prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Ytterligare åtgärderkrävs dock för att SJ skall nå upp till kravet att genom ett åtgärdsprogramuppnå en resultatförbättring på fram . SJs ledning har utarbetat en koncernstrategi somsyftar till att SJ skall vara ett heltäckande transportföretag med järnvägensom kärnaffar. Regeringen föreslår att den av SJ utarbetade koncernstrategingodkänns. Som en konsekvens härav föreslår regeringen att SJs ensamrätt tillbl. a. trafikeringen på stomnätet samt associationsform prövas. SJ har utnyttjathela den ram om för utförsäljning av fastigheter ochaktier som gavs i samband med rekonstruktionsperiodens början. Det frigjordakapitalet har använts till omfattande investeringar i rullande materiel ochfasta anläggningar. Som exempel på större investeringsobjekt kan nämnasuppmstning av ca 70 järnvägsstationer runt om i landet samt inköp av det . Det första snabbtåget sattes i trafik mellan ochGöteborg . Godstransportdivisionen har genomförtett omfattande åtgärdsprogram. Produktionsapparat och säljorganisation att bättre svara mot transportmarknadens krav och behov.Fortfarande återstår dock ett stort omstmktureringsarbete förgodstransportdivisionen. En koncentration av verksamheten till tunga ochlångväga transporter med kundanpassade transportlösningar är nödvändig.Kombitrafiken bedöms ha en fortsatt god utvecklingspotential. Målsättningen äratt IO miljoner ton gods skall fraktas via kombitrafik . Den persontrafik som SJ inte anser sig kunna drivapå företagsekonomiska villkor offereras till staten. Genom transportrådetupphandlar sedan staten den interregionala tågtrafik som ansesregionalpolitiskt viktig. Bland den trafik som därigenom tryggas ärsovvagnstrafiken till och från övre . Som en del i regeringensåtstramningspaket föreslås en nivåsänkning av anslaget för upphandling avpersontrafik med 60 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Staten köperdärmed tågtrafik för 558 milj.kr. Vidare avvecklas anslagetför ersättning till SJ för utveckling av godstrafik. Transportrådethar på uppdrag av regeringen utrett möjligheten till en 8 förnyadhandläggningsordning av tågupphandlingen. Avsikten är att få en Prop.1990/91: 100 mer långsiktig och regionalt förankrad upphandling. För närvarandesak- Bil. 8 nas dock förutsättningarna för en sådan förändring. Genom trafikpolitiska beslut harytterligare ett steg tagits i trafikhuvudmannareformen genom att ansvaret förlokal och regional persontrafik på järnväg tillförts trafikhuvudmännen.Ansvaret för persontrafikförsörjningen har övertagits av trafikhuvudmännen.I flertalet fall har regionerna valt att satsa på järnvägstrafik. Det har ocksåkommit in privata aktörer på länsjärnvägarna i form av som kör påentreprenad för trafikhuvudmännen i , och län. Förden internationella sjöfarten har den gynnsamma utvecklingen av världshandelnde inneburit en avsevärd förbättring. Även den svenska handelsflottan har påverkats avdenna utveckling. Den positiva utvecklingen för svensk sjöfart avspeglar sigfrämst i den stora volymen beställningar för svenska redare. Beställningarnaomfattar ca 100 fartyg med en sammanlagd lastförmåga om ca . Det är svårt att bedöma hur stor andelav de beställda fartygen som kommer att bära svensk resp. utländsk flagg. Genomde sjöfartspolitiska åtgärder som beslutade om har emellertidfömtsättningama för rederiverksamhet under svensk flagg kraftigt förbättrats. Regeringen föreslår en överföring av kostnaden förisbrytarnas bränsle från statsbudgeten till affärsverksamhet.