prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — m. m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Ersättningar på grund av radioaktivt nedfall 1989/90Utgift 42 340453 1990/91 Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 Fråndetta anslag betalas kostnader med anledning av beslut om ersättning enligtförordningen (1986:621) om ersättning till jordbruks-, trädgårds- ochrenskötselföretag samt till vissa fiskare med anledning av Tjer-nobylolyckanoch förordningen (1987: 64) om ersättning (Ör merkostnader och förluster medanledning av till dem som för sitt uppehälle är beroende avfiske, jakt, bär- eller svampplockning. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Ersättningar på grund av radioaktivtnedfatl för budgetårei 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på I . 1989/90Utgift '496000 1990/91 Anslag ' I 000 1991/92Förslag 13 627000 'Anslaget .Slalislik på jordbrukets område. Anslaget används for att bekosta statistik inomjordbruks- och livsmedelsområdet. Statistiskacentralbyrån har i anslagsframställningen för /92 beräknatkostnaderna för jordbruksstatistik till totalt , varav 10857 000kr. belastar trettonde huvudtitelns anslag : Statistik,register och prognoser och 4,5 milj. kr. nionde huvudtitelns anslag Utredningarm. Under anslaget Statistik på jordbrukets områdeberäknas kostnaderna till , en minskning med . jämförtmed innevarande budgetår. Kostnadernaför den statistik som redovisas under anslaget bekostas under innevarandebudgetår med regleringsmedel (införselavgiftsmedel utanför den s.k.fördelningsplanen). Enligt det livsmedelspolitiska beslutet (prop. 1989/90:146,JoU 25, rskr. 327) skall kostnaderna fr.o.m. /92 täckas medbudgetmedel. tillkallade regeringen en särskild utredaremed uppgift att utreda det framtida statistikbehovet inom livsmedelssektorn motbakgrund av den reformering av livsmedelspolitiken som sker såväl nationelltsom internationellt (dir. 1990:14). överlämnade utredningen enlägesrapport (SOU 1990:99) Statistikbehovet inom livsmedelssektorn vissaförslag till förändringar på kort sikt. Utredningen skall senast den 1 juni1991 redovisa sitt slutbetänkande. De förslag till förändringar och samordningsom utredningen föreslår bör enligt min mening genomföras. Enligt statistikutredningen bör SCB tilldelas medelför att genomföra undersökningen (LBR) på planerat sättunder med undantag för ny-, till- och ombyggnadsavsnittet.Användningen av uppgifterna i detta avsnitt är enligt utredningen begränsad.Uppgifter om investeringar kan dessutom tas genom andra källor. Dennabegränsning av LBR bör enligt min mening genomföras. Galt- och betäckningsstatistiken tas fram av SCBoch bekostas med lika delar av SCB och regleringsföreningen kötthandel. Enligi utredningen är användningen av denna statistik liten. Skulle behov föreligga att ta fram statistiken för att genomföra de övergängsåtgär der som beslutats i enlighet med beslut om en ny livsmedelspo litik bör enligt utredningen kostnaderna för galt- och betäckningsstatisti- 80 kenfinansieras inom ramen för övergångsåtgärderna till den del undersök- Prop.1990/91: 100 ningen inte bekostas av branschen. Utredningen konstaterar att kostnaden för SCBsnuvarande objektiva skördeuppskattningar är hög. Kostnaden innevarande budgetåruppgår till ca 19 milj. kr. Enligt utredningen bör samhällets behov avstatistiskt underlag vad gäller skördeuppskattningar kunna tillgodoses till enbetydligt lägre kostnad för statsbudgeten. Det statistikbehov som branschendärutöver kan ha bör enligt utredningen bekostas av branschen själv. Införslutbetänkandet skall utredningen studera olika alternativ för att till lägrekostnad få fram godtagbara uppgifter. Jag återkommer med en samlad bedömning av detframtida statistikbehovet inom livsmedelssektorn samt kostnaderna för ochfinansieringen av detta när utredningen redovisat sitt slutbetänkande. Tillsvidare bör kostnaderna för skördeuppskattningar samt galt- ochbetäckningsstatistiken, i den mån den behövs ,finansieras inom ramen för