prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Härtill kommer tidigare redovisadekostnadsökningar för följesedelbunden post och avgifter tillkronofogdemyndigheter och tingsrätter om sammanlagt . Jag har minskat anslaget med . somutgjorde engångsanvisningar för innevarande budgetår samt med , somutgör återbetalning av gjorda investeringar. Den sammanlagda anslagsbelastningen på anslagetberäknar jag till 15 7 , en ökning med 20 . Jag beräknar slutligen kostnaderna föradministrationen av vuxenstudiestöden till , en ökning med . Dessa medel bör tillföras anslaget av de medel som tillfallerstatsverket genom inkomsterna från vuxenutbildningsavgiften. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att . av de medel somtillfaller statsver ket genom vuxenutbildningsavgiften för /92 an vänds för att delvis finansiera anslaget, 2. till m. m. /92 anvisa ett ramanslag på . Studiehjälp m. m. 1989/90Utgift 2 148400000 1990/91 Anslag 2 687 300000 1991/92 Förslag 2 688400000 Från anslaget betalas utgifter enligt 3kap.studiestödslagen (1973:349) för studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg samt enligt 3, 4 och 7 kap. samma lag för studiehjälp, studiemedel och särskilt vuxenstudiestöd i form av resekostnadsersättning. Vidare betalas från anslaget enligt särskild förordning (CSNFS 1983:17) ersätt ning till svenska elever utomlands för dagliga resor. () föreslår, med hänsyn till att nämn- ' tU denenligt regeringens direktiv för anslagsframställningen för budgetåren 1990/911992/93 skall göra en översyn av studiehjälpssystemet, endast mindreförändringar av reglerna. Ett samlat förslag med anledning av översynsarbetetkommer att lämnas . För innevarande budgetår har anvisats 2039,2 milj.kr. till studiehjälp i form av studiebidrag. Utgiften beräknas för budgetåret1991/92 öka med 306 milj. kr. till 2 345,2 milj. kr. trots att antalet elevermed studiebidrag förväntas minska med ca 2000. Utgiftsökningen uppstår omstudiebidraget i likhet med det allmänna barnbidraget höjs från . CSN föreslår att beloppen i inackorderingstilläggräknas upp med hänsyn till förväntade prisökningar. Förslaget innebär att detlägsta beloppet höjs . I en särskild skrivelseden har CSN föreslagit större höjningar för elever med minst45 km mellan hemorten och skolorten med anledning av att persontransporterbeläggs med mervärdesskatt . Förslaget innebär att det högstabeloppet i inackorderingstillägg höjs . Tillföljd av uppräkningen beräknas utgifterna öka från 255,3 milj. kr. underinnevarande budgetår till 284,2 milj. kr. för /92. CSN föreslår att såväl beloppen sominkomstgränserna för det extra tillägget justeras med hänsyn till förväntadepris- och löneökningar. Enligt nämndens förslag bör beloppen höjas frånnuvarande 230, 460 och . till 245, 490 och . per månad.Inkomstgränserna bör höjas med . Om dessa förslag genomförs beräknasden totala utgiften för extra tillägg öka från 60,9 milj. kr. till 68,2 milj.kr. för /92. Till resekostnadsersättning för studerande vidstatens skolor för vuxna har för innevarande budgetår anvisats 2 milj. kr. CSNberäknar utgiften till samma belopp för /92. CSN föreslår att statsbidraget tilllänstrafikföretagen för gymnasieelevernas resor räknas upp med 93,6 milj. kr.till 386,8 milj. kr. för /92. Behovet av att öka statsbidragetberor på höjda biljettpriser, som i sin tur främst är en följd av att tåg- ochbussresor beläggs med mervärdesskatt den Ijanuari 1991. CSN beräknar att utgiften för studiehjälp tillstudier utomlands kommer att bli 9,0 milj. kr. för /92. Därtillkommer en beräknad utgift om 1,2 