prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — Närett beslut om omregisttering har vunnit laga kraft, skall de lägenheter som avbostadsföreningen varit uppläma med sådan rätt som anges i punktema 4 eller 7övergångsbestämmelserna till BRL i stället anses uppläma med bostadsrätt Isamband därmed skall det bl.a. åligga föreningen att utfärda särskilda bevistill bostadsrättshavama om bostadsrättema. Någonny lagfartsansökan skall inte behöva ges in till inskrivningsmyndigheten, menregistteringsmyndigheten skall för anteckning i fastighetsboken underrättainskrivningsmyndigheten om omregistteringen och namnändringen när beslutet omomregisttering har vunnit laga kraft. Eftersom ingen avyttring eller därmedjämförbar överiätelse har skett mnebär förfarandet inte heller någraskattekonsekvenser för föreningen eller dess medlemmar, Uttedningenhar föreslagit att den särskilda lagen för omregisttering bör tidsbegränsas.För egen del anser jag inte att det finns några bärande skäl för en sädanbegränsning. Några remissinstanser har ifrågasatt om det inte behövs någrasärskilda stimulanser eller andra åtgärder för att främja en övergäng tillbostadsrätt. vid harifrågasatt om det inte finns anledning att gä vidare och även göra det möj-hgtför äldre s.k. bostadsaktiebolag och handelsbolag att på ett någorlunda enkeltsätt övergå till bostadsrättsföreningar. Som jag sagt bör en inriktningvara att även dessa rättsobjekt bör ombildas. Någon omregisttering pä sammaenkla sätt som beträffande bostadsföreningar, anser jag dock inte vara möjlig.Jag är därför inte beredd att nu föreslå några åtgärder utöver dem somuttedningen har föreslagit. Jagvill avslutningsvis nämna att vissa förändringar i författningama om statligtbostadslån aktualiseras genom förslaget till omregistteringslag. Det ankommerpä regeringen att pröva denna fråga. Lagrådethar föreslagit vissa ändringar av i huvudsak redaktionell natur och i förtydligande syfte. Jag kommer att redovisa dessa under paragrafema i specialmotiveringen. 10 1990/91. Mitt förslag:Giltighetstiden för lagen (1986:1242) om försöksverksamhet med kooperativhyresrätt förlängs till utgången av . Skälenför mitt förslag: Gällande lagstiftning bygger på fömtsätt-ningen attbostadsrätten skall vara den enda formen för upplåtelse av bostadslägenhetervid sidan av hyresrätten. Enligt 79 § BRL råder det därför ett principielltförbud för juridiska personer att upplåta andelsrätt med vilken följer en rättatt för begränsad tid besitta eller hyra bostadslägenhet (jfr även punktema 2och 16 i övergängsbestämmelsema till BRL). Sedanden pågår dock en försöksverksamhet med s.k, kooperativhyresrätt. Syftet är att pröva en självförvalmingsform inom hyresrättens ram.Verksamheten bedrivs med stöd av lagen (1986:1242) om försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt (prop. 1986/87:37, BoU6, rskr, 78). Lagen ger regeringenmöjUghet att lämna ekonomiska föreningar tillständ att bedriva sådanverksamhet. I samband med tillståndet kan regeringen också meddela dispens frånvissa hyresrättsUga bestämmelser. Försöksverksamhetenär tidsbegränsad och gäller till utgången av är 1991. som fått tillstånd av regeringen får fortsätta med sin verksamhet ävennär lagen har upphört. Kooperativhyresrätt innebär att det med andelsräti i en ekonomisk föreningen följer enrätt att hyra bostadslägenhet. En ekonomisk förening upplåter alltsåbostadslägenheter med hyresrätt till sina medlemmar. Hyresrätten upplåts enligtsärskilda avtal och separat frän andelsrätten i föreningen. Vid avflytmingåterfår hyresgästen sin insats, men får inte ta ut nägon ersättning förnyttjanderätten. 