prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Även när det gäller reglema om avskrivning viddödsfall finns vissa olikheter i de två återbetalningssystemen. Enligt reglernai det nya återbetalningssystemet avskrivs hela den återstående skulden viddödsfall medan endast vid dödsfallet odebiterad skuld, inkl avgiften fördödsåret, avskrivs enligt det äldre regelsystemet. Jag tillstyrker CSNs förslagatt reglerna i det äldre återbetalningssystemet bör förändras så att allkvarvarande skuld avskrivs vid dödsfall. Förslaget kräver införande av nyaövergångsbestämmelser till lagen (1988:877) om ändring av studiestödslagen. Den som är vårdnadshavare för ett handikappat barnhar under vissa villkor rätt att få avskrivning med ett belopp motsvarandeårsavgiften. Som villkor för avskrivning gäller i sådant fall att denåterbetalningsskyldige på grund av vård av det handikappade barnet varitförhindrad att förvärvsarbeta och därför inte har någon inkomst. Vissatolkningssvårigheter har funnits bl. a. när det gäller bedömningen av vilkenlägsta inkomst som bör kunna accepteras för avskrivning. CSN föreslår attavskrivning i aktuella fall bör kunna komma ifråga i det fall denåterbetalningsskyldige haren inkomst som inte överstiger av basbeloppet,dvs. Jag finner för min delCSNs förslag väl avvägt. Samma inkomstbegrepp som gäller föråterbetalningssystemet i övrigt bör därvid tillämpas. Förslaget kräver delsändring av punkt 6 i övergångsbestämmelserna till studiestödslagen, samt punkt2 f i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring istudiestödslagen dels införande av en ny övergångsbestämmelse till lagen(1988:877) om ändring i studiestödslagen. 1 det äldre återbetalningssystemet kan den som harinbetalat ett högre belopp än nödvändigt, med hänsyn till t. ex.uppskovsreglerna, få tillbaka vad som erlagts för mycket. 1 det fall denåterbetalningsskyldige har obetalade avgifter eller återkrav skall emellertiden avräkning först göras. Om en återbetalningsskyldig, som återbetalarsamtidigt enligt såväl nya som äldre regler, har ett tillgodohavande enligtäldre regler men har obetalade avgifter i det nya återbetalningssystemet fårCSN emellertid inte göra någon avräkning. Jag delar CSNs uppfattning att sådanaavräknings-möjligheter bör införas även för dessa låntagare. Förslaget fömtsätterinförande av en ny övergångsbestämmelse till lagen (1988:877) om ändring avstudiestödslagen. CSN har bedrivit en försöksverksamheti samband med uppbörd av studiemedelsavgifter. Syftet med försöksverksamheten har bl.a. varit att skapa ett system för uppgörelser om andra betalningsperio der än kvartalsvis. Även om CSN på grund av den hårda adminstrativa belastningen inte har kunnat utveckla försöksverk- 232 samheteni full skala anser nämnden att erfarenheterna är tillräckliga för Prop.1990/91:100 att verksamheten nu skall permanentas; CSN har i huvudsak utvecklatde Bil. 10 datatekniska system som är nödvändiga för att driva verksamheteni full omfattning. återbetalar ca 12 000 personer menantalet ökar kontinuerligt.. Det är enligt min bedömning viktigt attåterbetalriingsmtinema görs mer flexibla så att den enskildes önskemål i ökadutsträckning kan tillgodoses. 1 det äldre återbetalningsystemet är antaletinbetalningstillfällen reglerade i lag. Av 8 kap. 62 § studiestödslagen i desslydelse före den föreskrivs att preliminära och kvarståendeavgifter normalt skall erläggas genom fyra respektive två delbetalningar perår. I likhet med vad som gäller i det nya återbetalningssystemet anser jag attföreskrifter om antalet inbetalningstillfällen bör kunna meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. En förutsättning bör dock varaatt avgifterna skall erläggas under avgiftsåret, efter avgiftsåreteller . Mot denna bakgmnd föreslårjag att det i övergångsbestämmelsernatill lagen (1988:877) om ändring i studiestödslagen förs in en bestämmelse omatt det, istället för de i lagen angivna inbetalningsrutinerna, skall fåankomma på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att