Åtgärden är en del av de åtstramningsåtgärder som gäller statsbudgeten /92. Vad gäller stödet till gotlandstrafiken avskaffas stödettill vissa lastbilsföretag för merkostnader vid godstransporter till och frånGotland. Vissa besparingar föreslås också i fråga om anslaget till . räknar i sin prognos för åren 1991 1993 med en i förhållande oförändrad fartygstrafik ochgodsomsättning. Godsomsättningen har legat på omkring100 milj. ton . Därav svarar färjegodset för , oljetransporterna för30% och övrigt gods för . Flygtrafikensökning fortsatte även . Utrikestrafiken stod för denstörsta tillväxten, 13,mätt i antal passagerare. Inrikestrafikens ökningstaktdämpades något till medan chartertrafiken, som karaktäriseras av storafluktuationer mellan åren, noterade en minskning . Flygets utvecklingställer stora krav på luftfartsverkets verksamhet och innebär att arbetet medkapacitetsförbättringar inom flygplats- och flygtrafikledningssystemen måstefortsätta. Som en del i regeringens åtstramningspaket avvecklas stödet tillflygtra- Vidare minskas bidraget till den civila trafikflygarutbild- Prop. 1990/91: 100 ningen med 25 milj.kr. redovisar i sin treårsplan enkraftig ökning av investeringsnivån till under perioden1991 1993. Planen har som grund en bedömd stabil årlig trafiktillväxt framtill med i genomsnitt 5,för inrikes flygtrafik, 6,för utrikesflygtrafik och för chartertrafik på svenska flygplatser. anmälerverket att man i den nuvarande ekonomiska situationen inte kan klara denföreslagna investeringsnivån inom ramen för de fastlagda ekonomiska målen. Regeringen ser allvarligt på den avvikelse från denfastlagda soliditets-nivån som redovisats av luftfartsverket. Verket föreslåsfå i uppdrag att återkomma med förslag till åtgärder i syfte att undertreårsperioden uppfylla de fastslagna ekonomiska målen. I avvaktan på en sådanredovisning bör fastställas endast en investeringsram för åren 1991 1992 på1,. Postenräknar med en fortsatt stabil efterfrågan på sina tjänster. Vidare bedöms attstmkturförändringar i postkontorsnätet blir nödvändiga samt att produktivitetenmåste öka. Affärsområdet beräknas ha vänt sin förlust till ettnoll-resultat. Post- och betänkande (SOU 1990:27)Post och Tele med regionalt och socialt ansvar harremissbenandlats. Dagens tidningstaxesystem föreslås upphävas och ersättas medaffärsmässiga avtal mellan parterna. Regeringen återkommer till frågor ompostens verksamhetsinriktning och ekonomiska mål . Teletrafikenhar ökat starkt . ökade teletrafiken i Sverigemed 10,, vilket är den kraftigaste ökningen . Det är främstmobiltelefoni och faxkommunikation som växer. Den totala efterfrågeökningeninom telefoni, data och text beräknas innebära att det totala kapacitetsbehoveti telenätet ökar . fattade beslut ominriktning av telepolitiken. Enligt beslutet skall telesystemet utformas såatt det ger god tillgänglighet och service för grundläggandetelekommunikationer. skall som affärsverk drivas enligtaffärsmässiga principer med krav på tillfredsställande lönsamhet. Verketskostnader skall således täckas av intäkter från dem som utnyttjar tjänsterna. 1princip skall varje tjänst bära sina kostnader. En översyn av de ekonomiskamålen för pågår. Regeringen återkommer till frågor om televerketsverksamhetsinrikt ning och ekonomiska mål . 1 det sammanhanget kommer också vissa telepolitiska frågor med anknytning till Post- och Teleutred- 10 ningensbetänkande att behandlas. Regeringen kommer att redo- Prop.1990/91:100 göra för sin syn på framtida associationsform. Undervåren påbörjades ett arbete inom med att se överstyrningen av affärsverken inom område. Syftet medarbetet är att inom ramen för dagens treåriga verksamhetsplanering utveckla enbättre tillämpning av såväl företagsekonomiska som politiska styrmedel. Arbetethar koncentrerats på den företagsekonomiska styrningen och förslagbeträffande avses presenteras . Riksdagenfattade beslut om inriktningen av trafikpolitiken och miljöpolitikeninför . Miljömålet för trafikpolitiken är att genom omedelbara ochlångsiktiga åtgärder kraftigt begränsa trafikens miljöpåverkan. Riksdagenbeslöt också att trafiken skall bidra till att utsläppen av kväveoxiderbegränsas . antog även ett mål förbegränsning av koldioxidutsläppen, innebärande att de inte bör öka över 1988års nivå. Den strategi för hur transportsektorn bör utvecklasför att medverka till en bättre miljö som lades fast innebär attmiljövänliga och energieffektiva lösningar bör eftersträvas. Målsättningen ärrent vid källan. Miljökostnaderna