omställningsåtgärderna. De förslag som livsmedelsstatistikutredningen iövrigt föreslår vad gäller samordning mellan undersökningar som har närliggandesyften och som i vissa fall utförs på olika myndigheter bör enligt min meninggenomföras. Medel for den jordbruksekonomiska undersökningen(JEU) bör tills vidare anvisas under anslaget Utredningar m.m. Medlen bör dockkunna ha en mer flexibel användning och inte endast knytas till den jordbruksekonomiskaundersökningen. Anslaget, vars rubrik bör ändras tillLivsmedelsstatistik, bör budgetårei 1991/92 föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till LIvsmedel.ssiatistik för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Utbildning och forskning Prop. 1990/91: lOO 1989/90Utgift 551228 851 Reservation -73261195 1990/91 Anslag 562162000 1991/92 Förslag 616 512000 Från anslaget bekostas utbildning, forskning ochförsöksverksamhet samt djursjukvård vid (). verksamhet bedrivs vid 54institutioner, elva försöksdistrikt, en till Skara förlagd försöksgård, sexförsöksparker samt ett antal jordbruksegendomar och fältstationer. Verksamhetenär förlagd till sammanlagt 33 orter. Lantbruksuniversitetetföreslår för /92 att anslaget räknas upp med sammanlagt . exkl. pris- och löneomräkning enligt följande. Ytterligare 2 milj. kr. behövs för att göra detekonomiskt möjligt att omvandla två tredjedelar av utbildningsbidragen tilldoktorandtjänster. bör överföras från SLUs anslag tillanslaget Bidrag till utbildning för vuxna under åttonde huvudtiteln isamband med att hovslagarutbildningen i byter huvudman. 10 milj. kr. bör överföras till SLUs anslag frånSIDAs biståndsanslag för finansiering av u-landsinriktad utbildning, forskningm. bör föras över från naturvetenskapligaforskningsrådets anslag till SLUs anslag. perår behövs för utredningaroch förnyelsearbete inom lokalområdet. Denövergripande översyn som pågår av SLU kommer att redovisas . Den skallutgöra ett underiag for nästa forskningspolitiska proposition . Anslaget bör förutom för pris- och löneomräkningtillföras 4 milj. kr. för förstärkning av forskningen i enlighet med vad somförordades i forskningspropositionen 1990. Efter förslag i budgetpropositionen 1989 anvisadessärskilda medel till SLU för att möjliggöra en inledning av agronomutbildningens förnyelse med inriktning mot bioteknik och livsmedel. .Åven har nya medel anvisats för denna utbildning. a. för att stärka denna utbild ning ytterligare har något rationaliseringsavdrag inte gjorts, vilket bör medge att den förstärkning som har föreslagits av studentkårerna kan finansieras. Någon förändring av huvudmannaskapet för hovslagarutbild ningen är inte aktuell . Följande planeringsram för statlighögskoleutbildning vid jordbruks- Prop. 1990/91: 100 och skogsbrukssektornbör gälla för nästa budgetår. Möjligheterna till Bil. 11 omfördelningarinom totalramen bör betonas. Ulbildningslinje/poäng .Antal utbildningsplatser Lanlbruksvelenskapliga fakulteten Agronomlinjen. 200 poäng Lantmäslarlinjen. Jägmästarlinjen, 200 poäng Skogsteknikerlinjen,80 poäng 135 Veterinärlinjen,220 poäng 65 Djursjukvårdarlinjen,40 poäng 20 Någon generell överföring avbiståndsmedel till detta anslag bör inte göras . Inte heller ärdet aktuellt att göra någon överflyttning från naturvetenskapligaforskningsrådets anslag till SLUs anslag. Regeringen har med stöd avriksdagens bemyndigande föreskrivit ändrat ämnesinnehåll för tjänster somprofessor enligt följande (jfr prop. 10 s. 361, SU 42, rskr. Lantbrukskemi II Organisk kemi, särskilt naturpro- Klinisk radiologi Veterinärmedicinsk klinisk Medicin 11 Medicin for idisslare, särskilt brist- Artificiell insemination Veterinärmedicinsk reproduktions- Växtodlingslära Växtodlingslära - vall och grönfo- Växtodlingslära - grödor i särskiltintermediär ämnes- öppet bruk Växtpatologi, särskilt Växtpatologi Vid sidan av omfördelningar avforskningsresurser är omprövningen av professurer eller av ämnesinnehållet idem väsentlig för förnyelsen av forskningen. Den omprövning som under desenaste åren gjorts vid SLU har i stor utsträckning präglats av detta synsätt.För framtiden är det viktigt att denna möjlighet tas till vara i störreutsträckning. Iutredningen om den nya centrala jordbruksmyndigheten (SOU Prop.1990/91: 100 1990:87)föreslås att statens lantbrukskemiska laboratorium skall inord- Bil. Il nasi SLU. Lökalmässigt är de redan samlokaliserade. Jag anser att detta bör skefr.o.m. den Ijuli 1991. 