prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Bl.a. föreslås att arbetsmiljölagen tillförs ett bemyndigande attmeddela även sådana föreskrifter om arbetsmiljön som inte ärstraffsanktionerade. Inom arbetarskyddsstyrelsen fortsätter arbetet medatt utveckla metoder för utvärdering och uppföljning av styrelsens regler. Pågmndval av de erfarenheter som det tidigare projektet inom området och gjordautvärderingar givit avser styrelsen att finna former för att utnyttjametoderna i det löpande arbetet. Förslagtill förändringar i reglerna för lönebidrag läggs fram i budgetpro- 71 Förslagetinnebär dels att bidragsreglema blir mindre Prop. 1990/91:100 detaljerade, dels att föreskrifterna i regleringsbreven förenklas. På arbetsrättens område planeras en översyn av detarbetsrättsliga regelsystemet. De förslag om förenklingar i formföreskriftemai lagen (1982:80) om anställningsskydd, som nämndes i förra årets redovisning,har genomförts (SFS 1989:963). På det invandrarpolitiska området analyseraserfarenhetema av den nya utlänningslagen (1989:589). Vidare införs ett nytt system för ersättning tillkommunema för flyktingmottagandet (prop. 1989/90:105, SfU2l, rskr. 281, SFS1990:927 och 928). Det nya systemet innebär att nuvarande ersättning tillkommunema för ekonomiskt bistånd till flyktingar och huvuddelen av övrigabidrag till kommunema för flyktingmottagandet läggs samman i en schabloniserad ersättningsom normalt utgår per mottagen flykting. Schablonersättningen skall täcka ävenkommunemas kostnader för lagstadgad svenskundervisning av vuxna flyktingar. En arbetsgmpp inom har sett överde administrativa mtinerna i ärenden om tidsbegränsade arbetstillstånd.Arbetsgruppen föreslår ett förenklat tillstånd, som endast innefattar ettbegränsat antal tillståndskriterier och som görs mer generellt. Denav regeringen tillsatta asylprövningskommittén lämnade i september1990 sitt betänkande (SOU 1990:79) . 1 betänkandet föreslåsbl.a. att en särskild utlänningsnämnd inrättas med uppgift att i stället förregeringen slutligt avgöra flertalet överklaganden i utlännings- ochmedborgarskapsärenden. Förslaget innebär bl. a. att regeringen befrias frånomkring 4 000 ärenden , vilket motsvarar av dettotala antalet regeringsärenden. Förslaget är nu ute på remiss. Den möjlighet som tidigare fanns att tillregeringen överklaga invandrarverkets beslut om bidrag till invandrarpolitiskaprojekt har tagits bort (prop. 1989/90:86, SfU 18, rskr. 283, SFS 1990:632). Ettarbete pågår med en ny hissförordning. Förordningenshuvudsakliga syfte är att åstadkomma en enhetlig reglering som inte omfattarbara vissa hissar och maskindrivna portar utan även skidliftar, miltrappor etc.Reglerna skall för den löpande kontrollen av hissar och maskindrivna portar blimer flexibla och bättre anpassade till de varierande behoven. Vidare pågår en översyn av de administrativastyrmedel som är knutna till statens stöd till bostadsfinansieringen. Arbetet syftar till förenklingar 72 av de regler som behövs föratt främja statens och kommunemas bostads- Prop. 1990/91:100 politiska mål. Regeringenhar utfärdat en förordning om stöd till vissa icke-stalliga kulturlokaler (SFS1990:573). Förordningen ersatte till viss del förordningen (1984:703) omstatsbidrag till vissa teaterlokaler m.m. Den nya förordningen innebär bl. a.att man har begränsat möjlighetema att till regeringen överklaga beslut omstöd, se närmare 14 §. Genom förordningen (1990:818) om bidrag forexperimentbyggande m. m. har den gamla långivningen på detta område ersatts avett bidragssystem. Förordningen innebär bl. a. att regeringen avlastats vissaärenden som rör sådana lån. Enligt den nya förordningen prövar statens råd förbyggforskning frågor om bidrag. Rådets beslut om bidrag får inte överklagas.Däremot är det möjligt att till regeringen överklaga beslut av rådet om vissersättningsskyldighet enligt förordningen. I fråga om lån som redan beviljatsenligt äldre bestämmelser har föreskrifter meddelats genom förordningen(1990:916) om