prop · GE03181 · 1990-12-31 00:00:00 — Sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:267) omkrigsskadeersättning till sjömän utgör skattepliktig intäkt av tjänst omsjukpenningen grundas på förvärvsinkomst, som hänför sig till tjänst. Tillintäkt av tjänst hänföres under nämnda förutsättning också ersättning enligtlagen (1989:225) om ersättning till smittbärare samt annan lag eller författning,som utgått annorledes än på grund av försäkring, som sagts, till någon vidsjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring. Föräldrapenningförmåner och Föräldrapenningförmåner och vårdbidrag enligt lagen om allmän vårdbidrag enligt lagenom allmän försäkring samt ersättning enligt la- försäkring, ersättning enligt lagen gen (1988:1465) om ersättning och (1988:1465) om ersättning och ledig ledighet för närståendevård utgör het för närståendevård samt ersätt- skattepliktig intäkt av tjänst, dock ej ning som en allmän försäkringskassa sådan del av vårdbidrag som utgör utger enligt 20 § lagen (1991:000) om ersättning för merkostnader. sjuklönutgör skattepliktig intäkt av tjänst, dock ej sådan del av vårdbidrag som utgörersättning för merkostnader. Korttidsstudiestöd, vuxenstudiebidrag ochutbildningsarvode enligt studiestödslagen (1973:349), utbildningsbidrag fördoktorander, timersättning ■ vid grundutbildning för vuxna (grundvux),vid vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) och vidgrundläggande svenskundervisning för invandrare räknas som skattepliktigintäkt av tjänst. Dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa, kontantarbetsmarknadsstöd, statsbidrag motsvarande dagpenning från erkändarbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd som lämnas till arbetslössom startar egen rörelse samt ersättning enligt 16 § lagen (1989:425) omsärskilda inskolningsplatser hos offentliga arbetsgivare räknas somskattepliktig intäkt av tjänst. Dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inomtotalförsvaret räknas som skattepliktig intäkt av tjänst. Detsamma gäller dagpenning och stimulansbidrag, vilkaenligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser utgåtill deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådana bidraglikställda. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. Senaste lydelse 1990:650. 9 Förslagtill Prop. Lag om ändringi lagen (1990:327) om skatteavdrag /91:181 Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1990:327) omskatteavdrag från sjukpenning m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Avdrag för preliminär A-skatt på inkomster som avses iförsta, andra och femte styckena i punkt 12 av anvisningarna till 32 §kommunalskattelagen (1928:370), med undantag för vårdbidrag enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, skall göras med ledning av särskildaskattetabeller. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfastställer för varje inkomstår sådana tabeller. De särskilda skattetabellerna De särskilda skattetabellerna skall för olika sjukpenninggrun- skall för olikasjukpenninggrun dande inkomster enligt 3 kap. lagen dande inkomster enligt 3 kap. lagen om allmän försäkring ange den pre- om allmän försäkring ange den pre liminära skatt som skall tas ut på en liminära skatt som skall tas ut på en viss ersättning uttryckt i procent av viss ersättning uttryckt i procent av ersättningen. I tabellerna skall det ersättningen. I tabellerna skall det finnas särskilda kolumner med pro- finnas särskilda kolumner med pro centsatser dels för ersättningar som centsatser dels för ersättningar som grundas på hela den sjukpenning- grundas på hela den sjukpenning grundande inkomsten, dels för er- grundande inkomsten, dels för er sättningar som grundas på 80 eller 90 sättningar som grundas på av den sjukpenninggrun- procent av den sjukpenninggrun dande inkomsten. dande inkomsten.Ersättning som en allmän försäkringskassa utger enligt 20 § lagen (1991:000)om sjuklön skall anses grundad på av den