prop · GE0318 · 1990-12-31 00:00:00 — Denna prövning måste få utfalki olikaberoende på t.ex. hur stor en skola är och därigenom hur Prop. 1990/91:18lätt det är i praktiken att endast använda lärare som är behöriga. 1andra stycket anges två undantag från huvudregeln i föregående stycke. Detförsta avser det fall all nägon behörig lärare inte Finns att tillgå. Syftetmed det undanlaget är givetvis att undervisningen inte skall hindras enbartdärför att behörig personal saknas. Det andra undantaget är av annan karaktär.Det har förestavats av insikten att det för undervisningen kan finnas atttillgå bara en lärare som är behörig, men som vore direkt olämplig att användamed hänsyn till eleverna. Det kan t.ex. röra sig om missbruksproblem. Utandetta undantag skulle huvudmannen, i fall då annan behörig lärare inte finnsatt tillgå, inte ha haft möjlighet att byta ut den olämplige läraren mot enobehörig vikarie. Det bör understrykas att bestämmelsen innehåller krav påsärskilda skäl - och alltså skall tillämpas restriktivt. Kommunenmåste självfallet väga sitt ansvar som arbetsgivare mot sitt ansvar somutbildningsanordnare. Men om kommunen vid denna helhetsbedömning av situationenkommer fram till att elevernas rätt till en fullgod undervisning på ettallvarligt sätt äventyras måste kommunen självfallet söka en för utbildningenacceptabel lösning. Behörighetsregeln i första stycket får då inte ståhindrande i vägen. Föratt få anställas som lärare i det offentliga skolväsendet utan tidsbegränsning skall densökande uppfylla ett av följande krav: Sökanden har genomgått svensk eller därmedjämställd nor-dis!-. lärarutbildning med huvudsaklig inriktning mot den undervisninganställningen avser. Sökanden har genomgått annan högskoleutbildning somav universitets- och högskoleämbetet förklarats i huvudsak motsvara sådanlärarutbildning som avses under 1. Omdet saknas sökande som up(3fyller kraven enligt 1 eller 2, men det finnssärskilda skäl att anställa någon av de sökande ulan tidsbegränsning, får sådananställning ändå komma lill stånd, i fall den sökande nar motsvarande kompetensför den undervisning som anställningen avser och det dessutom finns skäl atl sökanden är lämpad alt sköta undervisningen. Bestämmelsen,som behandlar lärarnas behörighet i ansläll-ningsögonblicket, medger lillsammansmed föreskriften i 5 § undantag från anställningsskyddslagens (1982:80) reglerom att anställning normalt skall gälla tills vidare. Bakgrundentill bestämmelsen är utförligt behandlad i avsnitt 3.6.3. Beträffandede nordiska lärarutbildningar som jämställs meil svenska skall observeras altde konventioner som slutits pä området ställer upp ett krav på atl den berördaläraren skall ha lill- räckliga kunskaper i skolans undervisningsspråk. ;ikrav skall självfallet även gälla vid tillämpningen av denna beslämmelse. Bestämmelseni första stycket punkt 2. avser det fall när UHÄ Prop. 1990/91:18 eftersärskilt ansökningsförfarande förklarar att en lärare har sådanhögskoleutbildning som i huvudsak motsvarar adekvat lärarutbildning. Förstastycket innehåller huvudregeln, medan andra stycket är av renundantagskaraklär. Det normala, när det vid nyanställning saknas en behöriglärare, skall vara atl en så lämplig person som möjligt anställs för viss tidmed stöd av 5 §, antingen till terminens eller till läsårets slut. Då är delkommunens skyldighet all på nytt söka få lag på en lärare med adekvatutbildning, om del fortfarande finns behov av all nyanställa en lärare tillundervisningen. Endastvid särskilda förhållanden får und:mlagsregeln i aiuli:i stycket användas.Bedömningen av om del föreligger sådana sär skilda skäl att tillsvidareanställaen viss lärare som inte uppfyller kraven i första slycket skall göras utifrånen helhetsbedömning all det gagnar utbildningen. Ett exempel på när detkan före ligga ett sådant särskilt skäl är om en lärare, som inte uppfyllerkraven i första stycket men som under lång lid har visat sig synnerligenlämplig att