meddelaföreskrifter om betalningsperioder för ifrågavarande avgifter. Den ovan nämndaförsöksverksamheten kan, såvitt gäller antalet inbetalningstillfallen, därmedupphöra i och med utgången av . Jag är inte beredd att nu tillstyrka CSNs förslagom ändrade regler för hänsynstagande till utlandsinkomster vid prövning omuppskov med återbetalning. Jag bedömer att de förslag som jag har framlagt närdet gäller återbetalning av studiemedel inte kommer att medföra några ökadekostnader för staten. Mina förslag till ändring av studiestödslagen finnssamlade under anslaget F 4 Vuxenstudiestöd m. m. Jaghemställer att regeringen föreslår att 4. till Studiemedel m.m.för /92anvisa ett förslagsanslag på . Vuxenstudiestöd m. m. 1989/90Utgift 1284900000 Reservation 108098 729 1990/91Anslag 1465 800000 1991/92 Förslag 1628100000 Från anslaget betalas utgifter förkorttidsstudiestöd, internatbidrag och särskilt vuxenstudiestöd i form avvuxenstudiebidrag enligt 5, 6 och 7 kap. studiestödslagen (1973:349). Frånanslaget betalas också kostnader för statsbidrag till uppsökande 233 verksamhet påarbetsplatser m.m. Bidragsbestämmelserna återfinns i för- Prop. 1990/91:100 ordningen (1980:483) om statsbidrag till uppsökande verksamhet på ar- Bil. 10 betsplatser, m. m. Vidare betalas från anslaget kostnader för bidragtill centrala fackliga organisationer för planering av uppsökande verksamhetoch grundläggande utbildning av fackliga studieorganisatörer samt förinformation om vuxenstudiestöd m. m. Från anslaget betalas också utgifter för särskiltvuxenstudiestöd i form av vuxenstudiebidrag för arbetslösa. Bestämmelsernaåterfinns i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Utgifterna under anslaget täcks genom medel frånvuxenutbildningsavgiften. () beräknar utrymmet från vuxenutbildningsavgiften tillvuxenstudiestöd m. m. och till administrationen av dessa stöd till 1 578,8milj. för /92. Av detta belopp föreslår CSN att 44 milj, kr.reserveras för administrationskostnaderna. Resterande belopp, I 534,8 milj. kr.föreslår CSN avsätts för vuxenstudiestöd och statsbidrag till uppsökandeverksamhet m.m. Det är en ökning med 69 milj. kr. i förhållande till anvisademedel för /91. CSN föreslår ett borttagande av de bestämmelsersom förhind rar att statsbidrag beviljas för uppsökande verksamhet bland arbets lösa och som utgör hinder mot att bedriva uppsökande verksamhet utanför arbetsplatserna. Enhgt nämndens förslag bör 55 milj. kr. anvisas för statsbidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser /92. 2.CSN föreslåratt 20 milj. kr. anvisas för planering m.m. av uppsökande verksamhet och utbildning av fackligastudieorganisatörer samt informationom vuxenstudiestöd /92. 3.CSNföreslår att korttidsstudiestödet höjs . och att internatbidraget höjs . Förkorttidsstudiestöd och internatbidrag föreslår CSN att det anvisas 226 milj. kr. under /92. 4.CSNföreslår att nuvarande bestämmelser om att särskilt vuxenstudiestöd får beviljas för högst tvåkalenderhalvår i sänder tas bort. Förvuxenstudiebidrag föreslår CSN att det anslås 1 146,8 milj. kr. under1991/92. 5.CSNföreslår att 87 milj. kr. anvisas till vuxenstudiebidrag för arbetslösaunder /92. Vuxenutbildningsavgiftenutgör 0,av den totala lönesumman. Jag beräknar inkomsterna från vuxenutbildningsavgiften till I 731 milj. kr. för /92. Hämtöver skall resultatet av slutregleringen avvuxenutbildningsavgif- Prop. 1990/91:100 ten för /90 beaktasvid beräkningen av den tillgängliga Bil. 10 summan för /92.Slutregleringen beräknas ge ett överskott på 140 milj. kr. Jag förordar att anslaget Bidrag till viss centralkursverksamhet i sin helhet finansieras med medel frånvuxenutbildningsavgiften. Kostnaden härför beräknarjag till 43,1 milj.kr., enökning med 1,7 milj.kr. Vidare förordar jag att kostnaderna för den högretimersättningen vid grundutbildning för vuxna (grundvux), vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda (särvux) samt gmndläggande svenskundervisning(grund-sfi) finansieras med medel från vuxenutbildningsavgiften. Kostnaden härförberäknar jag till 85,8 milj. kr. Beloppet kommer att tas upp under anslaget F5. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar. Slutligen förordar jag att oförändrat 70 milj. kr.överförs till anslaget Bidrag till studieförbunden m. m. Kostnaderna för centrala ()administration av stöden beräknarjag till 44,0 milj. kr., en ökning med 2,5milj. Utrymmet för vuxenstudiestöd samt uppsökandeverksamhet på arbetsplatser m. m. blir med hänsyn till nämnda uppgifter1628,1 milj.kr. Ensärskild utredare har tillkallats för att utreda vuxnas möjligheter attfinansiera studier på gmndskole-och gymnasieskolenivå (Dir. 1990:2). Utredarensarbete bör vara slutfört senast den . I avvaktan på resultatet av hans arbete är jag inteberedd att nu föreslå några förändringar i gällande regelsystem. Pågåendeförsöksverksamheter med kollektiv ansökan om internatbidrag för pensionärs- ochhandikapporganisationer samt med ett friare resursutnyttjande av medlen förvuxenstudiestöd och uppsökande verksamhet bör, i avvaktan på mer slutgiltigaställningstaganden, föriängas med ytteriigare till . Jagberäknar att 1 252,1 milj. kr. av de medel som inflyter från vuxenutbildningsavgiftenkan avsättas till vuxenstudiebidrag. Det innebär en ökning med 153,3 milj.kr., varför jag räknar med att ett ökat antal studerande skall kunna fåtillgång till vuxenstudiestöd under /92. Jagförordar att oförändrat 226 milj. kr. av de tillgängliga vuxenutbildningsmedlenavsätts för korttidsstudiestöd och intematbidrag. Jag förordar en höjning av timbeloppet från 53 till58 kr. och en höjning av internatbidraget . Förslagen fömtsätter en ändring i 5 kap. 5§ samt i 6 kap. 5 och 8§§ studiestödslagen (1973:349). Särskiltvuxenstudiestöd jör arbetslösa Prop. Jagberäknar oförändrat 75 milj. kr. för särskilt vuxenstudiestöd för arbets-lösa. Underanslaget bör för /92 sammanlagt 1628,1 milj. kr. Dessamedel bör fördelas enligt följande uppställning: Uppsökande verksamhet på arbetplatser 55 Planering av uppsökande verksamhet m. m. Korttidstudiestöd och internatbidrag 226 Särskiltvuxenstudiestöd tor arbetslösa 75 Jag förordar att anslaget i sin helhet skallfinansieras med medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften. Deförslag jag nu har lagt fram under anslagen . Studiehjälp m. m. F 4.Vuxenstudiestöd m.m. kräver i fråga om studiestödslagen (1973:349) dels att 3kap. 9 § upphävs, dels ändring av 3 kap. 4, 6, 7 och 11 §§, 4 kap. 3, 6, och 11§§, 5 kap. 5§ , 6 kap. 5 och 8§§, 8 kap. 6§, punkt 6 i övergångsbestämmelsernatill lagen samt punkterna I, 2 e och 2 f i övergångsbestämmelserna till lagen(1988:877) om ändriiig i lagen. Vidare krävs att det i övergångsbestämmelsernatill lagen (1988:877) om ändring i studiestödslagen införs sex nya punkter, 2g- 2 1. 1 enlighet med vad jag har anfört under dettaanslag samt under anslagen . Studiehjälp m. m. samt F3. Studiemedel m. m.har inom upprättats förslag till lag om ändring istudiestödslagen. Förslagetbör fogas till detta protokoll som bilaga 10. Jaghemställer att regeringen föreslår att 5.anta förslaget till lag omändring i studiestödslagen (1973:349), 6.godkännavad jag har förordat om förlängd försöksverksamhet med friare resursutnyttjande beträffandevuxenstudiestöden och med kollektiv ansökanom internatbidrag för handikapp- och pensionärsorganisationer, 7.godkänna att 1 628 100000 kr.av de medel som tillfaller stasverket genomvuxenutbildningsavgiften för /92 används för attfinansiera anslaget, 8.till Vuxenstudiestöd m.m. för /92 anvisa ett reservationsanslag på I . Timersättning vid vissa vuxenutbildningar Prop. 10 1989/90 Utgift 178200000 1990/91Anslag 106 500000 1991/92 Förslag 96 800000 Från anslaget betalas utgifter för timersättningvid grundutbildning för vuxna och vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda samt vid grundläggande svenskundervisning för invandrareenligt förordningen (1986:395) om timersättning vid vissa vuxenutbildningar. Från anslaget betalas även studiesocialt stöd vidvissa kurser i teckenspråk. () föreslåratt