prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — För det kommande budgetåret vill RF prioriteraHandikapp-Idrott-Samhälle raed sina forskningsinsatser. Jag finner dennaprioritering väl vald och angelägen. Det är viktigt att koncentreraforskningsinsat-sema pä väldefinierade och väl avgränsade forskningsområden.Jag viU även betona vUcten av att rillvarata alla möjligheter rill en närmaresamordning av verksamheten vid Idrottens forskningsråd raed Centmm föridrottsforskning. Jag konstaterar med tiUfredsstäUelse attich-ortsrörelsen konsekvent och målmedvetet ökat ansträngningarna för attmotverka användningen av olika dopningmedel och andra droger inom idrotten.Samhället har en ansvar för att hindra tillgängligheten av olikadop-ningpreparat som riskerar an skada användama. Jag instämmer i RF:sbedömning av vUcten av ytterligare förstärkningar på detta område. Sammanfattningsvis föreslås att under anslaget E2.Stöd till idrottens forskning och utveckling m.m. anvisas . Detankommer pä regeringen att efter förslag frän RF besluta om den närmarefördelningen av dessa medel. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Stöd till idrottens forskning och utvecklingm.m. för /92 anvisa ett reservarionsanslag på . Bilaga 13.1 Prop. 1990/91:100 Bil.l3 Lag om ändring i lagen (1972: 175) med vissa bestämmelserom bokföring av bostadslån m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (1972: 175) medvissa bestämmelser om bokföring av bostadslän m.ra. 1 skaU ha följande lydelse. Den sora är bokföringsskyldig Den som ärbokföringsskyldig och har riilgång i fastighet eller tom- och har tillgång i fastighet eller tom trätt, för vilken beviljats bostadslån uätt, för vilken beviljats bostadslån enligt bostadslånekungörelsen enligt bostadslånekungörelsen (1967:552) eller räntelån enligt (1967:552) eller räntelån enligt räntelånekungörelsen (1967: 553), räntelånekungörelsen (1967: 553), får som en särskild post bland till- får som en särskild post bland till gångarna i balansräkningen upptaga gångama i balansräkningen upptaga ett belopp som motsvarar högst den ett belopp som motsvarar högst den samlade skuldökningen av bostads- samlade skuldökningen av bostads lån enligt 33 § bostadslånekungörel- lån enligt 33 § bostadslånekungörel sen och räntelån enligt 16 § räntelå- sen och räntelån enligt 16 § räntelå nekungörelsen. Posten skall beteck- nekungörelsen ./ paragrafernas ty nas Bostadslånepost enligt lagen delse vid utgången av . med vissa bestämmelser ora bokfö- Posten skall betecknas Bostadslåne- ring av bostadslån ra.ra. post enligt lagen med vissa bestäm- melserom bokföring av bostadslån m.m. Har den bokföringsskyldige erhållit underhållslånenligt förordningen (1978: 992) om lån, för underhåU ay vissa bostadshus, får,som en särskild tillgångspost i balansräkningen upptagas ett belopp sornmotsvarar länebeloppet. Posten skall betecknas Underhållslånepost enligt lagenmed vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m.m. Detsamma gäller om denbokföringsskyldige har erhållit underhållslån för med stöd av intygsom har utfärdats av länsbostadsnämnden, eller lån för sådana underhålls-, reparations-eller energisparåtgärder för viUca bidrag har uppburits enligt förordningen(1983: 974) om statiigt räntestöd vid förbättring av bostadshus, till den dellånet inte överstiger det bidragsunderlag som har tUlämpats i bidragsärendetunder räkenskapsåret. Har den bokföringsskyldige erhållit reparationslånenligt förordningen (1982: 644) om lån för byggnadstekniska åtgärder ibostadshus, får som en särskild tillgångspost i balansräkningen upptagas ettbelopp som motsvarar länebeloppet. Posten skall betecknas Reparationslånepostenligt lagen med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m.ra. bokföringsskyldige erhållit Prop. ettlån enligt förordningen Bil. (1989:858) om ersättning slån för bostadsändamål för att iförtidåterbetala ett sådant lån som avses i första, andra eller tredje stycket, fårersättningslånet tas upp som en särskild