handha den aktuella undervisningen, riskerar att gå förlorad förskolväsendet, om han inte tillsvidareanställs. Densom inte uppfyller kraven enligl 4 § lår anställas som lärare förhögst i sänder. Bestämmelseni paragrafen hänger nära samman med den i föregående paragraf och har ocksåkommenterats i anslutning till den paragrafen. Bakgrunden har också berörts iden allmänn;i motiveringen till lagförslaget (avsnitt 3.6.3). Föratt få anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkesorientering i detoffentljga skolväsendet skall den sökande ha en utbildning avsedd för sådanverksamhet. Densom inte uppfyller dessa krav får anställas för studie- och yrkesorienteringför högst i sänder. Förden personal som skall användas för studie- och yrkesorientering reglerasbehörigheten enbarl vid anställningen. För all få anställas utantidsbegränsning för sådana uppgifter måste sökanden ha en för uppgifternaadekvat utbildning. Vad som är adekvat utbildning måste prövas från fall tillfall. Övriga får inte anställas än högst elt år i sänder. Varjekommun skall se till att fortbildning anordnas för den personal som har handom utbildningen. 4 1990/91. 1 sami Nr 18 Frågor om fortbildning av skolans personal har behandlatsnågot i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.6.3). De tas upp till mer ingåendebehandling senare (avsnitt 9). Bestämmelseni paragrafen gäller sådan personal som har hand om utbildningen. Härmed avsessjälvfallet lärare och rektorer, men även t.ex. annan personal som tar del iutbildningen. 1 allakommuner skall det finnas en av kommunfullmäktige antagen skolplan som visarhur kommunens skolväsende skal] gestaltas och utvecklas. Av skolplanen skallsärskilt framgå de åtgärder som kommunen avser vidta för att uppnå denationella mal som har satts upp för skolan. Kommunen skall kontinuerligt följa upp saml utvärdera skolplanen. Såsom utvecklats i den allmänna motiveringen fårskolplanen en viktigare och mer bestämd funktion i det nya system som följerav förändringarna i styrningen av skolan (avsnitt 3.6.5). I enlighet med vaddär anförts fastslås i denna paragraf de krav som skolplanen måste uppfylla. 12 kap. Övriga föreskrifter Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter omskyldighet för SKolhuvudman att kämna sådana sakuppgifter om skolverksamhetenoch sådan verksamhetsredovisning som behövs för uppföljning och utvärdering avverksamheten. Regeringen får vidare meddela föreskrifter om viten förden som inte följer bestämmelser om sådan uppgiftsskyldighel. Denna paragraf innehåller ett bemyndigande för regeringenatt avkräva skolhuvudmännen vissa uppgifter, både sakuppgifter om skolan ochverksamhets- och andra redovisningar. I den allmänna motiveringen harframhållits vikten av uppföljning och utvärdering av verksamheten i skolan.Bemyndigandet avser att säkerställa att statsmakterna kan få sådana uppgiftersom behövs. I övrigt hänvisas till vad som i denna del särskilt anförts i denallmänna motiveringen (avsnitt 3.7). Paragrafen ger möjlighet att meddela föreskrifter för allahuvudmän inom det offentliga skolväsendet, alltså även sådana som inte direktär mottagare av statsbidrag. Regeringen får meddela föreskrifter om vad som skallbeaktas vid urval av sökande till anställning som lärare. Som framhållits i denallmänna motiveringen (avsnitt 3.7) äi Prop. 1990/91:18 bestämmelsen enföljd av vad uttalade med anledning av regeringens proposition omkommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet (prop. 1989/90:41,UbU9, rskr. Denna lag träder i kraft den . En kommun eller en landstingskommun lår besluta lokala styrelsen för skolan som har utsetts fiUc ikraftträdandet redanunder skall ersättas med en eller flera andra nämnder enligtbestämmelserna i 2 kag. Beslutar kommunen eller landstingskommunen om ensådan förändring, skall fullmäktige ocicså entlediga ledamöter och suppleanteri den lokala styrelse som upphör. Ledamöter och suppleanter i den eller de nyanämnderna far