1praktiken förekommer det att den ekonomiska föreningen antingen äger fastigheteneller hyr lägenhetema i den för vidareupplåtelse till de boende. Den försmämndamodellen tillämpas bl.a. av de föreningar som tagit mitiativ till.Inom allmännyttiga bostadsföretag () tillämpas den andramodellen. Den verksamhet med kooperativ hyresrätt som () bedriver omfattas inte avförsöksverksamheten. SKB:s verksamhet bedrivs med stöd av punkten 16övergångsbestämmelsema till bostadsränslagen (1971:479), Föreningen äger ettstort antal fastigheter som upplåts med hyresrätt till medlemmama enligtsärskilda turordningsregler. Kommunernahar det övergripande ansvaret för försöksprojekten. Regeringens tillstånd fårdärför lämnas endast om kommunen tillstyrkt verksamheten. Kommunen kanhärigenom påverka hur många projekt som sätts i gång, var inom kommunen dessaskall bedrivas, vilka villkor som skall gälla för verksamheten m.m. Regeringenfår vidare meddela tillständ endast om föreningens stadgar föreskriver attminst en av kommunen utsedd ledamot och suppleant för denne skall ingå iföreningens styrelse. enligt lagen ocksåfortiöpande följa försöksverksamheten och bistå förening- Prop, 1990/91:92ama med råd och upplysningar. Närlagen om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt ttädde i kraft fömtsattesdet att en utvärdering av verksamheten skulle ske senare, bl.a. vad gäller deekonomiska villkoren för de boende och boinflytande i praktiken (prop.1986/87:37, s. 74-75). Utvärderingen borde ocksä innefatta ställningstagandentill hur en permanent lagstiftning om kooperativ hyresrätt bör utformas. I detsammanhanget borde övervägas vilka avvikelser som kan göras från hyreslagenstvingande regler, hur den föreningsrättsliga regleringen bör se ut samthumvida en permanent lagstiftning bör inriktas pä vissa boendeformer. Jaghar tillkallat en kommitté för att göra den utvärdering av försöksverksamhetenmed kooperativ hyresrätt som fömtsattes vid lagens tillkomst (dir, 1990:54),Med utgångspunkt i de överväganden som kommittén gör skall kommittén lämna deförslag till lagstifming som krävs för en per-manenmmg av en ny upplåtelseform Idirektiven till kommittén har jag fömtskickat att jag avser att föreslå attförsöksverksamheten förlängs med rvå är, dvs, till utgången av år 1993.Anledningen till detta är främst att flertalet av de projekt till vilkaregeringen lämnat tillstånd avser nyproduktion där verksamheten ännu mtepåbörjats eller där den kommit i gäng först . Jag har därförbedömt att en permanentning av den nya upplåtelseformen inte kan ske sä tidigtsom vid utgången av den nuvarande lagens giltighet . Enligt dentidsplan som gäller för kommittén skall arbetet dock vara avslutat i sådan tidatt de förslag som föranleds av utvärderingen kan beredas och föreläggasriksdagen före försökperiodens utgång. Kommittén skall därför avlämnasitt betänkande senast . Detär enligt min mening mycket som talar för att den kooperativa hyresrätten inågon form bör etableras på den svenska bostadsmarknaden. Det finns härigenomfömtsättningar att ge de boende ett mycket stort mätt av självbestämmande inomhyresrättens ram som möjlighetema till förmögenhetsvinster medanledning av bostadsinnehav motverkas. Innan ställning tas till hur en nyupplåtelseform närmare bör utformas och bedrivas anser jag emellertid att enallsidig belysning bör ske av de olika frågor som aktualiseras genomförsöksverksamheten. Detankommer på den nämnda kommittén att göra denna allsidiga belysning, sä att enpermanent lagstifmmg skall kunna träda i kraft sä snart detta är möjligt Jagföreslår mot bakgmnd av det anförda alltså att giltighetstiden för lagen omförsöksverksamhet med kooperativ hyresrätt förlängs till utgången av . särskild skrivelse till departementet har angett några problemområden bettäffande den kooperativa hyresrätten. Det är en uppgift för den nämnda kommittén att ta upp de frågor som skrivelsen väcker, tex. möjligheten att indexreglera insatsema i föreningen. 