skall omfattas av trafikens kostnadsansvar,tätorternas situation bör särskilt uppmärksammas och det internationellaarbetet bör öka. Regeringen har för avsikt att under våren 1991återkomma med en särskild proposition om trafikens miljöfrågor. Genom förslag ibudgetpropositionen avvecklas anslagen för stöd till reningsutrustning förlastbilar, bussar och personbilar. Detta är en del i regeringensåtstramningspaket och innebär en besparing med 162,5 milj.kr. Dessa stöd harför övrigt utnyttjats i liten utsträckning. tillsatte regeringen trestorstadsförhandlare. Storstadsförhandlarna, en vardera förStockholmsregionen, och , skall senast i mittenav presentera förslag till förbättrade trafiksystem som dels ökareffektiviteten dels minskar miljöbelastningen i storstadsregionerna. () överlämnade underår 1990 till regeringen sitt slutbetäknande (SOU 1990:16) Storstadstrafik 5 -Ett samlat underlag. 1 betänkandet ges förslag till hur miljöproblemen istorstäderna, med ett stort antal samverkande åtgärder, skall bekämpas. Även trafikverken har lämnat förslag inom sinaresp. områden på miljöförbättrande åtgärder. har det internationella arbetet gettskraftigt ökad betydel se. Inom CEMT den permanenta europeiska transportministerkonfe rensen som har haft svenskt ordförandeskap har arbetet 11 medmiljöfrågorna fått en betydligt större omfattning än tidiga- Prop. 1990/91:100 re. Inom nordiska ministerrådet har också miljöfrågornafått en ökad betydelse. Arbetet med en rad program och projekt harintensifierats men även policyfrågor och gemensamt IntemationeUt agerande iinternationella fora behandlas. Regeringenhar låtit göra en översyn av transportrådets verksamhet. En särskildutredningsman avlämnade sitt betänkande (SOU 1990:4) 1990. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen föreslår atttransportrådet avvecklas och att verksamheten delas upp på andra myndigheter.Detta innebär en besparing på 5 milj. kr. På transportstödet till Norrlandföreslås en besparing på 20 milj.kr. Besparingama är en del i regeringensåtstramningspaket. Inom yrkestrafikområdet fortgår den av riksdagenbeslutade avregleringen. Behovsprövningen har slopats för beställningstrafikmed buss och turisttrafik. För den långväga linjetrafiken med buss hartillståndsgivningen förenklats. En prövning sker i vad mån trafiken kanskada redan etablerad järnvägstrafik eller trafikhuvudmännens trafik.Skadlighetspröv-ningen gentemot järnvägstrafik föreslås upphöra fr.o.m. den Ijanuari 1992. Regeringen återkommer med erforderlig lagändring. avreglerades taxitrafiken.Kvittoskrivande och registrerande taxametrar är obligatoriska från och /91. En skärpt lämplighetsprövning av den som söker tillståndtill yrkesmässig trafik har genomförts, liksom en förstärkt tillsyn avlämpligheten. Som ett led i detta arbete har införts krav påen särskild utformning och färg på taxifordonens registreringsskyltar. En betydande del av transportrådets överprövning avlänsstyrelsernas beslut i tillståndsfrågor har övertagits av kammarrätterna. Föreskriftema om handikappanpassning av kollektivafärdmedel har i enlighet med trafikpolitiska beslut kompletteratsmed föreskrifter för bussar i beställningstrafik. har genomförten utvärdering av föreskrifterna om handikappanpassad kollektivtrafik.Regeringens ställningstagande redovisas under avsnittet Särskilda frågor omhandikappanpassning 3V kollektivtrafiken. Riksfardtjänsten syftar till att ge gravthandikappade personer möjligheter att göra längre resor inom landet tillnormala kostnader. Målet med beslut är bl. a. attförenkla beställning och genomförande av resor med riksfärdtjänst. Ett treårigt planeringssystem har inrättats för ettstatsbidrag som syftar till att främja miljöförbättringar, samordning ochenergihushållning i lokal och regional kollektivtrafik. Bidraget utbetalas frånanslaget B 4. Byggande av länstrafikanläggningar. har på uppdrag av regeringenutarbetat en trafikprognos för perioden 1995 samt . Prognosen avser både person- och godstransporter. Trafikhuvudmännen