ersättningen till studerande medinkomstbortfall höjs . CSN föreslår att 88,1 milj. kr. anvisas förtimersättning vid grundutbildning för vuxna (grundvux) och vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda (särvux) och att 72,1 milj. kr. anvisas förtimersättning vid grundläggande svenskundervisning för invandrare (grund-sfi). CSN föreslår att 4 milj. kr. anvisas förstudiesocialt stöd vid vissa kurser i teckenspråk. Jagförordar att det högre beloppet i timersättning för deltagare i grundutbildningför vuxna (grundvux), i vuxenutbildningen för psykiskt utvecklingsstörda(särvux) samt i grundläggande svenskundervisning för invandrare (grund-sfi)höjs från nuvarande . Någon lägre timersättning om . per studietimmeutgår inte till de studerande som har påböriat studier i grund-sfi fr.o.m. den1 (prop. 1989/90:102, UbU27, rskr. Motiveringen härtill varfrämst att den lägre timersättningen i flertalet fall i kommunerna samordnadesmed socialbidrag varför den rådande ordningen endast innebar en rundgång avpengar, med omfatttande administrativt arbete till föga nytta. Jag föreslår ,med samma motivering, att den lägre timersättningen avskaffas även för studierinom grundvux fr. o. m. den Ijuli 1991. För studerande som påbörjat studierinom grundvux före detta datum bör dock sådan ersättning kunna utgå /92. Kostnaden härför beräknarjag till 7 milj.kr. Kostnaden för den högre timersättningen inomgrundvux och särvux beräknarjag till 34,8 milj. kr. Motsvarande kostnad förgrund-sfi beräknar jag till 51 milj.kr. Jag beräknar slutligen kostnaderna förstudiesocialt stöd till teckenspråkskurser till oförändrat 4 milj. kr. Dettotala medelsbehovet under anslaget blir då 96,8 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att i . u 9. godkänna vad jag har förordat om att den lägretimersättning en avskaffas för deltagare i gmndutbildning för vuxna (gmndvux), 10. godkänna att . av de medel somtillfaller stats verket genom vuxenutbildningsavgiften för /92 an vänds för att finansiera anslaget Timersättning vid vissa vuxenut bildningar, 11. till Timersättning vid vissavuxenutbildningar för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till vissa studiesociala ändamål Inomregeringskansliet bereds frågor som gäller Bidrag till vissastudiesociala ändamål. Avsikten är att detta ämne skall behandlas i en särskildproposition som skall föreläggas . Medelsanvisningen under anslaget Bidrag till vissastudiesociala ändamål uppgår under innevarande budgetår till 106474000, varav89000000 kr. anvisats över tilläggsbudget. I avvaktan på att beredningenslutförs, föreslår jag att anslaget förs upp med ett i förhållande tillinnevarande budgetår oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår 12. att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, till Bidrag till vissa studiesociala ändamål för /92beräkna ett förslagsanslag på . Utbildningsarvoden till studerande vid vissalärarutbildningar 1990/91Anslag 119600000' 1991/92 Förslag 126 800000 Från anslaget betalas utgifter förutbildningsarvoden till studerande vid folkhögskollärarlinjen, handels- ochkontorslärarlinjen, industri- och hantverkslärarlinjen, vårdlärarlinjen ochspecialpedagogiska påbyggnadslinjen enligt 7 a kap. studiestödslagen(1973:349). Enligt uppgift från universitets- och högskoleämbetet omfattar berörda utbildningar ca I 600 årsstudieplatser. beräknar utgiften för ut bildningsarvoden, inkl. prisomräkning, till 126,8 milj.kr. /92 bör arvodet höjas till . Jag '- *beräknar medelsbehovet till 126,8 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår 13. att till Utbildningsarvoden till studerande vidvissa lärarutbildningar anvisa ett förslagsanslag på . G.Kulturverksamhet m. m. Allmän kulturverksamhet m. m. 1990/91:100 Bil. 1989/90 Utgift 1990/91Anslag 1991/92 Förslag 21460 502 19 529000 21611000 är en centralförvaltningsmyndighet inom kulturområdet. Enligtförordningen (1988:676) med instruktion för skall rådet följautvecklingen inom kulturområdet och ge ett samlat underlag för den