tillgängspost i balansräkningen, dockhögst med samma belopp som skulle ha kunnat tas upp som tillgångspost enligtdenna lagfor det återbetalade lånet. Posten skall betecknas Ersättningslänepostenligt lagen med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m.m. får inte ingå belopp med vilket ersättningslånet amorteratseller pä annat sätt minskats. Avser tillgångspost enligt denna enligt/ö>- lag raer än ett läneobjekt, skall av sta, andraeller tredje stycket mer än bokföringen framgå hur posten förett läneobjekt,skall av bokföringen delar sig pä objekten. Upplysning framgå hur postenfördelar sig pä skall lämnas om hur posten har pä-objekten. Upplysning skallläranas verkat ärsresultatet om hur posten har påverkat årsresultatet Dennalag träder i kraft rvå veckor efter den dag då lagen enUgt uppgift på den utkomfrän trycket i . A m. m. 2Utredningarm.m., reservationsanslag 3BidragtUl vissa mlemationella organisationer m. ra., reservationsanslag 29 320 000 7 500 000 1 380 000 38 200 000 1990/91:100 Bil.13 22 710 000 000 315 000 000 2 200 000 000 B Bostadsförsörjning m. m. 2Länsbostadsnämndema,/ö/-j/ag5ans/a 3Vissalån rill bostadsbyggai\de, förslagsanslag ra.,/ö/-s/a5anj/a 5Åtgärderi bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m., förslagsanslag 6TilläggslåntiU ombyggnad av vissa bostadshus m. m förslagsanslag m., förslagsanslag m., förslagsanslag 9BidragtUl förbättting av boendemiljön, förslagsanslag 10Bidragrill aUmänna samlingslokaler m. ra., förslagsanslag 11 Stöd till icke-statligakultcalokaier, förslagsanslag 13Slödrill experimentbyggande, reservationsanslag : Uttnstning, reservationsanslag 17Investeringsbidragför bostadsbyggande,/o>i/a.yanx/a 5 500 000 000 18Informationoch utbildning ra. ra., reservationsanslag 10 500 000 19Bidragtill fonden för fukt- och raögelskador, förslagsanslag 85 000 000 20 ,/o>i/agsa/ts/ag 4 183 000 31 674 365 000 C Fastighetsdataverksamheten Prop. 1Cenö-alnämndenför fasrighetsdata,/ÖA-i-/fli-ö/u/a,? 89 607 000 Bil. 2Utmstning m.m. förfasrighetsdataverksamheten, reservationsanslag 2 000 000 1Lantmäteriet,/ö>5/agsa/is/ag 1000 2Plangenomförande,rawwnj/ag 181333 000 3Landskapsinformation,ramanslag 205 609 000 4Försvarsberedskap,ramanslag 4 064 000 m. för lantmäteriet, reservationsanslag 9 801 000 1Stöd tiUidrotten, reseAvatio/ua/is/ag 401028 000 2Stöd till idrottens forskningcx;h utveckling m.ra., reservationsanslag 10 100 000 411 128 000 Totalt för 32616 108 000 13 Översikt................................................................. 1 A. Bostadsdepartementetm.m.................................. 7 Uttedningar m.m................................................ 7 Bidrag tUl vissaintemationeUa organisationer m.m.... 8 B. Bostadsförsörjning m.m....................................... 9 Vissa lån tillbostadsbyggande. Räntebidrag m.m.:............................................. 30 Åtgärder ibostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter Tilläggslån tillombyggnad av vissa bostadshus m.m.. 40 Bostadsbidrag m.m............................................. 45 Vissbostadsförbättringsverksamhet ra.ra............... 48 9.Bidrag till förbättring avboendemiljön ................... 53 10.Bidrag tiUallmänna samUngslokaler m.m........................ 54 Stöd tUl icke-statUgakulttirlokaler.... ;................. 56 13.Stöd tiUexperimentbyggande.............................. 61 15.Bidrag tUlstatens ..... 65 : Utmstning... 66 InvesteringsbicU-agför bostadsbyggande.............. 66 18.Information och utbildning m.m......................... 67 19.Bidrag riUfonden för fukt- och mögelskador............ 68 20.Statens va-nämnd........................................... 70 C. Fastighetsdataverksamheten.............................. 71 Umistning m.m. förfasrighetsdataverksamheten...... 73 D. Lantmäteriet.................................................... 75 Uttiisming m.m. förlantmäteriet........................... 92 Idrott............................................................ 