vissa lån till forskningsinriktat experimentbyggande. Även dessabestämmelser innebär att regeringen avlastas den prövning regeringen tidigarehaft såvitt gäller långivningen. Det är nu byggforskningsrådet som beslutar.Rådets beslut får inte överklagas annat än om det är fråga om eftergift av ettlån. Ett överklagande i en sådan fråga prövas av regeringen. Genom förordningen (1990:922) om ändring iförordningen (1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring av bostadshus harmöjlighetema avsku-rits att till regeringen överklaga beslut enligtförordningen. Vad gäller övriga låneförfattningar kan sägas attett flertal av dessa varit avhängigt frågan om ett nyttbostadsfinansieringssystem. Därmed har också frågan om delegering fått avvakta. En proposition om en ny bostadsrättslag har nyligenavlämnats. Där föreslås bl. a. att vissa överklaganden om behörighet somintygsgivare skall flyttas över till kammarrätten. Enligt gällande regler fåröverklagande ske till regeringen. Inom departementet pågår en översynav reglerna om överklagande enligt plan- och byggnadslagstiftningen. Dentill industridepartementet knutna normgruppen, som bildades , har haft ett samordnande ansvar i fråga om regelförenkling gentemot näringslivet. Sedan gmppen upphört och dess sekretariat inordnats i indu stridepartementets linjeorganisation, har arbetet med avreglering och re gelförenkling gått vidare och inriktats på fortsatt bevakning av reglers konsekvenser för näringslivet samt fortsatt kontaktverksamhet mot myn digheter och näringsliv. Arbetethar redovisats för i propositionen om Prop. 1990/91:100vissa näringspolitiska frågor (prop. 1989/90:88 s. 53). Av särskild betydel-Bil. 2 se för ett långsiktigt resultat är den integrering av regelarbete ibudgetprocessen som är på väg. Den nya budgetprocessen är inriktad på attgenomlysa myndighetemas hela verksamhet inklusive regelsystemet inommyndighetens område, att förslag till sådana regeländringar som myndigheteninte själv kan besluta om skall ingå i anslagsframställningen och attkonsekvensanalyser skall göras. Att regelsystems effektivitet och reglersekonomiska konsekvenser blir ordentligt belysta är mycket angeläget förnäringslivet. Den utbildning i "regelekonomi" som riksrevisionsverketoch genomför inom statsförvaltningenär därför värdefull. På många områden (skatteområdet, livsmedelsområdetosv.) genomförs nu reformer med avreglerings- och förenklingsaspekter som är avstor betydelse för näringslivet. Produktivitetsdelegationen (I 1989:02) har iuppdrag bl. a. att belysa hur samhällets regelsystem kan tänkas inverka påproduktivitetsutvecklingen. Betydelsefulla förändringar har skett inom områdetstadigt företagande med syfte att åstadkomma mer ändamålsenligaverksamhetsformer. Sålunda har affärsverket FFV ombildats till aktiebolag ochett nytt förvaltningsbolag bildats för förvaltning av statens aktier (prop.1988/89:88, NU35, rskr. Vi kan nu tydligt se att ett närmareEG/EFTA-samarbete kommer att få utomordentligt stor betydelse för innehållet ivåra regler, som i större utsträckning än kommer att bygga på resultatfrån ett internationellt harmoniseringsarbete. 1 harmoniseringen ligger denförenklingsaspekten att en regel ersätter flera andra inte alltid lika regler,men den kan också innebära att på vissa områden får en mera detaljeradreglering . I det europeiska arbetet på att få till ståndenhetliga regler spelar standardisering en betydelsefull roll Gfr prop.1989/90:88 s. 113). På många områden kommer standarder att få samma roll sommyndighetsföreskrifter har , vilket betyder att myndigheter måste följaoch vid behov delta i standardiseringsarbete även utanför . Attförenklingsaspekter uppmärksammas även i sådant arbete är viktigt. Inom området teknisk provning och kontroll har detunder senare år fortlöpande bedrivits ett arbete i syfte att anpassa den svenskainfrastmkturen till den västeuropeiska. Detta är nödvändigt för ett svensktdeltagande i det västeuropeiska samarbete som håller på att byggas