1 ett avseende finner jag det dock redan nu angeläget med ett tillägg till nuvarande lagstifming. gäller fömtsätmingama förregistrering hos av en ekonomisk Prop, 1990/91: 92 föreningsom avser att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt Somjag sagt fordras det att kommunen tillstyrker föreningens verksamhet ochatt regeringen lämnar sitt tillstånd till denna. Först efter beslutet omtillständ fömtsätts föreningen kunna registteras hos (se prop. s.73 under I §). Som påpekat i sin skrivelse krävs det vidnyproduktion utöver dessa myndighetsåtgärder i praktiken ocksä att länsbostadsnämndenfattar prelinunära beslut om statligt bostadslån för att verksamheten skallkunna påböijas. Man har dock ansett an ett sådant preliminärt lånebeslut intekan fattas förrän föreningen har registterats. SomRiksbyggen anfört innebär det sagda att beslutsomgången innan föreningensvericsamhet kan komma igång blir tämligen tidsödande. Motden nu angivna bakgmnden och då jag inte är beredd att göra nägot avkall påkraven pä kommunens tillstyrkan och regeringens tillstånd innan verksamhetenfår påbörjas föreslog jag i lagrådsremissen att det i lagen om försöksverksamhetmed kooperativ hyresrätt togs upp en bestämmelse om att regeringens tillståndoch kommunens tillstyrkan inte skall utgöra för-utsätming för registtering aven ekonomisk förening som avser att bedriva verksamhet med kooperativhyresrätt. Lagrådet har emellertid inte kunnat tillstyrka att"registtering föreskrivs ske på ett stadium när det inte är avgjort omföreningen kan komma till stånd". Lagrådet har i stället förordat attlåne-bestämmelsema ändras så att ett preliminärt lånebeslut kan meddelas för enförenmg som inte är registterad. Detkan givetvis utgöra en fördel om lånebestämmelsema ändras i det av lagrådetförordade hänseendet. Enligt min mening är detta dock inte tillräckligt föratt förkorta beslutsomgängen innan föreningens verksamhet kan komma igång. Jagvill utöver vad jag anförde i lagrådsremissen också framhålla att det är avstort värde för regeringens prövning om fömtsättningama för föreningensverksamhet är så klara sora möjligt innan tillstånd lämnas. Om föreningen fårregistteras innan tillständ lämnas, bedömer jag sålunda att bättte underlag förregeringsprövningen koinmer att finnas än som mänga gånger nu är fallet Dettagäller framför allt de ekonomiska fömtsätmingama för verksamheten, men ocksäatt stadgama har en sådan utformning an de har kunnat godkännas förregisttering av föreningen. Vidarevill jag framhålla att regeringens tillstånd an bedriva verksamhet medkooperativ hyresrätt utgör en dispens från förbudet att upplåta andelsrätt medvilken följer en rätt att för begränsad tid besitta eller nyttja bostadslägenhet(jfr 1 kap. 8 § mitt förslag till ny bostadsrättslag och 1 § lagen omförsöksverksamhet med kooperativ hyresrätt). Tillståndet tar alltså inte direktsikte på föreningsbildningen som sådan eller pä den förberedande verksamhet sommåste till innan lägenheter kan upplåtas. Som jag framhöll i lagrådsremissenfår en förening även med mitt förslag inte påbörja sin verksamhet med attupplåta lägenheter utan regeringens rillstånd och i strid med det nämndaförbudet. Jagstår alltså fast vid förslaget i lagrådsremissen. Förslaget bör dock inte Prop. 1990/91:92 hindra en förening att avvakta med registteringen rill dessregeringens rillstånd har erhållits när detta bedöms som lämpUgare. Jagföreslär att den nya lagstiftningen träder i kraft den 1 juli 1991.Lagsrifmingen rör en stor gmpp enskilda i egenskap av boende eller ledamöter iföreningamas styrelser. Även domstolar och andra myndigheter berörs avregleringen. Det är mot denna bakgmnd angeläget att en tillfredsställandeinformation oni de nya bestämmelsema när ut före ikraftträdandet.Jag utgår från att i första hand de bostadskooperativa riksorganisationernakommer att sköta denna uppgtft Ifräga om de bestämmelser som bör gälla övergångsvis hänvisar jag till vad jagredovisat i tidigare avsnitt Uttedningenkonstaterar att förslagen berör främst länsstyrelsema, hyresnämndema och deallmänna domstolarna. Sammantaget gör uttedningen den bedömningen attarbetsvolymen för dessa myndigheter i viss utsttäckning ökar, dock endastmarginellt, och att förslagen därför kan genomföras med oförändrade resurser. Hovrättenför anser i likhet med uttedningen att förslaget innebär en vissökning av