sjukpenninggrundande inkomsten. De procenttal efter vilka skatteavdrag skall göras skallgrundas på skattesatsen för en årlig inkomst motsvarande den skattskyldigessjukpenninggrundande inkomst eller, om ersättningen grundas på 80 eller 90procent av den sjukpenninggrundande inkomsten, den andel av den sjukpenninggrundandeinkomsten som ersättningen beräknas på. För de särskilda skattetabellerna skall i övrigt itillämpliga delar gälla vad som föreskrivs i uppbördslagen (1953:272) omskattetabeller avseende preliminär A-skatt. Om någon sjukpenninggrundande inkomst inte har fastställtsför den skattskyldige, skall det underlag som utgör grund för ersättningenanses som sjukpenninggrundande inkomst när skatteavdraget bestäms. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1990:1518. Lag omändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 18 § och 4 kap. 34(1973:349)' skall ha följande lydelse. Finner denallmänna att studerande på grund av sjukdom är heltoförmögen att bedriva sina studier, skall kassan godkänna sjukperioden, om ejannat följer av andra-fjärde styckena. Godkännande enligt första stycket får avse endast tid sominfaller efter det anmälan skett enligt 17 §. Om hinder mött mot anmälan ellerannat särskilt skäl föreligger, får godkännande avse även tid före sådananmälan. Den allmänna får vägra att godkännasjukperiod eller del därav, om den studerande 1. underlåter att, på begäran av kassan, genom intyg av läkare styrka sjukdomen och det därav föranledda hindret för studierna, 2. under sjukperiod reser till utlandet utan medgivande av kassan, 3. ådragit sig sjukdomen vid uppsåtligt bron som han har dömts för genom dom som har vunnit laga kraft, 4. vägrar att genomgå undersökning av läkare eller underlåter att följa läkares föreskrift, 5. uppsåtligen eller av grov vårdslöshet lämnar oriktig eller vilseledande uppgift angående förhållande som är av betydelse för tillämpningen av bestämmelserna om studielån för sjukperiod. Den allmänna får även, om omständigheterna motiverar det, vägra att godkänna sjukperiod eller del därav, om den studerande 1. vägrar att ta emot besök av en person, som fått i uppdrag av att utreda studieförmågan eller behovet av rehabiliteringsåtgärd, 2. underlåter att meddela sin vistelseadress när han under sjukperiod vistas annat än tillfälligt på annan adress än den som angetts till kassan. 4 kap. 34 § Finner den allmänna att studerande på grund av sjuk- 1. uppsåtligen åsamkat sig sjukdomeneller gjort sig skyldig till grov oaktsamhet ur hälsosynpunkt eller om annatliknande särskdt skäl föreligger, 2. underlåter att, på begäran avkassan, genom intyg av läkare styrka sjukdomen och det därav föranledda hindretför studierna, 3. under sjukperiod reser till utlandetutan medgivande av kassan, 4. ådragit sig sjukdomen vid förövandeav handling för vilken ansvar genom lagakraftägande dom ådömts honom, 5. vägrar att underkasta sig undersökningav läkare eller underlåter att följa läkares föreskrift, 6. uppsåtligen eller av grov vårdslöshetlämnar oriktig eller vilseledande uppgift angående förhållande som är avbetydelse för tillämpningen av bestämmelserna om studielån för sjukperiod. ' Lagenomtryckt 1987:303. ■ Senaste lydelse 1988:877. dom är helt oförmögen att bedriva sina studier, skallkassan godkänna sjukperioden, om ej annat följer av andrafjärde styckena. Godkännande enligt första stycket får avse endast tid sominfaller efter det anmälan skett enligt 33 §. Om hinder mött mot anmälan ellerannat särskilt skäl föreligger, får godkännande avse även tid före sådananmälan. Denallmänna får vägra att godkänna sjukperiod eller del därav,om den studerande 1. uppsåtligen åsamkat sig sjukdo men eller gjort sig skyldig till grov oaktsamhet ur hälsosynpunkt eller om annat liknande särskilt skälföre- hgger, 1. underlåter att, på begäran av kassan, genom intyg av läkare styrka sjukdomen och det därav föranledda hindret för studierna, 2. under sjukperiod reser till utlandet