upp förprovnings- och kontrollverksamhet. har som ett led i detta vissaändringar gjorts i lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och ommätning. Statens mät- och provstyrelse har sålunda den Ijuli fått befogenhet att ackreditera certifierings- och kontrollorgan (SFS1990:728). Vidare har om ömsesidigt godtagandeav prov- ningssresultat och bevis om överensstämmelse, vilken undertecknats i , trätt i kraft den 1 oktober 1990.1 anslutning till detta har vissa till konventionen anknytande bestämmelser i den 74 nämndalagen satts i kraft (SFS 1990:900). Genom bestämmelserna åläggs Prop.1990/91:100 svenskamyndigheter och andra organ, som genom godkännande eller Bil. annanåtgärd som fömtsätter provning medger att en produkt får föras ut påden svenska marknaden eller användas i , att därvid godta dels provningssresultatfrån vissa utländska ackrediterade provningsorgan, delsprovningsresultat och bevis om överensstämmelse som närmare anges isektorsöverenskommelser under konventionen. På det regionalpolitiska området har regeringen,sedan godkänt regeringens förslag i propositionen om regionalpolitikför 90-talet (prop. 1989/90:76, AU 13, rskr. 346), beslutat nya regleromregionalpolitiskt företagsstöd och om glesbygdsstöd. Förordningen (1990:642)om regionalpolitiskt företagsstöd, som trädde i kraft den , innebärförenklingar genom att antalet stödformer minskar och beslutsfattandetkoncentreras till färre myndigheter. Förordningen (1990:643) om glesbygdsstöd,som trädde i kraft , innebär bl.a. att antalet stödformerminskar. Frågorom regionalpolitiskt stöd och energi har överförts från arbetsmarknads- ochmiljödepartementen till industridepartementet. Antalet ärenden iindustridepartementet har därmed ökat kraftigt. Isyfte att undersöka möjligheterna att i ökad utsträckning frigöra resurser förmer långsiktigt inriktade uppgifter av typen uppföljning, utvärdering,omprioritering etc. har en särskild arbetsgrupp inom departementet sett överdelegeringsmöjlighetema. En inventering har gjorts sakområdesvis av samtligaärendegmpper inom departementet. Utifrån det materialet har gruppen analyseratmöjligheterna att delegera beslutanderätten och förenkla prövningsförfarandeti de skilda ärendetyperna. Arbetsgmppens har lämnat en rapportsom nu bereds vidare i departementet. Den inom industridepartementet upprättadedepartementspromemorian (Ds 1989:57) Ändrade regler om utländskaföretagsjörsvärv har remissbehandlats. I övervägs förnärvarande den fortsatta behandlingen av frågan (se prop. 1989/90:88 s. 164).Promemorians förslag innebär ett förenklat prövningsförfarande och en ökaddelegering av ärenden frän regeringen till . På det regionalpolitiska området innebär den nya förordningen(1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd att prövningen av vissa ärenden iförsta instans har flyttats från regeringen till statens industriverk.Samtidigt har möjligheten att överklaga verkets beslut i dessa och andraärenden på området skurits av. Ril 7 / Regelreformering Taktenökar i avregleringen och i omstmktureringen av regler som fortfarande behövs.För närvarande är inemot hälften av departementets lagar och förordningarföremål för översyn, antingen i departementet eller i någon utredning ellerarbetsgmpp som hör till departementet. På statistikområdet har statistikregelutredningenlämnat sitt betänkande (SOU 1990:43) Förenklad statistikreglering. Betänkandethar remissbehandlats och frågan övervägs nu i . På det löne- och personalpolitiska området har somen följd av det nya trygghetsavtal som böriade att gälla den enbetydande avreglering skett både i fråga om författningar ochavtalsbestämmelser. Som exempel på upphävda författningar kan nämnasomplaceringsförordningen (1984:110, upphävd 1990:73). Den innehöll en mängdbetungande föreskrifter för myndigheterna vid personalrekrytering. Ett annatexempel är kunggörelsen (1968:351) om måltidspriser vid personalserveringarinom statlig verksamhet, m.m. (upphävd 1990:1109). Andra avregleringar, som