statligakulturpolitiken samt bistå regeringen vid genomförandet av denna. Rådethandlägger ärenden om statliga bidrag för kulturell verksamhet och om andrastatliga åtgärder som rör teater, dans, musik, konst, museer, utställningar,litteratur, folkbibliotek, folkbildning och folkrörelser i den mån sådanaärenden inte ankommer på någon annan myndighet. Rådet skall varie år ianslutning till sin anslagsframställning göra en sammanfattande bedömning avutvecklingen inom dessa delar av kulturområdet och lämna förslag till de åtgärdersom kan föranledas av bedömningen. Beräknadändring 1991/92 Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) Lokalkostnader ( + 2629000) begär att rådet undantas frånrationaliseringskravet ( + ). Konsekvenserna av en utgiftsminskning medför att bi dragsfördelningen och den information som är knuten till den måste handläggas mer summariskt, kvaliteten i arbetet försämras och bidragsför delningen äventyras. Kulturrådetbegär kompensation för vissa portokostnader för försän delser som uppdragit åt ett distributionsföretag att ombesörja. Dessa försändelser fanns inte med i de beräkningar av postmängden som gjorts. (+100000 kr.) /90 upphörde tjänstebrevsrätten för bl.a.statens kulturråd ochportokostnaderna beräknades under detta anslag. som togs fram förberäkning av portokostnaderna fanns emellertid inte med vissadistributionskostnader som hänför sig till kulturtidskriftsstödet och somuppdragits till ett distributionsföretag att svara för. har nubegärt kompensation för dessa kostnader. Då under anslaget Stöd till kulturtidskriftermedel finns upptagna för bl. a. sådana kostnader, föreslår jag att även nämndaportokostnader skall rymmas inom denna medelsram. Därmed erfordras inte någonförändring av förevarande anslag. Avanslaget Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper m.m.får 380000 kr.användas för att täcka kostnader för arvoden, resor och andra omkostnader förledamöter i urvalsgrupper (referensgrupper). För nästa budgetår bör dessakostnader beräknas under förevarande anslag. Bidraget till fria teater-, dans-och musikgrupper m.m.bör minskas med motsvarande belopp. Vid beräkningen av rationaliseringskravet har jagtagit hänsyn till de konsekvenser som myndigheten har redovisat. Minskningen avutgifterna har därför kunnat begränsas till . Med hänvisning tillsammanställningen beräknarjag anslaget till . 1990/91:100 Bil. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. till för /92anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m. 1989/90Utgift 88 372005 Reservation 4640855 1990/91 Anslag 99405000' 1991/92Förslag 104254000 ' Tilläggsbudget I . Fråndetta reservationsanslag anvisas bidrag för skilda ändamål till organisationeroch institutioner på kulturområdet samt till visst internationelltkulturutbyte. Beräknad ändring 1991/92 Bidrag till organisationer och institutioner inom kulturområdet Folkparkernas centralorganisation tor central 16 1990/91. Folkets husföreningarnas riksorganisation för 1990/91: Bil. konstutställningar m. m. Svenska pennklubben för gäststipendium till Organisationer inom bild- och formkonst- Stiftelsen för föreställningsverksamheten vid Stiftelsen för kurs-och föreställnings- Inköp av litteratur på Vissa gemensamma ändamål i folkbibliotekens Bidrag till internationellt kulturutbyte Svensk-norska samarbetsfonden för stipendier för vistelse vid Svenskhemmet Kulturrådetföreslår att varje anslagspost räknas upp som kom-pensation för pris-och löneutvecklingen. Under resp. anslagspost redogörs för förslagtill realökningar. /Till statens kulturråds disposition jÖr utvecklingsverksamhet Kulturrådetföreslår ett nytt utvecklingsprojekt för barn och ungdom i de största städernaoch begär för projektet, som beräknas pågå , 2 milj.kr.per år. Förutvecklingsverksamhet inom folkbiblioteksområdet föreslås en ökning med 1 milj.kr. Kulturrådetanser att det fortfarande återstår behov av ökade resurser innan stödet till decentrala amtörorganisationerna kan anses fullt utbyggt och föreslår en ökningav anslaget med . Kulturrådethar under /90 gjort en särskild översyn av centrumbildningarnasverksamhet och ekonomi. Resultatet har redovisats i rapportenCentmmbildningarna på kulturområdet (Rapport från 1990:5),vilken överlämnats till . Rådet har också yttrat sigöver en särskild ansökan från den nya organisationen ochhantverk. 