bör ta hänsyn till befolkningsutvecklingen utanäven lill den medicinsk-tekniska utvecklingen som gör det möjligt all behandlaallt fler sjukdomar och funklionsbrisler. Styrelsen understryker viklen av allha en så realistisk baskalkyl som möjligt eftersom den har en viss betydelseför stalsmaktemas utformning av politiken gentemot landslingen. Isyfte all få till stånd en effektivare användning av samhällets samlade resurserför vård och omsorg föreslår att sjukförsäkringenges möjlighet att finansiera extra insatser inom hälso-och sjukvården.Styrelsen anser vidare att del är angelägel all pröva möjlighetema att överföraansvaret för läkemedelskostnaderna i den öppna vården från försäkringen tillsjukvårdshuvudmännen. ÄvenSvenska kommenterar LUs baskalkyl. Kommunförbundetanser att risken är stor att baskalkylens resultat tolkas som en prognos elleren målbeskrivning. I så fell avslutas framtidsanalysen för snabbt. Baskalkylenmåste istället användas på ett sådant sätt som termen antyder, nämligen som en"bas" för bedömningen av möjliga framlider och framtidaförändringskrav. Detta har varit ambitionen i bilaga tilllångtidsutredningen. Kommunförbundetframhåller alt det är positivt all LU 90 pekar på de problem som finns med den snabba tillväxt som kännetecknat de offentligatransfereringama under 1980-talel. För alt långsiktigt klara ett Prop.1990/91:39 oförändrat eller sänkt skalletryck och kunna tillgodose Bilaga 2 efterfrågan på service måste betydande förändringar göras i Irans-fereringssyslemen. En omfördelning avanvändningen av skatteintäkterna från nuvarande statliga transfereringar till hushållen lill verksamhet är sannolikt nödvändig. Kommunförbundetanser det vara en stor brist i LU 90 all frågan rörande det offentligasparandets fördelning mellan del.sektorer inle behandlas i huvudbetänkandel. I LU90 presenteras kalkyler för den allmänna ekonomiska utvecklingen som resulterari betydande offentliga sparandeöverskott om skattetrycket hålls oförändrat.Kommunförbundet påpekar all det som inte framgår av dessa kalkyler är allkommunerna får stora underskott medan staten och socialförsäkrings-seklorasvarar för överskollen. hänvisar till sin egen utredning (LU-bilaga20) i vars huvudalteraaliv gapet mellan kommunernas inkomster och utgifterökar . Trots alt de sammantagna utgiftema iförhållande lill BNP knappast ökar finns det ettfinansieringsbehov som jämfört med innevarande år motsvarar i höjdkommunalskatt. påpekar atl en omfattande övervältring av finansieringen frånstatsskatt lill egenfinansiering kommer lill stånd om nuvarande stalsbidragsreglerbibehålls. Denna fråga har överhuvudtagel inle tagils upp i LUs huvudbetänkande. anser att LU 90 inle genom en fömlsällningslös analys studeratalla de möjligheter som slår lill buds för alt begränsa utgiftsökningen inomden offentliga sektora saml atl öka dess effektivitet. Den offentligaverksamheten kan delas in i dels myndighetsutövning, dels övrig verksamhet.Organisationen anser atl ren myndighetsutövning troligen bör bedrivas avmyndigheter även i framliden. Del innebär inte atl alla arbetsuppgifter inom myndighetemanödvändigtvis bör ligga kvar inom desamma. Exempelpå offentliga arbetsfält som enligl organisationen i huvudsak ligger utanförmyndighetsområdet är sjukvård, åldringsvård och bamomsorg. En privatisering avdessa sektorer skulle innebära ökad valfrihet och effektivisering. Därför anserSmåföretagens alt entreprenadverksamhet bör tillämpas istörre omfattning och all den offentliga egenregiverksamhelen bör minskas. Statskontoretanser att det är mycket viktigt alt ta fram produk-tiviletsmått inom denoffentliga tjänstesektom. I de baskalkyler som LU använder för att analyseraframtida resurskrav är en av utgångspunkteraa all den årliga produkfivitetsutvecklingenför