delvis harpersonalanknytning, är att begränsningar i myndigheters möjligheter attutnyttja vikarier och ett krångligt samrådsförfarande mellan myndigheter vid vissapersonalinskränkningar har slopats (SFS 1990:950 och 951). En arbetsgrupp för enklare regler på det löne- ochpersonalpolitiska området, ALP-gmppen, fortsätter sitt arbete för att få framen ny regelstruktur i författningarna på området. Arbetet skall leda både tillfärre och enklare regler och till färre författningar. Det knyter an till denöversyn av lagen (1976:600) om offentlig anställning m. m. som (C 1989:07) har i uppdrag att genomföra. På det marknadspolitiska området har utfärdats enny lag (1990:1183) om tillfällig försäljning. Den innebär bl.a. atttillfällighetshandeln i princip blir fri från näringsrättsliga tillståndskrav. (C 1989:03) har lämnat ettdelbetänkande (SOU 1990:25) Konkurrensen inom livsmedelssektorn. Andradelbetän-kanden från denna utredning är (SOU 1990:58) Konkurrensen inom flygsektorn,där det föreslås en avreglering delvis av det svenska inrikesflyget, samt (SOU1990:62) Konkurrensen inom Bygg/bosektorn. Betänkandena har remissbehandlats.Utredningen fortsätter sitt arbete och avser i ett huvudbetänkande att lämnagenerella förslag om konkurrensen i ekonomin. Påjblkrörelseområdet har utredningen (C 1990:03) omden kooperativa företagsformens utvecklingsmöjligheter på nya områden bl.a. iuppdrag att pröva regler som försvårar en utveckling av den kooperativaverksamhetsformen och hur sådana regelhinder kan undanröjas. Länsstyrelsernas regler fortsätter att bli färre.Den fanns ca 5000 regelrubriker förtecknade hos länsstyrelserna. Antalet har minskat till knappt 2 000 regelrubriker. vidtar översyner av de kvarvarande reglernas innehåll och utformning i syfte att förenkla reglerna och minska antalet ytterligare. En särskild arbetsgrupp inom för yg förenkling avlänsstyrelsernas regler LON-gmppen har viktiga upp- Prop. 1990/91:100 gifter i det översynsarbetet. avslutade iVästerbottens län ett försöksprojekt med datoriserad regelregistrering (jfrprop. 1989/90:100 bilaga 2:1, s. 79). I en rapport (dnrC90/1795/RÄ) Försök med datoriserad regelregistrering, , harlänsstyrelsen redovisat sina erfarenheter från försöket. Registreringen hargett väsentliga bidrag till regelförenklingsarbetet hos delsgenom att ordna egna regler på ett sätt som ansluter till vadsom gäller för författningarna i SFS, dels genom att avslöja brister iregelmaterialet, brister som kan rättas tili. Erfarenheterna från projektetkommer att föras över till de andra länsstyrelsema av länsstyrelsernasorganisationsnämnd () i samband med de allmänna råd för regelarbetet hoslänsstyrelserna som tar fram (jfr prop. 1989/90:100 bilaga 2:2, s. 87). På det kommunala området har regeringen vid fleratillfällen ökat kretsen av kommuner som deltar ifrikommunförsöket (SFS 1990:482, 965 och 1182). Fr.o.m. den 1 januari 1991deltar 35 primärkommuner och fyra landsting. Ett projekt för förnyelse av den offentligaverksamheten skall genomföras i län i samarbete mellan kommun,och . Projektet har starka inslag av regelförenkling(prop. 1990/91:44, KUI7, rskr. Stat-kommunberedningens (C 1983:02) arbetsgmpp förregelförenkling på det kommunala området har genomfört två studier av reglernapå det kommunala området. utvärderas studierna för att få fram förslag tillhur regelreformeringsarbete med kommunala regler kan bedrivas. På det kyrkliga området har den lagen(1989:8) om kyrkomusiken i trätt i kraft (prop. 1987/88:144,1988/89:KrU6, rskr. Den nya lagen innebär en kommunalisering avkyrkomusiker-tjänsterna. Härigenom har mycket omfattande och detaljeradeföreskrifter om dessa tjänster kunnat slopas. har beslutat om en ny begravningslag (SFS1990:1144). Den innebär både en förnyelse och en förenkling och omstmktureringav be-gravningssreglerna. Regeringen har beslutat om en skrivelse tillkyrkomötet med förslag till en ny kyrkolag (RegSkr 1990:1). Förslaget innebäratt kyrkolag och 35 andra kyrkliga författningar