94 Prop. 1.Stöd riUidrotten.................................................. 94 Bil.13 2.Stöd tUlidrottens forskning och utveckling m.m..... 102 Bilaga13.1 Förslag rill lag om ändring i lagen (1972:175) med vissa bestämmelserom bokföring av bostadslån m.m...... 104 gotab 97402, Siockholm 1990 Regeringens proposition 1990/91:100 Bilaga 14 Industridepartementet (tolftehuvudtiteln) I 1990/91. Bilaga 14till budgetpropositionen 1991 1990/91:100Bil. för följande områden: deallmänna riktlinjerna för näringspolitiken, industrins struktur- och branschfrågor, små och medelstora företag såsom allmännautvecklingsbetingelser, service,utbildning och finansiering, turisra och rekreation, hantverk och hemslöjd, allmännastrukturfrågor rörande inrikes handel, teknisk forskning och utveckling, teknisk kontroll, provning och mätning, frågor om industrins finansiering, bl. a. vissaexportkreditfrågor, energiplanering och beredskap inomenergiområdet. Detsvenska näringslivets utveckling är starkt beroende av den ökandeinternationaliseringen. Den ställer nya krav på näringspolitiken och har ocksåstor betydelse för livsmedelspolitiken. Näringslivets konkurrenskraft påverkasbl.a. av den politik som bedrivs på energiområdet och när det gällerinfrastrukturen. Avgörande för konkurrenskraften är också den högreutbildningens inriktning och kvalitet. I anslutning till budgetpropositionredovisades vissa förändringar i regeringens arbetsformer. Dessa innebar bl.a.att en särskild statsrådsgrupp för näringspolitiska frågor bildades. 1 gmppeningår cheferna för jordbruks-, utbildnings-, kommunikations-, miljö- samtindustridepartementen. Gmppens uppgift äratt inom regeringen utveckla enlångsiktig strategi för att främja näringslivets utveckling. Ett första steg i den riktningen togs i samband medregeringens proposition (prop. 1989/90:88, NU30, rskr. 326) om vissanäringspolitiska frågor Förslag lämnades som rör småfö- Prop.1990/91:100 retagsutveckling, teknisk utveckling och förnyelse,internationaliseringen, Bil. 14 statliga företag samt kommunikationer. I det fortsatta arbetet med att utveckla enlångsiktig strategi för näringspolitiken har regeringen för avsikt attförelägga en samlad näringspolitisk proposition . Idet sammanhanget komraer följande frågor inom industridepartementetsansvarsområde att behandlas: teknisk forskning och utveckling, Förutsättningarna för en ökad saraordning av deverksaraheter som bedrivs vid styrelsen för teknisk utveckling, statensindustriverk och statens energiverk utreds . Åretsbudgetförslag innehåller bl. a. följande förslag: Tillindustripolitlska åtgärder för tekoindustrin föreslås 85 milj. kr. En särskild utredare har tillkallats med uppgift attgranska målen för och finansieringen av turistråds verksamhet. 1avvaktan på resultatet av utredningen uppskjuts regeringens ställningstagandetill turistrådets fördjupade anslagsfraraställning. Vad gäller verksaraheten vid geologiskaundersökning föreslås en budgetrara för perioden /92 1993/94 på sammanlagt313 milj.kr. Vidare föreslås att mål läggs fast för den landbaseradesystematiska geologiska undersökningsverksamheten. För att klara detta krävsen resurstillväxt på per treårsperiod. Vidare föreslås fortsatta insatser förprospektering inom en ram på 56,3 milj.kr. För utvecklingen inom rymdområdet föreslås totalt457 milj. kr., varav 400 milj. kr. för deltagande i det europeiskarymdsamarbetet. Programmet för verkstadsteknisk utveckling sombeslutades av föreslås fortsätta med 50 milj.kr. I enlighet raed den treårsrara som beslutades våren1990 på grundval av den forskningspolitiska propositionen föreslås fortsattainsatser för materialteknisk jbrskning på 26 milj. kr. Vidare föreslås 16milj. till miljöanpassad produktutveckling. Regionalpolitikenbehandlades senast av med anledning av regeringensproposition om regionalpolitik för 90-talet. Därvid lades bl. a. målen förregionalpolitiken fast. Regionalpolitiken enligt dessa mål skall inriktaspå att ge människor tillgång till arbete, service och god miljö oavsett var