utses för tiden intill utgången av år I99I. Bestämmelser i lag eller annan författning somgäller skolstyrelsen eller den lokala styrelsen skall i stället avse sådanstyrelse som kommunen eller landstingskommunen enligt 2 kap. I § har inrättatför sitt offentliga skolväsende. För svårt rörelsehindrade ungdomar får de kommunersom regeringen bestämmer i sin gymnasieskola anordna speciellt anpassadutbildning (gymnasieskola med Rh-angassad utbildning). Somsvårt rörelsehindrad anses den som på grund av ett rörelsehinder eller, omäven annat funktionshinder föreligger, på grund av sitt samlade handikapp intekan följa reguljär studiegång I gymnasieskolan och som för att kunna genomföragymnasiala studier behöver tillgång lill en gymnasieskola med Rh-anpassadutbildning och särskilda omvåroriadsinsatser i form av boende i elevhem,omvårdnad i boendel och habilitering. Hänvisningar till 1 kap. 5 a § i 3 kap. 19 a §, 5kap. 5 a § och 12 kap. 10 s skall i slällel avse punkt 5 i dessa övergångsbestämmelser. skall vara lokal styrelse försameskolan. Deskolstyrelser som finns i kommunerna och motsvarande organ hoslandstingskommunerna uppfyller helt kravet i 2 kap. 1 § på en politisk styrelseför kommunens resp. landstingskommunens offentliga skolväsende. De behöverdärför i och för sig inte ersättas under innevarande mandatperiod, som löpertill utgången av . Det ligger emellertid i reformens anda alt den frihetsom reformen skall ge skolhuvudmännen att organisera sitt skolväsende inteonödigtvis skjuts upp. De huvudmän som anser sig ha goda skäl att redan underår 1991 fördela om ansvaret atl vara styrelse för det offentliga skolväsendelbör ha möjlighet till det. En förutsättning härför är alt fullmäktige fårlaglig möjlighet alt korta av mandattiden för nu sittande ledamöter ochsuppleanter. Nödvändigt blir då också all ledamöter och suppleanter i de nyaorgan som får uppgiften kan utses bara för tiden till dess nästa ordinariemandatperiod börjar. Bestämmelser som ger skolhuvudmännen den sålundaönskvärda friheten har tagits upp i punkten 2. Pååtskilliga ställen i 3-10 kap. skollagen liksom i andra författningar finnsbestämmelser om vad som ankommer pä kommunens skolstyrelse resp. landstingskommunslokala styrelse. det föreliggande förslaget till ändring i skollagen följeratt skolsty- Piop. 1990/91:18 relsen och den lokala styrelsen ärobligatoriska kommunala nämnder. Skolstyrelsens uppgifter får naturligenframdeles ligga på den nämnd som kommunen resp. kmdslingskommu-nen enligt 2kap. 1 § inrättar som styrelse för sill offentliga skolväsende. Ett direktstadgande härom upptas i öveigång.sbesläm-melserna. En kommun kan välja alt inrätta olika nämnder som styrelseför olika delar av sitt skolväsende, exempelvis för grundskola ochgymnasieskola. Det får anses självklart all"skolstyreLseuppgifter-na" då får fördelas efter denansvarsfördelning som kommunen har gjort mellan de olika nämnderna. 1 1 kap. 5 a och 7 §§ skollagen i dess hittillsvarandelydelse finns bestämmelser om gymnasieskola för svårt rörelsehindrade. 1 2 kap.9 § skollagen i dess hittillsvarande lydelse finns en regel om lokal styrelseför sameskolan. Dessa frågor hör systematiskt inte hemma i 1 resp. 2 kap. ideras nu föreslagna lydelse. Sådana frågor bör i fortsättningen behandlas i dedelar av lagen som särskilt ägnas ål gymnasieskolan resp. sameskolan. Förslagom väsentliga förändringar i dessa delar avses bli framlagda inom kort.Bestämmelserna las därför i avvaktan på dessa ändringar in iövergångsbestämmelserna (punkterna 4 och 6). Hänvisningar i skollagen till 1kap. 5 a § skall därför i fortsättningen avse punkt 4 i dessaövergångsbestämmelser. Detta framgår av punkt 5. 5.2 Förslag till ändring i vuxenutbildningslagen 1 vuxenutbildningslagen har upphävts sådana bestämmelsersom har ersatts av bestämmelser i 1 eller 2 kap. skollagen. Bestämmelserna i 1kap. 6 § andra stycket och 7 § vuxenutbildningslagen har direkta motsvarigheteri den ändrade skollagen. Till dess vuxenutbildningslagen i sin helhet harförts över till skollagen behövs emellertid definitionerna i de nämndaparagraferna även i vuxenutbildningslagen. 