har fått fri trafikeringsrättför den Prop. 1990/91:100 linjetrafik med buss som de ansvarar för. Detinnebär att de fått avsevärt Bil. 8 bättre möjligheter att planera sintrafik. Härigenom har trafikeringen kunnat effektiviseras. Vidare har de kunnathandla upp trafiken under marknadsmässiga former, vilket lett till ickeoväsentliga besparingar. Föratt effektiviteten inom transportsektom skall kunna höjas krävs ett fortlöpandeforsknings- och utvecklingsarbete rörande bl. a. fordon, transportsystem ochtransportorganisation. Inte minst kraven på framförhållning för att möta nyaproblem ställer krav på en långsiktigt kunskapsuppbyggande forskning. Dessutomkan relevant forskning ge förbättrade möjligheter för samhället att leva upptill och utveckla de trafikpolitiska målen. En målmedveten satsning påforsknings- och utvecklingsverksamhet är därför en viktig del av regeringenstrafikpolitik. antog en proposition omforskning, vari FoU om infrastmktur, säkerhet och miljö prioriterades. Det intensifierade arbetet med järnvägsforskning,bl. a. inrättandet av en särskild järnvägsavdeining vid statens väg- ochtrafikinstitut, har lett fram till ett FoU-program för järnvägsforskning. Transportforskningsberedningen har tillsammans medstatens väg- och trafikinstitut, SJ, , styrelsen för tekniskutveckling (STU), industrin samt representanter för universitet och högskolortagit fram ett program om järnvägssystem. Syftet med programmet är attstimulera nya forskningsinsatser inom järnvägsområdet. Kommunikationer och regional utveckling Engrundfömtsättning för att en balanserad regional utveckling i landet är att detfinns goda kommunikationsmöjligheter. Det gäller såväl person-ochgodstransporter som post- och telekommunikationer. Kommunikationssektornbetraktad som näringsgren har en omfattande sysselsättning i olika delar avlandet. Sektorn har därmed också från den utgångspunkten betydelse för denregionala utvecklingen. har framhållit kommunikationssektornsbetydelse för den regionala utvecklingen exempelvis i de trafik- ochtelepolitiska besluten . Dessa beslut har ökat möjligheterna atttillgodose regionalpolitiska krav inom kommunikationssektorn. , luftfartsverket, ochvägverket lämnade /91 till regeringen långsiktigainvesteringsplaner för infra-stmkturens utbyggnad . En avutgångspunkterna för planeringen är att investeringarna skall bidra till enbalanserad regional utveckling. Regeringen kommer att föreslå enreformering av investeringsplaneringen. 1 fråga om vägar bör framhållas det lO-årigainvesteringsprogrammet för särskilda bärighetshöjande åtgärder som syftar till att anpassa bärighets- normerna på det svenska huvudvägnätet till de regler som gäller inom EG. 13 Dettaprogram är viktigt inte minst från regionalpolitisk synpunkt. Bud- Prop.1990/91: 100 /92 föreslås 724,7 milj. kr. till bärighetshöjande åtgärder. Statens köp av bl. a. regionalpolitiskt viktiginterregional persontrafik av SJ minskas med 60 milj. kr. kommande budgetårenligt förslag i regeringens åtstramningspaket. Trafikhuvudmännen har övertagit trafikeringsrättenför flertalet länsjärnvägar. /91 har anvisats totalt 320 milj.kr. till regionalpolitiskt gods- och persontransportstöd samt till stöd somgäller datakommunikation. Regeringen tillsatte enutredning om transportstöden som överlämnat sitt betänkande (SOU1990:73) Transportstöd. Regeringen föreslår i enlighet med utredningensalternativ 2 att nuvarande godstransportstöd bibehålls, men koncentreras mot deinre delarna av stödområdet. Frigjorda resurser ca en tredjedel av anslaget används till regionala utvecklingsbidrag som bör administreras av länsstyrelserna.De nya reglerna införs den . Som en del i åtstramningspaketetföreslår regeringen vidare att persontransportstödet, stödet tilldatakommunikation samt godstransportstödet i zon 1 till transporter kortare än40 mil avvecklas vilket innebär en minskning av anslaget med 20 milj.kr. Staten lämnar 40 milj.kr. istöd till färjetrafiken på samt 6 milj.kr. i stöd till vissalastbilsföretag för merkostnader vid godstransporter till och från . Somen del i regeringens åtstramningspaket föreslås att stödet till lastbilsföretagavskaffas fr.o.m. Ijuli 1991. 