prop · GE03118 · 1990-12-31 00:00:00 — Enutlänning får En utlänning får tas i förvar endast om det är sanno- las i förvar endast om det är sanno likt att han kommer att avvisas el- likt att han kommer att avvisas el ler utvisas enligt 4 kap. 1-3 eller ler utvisas enligt 4 kap. I, 2 eller 3 11 eller fråga uppkommer om eller fråga uppkommer om verk verkställighet av ett beslut om av- ställighet av ett beslut om avvisning visning eller utvisning och det eller utvisning och det 1. finnsen uppenbar risk för att han annars håller sig undan och därigenom äventyrar en förestående verkställighet som inle bör fördröjas, eller 2. finnsanledning att anta att han annars bedriver brottslig verksamhel i . Densom är får inle tas i förvar om det är tillräckligt att han slällsunder uppsikt enligt bestämmelserna i 5 § andra stycket. Omett barn skulle komma alt skiljas från sin vårdnadshavareeller, om de är flera, en av dem genom att vårdnadshavaren eller barnet tas iförvar får åtgärden vidtas endast om det finns synneriiga skäl. 15§ Om statens invandrarverk efter omprövning eller på gmnd av en ny ansökanbeviljar en utlänning uppehållstillstånd, får verket upphäva ettbeslut om avvisning eller utvisning. Meddelar invandrarverket ett tidsbegränsatuppehållstillstånd utan att upphäva beslutet om avvisning eller utvisning, fårdetta inte verkställas medan tillståndet gäller. Invandrarverketfår dock inte får dock inte /.upphäva en domstols dom el- upphäva en domstols dom eller be- lerbeslut om utvisning, slut om utvisning eller meddela up- 2.upphäva regeringens beslut om pehållstillståndför den som har ut-utvisning enligt 4 kap. 11 §, eller visatsgenom en sådan dom eller ett 3.meddela uppehållstillstånd för sådantbeslut, den som har utvisats genom en sådan dom eller ett sådant beslut. Om regeringenfinner att en dom Om regeringen finner att en dom eller ett beslut om utvisningpå eller ett beslut om utvisning på grund av brott eller ett beslut om gmndav brott inte kan verkställas 1990/91: lU utvisning enligt 4 kap. Il§inte kan verkställas eller om det annars finns särskilda skäl för att beslutetinte längre skall gälla, får regeringen upphäva avgörandet helt eller delvis. eller om det annars finnssärskilda skäl för att beslutet inle längre skall gälla, får regeringen upphävaavgörandet helt eller delvis. Omdomen eller beslutet om utvisning inte upphävs kan, i fall som avses i förstastycket, ett tidsbegränsat uppehållstillstånd och arbetstillstånd meddelas avregeringen. Utvisningsbeslulet får inte verkställas medan tillståndet gäller. Vidprövning av en ansökan om uppehållstillstånd från en utlänning somskall avvisas eller utvisas enligt ett beslut som har vunnit laga kraft, fårstatens invandrarverk beslula om inhibition av det tidigare meddelade Regeringen får, vidprövning av en fråga om upphävande av en domstols dom eller beslul om,utvisningeder vid omprövning av ett beslut om utvisning enligt 4 kap. II §,beslula om inhibition av det tidigare meddelade beslutet. Regeringen får, vidprövning av en fråga om upphävande av en domstols dom eller beslut om utvisning,beslula om inhibition av del tidigare meddelade beslutet. Omdet finns särskilda skäl, får invandrarverket också i andra fall än som angettsi första stycket besluta om inhibition. En polismyndighets beslut om avvisning, statens invandrarverks beslut om avvisning med förordnande om omedelbar verkställighet samt domstols dom eller beslut om utvisning skall verkställas möjligt. beslul om avvisning, statens invandrarverks beslut om avvisningmed förordnande om omedelbar verkställighet, domstols dom eller beslut om utvisningsamt regeringens beslut om utvisning enligt 4 kap. /7 skall verkställas snarastmöjligl. Iandra fall än som avses i första stycket, skall en utlänning som har avvisatslämna landet och en utlänning som har utvisats lämna landetinom efter det att beslutet vann laga krafl, om inle annat bestämsi beslutet. Om utlänningen inte lämnarlandet inom den föreskrivna tiden eller det med