arbetsbelastningen på de allmänna domstolama ochfastighetsdomstolarna. Med hänsyn till domstolamas ansttängda arbetssituationbör enligt hovrätten lagstiftningen inte genomföras utan resurstillskott.Stockholms tingsrätt däremot bedömer att domstolarnas arbetsbelasming intekommer att påverkas något märkbart eller föranleda några kostnader.Domstolsverket har inte gjort några beräkningar i vilken omfatmingarbetsbelasmingen kommer att öka inom de berörda myndighetema, men anser dettveksamt om ökningen endast blir marginell. Enligt gäller dettasärskilt för hyresnämndema som är hårt belastade. i som i är av den uppfattningen att nämndemasresurser mäste förstärkas. Även i liksom den iMalmöhus län anser att ytterligare resurser behövs om förslaget skall antas. Jagskall nedan redovisa de bestämmelser som innebär vissa förändringar förmyndighetema och föreningama i förhållande till den nu gällande bostadsrättslagenoch mitt förslag om en ny lag för omregisttering av vissa bostadsföreningartill bostadsrättsföreningar. 1990/91: 92 Denföreslagna lagstiftningen om ekonomisk plan som innebär att föreningen undervissa fömtsätmingar kan upplåta enstaka lägenheter med bostadsrätt utan att enny ekonomisk plan upprättas och registteras torde innebära att såvälbostadsrättsföreningamas som länsstyrelsemas arbete underlättas (jfrlagrådsreraissens förslag till komplettering av ekonomisk plan). Med allsannolikhet kommer förslaget att medföra an färre nya planer kommer attregistreras pä gmnd av nyupplåtelser. Förslageni avsnitten 2.4,3, 2.4.4 och 2.6.6 mnebär att såväl medlemskapsfrågan sommöjligheten att få lägenheten upplåten med bostadsrätt kan prövas avhyresnämnd. Detta innebär att hyresnämndema tilldelas i viss män nyaärendetyper. Det bör dock påpekas att frågor om medlemskap redan nu kan bliföremål för hyresnämnds prövning och är alltså en känd ärendetyp. I likhet meduttedningen bedömer jag att de nu föreslagna ändringama endast kommer anmedföra an antalet ärenden kommer att bli begränsat Förslagetom ett system med förhandsavtal (avsnitt 2.6) innebär att länsstyrelsematillförs nya arbetsuppgifter, nämhgen att ta emot säkerhet för lämnadeförskott. har länsstyrelsema likartade arbetsuppgifter, vilkettorde innebära endast en marginell belastning hos länsstyrelsema. Jag anserinte heller att förslagen i avsnitt 2.3 om den geografiska spridningen av föreningenshus såvitt gäller länsstyrelsema kommer att medföra nägot mer beaktansvärtmerarbete. Minförslag att hyresnämnden skall pröva tvister om andrahandsupplåtelser av såvälbostadslägenheter som lokaler torde inte innebära någon beaktansvärd ökning avhyresnämndemas arbetsuppgifter. Frågan om tillstånd vid andrahandsupplåtelserär också den en för hyresnämndema redan känd ärendegmpp (jfr 12 kap.jordabalken). Mittförslag om nya regler för föreningamas möjlighet att besluta om ombyggnad moten berörd bostadsrättshavares vilja (avsnitt 2.7) innebär att en ny ärendegmppkommer att läggas på hyresnämndema. Även fiigan om tvist om ersätmingensstorlek innebär att fastighetsdomstolama tillförs en ny mål-grapp. Dennamälgmpp har likheter med expropriationsmål vilket är en förfastighetsdomstolama redan känd ärendegmpp, I likhet med uttedningen bedömerjag dock att antalet tvister hos de enskilda nämndema och domstolama endastblir begränsat Iavsnitt 2.6.3 har jag föreslagit kriminalisering av sädana förfaranden som innebäratt nägon uppbär förskott i strid mot lagens bestämmelser. Det merarbete somdetta förslag kan medföra för polis och åklagarmyndigheter samt de allmännadomstolama anser jag försumbar i relation till verksamheten i övrigt hos dessamyndigheter. Såsomuttedningen anfört kan lagförslaget vid första påseende sägas medföra ökadearbetsuppgifter främst för länsstyrelsema vilka kommer att ombesörja , , omregistteringfrån bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar. Även in- Prop. 1990/91: 92skrivningsmyndigheten kommer att beröras eftersom namnändringen skall antecknasi fastighetsboken. Eftersom