prop · GE034 · 1990-12-31 00:00:00 — Det är emellertid nödvändigt att förbereda genomförandet av en sådan ordning väsentligt bättre än vad som varit möjligt års älgjakt. Detta kommer att ske inför nästa års jakt. Basen för detta måste vara ordentliga överläggningar på lokal nivå (samebyar och jägare) om vilken avskjutning av älg som kan vara lämplig område för område. Något sådant material har för Qällområdet inte funnits. bedömer emellertid att det finns goda möjligheter att åstadkomma en sådan geografisk fördelning utan att det inkräktar på tilldelningen till någon av berörda kategorier. På litet gynnas alla om en biolo giskt bättre balanserad älgstam uppnås. Samebymedlemmar som inte öns kar UtnytQa sin möjlighet inom samebyns eget jaktområde bör, åtminstone övergångsvis, ges en möjlighet att jaga tillsammans med övriga jaktlag. Kraven på säker jakt innebär emellertid att jaktledaren för varje jaktlag bör vara ansvarig även för utövningen av dessa samebymedlemmars jakt. har den uppfattningen att sådan jakt från samebymed lemmar bör ske inom ramen för den tilldelning som samebyn fått och inte jaktlaget i fråga. kommun:Fjällboendet har stor positiv betydelse för land- Prop. 1990/91:4 skåpetsnatur- och kulturmiljö. Även för samerna är det positivt med en Bilaga 6levande Qällbygd. Fjällboendet kan inte tillmätas sådan negativ inverkan pårennäringen som motiverar tidigare gjorda ingrepp och framtida inskränkningar.Även s. k. Qällbönder bör åtnjuta samhällets skydd. Närdet gäller upplåtelser för älgjakt inom åretmntmarker enligt jaktlagen(1987:259) är det angeläget att praktiskt genomförbara regler utformasav berörda myndigheter så att dubbelregistreringar blir omöjliga. Jakträtteninom s. k. "arrendemarker" tillhör markägaren om inte nytQan-derättenliksom betesrätten har överlåtits genom avtal. Vilhelminakommun ställer sig bakom förslagen rörande Qällförvalt-ningsfrågorna. Länsstyrelseni : trädde en del lagändringar avseende koncessionsrenskötselni kraft (SFS 1985:919). Därvid återinfördes ett s. k. bostadsband i lagen. Däranges att ägare till skötesrenar måste vara bosatt inom samebyns område. Dessaregler är enligt erfarenheter inte ändamålsenliga. Innanlagändringen infördes gjordes ingen analys av hur skötesrenägarna är bosattainom och älvdalar där koncessionsrenskötsel bedrivs. Det har nuvisat sig att alltför många skötesrenägare diskrimineras av de nya reglernadärigenom att man har sin bostad på större eller mindre avstånd utanför samebynmen alltjämt inom den del av länet där koncessionsrenskötsel bedrivs. Dessarenägare får enligt 85 § inte lämna sina renar till koncessionshavare. Dennadiskriminering av vissa renägare är inte försvarbar. I och älvdalarhar många tvingats på grund av arbetsmarknaden att flytta till centralorter.Man behåller därvid ofta jord- och skogsbruksmark för att ägaskötesrenar. Många konflikter undviks genom att inte bryta detta band.Länsstyrelsen vill därför föreslå att 85 § första stycket ändras så att ordet"koncessionsområdet" byts ut mot "det område av länet där koncessionsrenskötselbedrivs". Vid1989 års bystämmor i koncessionsområdet har det visat sig i en del fall attmedlemmar som inte uppfyllt de nya lagreglerna om reninnehav och bostadsband på ett avgörande sätt påverkat och utformat samebyarnas beslut i olikafrågor. Enligtvår mening borde rennäringslagen ändras så att medlem i sameby som inte uppfyllerlagens krav om bostadsband, reviderad på angivna sätt (85 § förstastycket) och kravet om högst trettio renar (88 § andra stycket), inte harrösträtt. Ändringenkan lämpligen införas under 58 § i rennäringslagen. 