prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Exempel på sådana kustområden ärKarlholmsfjär-den i samt Sundsvalls- och Ömsköldsviksområdena iVästemorrlands län. Hurmycket närsalter klarar haven? Detfinns ännu inga beräkningar av den kritiska belastningen för näringsämnen iolika havsområden, dvs. Kapitel5 Vatten, sjöar, hav och kust som haven klarar utan riskför övergödning. Överenskommelsema inom ochNordsjökonferensen anger att utsläppen skall minska under perioden1985 -1995. Enligt de uppskattningar som gjorts av och luftvårdsforskning, räcker inte det för attåterställa balansen. Mängden kväve och fosfor som på gmnd av människorsaktiviteter förs till , skulle behöva minska . Stabilaorganiska ämnen är det andra stora hotet mot haven. Särskilt de som innehållerklor eller brom. DDT, PCB och dioxiner var länge i centmm för miljödebatten.Dessa ämnen, som bryts ner mycket långsamt eller inte alls, sprids över helajorden. De är dessutom ofta fettiösliga och ackumuleras i biologiskt material.Koncentrationema ökar i kalla områden, där nedbrytningen är än sämre. I t.ex.norra har man funnit PCB i inuit-kvinnomas bröstmjölk. tillförs nyaämnen som liknar DDT och PCB. Exempel på detta är flamskyddsmedel(polybromerade difenylet-rar), som återfinns i salar i . Dagens analysmetoder kanbara identifiera en liten del av de stabila organiska mil-jögiftema. När manmäter den totala mängden av sådana ämnen, som innehåller klor eller brom, visardet sig att bara någon procent kan härledas tOl kända ämnen. Ett annat problemär att kunskapema om effektema av olika reningsåtgärder är dåliga. Eftersomdet finns många varianter inom varje ämnesgmpp, är det svårt att avgöra om deämnen som har störst miljöeffekter också är de som tas bort vid reningen.Bristen på kunskaper i kombination med misstänkta miljöeffekter gör riskernamed stabila organiska ämnen som innehåller klor och brom speciellt allvarliga. De viktigaste källornatill utsläpp av stabila organiska ämnen är ►gamla avfallsupplag,etc., ►blekning av pappersmassa, ►små spridda utsläpp från produktersom innehåller dessa ämnen. Underårens lopp har haltema av stabila organiska miljögifter i havsmiljön byggtsupp i bottensediment och levande organismer. Den mest uppmärksammade effektema. Bild 5.22 PCB i sill, strömming och sillgrissleägg. Mikrogram PCB/g fett SILL/STRÖMMING V \-\ /\ (södraBottenhavet) O 68 70 72 74 76 78 80 82 84 86 Mikrogram PCB/g fett SILLGRISSLEÄGlS 68 70 72 74 76 78 80 82 84 86 PCB i sill och strömmingi södra resp. södra samt i sillgrissleägg. Källa: , SNV. som misstänks varaorsakade av sådana ämnen, är skelettdeformationer och sterilitet hos salar.Andra effekter är krökning av ryggraden och deformation av käkama hos fisk(s.k. mopsskalle). Fiskamas fortplantningsorgan påverkas och parasftangreppenpå fisk ökar. Undersökningar visar att när utsläppen från skogsindustriemaminskar, så minskar också skadoma på fisk i närheten av industrierna. Sedan slutet av 1960-taletövervakas förekomsten av DDT och andra klorerade ämnen genom regelbundenprovtagning och analyser av bl.a. fisk. efter DDT-förbudetmärktes effekterna tydligt. Numeraär DDT-mängderna i och bara en tiondel av vad somuppmättes 1970. Haftema av DDT och PCB i sill och strömming minskade förstkraftigt, men har sedan stabiliserats. Det finns emellertid tecken på att DDT åter ökar något i . I mftten av ökadeockså DDT-mängden i sill i södra - troligen på