1 rapporten redovisas ett antal kriterier som beslutatatt fr.o.m. /92 tillämpa vid beslut om stöd tillcentrumbildningarna. För att nuvarande verksamhet skall kunna behållas ochutrymme skapas för ny verksamhet anser att anslaget behöverförstärkas med 2,5 milj. kr. Kulturrådetföreslår en ökning av bidraget med 500000 kr.för fortsatt satsning påkulturverksamhet för barn och ungdom och . i engångsanslag förkulturprogram i anslutning till lOO-årsjubiléet. Föratt möjliggöra en fortsatt utbyggnad av kulturverksamheten, framför allt satsningar på barn och ungom, föreslår kultiirrådet en höjning av anslaget med . 1990/91: 100 Fören fortsatt utbyggnad av verksamheten föreslår en ökning Kulturrådetföreslår en ökning av anslaget med lOOOOO kr. 2.7 RiksförbundetInvandrarnas kulturcentrum föreslår en höjning av anslaget med lOOOOO kr. Detstora behovet av kontakter inom kulturområdet mellan de baltiska staterna ochSverige innebär nya och ökade krav på institutets resurser. föreslådärför en ökning av anslaget med . Kulturrådetföreslår en ökning av anslaget med lOOOOO kr. 2.11Organisationer inom bild- och formkonstområdet Kulturrådetföreslår en realökning av anslagsposten med 2 milj.kr.med hänvisning tillkonstbildningsprogrammet och för att underlätta konstnärsgruppers möjligheteratt presentera samtida konstskapande. Här finns behov som direkt motsvarar defria teatergmppernas inför 1990-talet, bl. a. vad gäller tvärkulturella ochinternationella projekt. Stiftelsenbegär ett ökat bidrag med . Stiftelsen har vidare begärt ettengångsanslag på . för att verksamhet skall kunna genomförasutan inskränkningar föranledda av inställt gästspel på . För att teatern skall kunna upprätthålla ochvidareutveckla den föreställningsverksamhet som hitintills bedrivits är enökning av anslaget nödvändig och föreslår en ökning med . Kulturrådetutgår från att nu lagt fast en rimlig anslagsnivå för ochföreslår därför ingen realökning av anslaget. 5Dansens Hus Prop. StiftelsenDansens Hus begär ett bidrag på totalt , dvs. en ®"-" ökning med , varav 570000 kr.avser tilläggshyra, 320000 kr.medel till en återanskaffningsfond samt priskompensation. föreslår en ökning av anslaget med300000 kr. Priskompensationen beräknas täcka de ökade hyreskostnaderna, somuppkommit till följd av nödvändig ombyggnad av nya lokaler. Kulturrådetföreslår en realökning med . m. /90 ingår i anslagsposten bidrag till kulturverksamhetinom arbetslivet (projektmedel), Riksskådebanan och arbetsplatsbibliotek.Kulturrådet föreslår en förstärkning av anslagsposten med I milj.kr., främstför bidrag till projekt inom arbetslivet. Intresset för projektbidragen harökat och är nu mycket stort. Endast en liten del av ansökningarna har kunnatbifallas på gmnd av brist på medel. Kulturrådetföreslår i enlighet med förslagen i utredning Lånecentraler ochdepåbibliotek (Rapport från 1989:5) att medlen till inköp avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk förs över till anslaget Bidragtill regional biblioteksverksamhet för att användas till den föreslagnainvandrarlånecentralen. För den lokala biblioteksverksamheten avserkulturrådet att genomföra en utvärdering av bidragets effekter. Isamband därmed kan en förlängning av bidragsperioden aktualiseras. Vidare föreslår ett nytt bidrag föruppsökande biblioteksverksamhet till äldre. Ett bidrag på 1,5 milj.kr.skulleinnebära att ca 10 kommuner skulle kunna utveckla sin biblioteksservicetill äldre. 9.1Till disposition för internationellt kulturutbyte Föratt täcka de snabbt växande bidragsbehoven för kultursamarbete och kultumtbytemed utlandet föreslår en realökning av anslaget med 4,5 milj.kr. Föratt främja kulturlivets internationalisering i vid bemärkelse begär