1990/91:4 Bilaga 7 Lag om ändring i rennäringslagen (1971:437) Härigenomföreskrivs i fråga om rennäringslagen (1971:437)' delsatt 2 § skall upphöra att gälla, delsali1,3, 11, 12, 14, 15, 26, 30, 35, 59, 66, 68, 71, 85, 86 och 89§§ och rubrikennärmast före 1 § skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas en ny paragraf, 66 a § samt närmast före 3 § enny mbrik av följande lydelse, delsatt det i lagen närmast före 31 § skall införas en ny rubrik som skall lyda"Upplåtelse av mark och vatten m. Nuvarande lydelse Renskötselrättm.m. Rätt att enligt dennalag begagna mark och vatten till underhåll för sig och sina renar(renskötselrätt) har den som är av samisk härkomst, om hans fader eller modereller någon av hans far- eller morföräldrar haft renskötsel som stadigvarande yrke. Omsärskilda skäl föreligger, kan medge person med samisk härkomstrenskötselrätt, även i annat fall än som avses i första stycket. Den som är same får enligtbestämmelserna i denna lag använda mark och vatten till underhåll för sig ochsina renar. Rätten enligt förstastycket (renskötselrätten), tillkommer den samiska befolkningen och grundaspå urminnes hävd. Den utgör en särskild rätt till fastighet. i ochVästerbottens läns lappmarker dels ovanför odlingsgränsen, dels nedanför dennagräns på mark som tillhör staten (kronomark) och renbetesland där skogsrenskötselav ålder bedrives , sommaren eller hösten, på renbetesQällen iJämtlands län, inomde områden i och som särskilt upplåtits till renbete. Renskötselfår bedrivas i no tn följande områden (renskötselområdet) 1. (åretruntmarkerna)i och läns lappmarker dels ovanför odlingsgränsen,dels nedanför denna gräns på mark som tillhör staten (kronomark) ochrenbetesland där skogsrenskötsel av ålder bedrivs , sommaren ellerhösten, inom de områden iJämtlands och som särskilt upplåtits till renbete. ' Lagen omtryckt 1985:919 Nuvarandelydelse 2. den 1 oktober-den 30 april iövriga delar av lappmarkerna nedanför odlingsgränsen, inom sådana trakterutanför lappmarkerna och renbetesQällen där renskötsel av ålder bedrives vissatider av året. 2.den 1 oktober (vinterbetesmarkerna) i övriga delar avlappmarkerna nedanför odlingsgränsen, inom sådana trakterutanför lappmarkerna och renbetesQällen där renskötsel av ålder bedrivs vissa tiderav året. Prop.1990/91:4 Bilaga 7 Medrenbetesland förstås mark som vid avvittringen förklarats utgöra renbeteslandeller av ålder använts som sådant land. Med renbetesQällen förstås de vid avvittringenför samerna avsatta renbetesQällen och de områden som sedermera upplåtits tillutvidgning av dessa Qäll. 1.renskötselberättigad som deltari renskötseln inom byns betesområde, 2.renskötselberättigad som har deltagiti renskötsel inom byns betesområde och haft detta som stadigvarande yrke samtej övergått till annat huvudsakligt förvärvsarbete, 3.renskötselberättigad som är makeeller hemmavarande barn till medlem som avses under 1 eller 2 eller som är efterievandemake eller underårigt barn till avliden sådan medlem. 1.same som deltar i renskötseln inombyns betesområde, 2.same som har deltagit i renskötselinom byns betesområde och haft detta som stadigvarande yrke och inte övergått tillannat huvudsakligt förvärvsarbete, 3.den som är make eller hemmavarandebarn till medlem som avses under 1 eller 2 eller som är efterlevande make ellerunderårigt barn till avliden sådan medlem. Samebykan som medlem antaga annan renskötselberättigad än som anges i 11 §, om hanavser att med egna renar driva renskötsel inom byns betesområde. Vägras sökanden inträdesom medlem, kan medge honom inträde, om särskilda skäl föreligger. Sameby kan som medlem antaannan same än som anges i 11 §, om han avser att med egna renar driva renskötselinom byns betesområde. Vägrassökanden inträde som medlem, kan medge honom inträde, om detfinns särskilda skäl. Renskötande medlems dödsbofår fortsätta den av medlemmen bedrivna renskötseln från dödsfallet.Är renskötselberättigad dödsbodelägare under , räknas tiden från det han18 år. Renskötande medlems dödsbofår fortsätta den av medlemmen bedrivna renskötseln från dödsfallet.Är dödsbodelägare under , räknas tiden från det han fyller fyller . 