milj. kr. för ersättning till svenska eleverutomlands för dagliga resor. CSN föreslår slutligen tre regeländringar som intemedför några eller enbart försumbara ekonomiska konsekvenser förstudiehjälpsanslaget. Nämnden föreslår att nuvarande bestämmelser om attstudiehjälp får beviljas för högst två kalenderhalvår i sänder tas bort, attstudier i grundvux eller grund-sfi som tillsammans med deltidsstudier vidstudiehjälpsberättigande läroanstalt blir av heltidsomfattning skall berättigatill studiehjälp samt attbeviljade studielån skall reduceras med högre belopp Prop. 1990/91: 100 än nu för studiebidrag och extra tillägg. CSN beräknar det totala medelsbehovet /92 till 3096,6 milj. kr. vilket innebär en ökning med 446 milj.kr. i förhållande till vad som anvisats för /91. Riksdagenhar beslutat om nya riktlinjer ifråga om statsbidrag till vissaelevresor och inackorderingstillägg (prop. 1990/91:18, UbU 4, rskr. 76).Riktlinjerna innebär att ansvaret för gymnasieelevernas inackordering ochdagliga resor till och från skolan skall överföras till kommunerna. Ansvaretför elevresorna skall övertas av kommunerna redan fr.o.m-. nästa budgetår medanansvaret för inackorderingen förs över fr.o.m. /93. () skall enligtregeringens särskilda direktiv för budgetåren 1990/91 1992/93 ägna särskilduppmärksamhet åt studiehjälpssystemet. Nämnden arbetar med enöversyn av hela systemet. Ytterligare omläggningar av regelsystemet bör, enligtmin mening, övervägas först när resultatet av CSNs analys föreligger. Studiebidrag,extra tillägg och inackorderingstillägg Studiebidragetär beloppsmässigt samordnat med det allmänna barnbidraget. Enligt tidigarebeslut av (prop. 1989/90:147, Snj26, rskr.348) har studiebidraget ilikhet med det allmänna barnbidraget fr.o.m. den höjts från 560till , . Statsrådet har tidigare denna dag föreslagitatt barnbidraget höjs till . Jagföreslår motsvarande höjning av studiebidraget från denna tidpunkt. Förslagetkräver ändring av 3 kap. 6 § studiestödslagen (1973:349). Jag beräknar utgiften för studiebidrag till 2 345,2milj. 1 förhållande till vad som anvisats under innevarande budgetårinnebär detta en ökning med 306 milj. kr. Eftersom antalet studerande igymnasial utbildning förväntas minska något till /92 berorökningen i sin helhet på den höjning av beloppet som jag har föreslagit. CSN har föreslagit att inackorderingstilläggeträknas upp . Därutöver har nämnden föreslagit att tillägget höjs medhänsyn till att kollektiv persontrafik fr.o.m. omfattas avmervärdesskattesystemet. Enligt nu gällande regler beviljas inackorderingstilläggmed lägst 935 och högst I . Jag bedömer att en uppräkning till lägst 1 000 och högst . Jag har därvid tagit hänsyn till att det nya skattesystemet innebär att det stora flertalet hushåll kommer att kunna öka sina disponibla inkomster och att föräldrarna därigenom kom- 225 15 1990/91. meratt kunna bidra till merkostnader för barnens inackordering i ökad Prop.1990/91: 100 utsträckning. Förslaget kräver ändring av 3 kap. 7§ studiestödslagen. Antalet studerande som uppbär extra tillägg haruppvisat en vikande tendens under en följd av år. För /90 harendast 9400 studerande uppburit stöd. CSN kommer i sin översyn avstudiehjälpssystemet att närmare analysera det extra tilläggets betydelse. Enligt nuvarande regler beviljas extra tillägg med690, 460 resp. . Beloppet differentieras med hänsyn tillföräldrarnas ekonomiska situation. CSN har föreslagit att bidraget räknas upp och att gränserna för det ekonomiska underlaget höjs med 5000 kr.Jag anser för min del att kostnadsutvecklingen motiverar en något