1 utredningen om transportstöden övervägdes ocksåvissa förslag på sjöfarts- och luftfartsområdena. Förutsättningarna för dessastöd har emellertid också ändrats som följd av regeringens åtstramningspaket. Regeringen föreslår att anslaget till trafiken påTrollhätte kanal och Vänem minskas till 59,8 milj.kr. för /92.Det minskade anslaget får bl. a. mötas med möjlighet för kanalverket att ta utsärskild avgift för godset. En särskild utredn ingsman tillsätts för att seöver stödet till Vänersjöfarten. Regeringen föreslår vidare att ersättningen försärskilda rabatter vid flygtrafik på avskaffas. Ersättningen är 14,5milj.kr. har möjlighet till vissatransportutvecklingsinsatser inom ramen för sitt befintliga länsanslag. /92 anvisas 14,5 milj.kr. för bidragtill kommunala flygplatser huvudsakligen i . Bidragsgivningenkoncentreras mot inland. Regeringen föreslår att ersättningen tillsjöfartsverket för bränslekostnader för isbrytning fortsättningsvis skallbelasta handelssjöfarten genom avgiftssystemet. Den statligaisbrytarassistansen kan därvid lämnas i samma utsträckning som . Både postverket och har stor betydelseför den regionala utvecklingen. investerar ca i bl.a. nät och växlar. kommer därmed successivt att kunna erbjuda ökad kapacitet och fler nättjänster i stora delar av landet. Postverketsservicenät har stor betydelse för servicen i glesbygd. Den inom Prop.1990/91:100 pågående översynen av styrningen av affärsverkeninom Bil. 8 område behandlar bl.a. postens ochteleverkets regionalpolitiska ansvar. Enligt uppdrag från regeringen har underår 1990 slutfört en omlokalisering av ca 100 arbetstillfällen till . 1februari 1989 överlämnade den svenska Öresundsdelegationen betänkandet (SOU1989:4) Fasta Öresundsförbindelser. Den danska delegationen överlämnadesamtidigt en dansk version av betänkandet till den danske trafikministern. Ensammanställning av remissyttrandena har utarbetats inomkommunikationsdepartementet och finns redovisad i promemorian (Ds 1989:54)Remissynpunkter på betänkandet Fasta Öresundsförbindelser (SOU 1989:4). har de danska och svenskaÖresundsdelegationerna i enlighet med sina direktiv påbörjat arbetet med attutforma ett förslag till regeringsöverenskommelse om fastaÖresundsförbindelser. Arbetet är inriktat på att nå en överenskommelse om enkombinerad väg- och järnvägsförbindelse mellan och Malmö.Förbindelsen skall avgiftsfi-nansieras. Som underlag för en sådan överenskommelse harkompletterande studier om bl.a. miljö, anläggningsteknik och ekonomi inletts.Arbetet, som bedrivs av delegationernas expertgrupper, beräknas vara klart ibörjan av . I anslutning härtill avses ett förslag tillregeringsöverenskommelse presenteras för den danska och den . Nordiska och internationella frågor Detnordiska samarbetet på trafik- och transportområdet är väl utvecklat. för transportfrågor (NÄT) drivs ett flertalprojekt som i huvudsak finansieras över Nordiska ministerrådets budget. Undersenare år har tyngdpunkten i projektverksamheten alltmer kommit att ligga påtrafikpolitiska frågor som tillsammans med miljöfrågor och högteknologifrågorprioriteras vid val av nya projekt. Nordiska trafiksäkerhetsrådet (NTR) har utarbetaten reviderad handlingsplan för trafiksäkerhet i . Handlingsplanen, somhar antagits av , ligger till grund för det nordiskasamarbetet på trafiksäkerhetsområdet. Handlingsplanen föreslås gälla till ochmed . Förslaget till reviderat handlingsprogram har överlämnats till för behandling vid den ordinarie sessionen . En arbetsgrupp under NÄT har fortsattsitt arbete med transporttjänster för handikappade. En sammanfattning hargjorts av de båda tidigare rapporterna "Handikappanpassning av kollektivtrafiken"och "Utveckling av transportjänster för handikappade".Sammanfattning- en består av enillustrerad guide som visar olika tekniska och organisatoris- Prop.1990/91:100 ka lösningar