utan medgivande av kassan, 3. ådragit sig sjukdomen vid upp-såtligt brott som han har dömts för genom dom som har vunnit laga kraft, 4. vägrar att genomgå undersökning av läkare eller underlåter att följa läkares föreskrift, 5. uppsåtligen eller av grov vårdslöshet lämnar oriktig eller vilseledande uppgift angående förhållande som är av betydelse för tillämpningen av bestämmelserna om studiemedel för sjukperiod. Den allmänna får även, om omständigheterna motiverar det, vägra att godkänna sjukperiod eller del därav, om den studerande 1. vägrar att ta emot besök av en person, som fått i uppdrag av försäkrings kassan att utreda studieförmågan eller behovet av rehabiliteringsåtgärd, 2. underlåter att meddela sin vistelseadress när han un der sjukperiod vistas annat än tillfälligt på annan adress än den som angetts till kassan. 2.underlåter att,på begäran av kassan, genom intyg av läkare styrka sjukdomen och det däravföranledda hindret för studierna, 3.undersjukperiod reser till utlandet utan medgivande av kassan, 4.ådragitsig sjukdomen vid förövande av handling för vilken ansvar genom lagakraftägandedom ådömts honom, 5.vägrar attunderkasta sig undersökning av läkare eller underlåter att följa läkaresföreskrift, 6.uppsåtligeneller av grov vårdslöshet lämnar oriktig eller vilseledande uppgift angåendeförhållande som är av betydelse för tillämpningen av bestämmelserna om studiemedelför sjukperiod. Denna lagträder i kraft . 1990/91:181 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , R. , , , ,G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , ,, Proposition om sjuklön, m.m. Ohälsanhos befolkningen är ett av samhällets stora problemområden. Antaletsjukpenningdagar, arbetsskadeersättningar och förtidspensioneringar har ökatkraftigt . Detta är bl.a. ett resultat av en ökad utslagningfrån arbetsmarknaden och har lett till kraftigt ökade kostnader för socialförsäkringssystemetoch för samhället i övrigt. Aktiva åtgärder måste därför vidtas för att minskaohälsan och utslagningarna. Destigande kostnaderna för socialförsäkringen och utslagningen av människor frånarbetslivet kan motverkas först och främst genom förebyggande åtgärder av olikaslag, men det krävs också effektiva rehabiliteringsåtgärder för att de somredan slagits ut eller är på väg att slås ut skall få en chans att kommatillbaka på arbetsmarknaden. Regeringenhar i propositionen 1989/90:62 om insatser för aktiv rehabilitering ocharbetslivsfondens verksamhet, m.m. markerat att en offensiv har inletts för enförnyelse av arbetslivet och mot de dåliga arbetsmiljöerna. harställt sig bakom den inriktning av rehabiliteringsarbetet som angavs ipropositionen (SfU12, rskr.185). Regeringen har därefter i prop. 1990/91:141lagt fram förslag till lagstiftning inom ramen för den allmänna försäkringenom ansvar för arbetslivsinriktad rehabilitering och om ersättning vid sådanrehabilitering. Vidare har regeringen i prop. 1990/91:140 om arbetsmiljö ochrehabilitering behandlat bl.a. frågan om arbetsgivarens ansvar för attorganisera och bedriva en aktiv rehabilitering, varvid förelagtsförslag till ändringar i arbetsmiljölagen och . Det nuvarande systemet förutbetalning av sjukpenning från den allmänna försäkringen innebär att en arbetsgivare avlastas kostnader för sjukfrånvaro som kan bero på en dålig arbetsmiljö. Ett sådant förhållande kan minska intresset för att vidta arbetsmiljöbefrämjande åtgärder i och med att det eko nomiska utbytet av en arbetsmiljöinvestering inte kan relateras till investe ringens kostnader. Av det skälet kan införandet av en period där arbetsgiva ren har att svara för ersättning vid arbetstagares sjukdom förväntas med- 27 verka till en förbättrad arbetsmiljö. Den arbetsgivare somlägger sig vinn om Prop. att skapa goda arbetsvillkor för sina anställdalär kunna påräkna 1990/91:181 ett förbättrat ekonomiskt resultati sin verksamhet till följd av bättre trivsel och därmed lägre sjukfrånvaro. En arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen ligger också väl ilinje med de nämnda propositionsförslagen om rehabilitering som innebäratt arbetsgivaren ges ett ökat ansvar för rehabiliteringen av anställda somdrabbats av sjukdom eller skada. För möjligheterna till ett positivt resultatav rehabiliteringsinsatser är i allmänhet förhållandena på arbetsplatsen avsärskild betydelse. Där flnns ofta den miljö och det sociala nätverk somindividen byggt en stor del av sin tillvaro på. Ytterligare en anledning att införa en arbetsgivarperiodär de möjligheter till en rättvisare kompensation för inkomstförluster tillföljd av sjukdom som ett sådant system medför. De inslag av schabloniseringarinom timsjukpen-ningsystemet som i vissa fall leder till över- resp.underkompensation elimineras i stor utsträckning i och med att ersättningenvid en arbetsgivarperiod direkt relateras till inkomstförlusten. Den helt dominerande andelen sjukfall sträcker sig enbartöver . av sjukfallen är avslutade inom ochnärmare avslutas . Kostnadsmässigt svarade dessasjukfall för av de totala sjukpenningkostnaderna. Det storaantalet korttidsfall gör emellertid att den administrativa hanteringen avdessa sjukfall kräver stora resurser hos försäkringskassorna. I förhållande tillden utbetalda försäkringsersättningen blir den administrativa kostnadenrelativt hög i varje enskilt fall. Det är därför angeläget att finna lösningarsom kan minska den administrativa belastningen på kassorna vad avser de kortasjukfallen. Vad avser de långa sjukfallen anges i propositionen1990/91:141 om rehabilitering och rehabiliteringsersättning att bristandepersonella resurser hos försäkringskassorna har lett till att många långtidssjukskrivningarhar tenderat att bli längre, och att den försäkrade därigenom har förloratkontakten med arbetsplatsen. Förslaget om aktiv rehabilitering innebär attkassornas samordningsansvar förstärks. Därigenom ställs krav på en mer aktivoch offensiv roll från kassornas sida. Detta förutsätter att erforderligaresurser ställs till förfogande. Genom att införa lagfäst sjuklön frånarbetsgivaren vid korta sjukfall och under den första delen av en längresjukperiod kan frigöras resurser för att förstärka arbetet med rehabiliteringav långtidssjukskrivna. Därmed kan undvikas permanent utslagning frånarbetsmarknaden. Att införa ett sjuklönesystem är emellertid inteproblemfritt. Behov finns av särskilda åtgärder för att eliminera vissaogynnsamma effekter som kan uppkomma på företag med ett fåtal anställda.Särskilda åtgärder krävs vidare för att förhindra att handikappade ochpersoner med svag hälsa utestängs från att få anställning på grund av riskenför att de skall orsaka högre sjuklönekostnader. Dessa och andra övervägandenär nödvändiga inför ett beslut om att införa ett sjuklönesystem. I anslutning till behandlingen av regeringens proposition1990/91:59 om vissa ändringar i sjukförsäkringen m.m. togs i upp frågan om en arbetsgivarperiod borde införas. Därvid uttryckte socialförsäkringsutskottet 28 i sittgodkända betänkande (SfU9, rskr. 104) som sin uppfattning, att en ar- Prop. betsgivarperiodinom sjukpenningförsäkringen skulle innebära 1990/91:181 ettincitament för arbetsgivarna att reducera korttidsfrånvarons orsaker. En sådanordning skulle också frigöra avsevärda resurser hos försäkringskassorna föratt fortsätta det redan påbörjade arbetet med att aktivt verka för en tidigrehabilitering av sjukskrivna försäkrade. Utskottet uttalade att det fannsanledning för regeringen att återkomma till med förslag omatt införa en arbetsgivarperiod . Ett berättigat krav i samband med genomförande av enarbetsgivarperiod i sjukförsäkringen ansåg utskottet vara attkompensationsnivåerna blir rättvisa och lika mellan olika' grupper påarbetsmarknaden. Utskottet pekade också på att genomförande av ett förslag omsjuklön kan framtvinga ändringar i dataprogram m.m. Det var därför angelägetatt tillräcklig tid finns för sådana ändringar innan nya regler kan