högreuppräkning. Mitt förslag innebär att beloppen i extra tillägg höjs med åttaprocent. Det innebär således att extra tillägg beviljas med 750, 500 resp. 250kr. Förslaget kräver ändring av 3 kap. 11 § studiestödslagen. Vidareberäknarjag i likhet med CSN att det ekonomiska underlaget bör höjas med 5000kr. Detta innebär att maximalt tillägg kommer att beviljas om det ekonomiskaunderlaget är lägre än . medan inget tillägg alls beviljas omunderlaget överstiger . Det ankommer på regeringen att utfärda närmarebestämmelser för det ekonomiska underlaget. Jag beräknar utgiften för extratillägg till 67,1 milj. kr. under /92. Detta innebär en ökningmed 6,2 milj. kr. jämfört med vad som anvisats för innevarande budgetår. CSN har föreslagit att bestämmelserna istudiestödslagen och studiestödsförordningen (1973:418) ändras så att det blirmöjligt att bevilja studiehjälp för en hel utbildning vid ett och sammatillfälle. Därigenom räknar CSN med vissa rationaliseringsvinster. Jag delarCSNs uppfattning att detta är en administrativ fråga som bör avgöras avmyndigheten. 1 konsekvens med detta synsätt anser jag liksom CSN att vissabestämmelser i studiestödslag och studiestödsförordning kan upphävas. Dettagäller sådana bestämmelser som detaljreglerar vissa ändringsbeslutfår fattas. Enligt 3 kap. 9§ studiestödslagen kan beslut ominackorderingstillägg inte ändras om en ändring av inackorderingen sker närmindre än en månad återstår av terminen. Enligt min mening bör tillägget alltidutbetalas i förhållande till de faktiska inackorderingskostnaderna understudietiden. Jag föreslår därför att 3 kap. 9§ studiestödslagen upphävs. Enligt 3 kap. 4§ studiestödslagen utgårstudiebidrag jämte tillägg endast vid heltidsstudier. CSN har föreslagit att studerande som kombinerar studiehjälpsberättigande utbildning med studier i grundvux eller grundläg gande svenskundervisning för invandrare skall kunna beviljas studiehjälp om den totala studieomfattningen uppgår till heltid. Jag delar CSNs upp fattning. Inom bereds vissa frå gor om förändringar när det gäller bl. a. grundvux. Mot den bakgrunden bör den här aktuella frågan lagtekniskt lösas så att det i studiestödslagen lämnas ett bemyndigande för regeringen, eller myndighet som regeringen bestämmer, att föreskriva undantag från huvudregeln i 3 kap 4§. Eftersom det är ytterst få studerande som kombinerar studier på detta sätt blir merkostnaden i studiehjälp försumbar. Jag beräknar i likhet med CSN att studielån tillstudiehjälpsberättigade Prop. 1990/91: 100 studerande kommer att utbetalasmed ett belopp om 34,8 milj. kr. 10 /92. Jag hardärvid tagit hänsyn till de förslag som CSN har lämnat när det gäller justeringav lånebeloppet för dessa studerande. Det ankommer på regeringen att utfärdanärmare bestämmelser i denna fråga. Jag beräknar utgiften för studiehjälp tillstuderande utomlands till 10,2 milj. kr. 1 detta belopp har jag inräknat 1,2milj. till ersättning för dagliga resor till och från skolan för elever somhar till skolan. Resekostnadsersättningoch ersättning till länstrafikföretagen for gymnasieelevernas resor Förresekostnadsersättning till studerande vid statens skolor för vuxna i Härnösandoch beräknarjag en utgift med 1,5 milj. kr. Statsbidraget för gymnasieelevernas resor anvisasfr.o.m. /92 under anslaget B 8. Bidrag till driften av detkommunala offentliga skolväsendet. För detta ändamål har jag beräknat ettbelopp om 381,2 milj. kr. Vid beräkningen har jag förutom sedvanligprisomräkning även tagit hänsyn till att kollektiv persontrafik fr.o.m. år 1991innefattas av mervärdesskattesystemet. Mina