6 Ett nytt statsbidragssystem 6.1 Utgångspunkter för ett förändrat statsb idragssy stem Reformeringen av statsbidragssystemet har liksomförändringsarbetet av skolan i övrigt två utgångspunkter. För det första innebär en övergång till en mål- ochresultatorienterad styrning att ansvaret för genomförandet av skolverksamhetenskall läggas på huvudmännen. Beslut som får direkta konse- kvenserpå verksamheten i den enskilda skolan skall tas av verk- Prop. 1990/91:18sam hetsansvariga politiker och anställda. Detta kommer att ge en bättreanpassning till lokala förutsättningar och förhållanden samt till lokala behov.Styrfilosofin innebär således decentralisering. Beslut om hur verksamheten skall utformas och bedrivasskall inte längre fattas centralt.,Huvudmännens och statens roller skallförenklas och tydliggöras. Styrfilosofin innebär således även avreglering ochtydlig rollfördelning. En betydande del av den statliga styrningen av skolområdetutövas genom de nuvarande statsbidragssystemen för de olika skolformerna. Föratt ett kommunalt verksamhetsansvar skall bli möjligt är det nödvändigt medgrundläggande förändringar i statsbidragssystemen inom skolområdet. Detinnebär att bidragssystemet som sådant, varken direkt eller indirekt, skallstyra skolorganisationen i primärkommunerna eller hur statliga medel skall användas. Staten skall svara för vissa grundläggande förutsättningarför skolverksamheten. Hit hör att genom statsbidrag ge primärkommunerna ettstatligt stöd för verksamheten i skolan. Den andra utgångspunkten för reformeringen av bidragssystemetär atl målet ligger fast om en över hela landet likvärdig skola. Enförutsättning för att detta mål skall kunna nås är att alla kommuner har sålångt möjligt likvärdiga ekonomiska förutsättningar för verksamheten i skolan.Detta förutsätter i sin lur att statsbidrag till kommunerna beräknas medhänsyn lill olika kommuners skiftande strukturella och befolkningsmässigaförutsättningar och behov som gör att skolan kostar olika myckel i kommunerna. Mitt förslag innebär att grunden ges för en betydandeförenkling och avreglering av dagens ofta komplicerade administi:itivastyrning genom statsbidragssystemen. 6.2 Principer i nuvarande bidragssystem En betydande del av den statliga styrningen på skolområdetutövas genom bestämmelser för statsbidrag lill skolväsendel.Statsbidragens funktion som statligt styrmedel bör bedömas efter hur välkonstruktionen är anpassad lill -de politiskaintentionerna för den bidragsberättigade verksamheten och -denbidragsberättigade verksamhetens utvecklingsnivå. Det nuvarande beräkningssystemet för statsbidrag tillgrundskolan har en stark och automatisk koppling dels till en av länsskolnämndernagodkänd skolorganisation och elevernas fördelning på skolenheter, dels lillvissa bestämda kostnader eller resursslag, dvs. kostnaderna för i huvudsaklärarresursen. Detta har två viktiga konsekvenser. Statsbidragssystemetsom ett resurstilldelningssystem är, för del Prop. 1990/91:18 första, direktkopplat till den organisationsstruktur som kommunen för tillfället har påskolområdet och dessutom till ett bestämt resursslag. Basresurser är bundnatill de enskilda skolenheterna i . Det kan mot denna bakgrund hävdasatt systemet tar hänsyn till varje enskild kommuns speciella förhållanden, vilketär systemets styrka. Samtidigtär systemet, för del andra, statiskt i sin starka anknytning till befintligskolstruktur och visst resursslag. Detta är systemets svaga punkt, eftersomstatsbidragssystemet härigenom konserverar skolorganisationen. Det finns därmedpå kommunnivå få incitament till rationalisering eller omprövning av befintligorganisation och resursfördelning. Systemet ger inle lillräcklig möjlighet utveckling och anpassning av skolverksamheten till förändradeförutsällningar. Statsbidragethar också den