säkerhet måsle antas atl han inlehar för avsikt all frivilligt lämna landet inom denna lid, skallpolismyndigheten verkställa beslutet så snart det kan ske. 3§Till fängelse i högst eller, när omständigheterna är mildrande, tillböter döms 1.den som försöker hindra verkställighet av ett beslut om utvisning 1990/91:11! som har meddelatsenligt 4 kap. 2.den som genom att dölja en utlänningeller genom någon annan sådan åtgärd försöker hindra verkställighet av ett beslulom avvisning eller utvisning, om gärningen har skell i vinningssyfte, 3.en utlänning som överträderföreskrifter som har meddelats enligt denna lag eller enligt en författningsom har utfärdats med stöd av denna lag och som innebär skyldighet för honomalt endast vistas inom en viss del av landet. /.den som genom att dölja en utlänning eller genom någon annan sådan åtgärdförsöker hindra verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning, omgärningen har skett i vinningssyfte, 2. en utlänning somöverträder föreskrifter som har meddelats enligt denna lag eller enligt enförfattning som har utfärdats med stöd av denna lag och som innebär skyldighetför honom att endast vistas inom en viss del av landet. Till fängelse i högst ettår eller, om brottet är ringa, till böter döms en utlänning som uppehåller sigi fastän han enligt ett verkställt beslut om utvisning enligt 4 kap. 7eller 7 / § inle har haft rätt att återvända hit. Detta gäller dock inte omutlänningen har flytt hit för alt undgå förföljelse. Till fängelse i högst ettår eller, om brottet är ringa, till böter döms en utlänning som uppehåller sigi fastän han enligt ett verkställt beslut om utvisning enligt 4 kap. 7§inte har haft rätt att återvända hit. Detta gäller dock inte om utlänningenhar flytt hit för all undgå förföljelse. I ringafall skall åtal för brott enligt denna paragraf inte väckas annat än om del ärpåkallat från allmän synpunkt. Dennalag träder i kraft , då utlänningslagen (1980:376) skall upphöra aU gälla. 2.Om ett ärende om avvisningeller utvisning på annan grund än brolt har inletts före ikraftträdandet, skalli det ärendet beslut i frågan om avvisning eller utvisning fattas medtillämpning av äldre bestämmelser. 3.Om ett ärende om verkställighetav ell beslut om avvisning eller utvisning har inletts före ikraftträdandet,tillämpas i det ärendet äldre bestämmelser i fråga om verkställigheten. Förutlänningen gäller i sådant fall inte 2 kap. 5 § tredje styckel. Om det i lag eller annan författning förekommeruttrycken förpassning eller förvisning, skall därmed avses utvisning enligt 4kap. 3 § resp. 7 § i nya lagen. Vid tillämpning av 10kap. 3§ I och 3 samt 4 likställs med beslut om utvisning eller föreskrift som därnämns motsvarande beslut eller föreskrift enligt äldre lag. Vid tillämpning av 10kap. 3§ 2 och 4§ likställs med beslut om utvisning eller föreskrift som därnämns motsvarande beslut eller föreskrift enligt äldre lag. Om det i en lag eller ien annan författning hänvisas till en loreskrift, som har ersatts genom enbestämmelse i denna lag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Dennalag träder i kraft . 3 Förslag till Prop. 1990/91:1 Ii Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs att 41 och 43 §§ rättshjälpslagen(1972:429)' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Rättshjälp genom offentligt biträde beviljas i mål ellerärende 1.hosutskrivningsnämnd eller psykiatriska nämnden angående intagning enligt 8, 9eller 10§ eller utskrivning enligt 16 eller 19§ lagen (1966:293) om beredande avsluten psykiatrisk vård i vissa fall, 2.hosutskrivningsnämnd eller psykiatriska nämnden angående inskrivning i ellerutskrivning från vårdhem eller specialsjukhus enligt 35 § lagen (1967:940)angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda, 3.angåendeberedande av vård enligt 2 eller 3§, omhändertagande enligt 6§,upphörande av vård enligt 21 §, flyltningsförbud enligt 24 § eller upphörandeav flyttningsförbud enligt 26 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser omvård av unga eller hos allmän förvaltningsdomstol vid överklagande enligt 41 §första stycket I samma lag, 4.hosförvaltningsdomstol angående beredande av vård enligt lagen (1988:870) om vårdav missbrukare i vissa fall eller angående omhändertagande enligt 13§samma lag, 5.angåendeavvisning enligt utlänningslagen (1989:529), dock inle hos polismyndighet,såvida inte utlänningen enligt 6 kap. 2 eller 3§ utlänningslagen hållits iförvar längre än , 6. angående utvisning enligt 4 6. angående utvisning enligt 4 kap. 3 eller 7 / § utlänningslagen, kap. 3 § utlänningslagen, 7. angående avW.s/7//i e//er utvis- 7. angående utvisning enligt ning enligt lagen (1989:530) om åt- lagen (1991:000) otn särskild kon- gärder för att förebygga våldsdåd troll av vissa utlänningar, med internationell bakgrund (terro- ris t lag), 8. hos regeringen angående åtgär- 8. hos regeringenangående beslut der som beslutas enligt 4 kap. 11 §' enligt 11 § lagen otn särskild kon- utlänningslagen eller 17§ terrorist- troU av vissa utlänningar, 9. angående hemsändande av utlänning med stöd av 12kap. 3§ utlän ningslagen, 10. angående förverkande av villkoriigtmedgiven frihet enligt 26 kap. , 11. angående verkställighet utomlandsav frihetsberövande påföljd enligt lagen (1963:193) om samarbete med ,, och angående verkställighet av straff m.m. eller lagen(1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av brotlmålsdom, 12. angående utlämning enligt lagen (1970:375)om utlämning till , , eller för verkställighet avbeslut om vård eller behandling, ' Lagen omtryckt 1983:487. -Senaste lydelse 1990:55. Prop.1990/91:11! 13. angående kaslrering enligt lagen (1944:133) om kaslrering,om giltigt samtycke till åtgärden ej lämnats, 14.hos regeringen enligt 17§andra stycket terroristlagen angående JÖrordnande om tillämpning av 1922§§ .samma lag, 14. hos allmän förvaltningsdomstol angående tillfälligt omhändertagande enligt 37 §, tvångsisolering enligt 38, 39 eller 41 § eller upphörande av tvångsisolering enligt 42 § smittskyddslagen (1988:1472). 15. hosallmän förvaltningsdom stol angående tillfälligt omhänder tagande enligt 37 §, tvångsisolering enligt 38, 39 eller 41 § eller upphö rande av tvångsisolering enligt 42 § smiUskyddslagen (1988:1472). 43f Rättshjälp genom offentligt biträde beviljas efter ansökan eller då annarsanledning föreligger. Ansökan får göras av den som kan beviljas rättshjälp ochi mål eller ärende som anges i 41 § I även av annan som får föra lalan i måleteller ärendel. Rättshjälp beviljas och biträde förordnas av den myndighet som handlägger målet eller ärendet. Dock ankommer prövningen i ärende hos socialnämnd eller social distriklsnämnd enligt 41 § 3 på länsrällen, i ärende som avses i 41 § 13 på rättshjälpsmyndigheten, i ärende hos polismyndighet enligt 41 § 5 eder 7 på rällshjälpsmyndighelen, om ansökan om rättshjälp skall avslås, i ärende hos polismyndighet enligt 41 § 12 på länsrätten samt i ärende hos regeringen på de-partementsGänsteman som rege- Rättshjälpbeviljas och biträde förordnas av den myndighet som handlägger målet ellerärendet. Dock ankommer prövningen i ärende hos socialnämnd eller social distriklsnämndenligt 41 § 3 på länsrätten, i ärende som avses i 41 § 13 på rällshjälpsmyndighelen,i ärende hos polismyndighet enligt 41 § 5 på rättshjälpsmyndigheten, om ansökanom rättshjälp skall avslås, i ärende hos polismyndighet enligt 41 § 12 pålänsrätten samt i ärende hos regeringen på departe-mentsGänsteman somregeringen bestämmer. skilt målet eller ärendel från sig, äger lill dess lalanfullföljts eller tiden för fullföljd utgått andra styckel motsvarandetillämpning. Rättshjälputgår även när talan fullföljs eller meddelat beslut underställs annanmyndighets prövning eller saken överlämnas till annan myndighels avgörande. Har rättshjälp beviljats iärende vari beslutas om avvisning eller utvisning enligt utlänningslagen(1989:529) eller lagen (1989:530) om åtgärder JÖr an förebygga våldsdåd medinternationell bakgrund (lerroristlag) gäller rättshjälpen till dessverkställighet av beslutet skett Har rättshjälp beviljats iärende vari beslutas om avvisning eller utvisning enligt utlänningslagen(1989:529) eller lagen (1991:000) om särskild kontroll av vissa utlänningargäller rättshjälpen till dess verkställighet av beslutet skett eller frågan omverkställighet förfallit. -'Senaste lydelse1989:534. 