det är möjligt an få till stånd enomregisttering medför lagförslaget dock enligt min mening inte någon störrearbetsbelastning för de berörda myndighetema. Lagförslaget måste anses på siktunderlätta såväl de gamla föreningamas fortsatta verksamhet och kontakter medbl.a. offentiiga myndigheter som myndighetemas eget arbete. Under enövergångsperiod kan dock inledningsvis fömtses en ökad arbetsbelastning framförallt hos länsstyrelsema. Enligt min mening bör länsstyrelsema själva kunna mötaden temporära ökningen inom ramen för tillgängliga resurser. Sammanfatmmgsvisvill jag säga att jag är medveten om att vissa av de myndigheter som berörs avförslagen är hårt belastade av arbetsuppgifter. Även marginellaförändringar kan dä fä effekter. Trots detta anser jag vid en sammanvägning attförslagen bör kunna i huvudsak genomföras inom ramen för de resurser somtilldelas dem vid den sedvanliga anslagsprövningen. 1enlighet med det anförda har det inom upprättats förslagtill 2.lag om omregisttering av vissabostadsföreningar till bostadsrättsföreningar 3.lag om ändring i lagen(1982:352) om rätt till fasrighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt 4.lag om ändring i jordabalken, 5.lag om ändring iäktenskapsbalken, 6.lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 7.lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 8.lag om ändring ibostadssaneringslagen (1973: 531), 9.lag om ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol, 10.lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., 11.lag om ändring ihyresförhandlingslagen (1978: 304), 12.lag om ändring i lagen (1982:617) om utiändska förvärv av svenska företag m.m., 13.lag om ändring i lagen (1986:1242) om försöksverksamhet med ko- Prop, 1990/91: 92 operativ hyresrätt, 14.lag om ändring i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem, 15.lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor, 16. lagom ändring i lagen (1987: 1274) om bostads anvisningsrätt. Förslagenimder 4-5, 7, 9 och 14-15 har upprättats efter samråd med chefen förjustitiedepartementet och förslaget under 6 efter samråd med chefen förfinansdepartementet samt förslaget under 12 efter samråd med chefen förmdustridepartementet 8.1 Förslaget till ny bostadsrättslag Dennuvarande bostadsrättslagen innehåller fömtom vissa särskilda bestämmelser tvåhuvuddelar, nämligen en del med bestämmelser om nyttjanderätt m.m. (1-41 §§)och en del med föreningsrättsliga regler (43-68 §§). Denna indelning harbehållits i den nya lagen. Detta innebär bl.a. att bestämmelsema omnyttjanderätt m.m. tas upp före de föreningsrättsliga bestämmelsema. Lagen hardock i enlighet med uttedningsförslaget delats upp i kapitel med egenparagrafnumrering inom varje kapitel. Vidare har vissa under-mbriker förts m ikapitien. Tillde inledande bestämmelsema i I kap. har från den tidigare förenings-rättsUgadelen överförts vissa gmndläggande regler om bildande av bostadsrättsföreningar.Bestämmelsema om medlemskap, som är av centtal betydelse, har bmtits ut tillett eget kapitel (2 kap.). Detsamma gäller bestämmelsema i 3 kap. om ekonomiskplan som bmtits ut frän bestämmelsema om upplåtelse av bostadsrätt. Kapitiet omförhandsavtal (5 kap.) innehåller uteslutande nya bestämmelser, Bestämmelsemaom förfarandet vid offentiig auktion har ocksä flyttats till ett särskiltkapitel (8 kap,). Även i övrigt har en del omdisponeringar genomförts, iförhållande till den nuvarande BRL. Förslaget följer dock i stort uttedningensförslag. Kapitiethar följande indelning. Upplåtelse av lägenhetermed bostadsrätt Skadestånd, straff ochvite m.m. Förfarandet ibostadsrättstvister m.m, j52 Inledande bestämmelser Prop. Idetta kapitel redovisas främst vissa grundläggande bestämmelser ombostadsrättsföreningar och upplåtelse av lägenheter med bostadsrätt. Kapitiettar även upp vissa inledande bestämmelser om förenmgens lägenheter och omförbud mot upplåtelse av andelsrätt i vissa fall m.m. Nägon inledande bestämmelseom lagens kapitelindelning, vilket