gmnd av att DDT- användningen en tidåtempptogs i - men därefter har halterna åter minskat (Se Bild5.25). innehåller lever från Östersjötorsk så mycket stabila organiskamiljögifter att levern inte får säljas som livsmedel. När det gäller dioxinervisar prover från salar från ohka hav att haltema är på ungefär samma nivå ihaven mnt som i övriga havsområden på norra halvklotet. Analyser avfisk visar att det finns en tendens tiU ökande halter från , viaÖstersjön upp mot . Dioxiner är de giftigasteav de stabila organiska ämnena som vi känner . Dioxiner minskar kroppensförsvar mot sjukdomar och ökar risken för cancer. Uppmätta halter av dioxineri människor i visar att spridningen är ganska jämn över landet. , , finns det en marginal till de mängder som kange hälsoeffekter. Dioxiner i bröstmjölk har gett upphov till mycket debatt.Ammade spädbam växer emellertid så snabbt att häften av dioxiner bara ökar obe- ►Skador pa sälhononias livmoder Skelettskadori form av deformerade underkäkar upptäcktes påskjutna gråsälar i redan 1 960. Långtsenare, 1 976, fann man förändringar i livmodern hos vuxna sälhonor.Halterna av kvicksilver, kadmium, bly eller andra metaller var inte så höga ott dekunde vara huvudorsakerna. Man vet fortfarande inte helt säkert att DDT och PCB har orsakat skadorna, menmisstankarna är starka, speciellt mot PCB. Sammatyp av skador återfinns i andra havsområden där salarnahar lika höga halter av PCB som i Östersjön.Mängden DDT och PCB var ca 10 resp. 5 gånger högrei fisk från än från . Antalet gråsälar i var i bönan av troligen minst 100000. räknarman med att det finns högst 1 500 gråsälar i ,varav 1 000 vid den svenska kusten. Antal knubbsälar i uppskattas till 250 och antalet vikare till ca 7000. Denomfattande soldöden i 1 988 orsakades av ett virus, som liknardet virus som orsakar valpsjuka. av salarna dog. Man vet inte ommiljöstörningar bidrog till den högadödligheten. Året innan, 1987, fanns det omkring7000 sölar i och . Då hade sölstammenökat . På 1 960-ta-let var antalet nere i 2 000. På 1 890-ta-let beräknadesantalet sölar i till ca 17 000. Kapitel5 Vatten, sjöar, hav och kust tydhgt.Andra tänkbara riskgmpper är personer som äter mycket fet fisk och vissa yrkesgmpper,som kommer i kontakt med transformatorbränder, då en del PCB kan omvandlas tilldioxiner. Enligten nordisk expertgmpp är gränsen för ofarligt intag av dioxiner 35 pikogram perkilo kroppsvikt (1 pikogram = ). Bild5.23 visar schematiskt hur mycket fisk man kan äta utan att överskrida dettavärde. Varifrån kommer stabila organisica ämnen? Utsläppav dioxiner sker dels vid sopförbränning, dels vid ohka metallindustrier. Dedioxinutsläpp som vi känner till har mins- kat kraftigt de senasteåren. Utsläppen från sopförbränning var ca /år innan krav påreningsåtgärder började införas . 1992 skaU mängden dioxiner frånsopförbränning vara nere i /år. Även skogsindustriernas utsläpp iavloppsvatten har reducerats i takt med minskad användning av klor imassaindustrin och ökad rening av avloppsvattnet. harkartlagt tänkbara källor till dioxiner och bl.a. funnit att avfallsupplag medgammalt slam från kolelektroder, som tidigare användes vid klortiU-verkning,utgör en betydande källa. Alla upplag är ännu inte spårade och det är inteklart vilken metod som kan användas för att minska risken för att dioxinemaförs vidare. TabeU 5.9 Utsläpp av dioxiner, g/år. Bild 5.23 Dioxin i fisk. Intog gram/ vecka Gädda □ "" I I Barn Mängd fisk som motsvarar ett intag på ungefär35 pikogram dioxin per kilo kroppsvikt Källa 1987 (utsläpp till luft då inget annat anges) Jörn- och stålverk" 15-40 Metall och metallgjute- 520 Jörn- och stålgjuterier° 1 -10 Cement- och kalkugnar 510 Skogsindustri (avlopps- 15-30 vatten) Sjukhusugnar"'' 10 ° Inga senare mätningar än 1987. ''har flera anläggningar tagits ur bruk, varför utsläppen är lägre än vad som uppges för 1 989. Mängderna är ungefäriiga och mätta med lite olika metoder, men skillnaderna är inte större än att jämförelser mellan källor och år kan göras. Källa: Dioxin inpå livet,Källa 34, FRN. Källa: Hav 90, SNV. Sedan1970-talet har insektsmedel med DDT varit förbjudna i flertalet länder i Nordeuropa.Världsproduktionen av DDT var som störst 1960 med en tillverkning av 100000 tonper år. I användes då , framför allt inom jordbmket.DDT förbjöds i , med undantag för bekämpning av snytbaggar iskogsbmket, där DDT fick användas på dispens till 1974. PCB(polyklorerade bifenyler) är en gmpp ämnen som har använts i framför allt transformatorer,kondensatorer och plaster. PCB började tillverkas iindustriell skala . Kring 1970 tillverkades enbart i och Japancirka PCB . användes i mnda tal PCB iSverige. PCB har varit förbjudet iSverige för användning i ny utmstning. I gamla, störretransformatorer och kraftkondensa-torer får det användas till utgången av 1994. Enligt Nordsjökonferensenskall all användning av PCB ha upphört 1995 eller allra senast 1999.Fortfarande kommer det dock att finnas stora mängder i gammal utmstning som medtiden kommer att skrotas, t.ex. i gamla stridsvagnar. har nämnts attnär oljeborrplattformen Piper Alpha välte i kom det ut över PCB. Bromeradeflamskyddsmedel är ämnen som man befarar kan medföra allvarliga miljöproblem,även om direkta skador ännu inte har kunnat kopplas till dem. De användsframför allt i elektronisk utmstning och textilier. Den direkta importen avbromerade flamskyddsmedel är hten. Sannolikt tillförs betydUgt störremängder i halvfabrikat och färdiga varor. Flerabromerade flamskyddsmedel är stabila och kan väntas ha egenskaper som påminnerom motsvarande klorerade ämnen, som vi vet är miljöfarliga. Bild5.24 Organiskt bunden klor utanför massaindustrier. O 0-50 O 50-100 ©100-175 #175-250 # > per gram Organiskt bunden klor i bottensediment utmed kustavsnittmed massaindustrier. Kapitel5 Vatten, sjöar, hav och kust flamskyddsmedlet PBB(polybromerade bifenyler) som är uppbyggt på samma sätt som PCB. Ett annatflamskyddsmedel, PBDE (polybromerade difenyletrar) är antagligen ett störremiljöproblem, eftersom analyser visat att PBDE återfinns överallt där man harsökt efter detta ämne. En del prover tyder på att mängdema ökar, vilket sannoliktspeglar den ökade användningen. Det finns dessutom misstankar om att bromeradedioxiner bildas vid förbränning av PBDE. (Se även Kapitd 7, s. Destörsta mängdema klorerade organiska ämnen kommer fortfarande från massaindustrinsklorblekning, även om dessa utsläpp har minskat kraftigt . ningarutmed kusten visar höga halter i bottensedimenten utanför nuvarande och nedlagdamassaindustrier. De svenska skogsindustriemasutsläpp av organiskt bunden klor har minskat från ca 1987 till drygt14 1988 (mätt som AOX, adsorberbart organiskt bunden klor). Enligthittills beslutade åtgärder skaU utsläppen från skogsindustriema minska tUl och de bedöms kunna minska med ytterligare 75%fram . Utsläppen för varje ton blekt pappersmassa skall då haminskat från ca AOX till ca 1992 (sommotsvarar TOCI, där TOCI står för en annan mätmetod för organisktbunden klor). För suftatfabrikernaspappersmassa från barrved blir utsläppen ca AOX per ton TabeU 5.10 Uppmätta mängder organiskt bundet klor i avloppsvatten frånolika verksamheter, möttsom AOX (adsorberbart organiskt bunden klor). Utsläppt kg/år mängd g/pers Anläggningar för milföfarligt avfall Kälki: Hav 90, SNV. och för löwed ca perton, när hfttills beslutade åtgärder har genomförts. Motsvarande tal försulfitmassa är ca AOX per ton massa. Även om massaindustriemaär den dominerande källan förekommer utsläpp av organiskt bunden klor ocksåfrån kommunala reningsverk och från den kemiska industrin. Den kemiskaindustrins utsläpp håller på att kartläggas. I kommunalt avloppsvatten kommerämnen med organiskt bunden klor i stor utsträckning från hushållenskemi-kaUeanvändning och från klorering av dricksvatten. Metallhalternai havsområdena mnt ligger ofta betydligt över de naturligabakgrundshalterna. Det gäller framför allt kadmium samt i vissa områdenarsenik, kvicksilver och bly. är rapporterna om direkta skador pådjur och växter från metaOer få. Förekomsten av metaller i havsmiljön är iaUmänhet bättre känd - och därför också mer utförligt redovisad - änspridningen av stabila organiska mUjögifter. Utsläppen av metaller har minskatkraftigt de . Metallföroreningarkan ha fått stor utbredning innan de upptäckts. Det kan även ta innandet går att säkerställa samband mellan förändringar i miljön och de källorsom har orsakat förändringama. del kustområden finns bl.a. musslor och fisk som innehåller betydligt högremetallhalter än ute till havs. Kvicksilverhalter i fisk medför t.ex. attGävlebukten är svarthstad. Detsamma gäller rovfiskar som gäddaoch abborre i Stockhohns inre skärgård. Utanför stora industriutsläppförekommer också skelettskador på fisk i form av krökt ryggrad - skador som ien del faU kan kopplas tiU metallutsläpp. Allametaller är giftiga i höga koncentrationer, även om vissa i små mängder ärlivs- viktiga förämnesomsättningen, som zink och mangan. Miljöeffektema varierar också medsalthaften. Kadmium och zink har inindre giftverkan i än i ,där salthalten är betydligt lägre. De giftigaste metaUema äri alknänhet de som är säUsynta i naturen. Jämför man med naturUgakoncentrationer, är belastningen på oUka havsområden relativt sett störst förkadmium, kvicksUver och bly. Det är inte alltid som etthavsområde som tUlförs stora mängder metaUer också uppvisar höga halter i fiskoch bottendjur. Grovt sett är metaUtiUförseln i aUmänhet högre ju längre södemti man kommer, under det att metallkoncentratio-nema i organismer ökarnormt, med högst halter i . Förklaringen är bl.a. att ärmindre näringsrikt än egentUga . Fömtsättningar för upptag av t.ex.zink och kadmium kan förändras om tillförseln av näringsämnena minskar och omsyrgasförhållandena i de djupare bottenområdena förändras. En annan förklaring är attgamla utsläpp som finns upplagrade i bottensedimenten påverkar upptaget iorganismer. Det gäUer t.ex. kvicksilver i fisk utanför och arseniki bottensediment i . Detfinns ännu inga säkra bedömningar av hur stora metaUutsläpp som haven klararutan stömingar i ekosystemen. har räknat ut hur mycketmetaUutsläp-pen skuUe behöva minska för att tUlförseln från människors ohkaaktiviteter sammanlagt inte skaU öka haltema med