träda ikraft. Förslag borde enligt utskottets uppfattning läggas fram i sådan tid attde kan träda i kraft . Med dessa utgångspunkter kommer jag i det följande attlägga fram förslag om ett system där arbetsgivaren skall svara för utbetalningav sjuklön av en sjukperiod. Med stöd av regeringens bemyndigande den 15 juni 1978tillkallade dåvarande chefen för en kommitté för översynav sjukpenningförsäkringen. Kommittén antog namnet sjukpenningkommittén. I direktiven(S 1978:04) uttalades att sjukförsäkringen i normalfallet gav en godkompensation för inkomstbortfallet m.m. men att reglerna i vissa fall medfördemindre tillfredsställande effekter i detta avseende. Bl.a. påtalades brister ikompensationen för delårs- och deltidsanställda. Kommittén skulle därför göraen översyn av sjukförsäkringen i syfte att mildra de ogynnsamma effekterna. Iutredningsuppdraget ingick även att som ett alternativ för lösning av frågornapröva förutsättningarna för att införa en period under vilken arbetsgivarnaskulle svara för sjukersättningen - sjuklön - i stället för deersättningsregler som gällde inom den allmänna sjukförsäkringen. Itill-läggsdirektiv (dir. S 1980:71) framhölls, mot bakgrund av att det heltövervägande antalet sjukfall var kortvariga, att det var av stor betydelse attersättningssystemet för de första dagarnas sjukfrånvaro var smidigt ocheffektivt och att ett sjuklönesystem skuUe kunna vara fördelaktigt från flerasynpunkter. Det påpekades att fördelarna med ett sjuklönesystem skulle vara bl.a.att variationerna i kompensationsnivån skulle kunna elimineras, utbetalningenav sjukersättning förenklas och administrationen begränsas. Företagen, somskulle få ett direkt ekonomiskt ansvar för ersättningen, skulle få ett ökatintresse för miljö- och trivselfrågor på arbetsplatsen. På så sätt skulleanledningarna till sjukfrånvaro minska. I direktiven framhölls vidare somangeläget att man vid övervägandet av ett sjuklönesystem uppmärksammadebehovet av särskilda åtgärder för att eliminera de ogynnsamma effekter somkunde uppkomma vid företag med få anställda. Därvid kunde ett system medfrivillig återförsäkring för sjuklönekostnader för mindre företag Det kunde också finnas behov av särskildaåtgärder för att för- Prop. hindra att vissa handikappade och personer medsvag hälsa utestängdes /91:181 att få anställning på grund avrisken att de skulle medföra högre sjuklönekostnader. ' avlämnade betänkandet (SOU1981:22) Sjukersättningsfrågor. I betänkandet redovisade kommittén bl.a. enskiss till utformning av ett sjuklönesystem. En sammanfattning av kommitténsframlagda skiss bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna samt en sammanställning av deras yttranden i fråga omsjuklön finns i bilaga 2. Efter det att betänkandet överlämnades har bristerna vadgäller kompensationsnivån inom bl.a. sjukpenningförsäkringen delvis funnit sinlösning genom det från gällande fimberäkningssystemet.Fortfarande kvarstår vissa problem med över- eller underkompensation för vissagrupper med varierande timersättningar. har emellertid införandetav en sjuklöneperiod diskuterats framför allt ufifrån möjligheterna att frigöraresurser från försäkringsadministrationen för att genom aktivarerehabiliteringsinsatser motverka utslagningen av människor från arbetslivet ochhejda kostnadsutvecklingen inom socialförsäkringssystemet. De utgångspunktersom var vägledande för kommittén och remissinstanserna är alltså delvisinaktuella. I det följande redovisar jag därför inte kommitténs förslag separatoch fullständigt under varje avsnitt. Däremot berör jag i mitt anförandekommitténs synpunkter och ställningstaganden i en rad frågor som är avbetydelse i det förevarande ärendet. Den som vill ta del av remissinstansernassynpunkter på betänkandet i sjuklönedelen får i huvudsak hänvisas tillremissammanställningen. Regeringen beslöt att för lagrådetsyttrande överlämna ett inom upprättat förslag till lag omsjuklön. Lagrådet har i sitt yttrande inledningsvis