den offentliga tjänstesektom sätts till noll. Enligt statskontoret lederdelta antagande till all LUs kalkylresultat är överoptimisliska. Därmedförändras också slulsalsema angående den offentliga sekloms framlidautveckling. Statskontoret anser alt man istället borde utnyttja tidigaregenomförda studiers resultat för produktivitetstillväxten, även om denationalräkenskapsdata på sektomivå som flera studier använt är osäkra.Statskontoret anser vidare att den s.k. yttre effektiviteten fortlöpande måstegranskas. Del är viktigt atl djupgående analyser genomförs av effektema avolika offentliga utgiftsprogram. I LUs huvudrapport saknarstatskontoret en diskussion om budget- Prop. 1990/91:39 underskollen undertidigare delen av 1980-lalel. På denna punkt borde Bilaga 2 LU 90 ha klarlagthur underskollen uppstod och varför de utvecklades liksom hur de avveckladesoch effektema därav. Enligt statskontoret är det troligt att minskadebudgetunderskott uppnåtts liU priset av minskade löner i den offentligarelativt den privata sektom och lägre offentliga investeringar. Statskontoretbedömer emellertid alt båda dessa utgiftsposter på lång sikt måste kompenserasom den offentliga sektoms konkurrenskraft inte skall bli eftersatt. Socialstyrelsenpåtalar vikten av atl särskilja den offentliga sektoms olika funktioner vadavser försäkringsskydd och tjänsteproduktion. Inte minst en diskussion omproduktivitetsutvecklingen i offentliga sektora skulle gynnas av en sådanuppdelning. Det finns anledning att lägga ned ett betydande arbete på attanpassa de traditionella produktivitets- och effektiviletsmåtten lill den mångdimensionellaproduktion som utgörs av tjänstesektorn i allmänhet och delar av den offentligatjänsteproduktionen i synnerhet. I långtidsutredningens bilaga 17 törs ennyanserad diskussion kring dessa begrepp som är väl tillämplig på offentligtjänsteproduktion som hälso-och sjukvård. anser all den offentliga sektora kan expandera något utövervad som redovisas i LU 90s baskalkyl ulan alt allvarliga rekryleringsproblembehöver uppstå. Flaskhalsen när del gäller sektoms fillväxt blir sannolikt avfinansiell och inte av personell natur. Investeringama i infrastmktur hareftersatts , framförallt inom kommunema. Investeringsvolymen harminskat under både . TCO menar all sektom därförmåste tillföras ökade finansiella resurser, inte minst mol bakgmnd av det storafinansiella underskott som föreligger . Det är också TCOs bestämdauppfattning att sekloms investeringar måste öka för atl möjliggöra en bättremiljö, sanera sjukhus m.m. 1syfte all effektivisera den offentliga sektom föreslår iSverige all politikema målstyr den offentliga produktionen och att denoffentliga verksamhetens effektivitet utvärderas. Vidare anser LO att deekonomiska styrsystemen bör utvecklas, all effektiviteten kan ökas genom altåtskillnad görs mellan produktion och finansiering av verksamheten samt genom atlantalet administrativa nivåer minskas. Ansvar och befogenheter bör delegeras istörre ulslräckning. Fören god ekonomisk tillväxt i landet med därtill hörande ökning av välfärdenkrävs att den offentliga sektoms expansion begränsas, menar . Förbundet framhåller all privata altemativ är tänkbara på ettflertal traditionellt offentliga verksamhetsområden. Del skulle stimuleraproduktivitetsutvecklingen inom den offentliga sektom och ge en höjdstandard på del offentliga tjänsteutbudet, utan att skattetrycket behöverhöjas. Om privata altemativ införs innebär del också en större valfrihet för medborgama. Skatternaoch samhällsekonomin Prop. innehåller LU 90 en förtjänstfull ' § sammanfetlningav problemen med etl högt skattetryck. Delta borde motivera frågan i vilken ulslräckningskattetryckets utveckling under 1980-talel bidragit till svagaekonomiska tillväxt