15§ Sameby får förmedlemmarnas Sameby får för medlemmarnas gemensammabehov begagna byns betesområde för renbete. bestämmerdet högsta antal renar som får hållas på bete inom byns betesområde. Omdet behövs för att bevara renbetet eller eljest främja renskötseln, kanlantbruksnämnden förordna om inskränkning i betesrätten. gemensammabehov använda byns betesområde för renbete. Lantbruksnämndenbestämmer det högsta antal renar som får hållas på bete inom byns betesområde.Skälig hänsyn skall därvid tas till andra intressen. Omdet behövs för att bevara renbetet eller annars främja renskötseln, kanlantbruksnämnden förordna om inskränkning i betesrätten. Omsamebyn bryter mot ett beslut enligt andra eller tredje stycket fårlänsstyrelsen vid vite förelägga byn att följa beslutet. Har samebyn med stödav 35§ första stycket bestämt hur många renar en medlem högst får inneha, fårett föreläggande att minska antalet renar även riktas mot en medlem som inte Joljersamebyns beslut. 1990/91:4 Bilaga 7 Regeringen kan förordna om upphävande av renskötselrätten för visst markområde, när området behövs för ändamål som avses i 2 kap. expropriationslagen (1972: 719). Regeringenkan förordna om upphävande av renskötselrätten för visst markområde, närområdet behövs för ändamål som avses i 2 kap. expropriationslagen (1972: 719)eller JÖr annat ändamål av väsentlig betydelse från allmän synpunkt. Förområde som väsentligen är utan betydelse for renskötseln får sådant förordnandemeddelas, när området behövs för allmänt ändamål. Upphävandekan begränsas till att avse eller vissa i renskötselrätten ingåendebefogenheter. Den som inom område somavses i 3§ I äger eller brukar mark där renskötsel bedrives får ej ändra användningenav marken på sätt som medför avsevärd olägenhet för renskötseln i annan mån änsom följer av förordnande enligt 26 §. Den som inom åretruntmarkernaäger eller brukar mark där renskötsel bedrivs får inte vid användningen avmarken vidta åtgärder som medför avsevärd olägenhet för renskötseln i annanmån än som följer av förordnande enligt 26 §. Somen otillåten åtgärd anses skogsavverkning och vad därmed samtnanhänger som ' Senaste lydelse 1987:154. 9 1990/91. 1.medför sådant väsentligtbortfall av renbete att möjligheterna att hålla tillåtet renantal påverkas,eller 2.omöjliggör sedvanligsamling och flyttning av renhjord. Första stycket hindrarinte att mark används i enlighet med en detaljplan eller för företag varstillåtlighet skall prövas i särskild ordning. Prop.1990/91:4 Bilaga 7 Om det är påkallat medhänsyn till vad som bestämts om högsta renantalet enligt 15§ andra stycket ellerom det behövs för att främja renskötseln, kan sameby bestämma hur många renarmedlem högst får inneha eller meddela andra föreskrijter om innehavet. Föreskrifterenligt första stycket får ej ges sådant innehåll att renskötande medlemsfortsatta verksamhet omöjliggöres eller väsentligt försvåras. Omdet behövs med hänsyn till vad som bestämts om högsta renantalet enligt 15 §andra stycket eller om det behövs för att främja renskötseln, kan samebybestämma hur många renar medlem högst får inneha eller besluta om andra villkorför innehavet. Samebyfår undanta visst område från medlemmarnas begagnande för jakt eller fiske, omdet behövs av hänsyn till jakt- eller fiskevården eller av andra särskildaskäl. Beslutenligt första eller andra stycket får inte ges sådant innehåll att renskötandemedlems fortsatta verksamhet omöfliggörs eller väsentligt försvåras. Ifråga om rösträtt och beslut på bystämma gäller, om ej annat följer av särskildbestämmelse i denna lag, 1. att varje myndig medlemhar en röst i fråga som rör utseende av ordförande på bystämma eller avrevisor, beviljande av ansvarsfrihet för styrelsen eller ändring av sådanföreskrift i stadga som avses i 38 § andra stycket 1 6, 2. att i övriga frågor rösträtt tillkommer endast renskötande medlem, som därvid har en röst för varje påbörjat hundratal renar som enligt gällande renlängd innehas av honom. 2.att i övriga frågor rösträtt tillkommer endast renskötande medlem, som därvidhar en röst för varje påbörjat hundratal renar som enligt gällande renlängdinnehas av honom, dock ejJÖrJler renar än som samebyn bestämt JÖr honom enligt 35§. 