över den naturUgabakgmndsnivån. För bly, som binds hårdare i sedimenten och inte Uka lätt kommerut i näringskedjan, utgår från att haltema i mUjön kan ökamed samt för kadmium och zink i (där salthalten är högre) med100%, dvs. en fördubbUng, jämfört med bakgmndsnivån. är målet att metaUutsläppen från Östersjöstatema skaUminska . Kapitel 5 Vatten, sjöar, hav och kust Tabell5.11 Metallbelastningen i olika havsområden frånolika verksamheter i länderna kring . * Jämfört med det som bedöms vara de natuHiga h " läsas som att kadmiummängderna är 6,9 Exempel gånger större är vis skall "kadmium 6,9 i 1 den naturiiga halten. Källa: Hav 90, SNV. Tabell5.12 Minskning i procent för att nå ett totalt påslog som ärmindre än () av bakgrunden. * För bly är påslaget satt 1 (). Källa: Hav 90, SNV. () och förkadmium och zink i till TabeU5.13 Svenska metallutsläpp till vatten 1972-1988. Utsläppssiffrorna från1970-talet är osäkra, men ger en uppfattning om storieksordningen. Källa: och Hav 90, SNV. Bild5.25 Kadmium, kvicksilver samt DDT i sill och strömming i olika delar av . KADMIUM,mikrogram/gram *DDT/sDDT-kvot är ett mått på ursprungsämnets andel av den totala mängden DDT-substanser Källa: , SNV. Kapitel5 Vatten, sjöar, hav och kust KVICKSILVER,mikrogram/gram DDT/sDDT-kvot* 86 78 80 82 84 0,25 0,20 0,15 0,10 0,05 O O 86 78 80 82 84 86 86 78 80 82 84 0,100,05 det både luft- ochvattenutsläpp. Vid angavs en minskning på 70%av den totala tillförseln av kvicksilver, kadmium och bly under perioden1985-1995, under fömtsättning att det finns teknik för att genomföra det. När det gäller svenskametallutsläpp till både luft och vatten, har jämförtresultaten fram med de etappmål som tidigare satts för 1995och som ingick i den första aktionsplanen mot havsföroreningar. För utsläpp avkvicksilver och arsenik till vatten har målet redan nåtts eller överträffatsoch för många andra metaller har det skett en kraftig minskning av utsläppensedan 1985 (se TabeU 5.14 och TabeU 5.15). Luftföroreningar frånolika länder svarar för över hälften av de metalftnängder som, på gmnd avmänniskors verksamhet, når haven. För bly är det av belastningen ihavet som kommer från luften, främst från bly i bensin. Siffroma i TabeU 5.16 ärungefäriiga. Det är svårt att beräkna hur metallema sprids. När det gäller exempelviskvicksilver är bakgmndsnivån och luftnedfaUet över vissa delar av tiUstor del okänd. De svenska utsläppen avmetaUema kvicksilver, kadmium och bly kommer framför aUt från smältverk ochmetaUverk samt, när det gäUer bly, i stor utsträckning från trafiken.Fortfarande har utsläppen från stor betydelse, trots en kraftigminskning av utsläppen. När det gäUer utsläpp direkt tUl vatten dominerarläckage från gmvavfaU och utsläpp från kommunala reningsverk. KvicksilvertUftörselntiU södra är större än den tUl , men kvicksUverhaften iströmming är högre i . Det beror antagligen, som nämnts, på högakvicksilverhalter i sedimenten från tidigare utsläpp. Gamla fiberbankar sominnehåller kvicksUver finns bl.a. utanför Höme-fors, , Ömsköldsvik,SundsvaU och . Tabell5.14 Reduktionsmål för metallutsläpp till luft. *Minskning i procent. Reduktionsmålför metallutsläpp till vatten. *Minskning i procent. *■*■ * Enligt det första ha från 1 985 till 1 995. '" Källa:Hav 90, SNV. * Enligt första havsaktionsprogr 1985 till 1995. '* ej beräknat Källa:Hav 90, SNV. Kapitel5 Vatten, sjöar, hav och kust Försuming av mark ochsjöar och