1 det sammanhanget bör SLU tillföras 8026000 kr.Samtidigt är det nödvändigt att alla rationaliseringsmöjligheter tas tillvara. Viktigt i det fortsatta arbetet är en tillräckligt stor rutinmässiganalysverksamhet för att möjliggöra metodutveckling. Av särskilt intresse ärockså arbetet rörande internationellt gångbara standardmetoder forlaboratoriearbete på det lantbrukskemiska området. Jag har mot bakgrund bl. a.härav räknat med att SLU skall bidra till de samlade besparingarna inom denoffentliga sektorn med 6.6 milj. kr. Sammanlagt bör anslaget till SLU för budgetåret1991/92 räknas upp med . Därvid har hänsyntagits till att SLU skall medverka i finansieringen av nya telefonväxlar. Jaghemställer att regeringen föreslår att till /92 anvisa ett reservationsanslag på . Lokalkostnader m. m. vid' 1989/90Utgift 240 561747 1990/91 Anslag 254 984000 1991/92 Förslag :265704000 Från anslaget bekostas lokalhyror vid Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) och ersättningar till domänverkets fond för upplåtenmark. Vidare redovisas här de byggnadsarbeten fiir SLU som tidigare redovisadesunder anslaget Byggnadsarbeten vid SLU m.m. Huvuddelen av SLUs lokalinnehav förvaltas avbyggnadsstyrelsen. Lokalbeståndet uppgår till ca 400000 m". SLUdisponerar under /91 ca 254 milj. kr. för lokalkostnader vilketmotsvarar av anslagen till förvaltningskostnader och lokaler för SLU. föreslår för perioden1991/92-1993/94 som nya investeringsprojekt lokaler för växtfysiologi ochupprustning av de nuvarande lokalerna för mikrobiologi. Sammanlagt uppgårdessa projektkostnader till 50 milj. kr. SLUdisponerar ett stort antal lokaler och andra fastigheter spridda över hela landet, SLU har i särskild ordning upplyst att det finns goda möjlighe ter att göra besparingar inom detta område. Mot bakgrund härav bedömer jag att SLU, som ett bidrag till de totala besparingarna inom den offentliga 84 sektorn,kan göra besparingar motsvarande . i minskat anslag Prop.1990/91: 100 till lokalkostnader. De investeringsprojekt som byggnadsstyrelsenhar re- Bil. 11 dovisat är inte aktuella under nästa budgetår. Anslaget för SLUs lokalkostnader bör för nästabudgetår räknas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Lokalkostnader m. m. vid Sverigeslantbruksuniversitet för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Inredning och utrustning av lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet m. m. 1989/90Utgift 21450637 Reservation 13 246139 1990/91 Anslag 49000000 1991/92Förslag 55 450000 Från anslaget bekostas inredning och utrustning avlokaler vid och andra institutioner som haranknytning till forsknings- och försöksverksamhet inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde. Byggnadsstyrelsenhemställer att 5 milj. kr. anvisas för inredningsverksamhet /92samt en uppräkning av kostnadsramen för fördelning. oeh högskolor(UUH) föreslår att den för dess verksamhetsområde avsedda anslagsposten /92 beräknas till 51 milj. kr. samt föreslåratt en kostnadsramavseende utbyte av telefonväxlar vid SLU förs upp i utrustningsplanen. Kostnadsramenför inredning som disponeras av bör såsom beslutades med anledning av forskningspropositionen 1990 föras upp i inredningsplanen med höjning motsvarande prisomräkning eller med . Kostnadsramen för utrustning som disponeras av UUH bör förutom för prisomräkning räknas upp med 11 milj. kr. i enlighet med ställningstagandet till förslagen i forskningspropositionen 1990. Därtill bör i utrustningsplanen för /92 föras upp en delram för nya telefonväxlar om . Detta innebär sammanlagda ramar för inredning av ca 34 milj. kr. och för utrustning av ca 198 milj. kr. Till följd av lokalbesparingarna som jag har redovisat under punkten 12 bedömer jag emellertid att utrustningsramen kan minskas med . Mot bakgrund bl.a. av de bedömdamedelsreservationerna vid utgången Prop. 1990/91: 100 av detta budgetår beräknarjag anslagsbehovet till . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen attbesluta om anskaffning av inredning och utrustning för lokaler vid m. m. inom de kostnadsramar som jaghar förordat i det föregående, 2. till Inredningoch utrustning av lokaler vid m.m. för /92 anvisa ett reservationsanslagpå 5 . Skogs- och jordbrukets forskningsråd 1989/90Utgift 125163 370 Reservation 39454285 1990/91Anslag 138 930000 1991/92 Förslag 156 725000 Skogs- och jordbrukets forskningsråd () skallenligt sin instruktion främja och stödja i första hand sådan grundläggande ochlångsiktig forskning som gagnar skogsbruket, jordbruket och trädgårdsnäringen. SJFRföreslår att rådets grundläggande anslag i enlighet med forskningspropositionen1990 räknas upp med 7 milj. kr. för /92. Därtill kommer medelför de särskilda forskningsprogram som finansieras med miljöavgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. En större utvärdering av programmen harpåbörjats . SJFRskall enligt forskningsproposition kompenseras för löne-ochprisökningar fr. o. m. /89 enligt samma principer som gäller föranslagen till högskolan. Avtalsenliga löneökningar, som inte är kända i sådantid att de kan beaktas i detta sammanhang, kompenseras från det s. k.täckningsanslaget. Dessa principer har tillämpats vid anslagsberäkningen förnästa budgetår. Därtill bör anslaget räknas upp med 7 milj. kr. Som ett led ibesparingsarbetet inom den offentliga sektorn bör anslaget räknas ned med200000 kr. Sammanlagt bör anslaget föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Skog.s- och jordbrukels forskningsråd för /92 anvisa ett reservationsanslag på . 46 741606 47000000 99 800000 1989/90Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag Prop.1990/91:100 Bil. Under anslaget anvisas medel till stöd förkollektiv jordbruksteknisk forskning och skogsteknisk forskning samt kollektivforskning om skogsträdsförädling och skogsgödsling m. m. Vidare anvisas medeltill stöd för kollektivt forsknings- och utvecklingsarbete inom jordbruks- ochväxtförädlingsområdena. (1000-tal kr.) Skogsträdsförädling, skogsgödsling, m. m. Statens stöd till kollektiv jordbruksteknisk forskningregleras i ett mellan staten och Stiftelsen forskning träffatavtal om gemensam finansiering av forsknings- och utvecklingsverksamhet på detjordbrukstekniska området. Avtalet avser tiden den Ijuli 1990den 30juni 1993.Enligt avtalet medverkar i finansieringen av verksamheten genom att underavtalsperioden bidra med sammanlagt 10,3 milj. kr., varav 3,4 milj. kr. Stiftelsen åtar sig att tillskjutalägst motsvarande belopp, varav sammanlagt minst 7 milj. kr. i form av direktbidrag. har ansvaret för genomförandet av detavtalade programmet. Tilläggsavtal har träffats om viss teknik för alternativaproduktionsformer och alternativ användning av . Statensstöd till kollekliv skogsteknisk forskning regleras i ett mellan staten ochStiftelsen träffat avtal om gemensam finansiering avforsknings- och utvecklingsverksamhet på det skogstekniska området. Avtaletavser tiden den Ijuli 1990 . Enligt avtalet åtar sig attmedverka i finansieringen av verksamheten genom att under avtalsperiodentillskjuta sammanlagt 46 milj. kr., varav 15,2 milj. kr. under budgetåret1991/92. Stiftelsen åtar sig att tillskjuta sammanlagtlägst 46 milj. kr., varav minst 44 milj. kr. som direkt, kontant bidrag. Etttilläggsavtal om teknikutveckling har träffats. En mer omfattande utvärderingav verksamheten har gjorts. Statens stöd till kollektiv forskning rörande skogsträdsförädlingoch skog.sgödsling, m. tn. regleras i ett mellan staten och StiftelsenSkogsför- bättring träffat avtal omgemensam finansiering av forsknings-och utveck- Prop. 1990/91: 100lingsverksamhet för skogsträdsförädling och skogsgödsling