utredningen föreslagit, har dock inte tagitsmed. Lagrådethar föreslagit att en viss omdisposition och utbyggnad av kapitiet av ihuvudsak redaktionell natur bör ske i förhällande till förslaget i remissprotokollet.Jag kan i vissa delar ansluta mig till vad lagrådet föreslagit Det innebär början att de bestämmelser som i remissprotokollet tagits upp under 1-7 §§lämpligen kan sammanföras under mbriken "Grandregler ombostadsrättsföreningar och bostadsrätt". Att upprättande och registteringav en ekonomisk plan är en föratsätming för upplåtelse av bostadsrätt bör ocksäframgå av 1 kap. liksom hur minsta antalet lägenheter skall beräknas (jfr 3kap, 1 § i remissprotokollet). En annan grundregel som enligt lagrådet behövs idetta kapitel för att det väsentliga i systemet skall framgå är den i 6 kap. 1§ första stycket i det remitterade förslaget. Den bestämmelsen reglerarsambandet mellan medlemskap och Överlåtelse av bostadsrätt frin en bostadsrättshavaretill en annan och bör enligt lagrådet samordnas med bestämmelsen om sambandetmellan medlemskap och upplåtelse. Jag ansluter mig till lagrådets förslag äveni denna del. Jag kan också instämma i vad lagrådet har anfört om innebörden avtermerna upplåtelse och överlåtelse av bostadsrätt, vilket helt överensstämmermed gällande rätt (se närmare om innebörden i lagrådets yttrande). Inågra hänseenden är jag inte ense med lagrådet. Såsom jag närmare utvecklat iden allmänna motiveringen (avsnitt 2.2) kan jag inte godta den vidare syfmingsom lagrådet har velat tillägga begreppet lägenhet. Jag är inte heller bereddatt godta alla de språkliga ändringama som lagrådet har föreslagit bl.a, i 1-3§§ remissprotokollet eller lagrådets förslag till omdisponeringar. Jag ansersålunda inte att en ändring i förhållande till förslaget i remissprotokollet inu akmella hänseenden ger några egentliga fördelar. Grundreglerom bostadsrättrföreningar och bostadsrätt 1§ En bostadsrättsförening är en ekonomisk förening som har till ändaraål att iföreningens hus upplåta lägenheter med bostadsrätt. En bostadsrättsföreningskall vara registterad. Lagen(1987: 667) om ekonomiska föreningar tillämpas på bostadsrätts-förenmgar i denutsträckning som anges i 9-10 kap. (Jfr1 kap. 2 § i uttedningens förslag) Paragrafeninnehåller i sak mget nytt i föiiiållande till BRL. Paragrafens/örjfastycke motsvaras, med viss justering, av 40 § BRL (jfr prop. 1 förhållande till det till lagrådet remitterade för- slagetframgår det bl.a. tydUgare att en bostadsrättsförening måste vara regist- Prop,1990/91:92 rerad (jfr lagrådets yttrande samt 9 kap. 2 och 3 §§ samt 1 kap. 2 §lagen om ekonomiska föreningar). Enligt 1 kap. 1 § lagen (1987: 667) om ekonomiskaföreningar har en ekonormsk förening till ändamål att främja medlemmamasekonomiska mttessen genom ekonomisk verksamhet i vilken medlemmama deltar pä ilagen närmare beskrivet sätt. En bostadsrättsförening har särskilt till ändamålatt upplåta lägenheter i föreningens hus med bostadsrätt Objekten förupplätelsema är normalt delar av ett hus, men det är inget som hindrar att enupplåtelse avser exempelvis ett radhus eller ett kedjehus eller mark iansluming därtill, se 4 §. De gmndläggande bestämmelserna om bostadsrätt tasupp i 3 och 4 §§. Hänvisningeni andra stycket finns mte i BRL, men innebär i sak inget nytt.Bostadsrättslagen innehåller i princip en uttömmande reglering avbostadsrättsföreningamas förhållanden. I de delar reglema överensstämmer medvad som gäller för ekonomiska föreningar i allmänhet hänvisar dock lagen direkttill motsvarande bestämmelser i lagen om ekonomiska föreningar. Sädanahänvisningar finns i 9 och 10 kap. Dethar inte ansetts nödvändigt att, som juridiska fakultetsnämnden vid Stockholmsuniversitet har föreslagit, i lagen ta in en bestämmelse om lagens tvingande karaktäri de delar inte annat anges. Lagrådet har föreslagit att paragrafens andrastycke bör flyttas till en ny paragraf i slutet av detta kapitel och att 2 § iremissprotokollet flyttas till 1 §.