debor i landet. Politiken skall främja en rättvis fördelning av välfärden mellanmänniskor ioUka delar av landet, en balanserad befolkningsutveckling så aU en Prop.1990/91:100 betydande valfrihet i boendet kan åstadkoramas samt attproduktionen Bil. 14 kan ske rationellt, varigenom ekonomisk tillväxt kanuppnås. Regionalpolitiken för 90-talet omfattar instrumentför att främja nä-ringslivskliraatet i de regionalpolitiskt prioriteradeorarådena, vilket ger bättre beredskap att raöta strukturförändringar. Såledeshar ökad vikt lagts på FoU-insatser, utbildningsinsatser, teknikspridning ochandra infrastmktursatsningar. De regionalpolitiska insatserna har koncentreratstiU de regioner som har de största behoven. En starkt ökad decentralisering avbeslutsfattandet inom regionalpolitiken till länsstyrelserna har också skett. 1budgetpropositionen aviserar regeringen avsikten att genomföra ytterligaredecentralisering genora att höja länsstyrelsernas beslutanderätt till attgälla lokaliseringsbidrag i saraband med investeringar på högst 20 milj.kr. Sammanlagt föreslås förregionalpolitiken under /92. Energipolitikensyftar till att landets behov av energi varaktigt skall kunna tillgodoses påett sätt som är förenligt med samhällsekonomiska, sociala och miljöpolitiskamål. En energipolilisk proposition kommer att föreläggasriksdagen . Iskrivelse 1990/91:50 till redovisas en minsknin" av utgifternainom bl. a. industridepartementets område med sammanlagt ca 237 milj. kr.Förändringarna av anslagen inom industridepartementets ansvarsområde framgårav följande sammanställning. Medel på tilläggsbudget har inte tagits med. (milj.kr.) 515,3' C. Exportkrediter m.m. 81,5' D. Mineralförsörjning m. m. m. m. -443,0 F. Teknisk utveckling m.m. 1742,2' -366,3 859,7' 857,1' -773,7 'I beloppet ingår vissa anslag där oförändrat belopp beräknats i avvaktan på desärskilda propositioner som kommer att läggas . " Beloppetanvisat under huvudtitel. ' Beloppet anvisat undermiljö- och huvudtitel. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet 1990/91:100 Bil. Anmälan till budgetpropositionen 1991 Inledning Underår 1989 och 1990 har den ekonomiska tillväxten inom OECD-området dämpatssuccessivt. Detta beror till stor del på avmattningen i den amerikanskaekonomin. Emellertid är konjunkturen fortfarande stark i och i detkontinentala . Samraantaget bedöras tillväxten inom OECD-området stannavid och bli något lägre . Vid bedömningen har hänsyn tagitstill bl.a. effekterna av den höjda oljeprisnivån till följd av krisen iMellanöstern. dl] BB E6 ■■ Snrlg* Kalla; . Figur1: Industriproduktionen i , , och EG. Index 1985=100 Svenskekonomi är nu inne i en tydlig avmattningsfas. De första tecknen på försvagningkom redan tidigt , men konjunktursituationen sora helhet var dåfortfarande starkt överhettad. Underår 1990 har därapningen varit tydligast inora den konkurrensutsatta sektorn.Industrins orderingång har fallit både på export - och hemmaraarknaden.Produktionen har gradvis avtagit från den topp som nåddes redan i början av år1989. Undertredje kvartalet föll resursutnyttjandet i industrin till samma låganivå som . 1990/91:100 Bil. t9aollfBI 11982 h9S3ll9S4ll98Sll9B»ll9B7ll9Mll9B9l99Ö Figur2: Industrins resursutnyttjande Sysselsättningen inom industrin sjönk under de treförsta kvartalen 1990 raed , och ökade varseltalendramatiskt. Den snabba ökningen av lönekostnaderna fortsatteunder 1990. Timlönerna beräknades stiga med , varav närmare 4procentenheter utgjordes av löneglidning. Som en följd av den snabbaprisutvecklingen har reallönetillväxten varit begränsad trotsstora nominella lönehöjningar. ökade de"reala disponibla inkomsterna med endast . Skattereformen förväntasbidra till att de reala disponibla inkomsterna ökar med 2,. Lönsamhetsnivånför industrin har under större delen av varit god. Dock har envikande lönsarahet inom främst verkstadsindustrin kunnat noteras . Snabba lönestegringar kombinerade med en svag produktivitetsutveck- Prop. 1990/91:100 ling gör att vinstmarginalerna