pekat på att detremitterade förslaget innebär en ingripande omläggning av det system, somalltsedan införandet av en allmän sjukförsäkring gällt för förvärvsarbetandevid sjukdom, och att tillskapandet av en civilrättsligt grundad sjuklön enligtregler av föreslagen art ställer stora krav på den lagtekniska utformningen.Lagrådet har erinrat om att förslaget baserats på den skiss till ettsjuklönesystem som intogs i sjukpenningkommitténs betänkande; förslaget ärsåledes det första fullständiga som lagts fram och lagrådets granskning har fåttske utan tillgång till den belysning som remissyttranden över detta skulle hatillhandahållit. Det i lagrådsremissen föreslagna sjuklönesystemetsuppbyggnad och dess avgränsning mot och koordination med det offentligrättsligaregelverket för sjukförsäkringen och dess finansiering bör enligt lagrådetgöras enkel och ' Ledamöter: f.d. presidenten I , ordförande, kommunalrådet ,direktören , riksdagsledamoten , företagsläkaren , utredningssekreteraren , riksdagsledamoten , ombudsmannen , om budsmannen och riksdagsledamoten , 30 lättbegriplig som det måste undvikas både att olika system över- Prop.lappar varandra och att glapp uppkommer, så att kompensafion för inkomst-1990/91:181 bortfall uteblir. Samordningsfrågor aktualiseras också iförhållande till annan arbetsrättslig lagstiftning av civilrättsligt slag. Attdet remitterade lagförslaget om sjuklön lagts fram för lagrådet skilt frånlagändringarna i annan lagstiftning har enligt lagrådet medfört att lagrådetsgranskning inte till alla delar kunnat få den mångsidighet som åsyftas i 8 kap.18 § regeringsformen. Lagrådethar emellertid, med olika förslag till ändringar och med vissa erinringar, fillstyrktdet remitterade lagförslaget. Det har skett utifrån förutsättningen attsamordningsfrågor i det fortsatta arbetet ägnas särskild uppmärksamhet.Lagrådet har, under hänvisning till behovet av förberedelsetid införomläggningen, avrått från att reformen skulle träda i kraft redan vid den iremissen föreslagna tidpunkten . Dettill lagrådet remitterade lagförslaget och lagrådets yttrande bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilagorna 3 och 4. Jagåterkommer till lagrådets synpunkter och förslag i avsnitt 5 och i specialmotiveringen. Enligtregeringens bemyndigande tillkallades en kommitté(riksdagsledamöterna , ordförande, , Bo Finnkvist,, , och ) med uppgiftatt pröva vissa frågor i anslutning till införande av en arbetsgivarperiod om14dagar inom sjukpenningförsäkringen. Kommittén antog namnet sjuklönekommittén.Uppdraget för kommittén gällde att med utgångspunkt i det i lagrådsremissenframlagda lagförslaget bereda vissa frågor ytterligare och vid behov föreslåkompletterande lagregler i dessa hänseenden. En huvudfråga för kommittén varatt, mot bakgrund av vad som förekom vid riksdagsbehandlingen av prop.1990/91:59 om vissa ändringar i sjukförsäkringen m.m., utreda vad som krävs föratt en lagstadgad arbetsgivarperiod skall vara förenlig med kravet på attkompensationsnivåerna vid sjukdom skall vara rättvisa och innebäralikabehandling av olika grupper på arbetsmarknaden. Vidare ingick i kommitténsuppdrag att lämna förslag om en garanti genom socialförsäkringen motoberättigade inskränkningar vid sjukersättningens utbetalning i ettsjuklönesystem. Den i lagrådsremissen föreslagna regleringen av rapporteringoch överföring av information om sjukfrånvaro från arbetsgivaren tillförsäkringskassan borde också övervägas av kommittén. Kommittén har den22 avlämnat betänkandet (SOU 1991:35) Några frågor i anslutning arbetsgivarperiod inom sjukpenningförsäkringen. Betänkandet bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga5. Denobligatoriska sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL)omfattar alla personer som är bosatta i . bosatt i skall vara inskriven hosförsäkringskassan fr.o.m. den månad Prop. För rätt till sjukpenning krävs att den försäkrade har enberäknad årsinkomst av förvärvsarbete på .