förslag till ändringar av studiestödslagenfmns samlade under anslaget F 4 Vuxenstudiestöd m. m. Jaghemställer att regeringen föreslår att 3. till Studiehjälp m.m. för /92anvisa ett förslagsanslag om . Studiemedel m. m. 1989/90Utgift 2 328 200000 1990/91 Anslag 2 870000000 1991/92 Förslag 3 683000000 Från anslaget betalas utgifter för studiebidragenligt 4 kap. och räntesubventioner för och avskrivning av studielån enligt 3.4 och 7 kap. studiestödslagen (1973:349). Återbetalningav studielån regleras i 8 kap. samma lag. Från anslaget betalas dessutom kostnader föravskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier eller på grund av att låntaga ren avlidit eller varaktig betalningsoförmåga inträtt. () föreslår att nuvarande bestämmelser om att studiemedelfår beviljas för högst två kalenderhalvår i sänder tas bort. I stället föreslåsatt CSN bemyndigas att meddela närmare föreskrifterom beviljningsperiodernaslängd. Nämndens avsikt är att studiemedel i många fall skall kunna beviljas fören hel utbildning på en gång, vilket beräknas medföra betydanderationaliseringsvinster. Med samma syfte föreslår CSN att nuvarandedetaljbestämmelser i studiestödsförfattningarna om den tid för vilkenstudiemedel kan beviljas under ett läsår, om läsårets fördelning påkalenderhalvår m.m. upphävs och att CSN i stället bemyndigas att meddelanärmare föreskrifter för tillämpningen. CSN föreslår att bestämmelserna ändras så atthandikappad studerande som har utbildningsbidrag endast i form av särskiltbidrag för merkostnader som kan anses förorsakade av handikappet, utan hinderav detta skall kunna beviljas studiemedel. Vidare föreslår CSN att enbestämmelse införs som förhindrar att studiemedel utgår till studerande somhar studiehjälp för heltidsstudier enligt 3 kap. studiestödslagen. Beträffande återbetalning föreslår CSNregeländringar som syftar till en harmonisering av de olika bestämrnelserna omåterbetalning av studiemedel resp. studielån. Vid återbetalning av studiemedelföreslås att inkomstbegreppet för beräkning av avgiftsunderlag vid uppskov medbetalning blir samma som i det nya studielånesystemet, nämligen sammanräknad inkomst.Vidare föreslås precis som i det nya studielånesystemet att förmögenhet inteskall beaktas vid prövning av uppskov med betalningen av studiemedel. CSNföreslåratt reglerna om avskrivning vid dödsfall och vid pensionsålder istudielånesystemet ändras så att de blir samma som i studiemedelssystemet. Förbåda lånesystemen föreslås att man skall få rätt till anstånd med betalningenom man studerar och uppbär vuxenstudiestöd för arbetslösa ellerutbildningsarvode eller om man fullgör viss militär utbildning. 1 det äldresystemet föreslås dessutom några smärre regelförändringar. Det gällerbestämmelserna om anstånd för den som är bosatt i utlandet under del av åretoch för sjömän, inkomstprövning i samband med avskrivning vid vård avhandikappat barn samt avräkning vid utbetalning av tillgodohavanden. Slutligenföreslås att de bestämmelser som gäller under försöksverksamheten med uppbördav studiemedelsavgifter permanentas. CSN beräknar för /92 utgiften förstudiebidrag till 2475,1 milj. kr. Det är en ökning med 425,1 milj. kr. iförhållande till anvisat belopp för innevarande budgetår. Ökningen beror påbasbeloppsförändringar och att CSN beräknar att fler studerande kommer attutnyttja studiebidrag /92. Utgiften för räntesubventioner och avskrivningarberäknar CSN kommer att öka med 414,2 milj. kr. under /92 iförhållande till anvisat belopp för innevarande budgetår. CSN beräknar det totala medelsbehovet