och växande obalansproblem. Det borde också ha tett signaturligt all analysera eventuella samhällsekonomiska välfärdsvinster av ensänkning av skattetrycket och den offentliga utgiftsnivån, särskilt somregeringen uttalat en önskan atl sänka trycket. Enligt SAFs mening kommer deltaall bli nödvändigt om det är önskvärt med en snabbare ekonomisk tillväxt än vadSverige haft . understryker den betydelse som ett ändrat skattesystem har föralt bryta pris- och lönespiralen. Skallereformen är etl viktigt steg för atlförbättra vårt skattesystem. Den genomförs dock med ett i princip oförändratskattetryck. liksom Småföretagens menar atldel krävs ytterligare åtgärder för atl reformen skall bli effektiv i ett vidaresamhällsekonomiskt perspektiv. Skallereformen bör följas av förslag somleder lill kraftiga sänkningar av del totala skattetrycket. Köpmannaförbundetoch Småföretagamas Riksorganisafion anser att detta enklast kan ske genom altskattedelen på arbetsgivar- och egenavgiflen slopas. Dethöga skattetrycket är den viktigaste förklaringen till stagnationen i densvenska ekonomin, anför . Grossislförbundelanser därför alt det är nödvändigt att del sker en omläggning vad gällerskattetrycket. I första hand måste målet vara all komma ned lill detskattetryck som gällde i början av 1980-talel och som av regeringsföreträdare angettsvara det mål man uppslälll men dessvärre misslyckats med att nå. Enligt Grossislförbundelbör målet vara atl pressa ned skattetrycket av BNP. instämmer i LU 90s uppfattning att osäkerheten ifråga om det totala sparandet talar för att stimulansåtgärder kan behövavidtas. Det är enligt förbundet beklagligt all skal tereformens positiva sidorfått betalas genom försämrade fömtsättningar för andra sparformer. Risken ärpåtaglig för all sparande - bl.a. pensionssparande - söker sig utomlands.Riksförbundet anser all statsmaklema måste vara vaksamma på en sådan utvecklingoch ha beredskap för att snabbt vidta erforderliga motåtgärder.Pensionssparande är ett mycket långsiktigt sparande där man inte ändrarinriktningen på sparandeströmmama från det ena året till det andra. ILU 90 presenteras kalkyler som visar att vid ett oförändrat skattetryck ()ökar den offentliga förmögenheten från att motsvara av BNP tilldrygt . Väljer man istället atl hålla den offentliga förmögenhetenoförändrad kan detta ske vid etl genomsnittligt skattetryck på ,5%.Fullmäktige i anser all i valet mellan dessa bådautvecklingsvägar bör effektenia såväl på det totala sparandet som påeffektiviteten och tillväxten noggrant övervägas. Fullmäktige anser attfördelningen av sparandel mellan staten och Prop. 1990/91:39 socialförsäkringssektoramåste bli föremål för vidare diskussion. LU 90s Bilaga 2 bild av att statensförmögenhet ökar medan AP-fondens finansiella sparandesuccessivt minskar ger enligl fullmäktige en felaktig bild av den aktuellastatsbudgetutvecklingen. En del av de medel som skulle behöva tillföras AP-fondenför atl säkra framtida pensioner tillförs i stället statsbudgeten och gerdärmed inle en alldeles sann bild av stramhet i derma. Fullmäktigei riksgäidskontoret framhåller vidare att det är nödvändigt alt analysera defördelningseffekter mellan generationema som ATP-systemet innebär nu och iframliden. Delta är viktigt av rättviseskäl, men också för all hushållen skallkunna fatta rationella beslul om sitt eget sparande. Osäkerheten rörandeindividemas framtida ATP kan vara en faktor som förklarar hushållens lågasparande under 1980-talel. Fullmäktige anser att en framkomlig väg kan varaatt förändra pensionssystemet i riktning mot ett premiereservsystem. Fullmäktigei delar LUs uppfattning att del är viktigt att få till stånden diskussion om pensionema då pensionssystemets konstmktion spelar en viktigroll för del totala