viktiga styrfunktionen att dimensionera denundervisningsvolym som skall anordnas i en kommuns grundskola under ett läsår.Detta åstadkoms genom att statsbidraget även uttrycks i lärarveckotimmar, dvs. ;inger undervisningsvolymen. Därmed kan inle kommunerna påverka undervisningsvolymen.Den på detta sätt angivna undervisningsvolymen är såväl miniminivå sommaximinivå, eftersom kommunen varken kan minska eller med kommunala medel ökaden volym som anges av statsbidraget. Utöverdriftbidraget till finns också bidrag till verksamhet i grundskolansom har uttalad stimukmskaiaktär. Del gäller bl.a. bidrag tilllokalt utvecklingsarbete på högstadiet, tillkulturellt utvecklingsarbete i skolan och tillsärskilda åtgärder för undervisning i matematik. Dessabidrag tilldelas kommunerna huvudsakligen efter ansökan, vilket understrykerkaraktären av stimulansbidrag. Deolika bidragsdelarnas beräkningsgrunder är i skiftande grad schabloniserade.Bidragen har i olika delar stark, i andra delar svag kostnadsrelatering, dvs.de har antingen en stark eller svag korrelation till den faktiskakostnadsutvecklingen i det enskilda fallet. Detspecialdestinerade statsbidraget till är som resurstilldelningssystemuppbyggt kring en relativt enkel idé, en definierad verksamhets- ochkostnadsrelatering (en klass - undervisning enligt timplanen - en visslärarinsats). Trots detta är det sammantagna statsbidragssystemet komplext medolika beräkningsprinciper som bryts mot varandra. Beräkningenav bidraget till gymnasieskolan när det gäller stu-dieförberedande linjer harsedan 1987 generellt en högre grad av schablonisering än grundskolebidraget,dvs. tilldelningen av bidrag är mera baserad direkt på antalet elever. Frånprincipiell utgångspunkt är det dock ingen större skillnad. gymnasieskolan har samma karaktäristiska egenskaper somgrundskolebidraget. Även detta bidrag är prestations- och kostnadsrela-teratoch dimensionerar undervisningsvolymen. 1 gymnasiebidragen finns inslag avstimulansbidrag som utbetalas efter särskild prövning, t.ex.utrustningsbidragen. Sammagrundläggande förhållande kan även sägas gälla för statsbidraget till denkommunala utbildningen för vuxna. Bidraget är ett prestations- och kostnadsrelaleratbidrag som dimensionerar volymen. En väsentlig skillnad är dock att bidragettill vuxenutbildningen inledningsvis hade en utpräglad karaktär av stimulansbidrag.De kommuner som var beredda all bygga ut komvux-verksamheten fick statsbidrag.Bidraget har övergått till att utgöra ett stöd för befintlig ochetablerad verksamhet. Del har däremot, till skillnad från t.ex. basresursernatill , en begränsad koppling till vissa definierade behov. Sammanfattningsvis kan jag konstalera atl de nuvarandestatsbidragen, med sin kostnadsrelatering och nära koppling till befintligskolorganisation, styr verksamheten på etl sådant sätt all de inte går attförena med elt decentraliserat verksamhetsansvar för kommunerna. Det nuvarandestaLsbidragets funktion som statligt styrmedel är inte i samklang med vare sigskolans utvecklingsnivå eller de politiska intentionerna för verksamheten,dvs. en mål- och resultatorienterad styrning. 6.3 Ett generellt finansiellt stöd lill samtligaprimärkommuner för grundskola, gymnasieskola och utbildning lör vuxna Mitt förslag: Ett finansiellt stöd i form av etlsektorsbidrag skall utbetalas till samtliga primärkommuner. Sektorsbidragetskall ange det totala statliga finansiella slödel till skolsektorn, dvs.grundskola, gymnasieskola och utbildning för vuxna. Det sammanhållna primärkommunala ansvaret för de treskolformerna innebär att inga statsbidrag utbetalas direkt tilllandstingskommuner. Sektorsbidraget skall beräknas i form av elt krontal. Den statliga styrningen genom statsbidragssystemet avundervisningsvolymen upphör. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker att statens bidrag till skolverksamhetutgår i form av ett generellt, finansiellt stöd till primärkommunerna. Så gottsom alla landstingskommuner avstyrker dock förslagei att bidragen skall gå tillprimärkommunerna och anser alt de i realiteten härigenom mister sin ställningsom huvudmän för sina Genomgående anser de allfrågan om Prop. 1990/91:18 huvudmannaskapet för alla utbildningar vid defrivilliga skolformerna måste utredas och att statsbidragen bördestineras till landstingen som utbildningsanordnare. Flertalet kommuner avstyrker förslaget att ge landstingenrätt att besluta om gymnasieutbildning inom sina områden. L.ärarorganisationerna menar atl likvärdig utbildninggagnas av att staten styr undervisningsvolymen. understrykerdock att fri resursanvändning för kommunerna är ett krav, något somlärarorganisationerna motsätter sig. Remissopinionen är splittrad i frågan om bidraget skallutgå i form av ett seklorsbidrag eller flera specialdestinerade bidrag. En drygtredjedel tillstyrker ett eller övergångsvis två bidrag. En nästan lika storgrupp anser alt bidraget lill den obligatoriska skolan måste skiljas från defrivilliga skolformernas. Flera anser det nödvändigt att varje skolform fårsin del av sektorsbidråget. Skälen för mitt förslag: 6.3.1 Ett generellt finansiellt stöd tillprimärkommuner För att vidareutveckla skolan är del enligl minuppfallning nödvändigt med ytterligare decentralisering av ansvar ochbeslutanderätt från central till lokal nivå. Framför allt gäller detta beslutom planering och genomförande av skolverksamhet saml beslut om hur tillgängligaresurser skall användas i skolan. Utgångspunkten är att den styrning som skett viabidragssystemen och som staten anser nödvändig all även i framtidenbibehålla, bör samlas i de administrativa styrmedlen, dvs. i första handskollag och läroplaner. Härtill kommer att tim- och kursplanerna även ifortsättningen är ett nationellt styrmedel som definierar utbildningensomfattning och inriktning. När det gäller är varje kommun enligtskollagen skyldig att anordna utbildning av den omfattning som behövs för attta emot barn som omfattas av skolplikten. Någon motsvarande lagfäst skyldighet för kommun attanordna gymnasieutbildning för ungdomar finns inte. Ansvaret för ungdomarnasutbildning i en kommun inskränker sig till det uppföljningsansvar som finnsför ungdomar . Beträffande utbildning för vuxna gäller enlagfäst skyldighet enbart grundvux. går nästan alla i en årskull vidare tillgymnasieskolan. Jag anser det därför rimligt att beräkningen av statsbidragetskall utgå från en skyldighet för kommunen alt erbjuda alla ungdomar mellan 16och (fyra årsklasser), som är kyrkobokförda där, gymnasieutbildning. Detär härvid naturligt att det kommunala uppföljningsansvaret för ungdom ifortsättningen bör omfatta samma åldersgrupp. Erbjudandet bör avse antingen utbildning somanordnas inom kommunen eller som anordnas i annan kom- Prop. 1990/91:18 mungenom samverkan. Jag avser atl i samband med det aviserade förslaget om en nystudievägsstruktur i gymnasieskolan återkomma med förslag till en lagregleringmed denna innebörd och därvid närmare ange vad denna skyldighet för kommunernainnebär. Närdet gäller den kommunala utbildningen för vuxna ulgår jag vid beräkningen frånett ansvar för kommunerna att erbjuda dem som är kyrkobokförda där sådanutbildning. Också härvidlag avser jag att återkomma med ett förslag tilllagreglering. Dettasynsätt leder mig fram till att statsbidraget för utbildning skall utgå intetill utbildningsanordnaren utan till hemortskommunen, dvs. den kommun därbarn, ungdom och vuxna är kyrkobokförda. Enviktig princip för elt mål- och resultatorienterat styrsystem är attverksamhetsansvar och ansvaret för de finansiella resurserna kopplas samman.Eftersom samtliga primärkommuner enligt mitt synsätt bör ges ett samlat ansvarför att erbjuda utbildning i de tre skolformerna skall i konsekvens därmed detfinansiella stödet utbetalas till alla primärkommuner och som ett bidrag. Sektorsbidragetskall ange det totala statliga stödet till grundskola, gymnasieskola ochkommunal utbildning för vuxna.