skall ersättas med enenda lag. Efter det att kyrkomötet har yttrat sig över förslaget i augusti1991, skall regeringen förelägga en proposition i ämnet. Ettantal kyrkliga författningar har upphävts (SFS 1990:43 m.fl.). Arbetetmed att delegera regeringsärenden fortsätter planenligt. Riktlinjer för förnyelse inom poli.sen har lagtsfast (prop. 1989/90:155, l990/9l:JuUI, rskr. De innebär bl. a. att den redan långt drivna delege- ringen av befogenheter och ansvar inom polisen utvecklas ytterligare. Sålunda får polismyndigheterna själva bestämma sin 77 organisation (SFS1990:521). Från den är det vidare Prop. 1990/91:100länsstyrelsen, och inte regeringen, som är högsta instans i ärenden om Bil.2 tillsättning av kommissarietjänster (SFS 1990:1071). är kyrkomusikertjänsternainte längre statligt reglerade anställningar. Ärenden om tillsättning av sådanatjänster kan därför inte längre överklagas hos regeringen (SFS 1989:8). Beslut om flyttning av gravsatt stoft eller askaskall enligt beslut om ny begravningslag inte längre kunnaöverklagas hos regeringen. I stället skall överklagande kunna ske hoskammarrätten. Ytterligare ett antal delegeringar förbereds tillår 1991 som utredningar pågår om möjligheten till ännu fler under år1992. 1 strålskyddslagen(1988:220) och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksam het har det införts avgiftsbemyndiganden för regeringen eller den myndig het som regeringen bestämmer. Föreskrifterna ersätter tidigare bemyndi ganden som beslutats av men som inte haft lagform. Den s.k. substitutionsprincipen har förtydligats ilagen (1985:426) om kemiska produkter. I lagen anges numera också uttryckligenatt straffreglerna omfattar sådana varor på vilken lagen är tillämplig. Avgiftsbeloppen i förordningen (1989:598) omavgifter för myndigheters verksamheten enligt miljöskyddslagen (] 969:387) harmed verkan justerats med utgångspunkt iverksamhetens omfattning. Avgiftssystemet har därigenom blivit smidigare försåväl myndigheter som enskilda. Delegeringsfråganuppmärksammas regelmässigt i samband med allt författningsarbete inomdepartementet. Den särskilda utredare som har regeringens uppdragatt utreda framtida uppgifter och organisation (dir.1990:67) skall också uppmärksamma de möjligheter som kan finnas att låta verketta över vissa ärenden som prövas av regeringen. I en lagrådsremiss på gmndval av betänkandet (SOU1990:38) Översyn av naturvårdslagen har regeringen föreslagit att vissa gmpperav överklaganden skall flyttas från regeringen till kammarrätten. Det gällerärenden om skydd för vä.xl- och djurarter och om vilthägn. regelregistreringen■-" en sammanställning från Regelbeståndet och regelregistreringen ensammanställning från Översiktligtskall här närmast redovisas hur regelbeståndet har utvecklats både i SFS och imyndighetemas författningssamlingar. Siffrorna ansluter till tidigare årsredovisning. Redovisningen inleds med en redogörelse för statsrådsberedningensarbete med att registrera normgivningsbemyndiganden. Därefter följer en redogörelse för reformeringen avavtalsregler allmänt hos staten och av kommunala regler. Redogörelsen avslutas med en redogörelse förarbetet med att registrera regler. 1990/91:100 Bil.2 Uppföljningen av normgivningsbemyndigandenfortsätter. Registreringen av normgivningsbemyndigandena utvidgassuccessivt till att omfattaockså regeringens bemyndiganden. lämnade statsrådsberedningen tillkonstitutionsutskottet sitt senaste register över olikanormgivningsbemyndiganden. Registret har behandlats av (I989/90:KU30,rskr. Av betänkande framgår att registret användsav utskottet i dess granskning av regeringens normgivning och av riksdagensrevisorer i deras granskningsverksamhet. Statsrådsberedningen avser att i böan av år 1991lämna ett aktualiserat register. Vad gäller regeringens bemyndiganden tillmyndigheterna att besluta föreskrifter finns ingen samlad, aktuellregistrering. En datasökning i har dock preliminärt givit vidhanden att det fanns ca 1 000 föreskriftsbemyndiganden