3.att medlems rösträtt kan utövasgenom annan medlem såsom ombud, 4.att ingen får för egen ellerannans del rösta för sammanlagt mer än en femtedel av det på stämman företräddaröstetalet, 5.att den mening som erhållit dethögsta röstetalet gäller som stämmans beslut, 6.att vid lika röstetal val avgöresgenom lottning och i andra frågor den mening gäller som biträdes av de flestaröstande eller, om även antalet röstande är lika, av stämmans ordförande. 1.att beslut om ändring av stadgarna ej är giltigt, om det ej biträdes av minsttvå tredjedelar av det på stämman av renskötande medlemmar företräddaröstetalet och dessutom, såvitt gäller föreskrift som avses i 38 § andrastycket 1 6, av flertalet av byns myndiga medlemmar. Prop.1990/91:4 Bilaga 7 Räkning av samebys renarskall ske . Om sameby begär det, kan lantbraksnämndenmedge att räkningen får ske med större tidsmellanrum. Lantbruksnämndenkan på begäran av renskötande medlem /ora/r/-na om extra renräkning, om dennegör sannolikt att resultatet av räkning enligt första stycket är oriktigt ochkostnaderna för den extra renräkningen e/är oskäliga i förhållande till denbetydelse det kan ha för medlemmen att rättelse kommer till stånd. Räkningav samebys renar skall ske . Om sameby begärdet, kan lantbruksnämnden medge att räkningen får ske med större tidsmellanram.Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer. Jår meddelaföreskrifter om hur renräkning skall genomJÖras. Länsstyrelsenkan på begäran av renskötande medlem besluta om extra renräkning, om denne görsannolikt att resultatet av räkning enligt första stycket är oriktigt och kostnadernaför den extra renräkningen inte är oskäliga i förhållande till den betydelsedet kan ha för medlemmen alt rättelse kommer tillstånd. Länsstyrelsenfår vid vite förelägga .sameby att genomjöra sådan räkning av byns renar somavses i första eller andra stycket. Ensameby skall underrätta om lid och plats JÖr byns renräkning.Länsstyrelsen, eller den förordnar, har rätt att närvara vidrenräkningen. Finner den som förordnats att närvara vid renräkningen allsamebyn inte följt meddelade föreskrifter, kan besluta omkompletterande renräkning. Den.som av JÖrord-nats att närvara vid renräkningen har rätt all fåtillträde till områden och anläggningar där renar hålls samt rätt att påbegäran Ja de upplysningar och handlingar som behövs för att fullgörauppdraget. 68 § På grundval avrenräkning enligt 66 § första stycket skall renlängd upprättas. Fel i längdensom påvisats vid extra renräkning skall genast rättas. 1renlängden skall upptagas ägarna till de renar som hålles på byns betesområde,det räknade eller uppskattade antalet renar för varje ägare och, om föreskrijimeddelats om reninnehavet enligt 35 §, förhållande som är av betydelse förkontroll av att efler-JÖljts. 1renlängden skall las upp ägarna till de renar som hålls på byns betesområde,det räknade eller uppskattade antalet renar för varje ägare och, om beslutmeddelats om reninnehavet enligt 35 §, förhållande som är av betydelse förkontroll av att beslutet följts. ochbeslutar om rättelse däri. Regeringen,eller myndighet som regeringen bestämmer, får meddela närmare föreskrifter omanvändningen av renlängd som underlag för ett företagsregister och om skyldighetatt lämna renlängden och andra uppgifter om renskötseln till den myndighet somför registret. Länsstyrelsenfår vid vite förelägga sameby att upprätta och fastställa renlängd samt attöverlämna kopia av längden till myndighet som avses i fjärde stycket. 1990/91:4 Bilaga 7 Uppehåller sig renarutanför renskötselområdet eller på mark inom detta område under tid då renskötselicke får bedrivas där, kan på framställning av lantbruksnämndeneller markägare som därigenom lider skada eller olägenhet av någon betydelseförordna att renarna skall slaktas och säljas. Årdel känt till vilken sameby renarna hör, får förordnande enligt första stycketmeddelas endast om samebyn underlåter att inom skälig tid efter anmaning tagahand om renarna. Kostnaden för renamasomhändertagande, slakt och försäljning skall uttagas ur köpeskillingen.