m. m. 11avser tiden den Ijuli 1990 . Enligt avtalet åtar sig attmedverka i finansieringen av verksamheten genom att under avtalsperiodentillskjuta sammanlagt 24,7 milj. kr., varav 8,2 milj. kr. under /92.Stiftelsen åtar sig att tillskjuta sammanlagt lägst 24,7milj. kr., varav minst 23,7 milj. kr. som direkt, kontant bidrag. Etttilläggsavtal har träffats om bl.a. metodutveckling avseendeskogsträdsförädling. Statens stöd lill växtförädling regleras i ettavtal mellan staten och () om gemensamfinansiering av visst växtförädlingsarbete. Enligt avtalet som omfattar tidenden Ijanuari 1990 den 30juni 1993 bidrar staten med sammanlagt 66,5 milj. kr.under avtalsperioden, varav 19 milj. kr. under /92. LRF bidrarunder avtalsperioden med sammanlagt 59,5 milj. kr. Enligt avtalet skall SJFRställa ytteriigare 7 milj. kr. av tillgängliga medel till verksamhetensförfogande. Av inomramsmedel inom jordbruksprisregleringen harhittills finansierats jordbruksforskning och växtförädling genom att medeltillförts bl.a. Stiftelsen . Dessa medel bör i fortsättningenanvisas över detta anslag. För nästa budgetår beräknarjag ett belopp på 52milj. Anslagetför nästa budgetår bör foras upp med 99,8 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Slöd lill kollektiv forskning /92 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag Skogs- och lantbruksakademiens uppgift är att medstöd av vetenskap och praktisk erfarenhet till samhällets gagn främja jord- ochskogsbruk samt därtill knuten verksamhet. Från anslaget betalas kostnader förakademiens ordinarie tjänstemän, ersättning åt skoglig expertis, bidrag tillbibliotek m. m. samt vissa kostnader för utländskt forskarutbyte och utländskaforskarkontakter. Underdet gångna året har belyst aktuella skogs- och jordbruksfrågor vidordinarie månadssammankomster, vid seminarier samt genom arbete inom ochrapporter från utskott, kommitté- och arbetsgrup- Prop. 1990/91:100 per. /92 hemställs om ett anslag av 1,2 milj. kr. 11bidrag till lönekostnader. Anslaget bör räknas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag lill Skogs- och lantbruksakademienför /92 anvisa ett förslagsanslag på . 25 771000 5435000 9 349000 115 576000 1000 1000 15000000 IO 000 000 30000000 A.Jordbruksdepartementet m. m m., reservationsanslag 4Bidragtill vissa internationella organisationer m. m., JÖrslagsanslag 19 I , ramanslag 26 2 Lantbr\iksstyre\sen, förslagsanslag 26 3 ,yö>.s/a?5a«5/a 26 4 Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m.,förslagsanslag 28 5 Markförvärv förjordbrukets rationalisering, 29 6 Täckande avförluster på grund av statlig kreditgaranti, 307 Stöd till skuldsattajordbrukare, yö>5/a.ya«.s/a 31 8 Startstödti\\')ordbmkare, förslagsanslag 31 9 Stöd tillavbytarverksamhet m. m., 32 10 Prisstöd tilljordbruket i norra , 33 II Särskilda åtgärder för jordbruket i norra , 34 12 Stöd tillinnehavare av fjällägenheter m. m., 35 13Omställningsåtgärder i jordbruket m. m., JÖrslagsanslag 38 14 Kådg\vn\ngoc\\utbi\dning,reservalionsanslag 40 15 Stöd till sockerbruken på och m.m.,förslagsanslag 40 16 Bidrag tillträdgårdsnäringens rationalisering, 42 I ,/d>-5/a5a«5/ag Frö-och plantverksamhet, förslagsanslag Prop.1990/91:100 Bil. * Beräknat belopp. Investeringar, reservationsanslag 46 5 Bidragtill skogsvård m.m.,/o>-.i7a5a«5/a 49 6 Stöd tillbyggande av skogsvägar, 50 7 Främjande avskogsvård m. m., reservationsanslag 50 8 Bidrag till trygghetsförsäkring för skogsbrukare, ,JÖrslagsanslag Fiskenämnderna, JÖrslagsanslag Främjande av fiskerinäringen,reservationsanslag Isbrytarhjälp åt fiskarbefolkningen,yo>5/a5a/75/a Bidragtill fiskets rationalisering m. m., JÖrslagsanslag Låntill fiskerinäringen, reservalionsanslag Täckande av föriuster vid statligkreditgaranti till fiske, JÖrslagsanslag Prisreglerande åtgärder på fisketsområde, JÖrslagsanslag Ersättningför intrång i enskild fiskerätt m. m., JÖrslagsanslag 531 Främjande av rennäringen, reservationsanslag 542 Prisstöd till rennäringen, JÖrslagsanslag 553 Ersättningar för viltskador m.m., _/ö>5/a5a«5/a Statensveterinärmedicinska anstalt: Uppdragsverksamhet, förslagsanslag Bidrag tillstatens veterinärmedicinska anstalt, reservalionsanslag 58 3 : Bidragtill avlägset boende djurägare för Djurhälsovårdoch djurskyddsfrämjande åtgärder, Bekämpandeav smittsamma husdjurssjukdomar, 1990/91:100 20885000 Bil. *9 400 000 *40000000 1059300030000000 12 320000 52913000 29 300000 5 112000 *Beräknat belopp. 