underanslaget till 3 709,3 milj. kr, för /92. Det är en ökning med839,3 milj. kr. i förhållande till anvisat belopp för innevarande budgetår. Inledning ''- ' Detnya studiemedelssystemet har fungerat . Erfarenheterna är ihuvudsak positiva. Bl.a. har antalet studiemedelstagare ökat kraftigt. Det äremellertid ännu för tidigt att redan nu dra några bestämda slutsatser om detnya systemets funktion. För att en sådan analys skall bli meningsfull är det,enligt min mening, nödvändigt att inhämta erfarenheter imer systematiserad form. under detta år avser jag att föreslå regeringenatt utfärda särskilda direktiv för centrala () nästabudgetperiod, som infaller under budgetåren 1993/941995/96. Det är enligt minmening lämpligt att nämnden i dessa direktiv får till uppgift att göra enutvärdering av systemets funktion och effekter. Vid denna utvärdering böråterbetalningsfrågorna prioriteras. Antaletstudiemedelstagare har som nämnts ökat kraftigt sedan det nya systemetinfördes. Ökningen beror främst på att fler studerande på eftergymnasial nivåuppbär studiemedlens bidragsdel. En kraftig ökning av antalet studerande sombeviljas studiemedel för högskolestudier utomlands kan också noteras. Studiemedel beviljas för med ett belopp om6440 kr. Av beloppet utgörs drygt I . Om mandessutom tar hänsyn till de beslut om lättnader när det gäller reduceringen avstudiemedel, som har beslutat om /,tillförsäkras de studerande, enligt min mening, en fullt godtagbar standardunder studietiden. CSN har i tidigare anslagsframställningar redovisatsina planer på ett utvidgat samarbete med utbildningsanordnarna när det gäller handlägg ningen av studiemedelsansökningar. Jag delar CSNs uppfattning om att det är möjligt att uppnå betydande effektivitetsvinster med en sådan samverkan. I syfte att underlätta en sådan utveckling har CSN föreslagit att studiemedel skall kunna beviljas för en hel utbildning vid ett och samma tillfälle. Enligt 4 kap. 11 § studiestödslagen (1973:349) får studie medel beviljas för högst två kalenderhalvår i sänder. Enligt min mening bör den bestämmelsen kunna upphävas. Det bör istället kunna ankomma på regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela bestämmelser om beviljningsperiodens längd. En förutsättning för att gå utöver den nu stipulerade maximitiden är givetvis att en tillfredsställande kontroll av studiemedelstagarnas studieaktivitet kan upprätthållas. Grundläggande bestämmelser om studielämplighetsprövning finns i bl.a. 4 kap. 6§ studiestödslagen. Det föreskrivs där att studiemedel till en studerande som inte varit inskriven vid en studiemedelsberättigande läroanstalt eller utbildningslinje utgår utan före gående prövning av hans lämplighet för studierna. Till annan studerande utgår studiemedel enligt andra stycket dock endast om det med hänsyn till 229 de resultat som han haruppnått måste anses sannolikt, att han kommer att Prop. 1990/91:100 slutförastudierna inom normal tid. Vid bedömningen skall hänsyn tas till Bil. 10förhållanden av personlig natur som kan antas ha inverkat på studieresultaten.De nuvarande bestämmelserna utgår alltså ifrån att studielämplighetsprövningengörs i samband med att beslut om fortsatta studiemedel fattas. Vid en övergångtill ett system med längre beviljningsperioder måste det införas en möjlighetatt på gmndval av en studielämplighetsprövning ompröva rätten till studietnedelunder den tid för vilken studiemedel har beviljats. Jag föreslår därför attdet i 4 kap. 6 § studiestödslagen föreskrivs att för de fall studiemedel vidett och samma tillfälle har beviljats än beslutet