läckage från avfaUsupplag kan även komma att påverkakvicksUvertUftörseln tUl havet. kommer de direkta punktutsläppenfrån att fortsätta minska. (Se även Kapitel3, s.46 och Kapitel 7,s.203.) Kadmiumfinns på samma sätt som kvicksUver i relativt höga halter i , trots att tilftörseln av kadmium är större ju längre södemt mankommer. En förklaring är att produktionen av djur och växter är större ochsedimenteringen kraftigare i . SkiUnaden i kadmiumhalteri plankton och sUl(ströniining) meUan och förklaras istort sett av saft-haltsminskrungen. I blåmusslor, som växer snabbt iVästerhavet, sjunker haltema snabbare. De svenskakadmiumutsläppen kommer framför aUt från gmvavfaU och metaUverk. DessutomtUlförs åkerjorden kadmium från handelsgödsel, men det finns ingen beräkningav hur mycket kadmium från handelsgödsel som läcker ut tUl havet. Kadmiumär förbjudet mom många användningsområden. De två största kvarvarandekadmiumkäUoma är batterier och (Se även Kapitel 3, s. 49 och Kapitd 7, s. Belastningenmed bly är lägst i BottenvUcen och ökar södemt i takt med ökat luftnedfaU, menblyhalterna i plankton är högre i Bot-tenvUcen än i egentUga . Blybmds starkare än många andra metaUer i sedimenten. Därför är bly sannoUkt ettmindre problem i än i övriga havsområden, men uppgifter om blyetseffekter i havs-mUjön är än så länge osäkra och ibland motsägelsefuUa. Bly anrikas i blåmusslor,vilket kan ha betydelse i en del områden. Utanför har ocksåryggskador på fisk (homsunpor) konstaterats, vUka troUgen har orsakats avblyutsläppen. som heUiet donunerar bly från luftutsläpp. Dessa har i minskatmed . Huvuddelen av blyutsläppen tUl luften kommer frånblytUlsatser i bensin. Svenskavattenutsläpp av bly kommer framför aUt från gmvavfaU och kommunalareningsverk. Utsläppen från reningsverken kommer troUgen huvudsakUgen från regnvatten,och urspmnget är huvudsakUgen bly från bensin även där. TabeU5.16 Luftnedfallets andel av den totala metallbelastningen 1 olika havsområdeni procent. Naturlig tillförsel ingår inte. Källa:Hav 90, SNV. För bly, Uksom förkvicksUver och kadmium, gäUer att tUftörseki i oUka varor och konstmktioner ärbetydUgt större än utsläppen, vUket medför risk för spridning i mUjön pålängre sikt. (Se även Kapitel 3, s. 50 och Kapitel 7, s. Zinkförekommer i havsmUjön enUgt samma mönster som kadmium. av de svenskazuikutsläppen tUl vatten kommer från gmvavfaUet. Andra käUor är metaUverk ochdagvatten från regn och snö i tätorter (där det förekommer mycket förzinkatmaterial). zinkutsläpp från rayonindu-strin har minskat, dels på gmndav reningsåtgärder, dels på gmnd av att produktionen har minskat. Organiskatennföreningar kan medföra problem i havsmiljön, bl.a. vid odling av mussloroch ostron. Problemet är i aUmänhet lokalt i närheten av båthamnar. Vid Fiskebäckskiloch vid /Askö-området finns samma typ av förändringar av musselskalen somi sydöstra och som misstänks bero på organiska tennföreningar. Den tennförening somåterfinns i skaldjur (butyltenn) kommer från båtfärg som används för attförhindra påväxt av alger på fartygsbottnar. år det förbjudetatt använda färger som innehåUer organiska tennföremngar tUl båtar som ärkortare än 25 m. TabeU 5.17 Svenska metallutsläpp till vatten 1988. Kälki: Hav 90, SNV. Kapitel 5 Vatten, sjöar, hav och kust Bild5.26 Kadmium i fisk, alger och musslor. 