156 725 000 99 800000 G.Växtskydd och jordbrukets miljöfrågor 64 I Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet, förslagsanslag 66 2 Bidrag till statensutsädeskontroll, reservationsan. 66 3 , ramanslag68 4 Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet JÖrslagsanslag 68 5 Bidrag till statensmaskinprovningar, reservationsanslag 72 6 Miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket, reservationsanslag 72 7 Bekämpande avväxtsjukdomar,/ö>.v/a.va«.y/a 2Täckandeav vissa kostnader för köttbesiktning m. m., förslagsanslag 76 3 ,förslag.sanslag Inköpav livsmedel m. m. för beredskapslagring, reservationsanslag Kostnaderför beredskapslagring av livsmedel m. förslagsanslag Industrinsråvarukostnadsutjämning, m.m., JÖrslagsanslag Ersättningarpå grund av radioaktivt nedfall, JÖrslagsanslag Livsmedelsstatistik../d>.v/(7,?.van.s7a 82 1 , reservationsanslag 84 2 Lokalkostnaderm.m. universitet,./o/-.v/ö. !f.9a«.s7a,i,' 85 3 Inredning ochutrustning av lokaler vid m., reservationsanslag 86 4 Skogs-ochjordbrukets forskningsråd, 875 Stöd till kollektiv forskning, reservationsanslag 886 Bidrag till Skogs-och lantbruksakademien, 1990/91:100 Bil.11 Trycken, Stocktiolm 1990 Regeringens proposition 1990/91:100 Bilaga 12 (Tionde huvudtiteln) I 1990/91. Bilaga 12 till budgetpropositionen 1991 1990/91:100Bil. Tillarbetsmarknadsdepartementet hör frågor om arbetsmarknad, arbetsliv, invandringoch svenskt medborgarskap. Trotsatt industrikonjunkturen vände , enligt (Kl) Konjunkturbarometer, var det först som det skedde en mermarkerad avmattning på arbetsmarknaden. Under slutet av året var avmattningentydlig inom samtliga sektorer, men främst inom delar av de konkurrensutsattasektorerna. Bristen på arbetskraft inom industrin, som varit ett stort problemunder , minskade snabbt , enligtkonjunkturinstitutets mätningar. Den stora efterfrågan av arbetskraft underspeciellt slutet av har medfört att antalet sysselsatta stigitsnabbt . Ökningen upphörde dock under slutet av , i densäsongrensade statistiken. Totalt bedöms sysselsättningen ändå öka med ca 40000personer . Sysselsättningen inom industrin har däremot minskat förförsta gången . Antalet heltidssysselsatta, exkl. personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder, har ökat med nära 450000 personer sedan år1983. Bara beräknas ökningen uppgå till 50000 personer. Antaletarbetade timmar har ökat under 1980-talet.Under år 1990 fortsatte ökningen, men i en avtagande takt. Inom industrin harantalet arbetade timmar minskat. Konjunkturavmattningen resulterade inte i någonökning av arbetslösheten förrän . börjadedock arbetslösheten stiga mer påtagligt. Prognoserna för pekar på enminskning av sysselsättningen och på en mycket markant uppgång avarbetslösheten. Detta kommer också säkerligen att innebära stigande långtidsarbetslöshet.Uppgången sker dock från en mycket låg nivå. Utslagningen på arbetsmarknaden fortsätter attligga på en alltför hög nivå. För att motverka detta pågår en fortgåendeförändring och förnyelse av arbetslivet. Detta arbete kommer att intensifieras.Nya arbetsmetoder och nya sätt att organisera arbetet prövas för att förebyggaarbetsskador och öka effektiviteten i arbetet. a. görs betydande insatsermed hjälp av arbetslivsfonden i rehabiliterande och förebyggande syfte. harantalet anmälda arbetssjukdomar och den genomsnittliga sjukfrånva- Prop.1990/91: 100 ron minskat , delvis som en följd avdet Bil. 12 försämrade konjunkturläget. Denarbetsmarknads- och arbetslivspolitik som bedrivs i är i mångaavseenden internationellt unik, speciellt om man jämför med länderna utanförNorden.