som underlättar handikappades förflyttningar. deltar aktivt i arbetet med internationellatransportpolitiska frågor. Samarbete sker bl. a. inom ramen för (CEMT), inom FNsekonomiska kommission för (ECE), FNs konferens för handel och utveckling(), inom ochutveckling (), Konsultativa sjöfartsgruppen (CSG), (), Internationella civila luftfartsorganisationen() och Europeiska civila luftfartskonferensen (ECAC). har år 1990innehaft ordförandeskapet i CEMT. Inom GATTs s.k. Uruguay-runda har , somnordisk talesman, aktivt deltagit i ansträngningarna att åstadkomma etthandelsavtal för tjänstesektorn. Kommunikationsfrågor har där haft enframträdande roll. För telekommunikationstjänster föreligger ett förslag tillsektorsannex som kan ses som ett viktigt första steg i strävandena att öppna englobal handel med dessa tjänster. Även för land-, luft- och sjötransporter harframlagts förslag till sektorsannex. EGs stats- och regeringschefer beslöt attden s.k. vitbokens förslag om inrättande av en fri gemensam marknad inom EGfr.o.m. Flera viktiga beslut har därefter fattats föratt förverkliga detta mål, inte minst i fråga om en gemensam framtida transportpolitik. Denna utveckling kommer att få mycket stor inverkanpå och möjligheterna att på transportområdet bedriva konkurrens på likavillkor med . har däi'för tillsammans med i juni 1988begärt förhandlingar med EG på luftfartsområdet. Sådana förhandlingar harinletts . Förberedande samtal har förts med om atttillsammans med octi ta upp förhandlingar med EG vad avserlandtransporter. Dessa diskuteras emellertid också inom ramen för de s. k.EEA-förhandlingarna. fortsätter arbetet inom CEMT med att undersökaförutsättningarna för ingående av ett multilateralt avtal om landsvägstrafiken.En arbetsgrupp under svenskt ordförandeskap studerar frågan. Vid CEMTs ministermöte antogs enresolution om vikten av god tillgänglighet för handikappade vid resa med bussoch tåg. Resolutionen betonar vikten av såväl tekniska lösningar som service-och informationsåtgärder. Det internationella samordningsarbetet beträffandetrafik och miljö har varit intensivt . Den rapport som "för miljöoch utveckling" lade fram diskuterades vid iBergen år 1990.1 den ministerdeklaration som blev resultatet av konferensenlyftes bl.a. trafikens klimatpåverkan fram och deklarationen angav behov avåtgärder. Arbetet med att förbereda storaFN-konferens om miljö och utveckling inleddes . SWCC-Second World Climate Confe rence antog en ministerdeklaration som tillsammans med den från skall ligga till grund för kommande 16 klimatförhandlingarinom FNs ram. Trafiken berörs i dessa förhandlingar. 1990/91: 100 Förutsättningarna för ett vidgat och merhandlingsinriktat europeiskt Bil. 8 och internationellt arbete på trafik-och miljöområdet förbättrades avsevärt då CEMT antog en särskildtrafik- och miljöresolution för vägtrafiken. Resolutionen ger de europeiskaregeringarna en gemensam plattform för det framtida miljöarbetet. CEMT har i enlighet med resolutionen vidgat sittmiljöarbete och en särskild arbetsgrupp har bildats. Gmppensuppgift har varit att dels medverka i förberedelsena för eneuropeisk kontaktkonferens med om miljöarbetet inom trafiken, delsatt medverka i förberedelserna för den internationella hearing CEMT arrangeradei med företrädare för den internationella bil- och bränsleindustrin. Även det nordiska arbetet har breddats under år1990 genom att en särskild miljögrupp bildats inom NÄT. Gruppen har särskilt arbetat medförutsättningarna för ett vidgat nordiskt engagemang vad gäller sjöfartens ochflygets internationella miljöarbete. Den politiska och ekonomiska utvecklingen iÖsteuropa har medfört ökad aktivitet påkommunikationsområdet mellan och länderna i denna del av . Detgäller framför allt vårt närområde dvs. och de baltiska delrepublikerna iSovjetunionen men också exempelvis och . Den ökadeöppenheten och övergång till marknadsinriktade ekonomier har medfört ettstarkt ökat behov av ny kunskap inom berörda länder för att bl.a. förändranäringslivet.