Återstoden tillfaller renarnas ägare, om han är känd, och annars den eller desamebyar till vilka renarna kan antagas ha hört. Uppehåller sig renarutanför renskötselområdet eller på mark inom detta område under tid då renskötselinte får bedrivas där, kan på framställning av den som därigenomlider skada eller olägenhet av någon betydelse vid vite Jörelägga samebyn attföra bort renarna. Länsstyrelsenfår besluta alt renarna skall slaktas och säljas om vitesförläggandet inteleder till åsyj-tat residtat eller om det annars finns särskilda skäl. Omdet är känt till vilken sameby renarna hör, får beslut enligt första ellerandra stycket meddelas endast om samebyn underlåter att inom skälig tid efter anmaningta hand om renarna. Kostnaden för renarnasomhändertagande, slakt och försäljning skall tas ut ur köpeskillingen. Återstodentillfaller renarnas ägare, om han är känd, och annars den eller de samebyar tillvilka renarna kan antas ha hört. Prop.1990/91:4 Bilaga 7 Den som är renskötselberättigad kan få tillstånd (koncession) att driva renskötsel i nedanför lappmarksgränsen inom område där renskötsel av ålder förekommer . Koncession innefattar rätt för koncessionshavaren att driva renskötseln även med skötesrenar som tillhör 1. den som äger eller brukar jordbruksfastighet, vilken helt eller delvis är belägen inom koncessions-området, om han är bosatt på fastigheten eller inom området, 2. den som har haft koncession inom området, om han är bosatt där och inte har övergått till annat huvudsakligt förvärvsarbete. Densom är same kan få tillstånd (koncession) att driva renskötsel i Norrbottenslän nedanför lappmarksgränsen inom område där renskötsel av ålder förekommerunder . Koncession innefattar rätt för koncessionshavaren att drivarenskötseln även med skötesrenar som tillhör 3. efterievande make eller efterlevande underårigt barn till koncessionshavare eller till sådan under 2 angiven förutvarande koncessionshavare som för dödsfallet ägde skötesrenar, om den efterlevande är bosatt inom koncessionsområdet. 1.den som äger eller brakar jordbraksfastighet,vilken helt eller delvis är belägen inom den del av länet därkoncessionsrenskötsel får bedrivas, om han är bosatt på fastigheten eller inomområdet. 2.den som har haft koncessioninom området, om han är bosatt inom den del av länet där koncessionsrenskötselfår bedrivas och inte har övergått till annat huvudsakligt förvärvsarbete, 3.efterlevande make ellerefterlevande underårigt barn till koncessionshavare eller till sådan under 2 angivenföratvarande koncessionshavare som för dödsfallet ägdeskötesrenar, om den efterlevande är bosatt inom den del av länet därkoncessionsrenskötsel får bedrivas. Koncessionfår lämnas endast om fortsatt renskötsel inom området är till övervägande nyttaför orten och endast om den som söker koncession kan antagas komma att drivarenskötseln på ett ändamålsenligt sätt. Koncessionmeddelas , högst . För renskötseln inomkoncessionsområde skall finnas sameby. Medlem i sådan sameby är koncessionshavare,dennes make och hemmavarande barn, renskötselberättigad som biträder koncessionshavarei renskötseln och som inte har annat huvudsakligt förvärvsarbete samt ägare avskötesrenar inom koncessionsområdet. För renskötseln inomkoncessionsområde skall finnas sameby. Medlem i sådan sameby är koncessionshavare,dennes make och hemmavarande barn, annan same som biträder koncessionshavare i renskötselnoch som inte har annat huvudsakligt förvärvsarbete samt ägare av skötesrenarinom koncessionsområdet. Bestämmelserna om samebyoch dess förvaltning gäller i tillämpliga delar i fråga om sameby förkoncessionsrenskötsel med följande avvikelser: Ägareav skötesrenar anses som renskötande medlem. Renskötande medlem har i 2. Koncessionshavare har i frå- frågor som avses i 59 § 2 en röst för varje påbörjat tjugotal renar som enligt gällande renlängd innehas av honom. gorsom avses i 59 § 2 en röst för varje påbörjat tjugotal renar som enligtgällande renlängd innehas av honom, dock ej JÖr fler renar än som lantbruksnämndenenligt 88. (/första stycket 3 bestämt för honom. För ägare av skötesrenar ärrösträtten begränsad till en röst. oavsett antalet skötesrenar som haninnehar. 