frånregeringen till myndigheterna. En närmare registrering av detta materialövervägs . En viktig beståndsdel i reformarbetet är att läggaregler på rätt nivå i "regelpyramiden" (se prop. 1987/88:100 bil. 10), inte minst när bemyndiganden beslutas. Uppgifter om bemyndigandenbehövs också för att kunna strukturera om och förenkla regleringarna. Det tordeäven vara uppenbart att en kontroll kan behövas av hur de givna bemyndigandenutnyttjas av myndigheterna. Är myndighetsförfattningarna exempelvis de bindanderättsregler som regeringen avsåg med sina bemyndiganden och har myndigheternautnyttjat rätt bemyndigande för sina författningar? Inom har ett arbete med attregistrera bemyndigandena bakom författningarna i myndigheternasregelförteckningar därför 8 1990/91. Pålänsstyrelseområdet har redan, med några undantag, de regelförteckningar somhar lämnats till regeringen försetts med sådana uppgifter.Sammantaget rör det sig om ett hundratal olika bemyndiganden som finns med iförteckningarna. Arbete har påbörjats i med att analyserauppgifterna. 1990/91:100 Bil.2 Antalet lagar och förordningar ligger på samma låga nivåsom . Kvaliteten på utformningen av gällande föreskrifterförbättras fortlöpande. Det siffermaterial om antalet lagar ochförordningar som redovisats har kompletterats med 1990 årsnytillkomna gmndförfattningar som äldre, upphävdaförfattningar, har stmkits ur materialet. Siffrorna är hämtade ur datoriseraderegister över författningar som ingår i SFS. Sådanaregister förs av statsrådsberedningen och . Resultatetsammanfattas i följande tabell och diagram över antalet författningar. Isiffroma ingår också ett mindre antal författningar som har beslutats avförvaltningsmyndigheter och kungjorts i SFS. 1971 " 1972"1973" 1974" 1975"1976" 1977" 1978" 1979" 1980" 1981 " 1982" 1983" 1984" 1985" 1986" 1987" 1988"1989" 4665 4719 4 569 3690 3657 3710 3811 3808 3 850 3951 39794016 3810 3 790 3816 3858 3880 3 722 3695 3575 3 577 REGELBESTANDET i SFS under perloden 1990/91:100 Bil.2 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 Antalet författningar håller sig i stort sett kvarpå förra årets nivå som var den lägsta . Författningsbeståndet kan med hjälp av registrendelas upp på lagar och förordningar. Till "lag-gmppen" har förtssådana föreskrifter som bedöms vara lagar i regeringsformens mening. Meddenna definition av en lag blir fördelningen av gällande författningari SFS avrundade till närmaste hundratal ca 1 200 lagar och ca 2 400förordningar. Det är ungefar samma fördelning som . Undertiden hartotalt I 038 titlar kungjorts. Motsvarande siffra från var846 titlar. Ökningen i antalet kungjorda författningar vittnar mot bakgmnd avdet oförändrade antalet gmndförfattningar om en fortsatt god takt i regelreformeringsarbetet. Fördelningenpå de olika departementen etc. av SFS-författningarna per den I december 1990är följande. Myndighetsförfattningarna redovisas under det departement sommyndigheten hör till. Antal författningar i SFS 712 135 147 313 241 770 260 182 129 128 156 324 Prop.1990/91:100 Bil.2 Det kan noteras att en del avmiljödepartementets författningar har förts över tillindustridepartementet. Myndighetsreglernafortsätter att minska, med I 200 regler. De regelförteckningar sommyndigheterna lämnade till regeringen tillsammans med sinaanslagsframställningar innehåller 14 400 mbriker. Det innebär en minskning med1 200 titlar . Antaletregelmbriker per departementsområde är ungefar följande. Antaltitlar (avrundade hundratal) 600 2000 2 500 1700 Minskningeni antalet regler kan nästan heh hänföras till länsstyrelseområdet och får ihög grad ses som ett resultat av det arbete som en arbetsgmpp inomcivildepartementet LON-gmppen utför i samarbete med länsstyrelsema. Sålundahar regelmängden kunnat begränsas från urspmngligen ca 5 000 den I juli 1986till ca 2 000. Det är en minskning med . Fleramyndigheters regelförteckningar är dock fortfarande i ett sådant skick att deinte utgör något bra mått på hur många myndighetsregler som finns.