2 1990/91. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. ellerfrågan om verkställighet förfallit. Ansökanom rättshjälp genom offentligt biträde ges in till den myndighet somhandlägger målet eller ärendet. Gäller ansökan ärende som avses i 41 § 13, gesdock ansökan in till rättshjälpsmyndigheten. Myndighetsom inte själv får bevilja rättshjälpen skall till behörig myndighet med egetyttrande överlämna ingiven ansökan med därvid fogade handlingar eller anmälabehovet av offentligt biträde. Dennalag träder i kraft . I fråga om rättshjälp i ärenden angåendeavvisning eller utvisning enligt terroristlagen (1989:530) gäller äldreföreskrifter. 4 Förslagtill Prop. 1990/91:11! Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 14 kap. 5§ sekretesslagen (1980:100)' skall ha följande lydelse. Sekretesshindrar inte att sökande, klagande eller annan part i mål eller ärende hosdomstol eller annan myndighet tar del av handling eller annat material i måleteller ärendet. Handling eller annat material får dock inte lämnas ut, i den måndet av hänsyn till allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att sekretessbelagduppgift i materialet inte röjs. I sådant fall skall myndigheten på annat sättlämna parten upplysning om vad materialet innehåller, i den mån det behövs föratt han skall kunna ta till vara sin rätt och det kan ske utan allvarlig skadaför det intresse som sekretessen skall skydda. Sekretesshindrar aldrig att part i mål eller ärende tar del av dom eller beslut i måleteller ärendet. Inte heller innebär sekretess begränsning i parts rätt enligträttegångsbalken att få del av alla omständigheter som läggs till gmnd föravgörande av mål eller ärende. Förstastycket tillämpas inte, om Första och andra styckena tilläm- avvikande bestämmelser har med- pas inte, om avvikande bestämmel- delais i lag. ser har meddelats i lag. Dennalag träder i kraft den Ijuli 1991. Lagen omtryckt 1989:713. 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1965:94) om polisregister m. m. Härigenomföreskrivs atl 7§ lagen (1965:94) om polisregister m.m. skall ha följandelydelse. 1uppgift från polisregister må, om ej annat följer av 7a§, ej medtagas anteckningom 1.böter, förflutitfrån dom, beslut eller godkännande av strafföreläggande; 2.villkorlig dom, skyddstillsyn, 2.villkorlig dom, skyddslillsyn, fängelse som ådömls enligt 28 kap. fängelsesom ådömts enligt 28 kap. 3§ , överlämnande till 3§brottsbalken, överlämnande till särskild vård, dom varigenom nå- särskildvård, dom varigenom någon enligt 30 kap. 6§ gonenligt 30 kap. 6§ förklarats fri från påföljd, beslul av förklaratsfri från påföljd, beslul av åklagare att icke tala å brott eller åklagareatt icke tala å brott eller beslul om utvisning enligt 4 kap. 3 beslulom utvisning enligt 4 kap. 3 § eller 11§ utlänningslagen utlänningslagen(1989:529) eller 7' (1989:529) eller 3§ lagen lagen (1991:000) om särskildkon-(1989:530) om åtgärder jÖr att före- troll av vissa utlänningar, sedan lio byggavåldsdåd med internationell år förflutit från dom eller beslut; bakgrund (lerroristlag), förflutitfrån dom eller beslut; 3.fängelse i annat fall än somavses i 2 samt förvandlingsslraff för böter, förflutit från frigivningen; 4.vandel i övrigt, sedan lio årförflutit från den händelse som föranlett anteckningen. Anteckningom utvisning som beslutats av allmän domstol tas med , som ärföreskriven för den brottspåföljd som har ådömts jämte utvisningen. Harföre utgången av lid som sagls beträffande samma person ånyo meddelats domeller beslut eller förekommit händelse, som antecknats i regislret och ickeavser endasl förändring av påföljd eller verkställighet av lidigare dom ellerbeslut, må båda anteckningarna medtagas så länge någondera må medtagas enligtförsta eller andra stycket. Förekommer flera anteckningar, äger vad nu sagtsmotsvarande tillämpning. Dennalag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande ifråga om anteckning angående beslut om utvisning enligt 4 kap. 11 §utlänningslagen (1989:529) eller 3 § terrorisllagen (1989:530). Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , S. ,, , , , , G. , ,, , , , , , Proposition med förslag till lag om särskild kontroll avvissa utlänningar, m. m. 1svensk lagstiftning har funnits särskilda bestämmelser som syftartill att förhindra att blir föremål för internationella terrorist-handlingar.Detta år antog en lag i ämnet, den s.k. terroristlagen. Huvuddelenav bestämmelserna har varit införda i utlänningslagstiftningen.Samtliga bestämmelser återfinns i lagen (1989:530) omåtgärder för att förebygga våldsdåd med internationell bakgrund,terroristlagen. Iseptember 1988 tillkallades en kommitté med uppdrag att se över reglerna iutlänningslagen (1980:376) om avvisning och utvisning av utlänningar som kanbefaras medverka i terroristhandlingar här i landet samt reglerna i lagen(1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall. Kommittén, somarbetade under namnet terrorisllagstiftningskom-mittén', avlämnade i december1989 betänkandet (SOU 1989:104) Terroristlagstiftningen. Betänkandet har remissbehandlats. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av betänkandet sombilaga 1, dels det förslag till ny lag i ämnet som läggs fram i betänkandet sombilaga 2, dels en förteckning över remissinstanserna och enremissammanställning som bilaga 3. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över förslag tilllag om särskild kontroll av vissa utlänningar samt förslag till ändringar iutlänningslagen (1989:529), rättshjälpslagen (1972:429) 'Ordförande i kommiltén har varit justitierådet . Övriga ledamöter har varit riksdagsledamöterna samt dåvarande riksdagsledamoten nuvarande gene raldirektören 21 ochlagen (1965:94) om polisregister m.m. Förslagen hade upprättats i Prop.1990/91:11! arbetsmarknadsdepartementetpå grundval av terroristlagstiftningskom- De förslag som remitterades till lagrådet bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 4. Beträffande de två sistnämnda civilministerni frågor som rör polisen Lagrådethar i allt väsentligt godtagit förslagen och har dessutom föreslagil enändring i sekretesslagen (1980:100). Lagrådels yttrande bör fogas till protokolletsom bilaga 5. I samband med att jag behandlar de enskilda paragraferna kommerjag att gå in på lagrådets synpunkter (3, 5 8 och 1314§§). Dessutombehandlar jag lagrådets synpunkter under avsnitt 2.9. Som kommer att framgå harlagrådets granskning lett till viss omstmk-lurering och omformulering avförslaget till lag om särskild kontroll av vissa utlänningar. Därutöver harvissa ändringar av redaktionell natur gjorts. Vidare föreslås en ändring isekretesslagen (1980:100). Terrorismenhar under utvecklats till etl allvarligt internationelltproblem, och bekämpandet av terrorism ges hög prioritet i praktiskt taget allastater. Delta har givetvis i första hand samband med den ständigt ökande elleri varje fall oavbrutet höga frekvensen av terroraktioner och med aktionernasgeografiska spridning. Även metoderna förändras emellertid fortlöpande. Denmoderna tekniken erbjuder många nya möjligheter för den som vill bruka våld föratt nå politiska resultat. I dagens samhälle finns många särskilt sårbarafunktioner, såsom de internationella trafikmedlen. Den ökade rörligheten övergränserna och de förbättrade kommunikationerna medför att det ofta blir alltsvårare att avslöja planläggningen av terrorhandlingar med intemationellainslag. Bakomterroristaktioner ligger inte sällan politiska konflikter och spänningar ellersociala problem av olika slag. Sådana faktorer kan aldrig ursäkta våldsaktionersom medför att människor drabbas till liv eller hälsa