inom industrin pressas hårt.Under år 1990 Bil. 14 har krympande vinstmarginaler kunnat iakttas i deflesta branscher. Detotala bruttoinvesteringarna har stigit kraftigt. Under år 1989ökade investeringarna i fast realkapital med . De tre senaste årenhar expansionen varit så stark att investeringarna låg hela 25%Över 1986 års nivå. dämpades tillväxten i bruttoinvesteringarnabetydligt. Ökningen uppgick till endast . Det är främst det fortsattstarka byggandet som bidrar till att investeringarna ökar. Detta innebär ocksåatt aktiviteten inom byggnadssektorn blir fortsatt hög ävenom överhettningssymptomen gradvis försvinner. Näringslivets investeringsverksamhetförväntas stagnera helt trots en stark utveckling inom de statligaaffärsverken. har industrins immateriellainvesteringar, dvs. kostnader för marknadsföring, forskning och utvecklingsamt utbildning, varit minst lika höga som de materiella. Under år 1990stagnerade ökningen av både de materiella och immateriella investeringarna. Högalönekostnadsökningar och en svagare produktivitetstillväxt har lett till attarbetskraftskostnaderna per producerad enhet ökat med mer iSverige än i konkurrentländerna . Efter de kraftiga relativprisstegringarna på svenskexport av bearbetade varor under större delen av , är utrymmet förprishöjningar för svenska producenter begränsat nu när efterfrågetillväxtenavtar. En för svensk ekonomi avgörande fråga de koramande åren är hurlönekostnaderna och produktiviteten utvecklas i förhållande till oravärlden. Strukturomvandlingenhar bidragit till den gynnsamma utvecklingen i industrin . Trots goda vinster och rekordhöga investeringar inäringslivet har den näringspolitiska debatten domineratsav oron för snabba kostnadsökningar i den svenska ekonomin. Produktivitetstillväxtenhar inte hållit jämna steg med pris- och löneökningarna, vilket höjerpriserna på svenska produkter och urholkar den internationallakonkurrenskraften. Produktiviteten i industrin har ökat med endast 2%per år . var den genomsnittliga ökningstakten7% . tillsattes en delegation för att utreda orsakerna tillnedgången i produktivitetstillväxtensamt för att föreslå åtgärder för att höja denna. 1990/91:100 Delegationen kommer att slutföra sitt arbete . En viktig faktor i omvandlingen av industrin ärförvärven av företag. Av sammanlagt 90 börsnoterade företag med vardera minst500 anställda köptes närmare hälften upp av något annat företag underde följande tio åren. Det framgår av aga ru t red ningens betänkande Ägande ochinflytande i svenskt näringsliv (SOU 1988:38). Utredningen visar också attomkring tre fjärdedelar av uppköpen ägde rum . Som regel medfördedessa uppköp också att företagen fick en ny kontrollerande ägare. Sedanår 1985 har antalet anställda i svenska företag i utlandet ökat med ca 30%.Idag är ca en halv miljon anställda i svenska bolag utomlands. Den relativt starka ökningen av sysselsättningenutomlands är till väsentlig del ett resultat av ett fåtal storaförvärv. Den utlandsägda företagssektorn i svensktnäringsliv har ökat starkt . Antalet anställda vid deutlandsägda företagen uppgår till ca 200000. Den största andelen utländskaägare återfinns inom partihandel. Tillverkningsindustrin har flest anställdainom den utlandsägda företagssektorn. När det gäller de utländska moderföretagensursprungsländer, präglas bilden av att ett fåtal länder är dominerande. Schweizintar förstaplatsen genom fusionen mellan , därefter följer ochFinland. Detfinns cirka en halv miljon företag i . har antaletsmåföretag ökat. Nästan 20000 nya företag har startats under dennaperiod. av företagen tillhör tjänstesektorn. En väsentlig del avökningen av sysselsättningen inom näringslivet har skett i småoch medelstora företag, framför allt inom handels- och tjänstesektorn.Småföretagen har sammanlagt över en miljon anställda. De små och raedelstora industriföretagensinvesteringar har i fasta priser ökat till 1990.Motsvarande ökning för stora företag är (och för hela industrin ). Bådagrupperna räknar med en minskning . Materiella investeringar 1Industrin (SNI 2+3) 1990/91:100 Bil. Mdr kr 1986 än prli*r 1986 1986 1987 1988 1989 I990p 199lp Figur3: Små och medelstora industriföretags materiella investeringar Soliditetenför små och medelstora företag är dock otillräcklig och företagen har behov avriskkapital. Statensstöd till näringslivet utgörs av bidrag, lån, garantier ochskattened-sättningar (energiskatt och arbetsgivaravgift i ). Enuppföljning av statens nettokostnader för industristödet görs avindustridepartementet. Statens nettokostnader för stöd tillindustriföretag kulminerade med , vilket motsvarade11% av förädlingsvärdet i industrin. avsåg selektivt stödtill varvsindustrin. Stålindustrin och skogsindustrin. Sedanår 1982 har näringspolitiken givits en mer offensiv inriktning. Strategin harvarit att stödja omvandling och förnyelse med generella medel. Enskilda företaghar inte fått krisstöd. I de fall en hel region drabbats svårt har stödetinriktats på att stimulera ny verksamhet, investeringar i infrastruktur samtutbildning. Omläggningenav näringspolitiken har inneburit att stödet till krisbranscherna avvecklats.Detta har medfört att nettokostnaderna för industristödet minskat avsevärtunder . /90 uppgick nettokostnaderna till ca 5miljarder kronor, vilket motsvarar knappt 2,av förädlingsvärdet i industrin. Kostnaderna för selektivt företagsstöd ochbranschstöd uppgick till ca Prop. 1990/91:100 450milj.kr. I övrigt avsågkostnaderna generella åtgärder, exempelvis för Bil. 14 att stimuleraregional utveckling, teknisk forskning och utveckling samt omställning påarbetsmarknaden. Målenför näringspolitiken fastställdes senast av (prop.1989/90:88, NU30, rskr. Näringspolitikens uppgift är att genom olikainsatser aktivt främjayorw/-sätlningarna för näringslivets förnyelse och dentillväxt som krävs för att trygga och utveckla välfärden. För att utveckla den svenska välfärden måste ocksåfördelningspolitiska och miljöpolitiska mål beaktas. Genom attnäringspolitiken, den allmänna ekonomiska politiken, regionalpolitiken ocharbetsmarknadspolitiken strävar mot samma mål skapas en god grund för enlångsiktig industriell tillväxt och stigande realinkomster. I den näringspolitiska propositionen våren 1990redovisades ett antal områden som är av särskild betydelse i en långsiktignäringspolitisk strategi. regler och avreglering, forskning, utbildning och teknisk utveckling, det statliga ägandet, Gemensamt för dessa områden är att de är avövergripande betydelse för näringslivets framtida möjligheter. De är ocksåsådana där insatser från samhällets sida kan bidra till en positiv utveckling. Det synsätt på näringspolitiken som riksdagenbeslutade om innebär medverkan från flera departement. Inomregeringen finns en särskild statsrådsgrupp för näringslivsfrågor. 1 gruppeningår industri-, kommunikations-, utbildnings-, miljö- ochjordbruksministrarna. Industriministern är ordförande. kommer regeringen att redovisa förslagtill samlad näringspolitik. Inom industridepartementets område berörs vissasmåföretags-och teknikpolitiska frågor samt myndighetsorganisationerna på detnäringspolitiska området. Småföretagspolitikenär ett viktigt område inom näringspolitiken. Ett högt nyföretagande och tillväxt av småföretag är nödvändigt för att skapa ny produktion och nya arbetstillfällen. Detta ställer krav på en aktiv småföre tagspolitik. Småföretagspolitiken bidrar till att främja ett konkurrenskraftigt nä- 11 ringsliv genom attstimulera nyföretagandet och att undanröja hinder för Prop. 1990/91: 100 småföretag med expansionsraöjligheter. fattade beslut medanledning av regeringens näringspolitiska proposition (prop. 1989/90:88, NU30,rskr. Besluten innebär bl.a. ändrade riktlinjer för de regionalautvecklingsfondernas finansieringsverksamhet och inrättandet av nya regionalariskkapitalbolag. Fonderna förutsätts betala in samraanlagt I 000milj. kr.till staten och placera sammanlagt öOOmilj.kr. i regionala riskkapitalbolag. Statligprospektering genom () bör bedrivas ävenfortsättningsvis.