sparandet. Ur perspektiv är vidarefrågan om förvaltningen av pensionsmedlen betydelsefull. Väljer man t.ex. altbygga upp större fondförmögenheler i socialförsäkringssystemet bör man samtidigtöverväga atl låta förvaltningen av dessa delas upp på flera frislående fonder. () påpekar i sitt remissyttrande all analysen i LU 90 av vilka effekter etthöjt tak inom ATP-systemet skulle kunna få på sparandet i ekonomin ärofullständig då avtalspensionema inte tagits med i beräkningaraa. Om man hållerfast vid nuvarande ATP-tak innebär det att utbetalningama av avtalspensionerautomatiskt ökar i omfattning vid real tillväxt i ekonomin. Detta ställer ökadekrav på finansieringen inom dessa system. Någon fondering sker inle inom destatliga och kommunala avtalspensionssystemen varför dessa inle kan förväntasbidra till ett ökat sparande. Mot bakgmnd av detta vill verket framhålla alt LU90s beräkningar överskattar etl eventuellt bortfell i sparandet till följd av etlhöjt ATP-tak. RFVvill även understryka all del är möjligt all uppnå en ökad fondering inom ATP-systemetutan all införa elt premiereservsystem. Verketpåminner om två av sina tidigare förslag rörande ATP. Dels bör man överväga attändra takkonslmklionen på ett sätt som leder till att ATP även kange en inkomstrelalerad pension. Dels är det lämpligt att kompletteraregelsystemet så all följsamheten lill de samhällsekonomiska fömtsättningamabyggs in i systemet. Ett sätt att uppnå detta syfte vore alt följsamheten tillprisutvecklingar uppnås vid en viss angiven, positiv tillväxt isamhällsekonomin. Om tillväxten avviker från den angivna bor ett genomslag på pensionemabyggas in i systemet. Styrelsernaför allmänna pensionsfonden konstaterar i sill remissyttrande alt AP-fondenoch dess problemalik har fått en myckel undanskymd plats i LU 90, då analysengenomgående avser den konsoliderade offentliga sektom. Fondstyrelseraa anseratt det hade varit intressantatt få en diskussion om den roll ATP-avgiften bör spela inom Prop. 1990/91:39ramen för del totala skattetrycket respektive AP-fondens andel av den Bilaga2 offentliga sekloras sparande. Pårelativ kort sikt - - är ATP-syslemels finansieringoproblematisk enligl fondstyrelsema. De följande decenniema framstår däremotsom kritiska. Del är därför viktigt att i ett långsiktigt perspektiv diskutera AP-fondensstorlek, dess roll som utgiftsbuftert och dess förlroendeskapande betydelse. I LU90 diskuteras del offentliga pensionssystemet i det långa tidsperspektivet framtill . Kalkylema begränsar sig emellertid till att visa hur avgiflskravelpåverkas av vissa regeländringar - högre pensionsålder, lägre ersättnings-gradoch poängtakets borttagande. Fondstyrelsema anser all det hade varit önskvärtatt analysen utsträckts till att omfatta AP-fondens eventuella uppgift som spargenerator.Denna kan vara påkallad både med hänsyn lill ett totalt samhällsekonomiskt sparbehovoch till behovei alt inom ATP-systemet parera framlida utgiflsbelastningar. Fondstyrelsemaframhåller all denna problemalik i själva verket borde aktualiseras redan i dekorta perspektiven, eftersom det är under denframförhållande kapitalbildningen bör äga mm. förväntas nämligenbli gynnsam ur ATP-syslemels synpunkt både med hänsyn till utgifts- och inkomslulvecklingen. Fondstyrelsemamenar att avsaknaden av analys och konkretioner i LU 90 inle bara gäller AP-fondenutan även sparandet inom försäkringssektora som helhet. Enligl fondstyrelsemahade långtidsutredningen varit rätt plats för en makroekonomisk övergripande analysav hela försäkringssektora och dess framlida roll i samhällsekonomin. konstaterar all del förhållande all har ett växandeunderskoll i bytesbalansen illustreras tydligt av att sparandet i landei är förlågt. Insatser måste således göras för alt öka sparandel.