700600 500 400 300 200 100 Kadmium, mikrogram per g torrsubstans A = tillförsel frånpolska och sovjetiska floder ingår ej """""kräftdjur ~~str ö m m i n g "*" blåstång """'blåmussla tillskott frånföroreningar naturlig halt i gamlasedimentlager Kadmiumbelastning och kadmiumhalter i fisk, blåstång och blåmusslor samt i sediment i olika havsområden. Halterna i det levande materialet är störst iBottenhavet under det att belastningen jämfört med bakgrundsnivån är störst i . Kalk:SNV Rapport 3696. Arsenikbedöms bara vara en riskfaktor i . Arsenik är direkt giftigt för alger,som tar upp arsenik om det är brist på fosfor. Den stora källan av betydelse iSverige är . Utsläppen därifrån har emellertid minskat från 2000ton till 1989. Arsenik kan också läcka ut frånarsenikförorenad mark vid anläggningar för träimpregnering samt från virke sombehandlats med arsenik. Gamla avlagringar i sediment är en stor källa tillarsenik i havsmiljön. Koppar,krom och nickel Tillförselnav koppar varierar förhållandevis lite mellan olika havsområden. Kopparhalternai sediment är små i förhållande till den beräknade belastningen, vilket tyderpå att belastningen är överskattad. I och är kopparhalterna isill högre än i , troligen på grund av kopparutsläpp i . Förkrom och nickel är ökningen i sedmi-menten små eller inga alls, trots atttillförseln till haven beräknas vara 50-l(X)% högre än den naturligabelastningen, vilket kan förklaras av osäkra beräkningar. Hos plankton visarkrom en avtagande halt från till och därefter en ökningi . Nickel ökar från och söderut både i planktonoch sediment, men denna ökning har troligen naturligt ursprung. Kopparutsläppkommer till stor del från ytbehandlings- och elektronikindustrier, medan krom-och nickelutsläpp kommer från stål- och ytbehandlingsindustrier. Olja från många källor öljai luften och oljeutsläpp till floderna svarar för en stor del av deoljeföroreningar som finns i havet. Därtill kommer oljeutvinning till havs ochutsläpp från fartyg. Akuta utsläpp från olyckorkan medföra att stora vattenområden och kuststräckor skadas allvarligt förflera år, innan de återhämtar sig. Det gäller t.ex. Tsesisolycka i Stockholmsskärgård och oljeutsläppen utanför 1987. Dentotala tillförseln av olja till svenska havsområden uppskattas till mellan 30(XX) och 60 (XX) ton . kommer via vattendrag,från avloppsreningsverk eller industrier. Fatygstrafiken och luftnedfall avoljeföreningar svarar för vardera. och (som omfattas av ) beräknas flodernaföra med sig 50 (XX) ton olja . Därtill kommer enbartfrån läckage och spill i samband med utvinning av olja och gas tiU havs. Förhela beräknas luftnedfallet av oljeföreningar till 10(XX)-4000() tonper år, vilket är betydligt mer än tidigare beräkningar kommit fram till.öljenedfall från luften är till stor del omvandlade och oförbrända kolväten,som vanligen är mer giftiga än den ursprungliga oljan. Detär stor brist på jämförbara mätdata över hur mycket olja som tillförs haven. Desvenska utsläppen via floder uppskattas till ca 3 (XX) tontill svenska kustvatten. Uppskattningarna av oljeutsläppen från de kommunalareningsverken varierar mellan 16 och 8(K) ton. Raffinaderierna svarar för ca 70ton . Till detta kommer olja som förs med regnvatten, frånbensinstationer m.m. Utsläppfrån fartyg är förbjudet, men förekommer i strid mot gällande bestämmelser.Fartygsutsläppen har dock minskat sedan mitten av 197()-talet. Ävennär det gäller effekterna av olja i havsmiljön saknas i mycket kunskaper, mendet finns omfattande laboratorieförsök.