3.Koncessionshavaren eller, om det finns flera, minst en av dem skall varaledamot av styrelsen. Koncessionshavare leder renskötseln inom byn ochanställer den arbetskraft som kan behövas för renskötseln. 1990/91:4 Bilaga 7 Har förutsättningarnaför koncessionen ändrats, kan lantbruksnämnden återkalla koncessionen eller JÖreskrivanya villkor. Bryter en sameby eller koncessionshavaremot villkor som gäller för verksamheten kan vid vite Jöreläggabyn eller koncessionshavaren att vidta rättelse. Om en koncessionshavareinnehar fler egna renar än vad lantbruksnämnden med stöd av 88§ första stycket3 medgivit honom, eller om en ägare av skölesrenar har fler renar i koncessionshavarensvård än vad .som följer av 88§ andra stycket, eller samebyns beslut. Jårlänsstyrelsen vid vite förelägga renägaren alt minska renantalet till dettillåtna. Efteransökan av samebyn får besluta om slakt och försäljning av deövertaliga renarna om renägaren inte efter anmaning själv låter minska renanialet. KostnadenJor slakten och försäljningen skall tas ut ur köpeskillingen medan återstodenav köpeskillingen tillfaller renarnas ägare. Harförutsättningarna för koncessionen ändrats, kan lantbruksnämnden återkallakoncessionen eller besluta om nva villkor. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser omrenskötselrätt gäller fortfarande i fråga om äktenskap som ingåtts före lagensikraftträdande. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i väglagen (1971:948) ' Härigenomföreskrivs att 55 § väglagen (1971:948)' skall ha följande lydelse. Harväghållare erhållit vägrätt, är Har väghållare erhållit vägrätt, är fastighetens ägare berättigad att av fastighetens ägare berättigad att av väghållaren få intrångsersättning väghållaren få intrångsersättning och ersättning för annan skada till och ersättning för annan skada till följd av vägens byggande eller be- följd av vägens byggande eller be gagnande, om det ej avtalats eller gagnande, om det ej avtalats eller uppenbarligen förutsatts att ersätt- uppenbarligen förutsatts att ersätt ning ej skall lämnas. Samma rätt till ning ej skall lämnas. Samma rätt till ersättning har innehavare av sådan ersättning har innehavare av nytt- nytQanderätt eller annan särskild janderätt eller annan särskild rätt rätt U\\ fastigheten som upplåtits in- l\\\ fastighet, såvida rätten inte upp- nan marken togs i anspråk. låtits eJter del att marken togs i an- Vidersättningens bestämmande gäller 4 kap. expropriationslagen (1972:719) itillämpliga delar. 4 kap. 3 § nämnda lag skall härvid tillämpas i fråga omvärdeökning som ägt rum före det talan väcktesvid domstol. Påersättningen utgår ränta enligt 5§ räntelagen (1975:635) från den dag då markentogs i anspråk till och med den dag då betalning skall ske och enligt 6§räntelagen för tiden därefter. Dennalag träder i kraft den . 3 Förslag till Prop. Lagom ändring i lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter Härigenomföreskrivs att 42 § lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter skall ha följandelydelse. Medsärskild rätt till fastighet Med särskild rätt till fastighet förstås i denna lag nytQanderätt, förståsi denna lag nytQanderätt, servitut och rätt tillelektrisk kraft servitut, renskötselrätt och rätt till samt liknande rätt. elektrisk kraft samt liknande rätt. Dennalag träder i kraft . Bilaga8 Utdrag ur protokoll vid sammanträde , regeringsrådet justitierådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrandeöver förslag till 1. lagom ändring i rennäringslagen (1971:437), 2.lagom ändring i väglagen(1971:948), 3.lag om ändring i lagen (1985:620)om vissa torvfyndigheter. Förslagen har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn Örnstedt.Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslagettill lag om ändring i rennäringslagen