eller utsätts föruppenbar livsfara. Liksom andra länder måste skydda sig mot handlingarav detta slag. Befolkningen i vårt land såväl våra egna medborgare som deutlänningar som bor här har ett självklart anspråk på att den svenska statensöker bereda ett sådant skydd med medel som är godtagbara i ett demokratisktsamhälle som vårt. Föratt vi så långt möjligt skall kunna skydda oss mot terroristaktioner måste viarbeta efter olika linjer. Ett viktigt inslag är det internationella samarbetetpå området, i vilket medverkar och ofta har spelat en aktiv roll. Jagvill här erinra om bl. a. de konventioner om bekämpande av terrorism m. m. somSverige har anslutit sig till. deltar också inom ramen för olikainternationella fora (bet. s. 101 114). Enannan betydelsefull linje i arbetet med att förebygga terroristhand lingar är att säkerställa att den svenska polisen har en organisation och resurser som är avpassade till hotbilden. EnIredje komponent i sammanhanget är det särskilda regelsystemet Prop.1990/91:11! mot lerrorhandlingar i som har funnits . Terroristaklionerutgör kriminella handlingar, och i den mån man vill tala om en lagstiftning motterrorism har man anledning atl i främsta rummet tänka på de regler somstraffbelägger mord, människorov, flygkapningar och liknande handlingar liksomde bestämmelser som reglerar metoderna för brottsutredning och lagföring närdet gäller sådana brott. Terroristlagstiftningenhar ett delvis annat ändamål. Den syftar till att göra det möjligt att hindrapresumtiva terrorister från att komma in i eller stanna kvar i vårt land ochall skapa utrymme för kontroll i de fall då de av asylrältsliga skäl ändå måsteberedas en här i landet. Bestämmelsernahar tillämpats i snart två decennier. Såväl bestämmelserna som tillämpningenav dem har från tid till annan kritiserats, främsl från rättssäkerhets- ocheffektivitetssynpunkter. Man har bl. a. ansett att rekvisiten för ettavlägsnande är alltför svävande för att kunna läggas till grund för eltingripande och att lagstiftningen i vissa hänseenden inte är förenlig med deinternationella åtaganden som har t. ex. i fråga om fri- ochrättigheter. A andra sidan har terroristbestämmelserna ansetts utgöra enbetydelsefull del i de samlade ansträngningarna för alt motverka terrorism. Molden nu angivna bakgmnden finns del anledning att se efter om en avvägning av deolika intressen som gör sig gällande i detta sammanhang kan ge andra resultatän dem som har kommit till uttryck i den nuvarande regleringen. Härvid bör bl.a.beaktas erfarenheterna från lagstiftningens tillämpning, den allmänna debattensom har förts i dessa frågor och innebörden av våra internationella åtagandenbeträffande särskilt mänskliga rättigheter och behandlingen av flyktingar. Särskildabestämmelser med syfte att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning år1973 genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder lill förebyggande av vissavåldsdåd med internationell bakgrund, i det följande kallad 1973 årsterroristlag (prop. 1973:37, JuUI8, rskr. Lagen var tidsbegränsad mengiltighetstiden förlängdes successivt till utgången av . Sombakgmnd till förslaget erinrade föredragande statsrådet i propositionen1973:37 om den våg av politiska våldsdåd som hade gått över världen. Dessavåldsdåd ansågs böra bekämpas inte bara genom internationell samverkan utanäven genom åtgärder på det nationella planet. Idelbetänkande (Ds Ju 1972:35) som lagen byggde på uttalades bl. a. atl det fanns behov av atl hindra utlänningars inresa när det fanns skäl anta att deras närvaro innebar risker för politiska terrordåd i vårt land. Bestäm melserna i utlänningslagen (1954:193) ansågs inte erbjuda tillräckliga möj ligheter i det hänseendet, varför vidgade möjligheter till avvisning borde införas. Även utvisningsinstitutet borde utvidgas så att det blev möjligt all från svenskt territorium avlägsna utlänningar som inte utan fog betrakta- 23 des som presumtivaterrorister. Dessutom erfordrades enligt kommissio- Prop.