skallomprövas om det därefter har blivit sannolikt att den studerande inte kommeratt slutföra studierna inom normal tid. Prövningen bör göras utifrån sammagrunder som finns angivna i paragrafens andra stycke. Det innebär bl. a. atthänsyn skall tas till sådana förhållanden av personlig natur som kan antas hainverkat på studieresultaten. Möjligheten att under löpande beviljningsperiodompröva rätten till studiemedel bör givetvis inte heller kunna användas vidtillfälliga studieförseningar. När möjligheten till omprövning har begränsatstill fall då studiemedel vid ett och samma tillfälle har beviljats för längretid än ligger det i sakens natur att man med stöd av denna bestämmelseinte skall låta omprövningen hänföra sig till resultaten under kortare perioderän . Bestämmelser i det hänseendet bör emellertid kunna utfärdas avregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Enligt nu gällande regler kan studiemedel intebeviljas som utbildningsbidrag för arbetsmarknadsutbildning. Den somär handikappad har i vissa fall möjlighet att erhålla utbildningsbidrag i formav särskilt bidrag för merkostnader som är orsakade av handikappet. Enligtnuvarande regler har en sådan studerande inte rätt till studiemedel. Jag delarCSNs uppfattning att det, i likhet med vad som redan gäller för studiehjälp, isådant fall bör vara möjligt att även bevilja studiemedel. Det ankommer påregeringen att utfärda bestämmelser i denna fråga. Det förekommer i enstaka fall att studerande sominte fyllt kombinerar studier på gymnasienivå med högskolestudier. Omstudierna på gymnasiet bedrivs på heltid kan en sådan studerande i vissa fallvara berättigad till såväl studiehjälp som studiemedel. Det finns nämligen intenågon bestämmelse som hindrar att stöden uppbärs parallellt. CSN föreslårdärför att en sådan begränsning införs. Jag biträder CSNs förslag. Förslagetkräver ändring av 4 kap. 3 § studiestödslagen. Jag beräknar att ca 175000 studerande kommer attuppbära studiemedel under /92. Därvid har jag beaktat denökning av antagningen till grundskollärarlinjen som chefen förutbildningsdepartementet tidigare denna dag har föreslagit. Utgiften förstudiebidrag beräknar jag mot denna bakgrund till 2 325 milj. kr. ochkostnaderna för avskrivningar och räntesubventioner till I 358 milj. kr. Jaghar därvid beräknat att studielån kommer att utbetalas med sammanlagt ca 4 720milj. I detta belopp inkluderas studielån som del av studiejälp resp.särskilt vuxenstudiestöd. Återbetalningoch återkrav Prop. Erfarenheternaav det nya återbetalningssystemet är ännu begränsade. ' ' harknappt 30000 personer debiterats ett årsbelopp. Systemet har emellertid varitutsatt för en relativt omfattande kritik. Kritikema har hävdat att systemetsutformning medför att stora grupper av låntagare aldrig kommer att kunnaåterbetala sina studieskulder. Reformeringen av skattesystemet har, enligtkritikerna, skärpt denna effekt eftersom studielåneräntan har höjts somkonsekvens av att avdragseffekterna på inkomstskatten har begränsats till 30%av räntekostnaderna. Jag anser för min del att kritiken i väsentliga delarsaknar gmnd. De beräkningar som har gjorts inom tyderinte på att det finns någon anledning att frångå de bedömningar som efternoggranna beräkningar gjordes av studiemedelskommittén. Somjag harredovisat anser jag emellertid att det är angeläget att CSN under de närmasteåren, när ytterligare erfarenheter har vunnits, gör en noggrann analys avsystemets funktion och effekter. Den som är återbetalningsskyldig för studiemedelsom uppburits har rätt till uppskov om det s. k. avgiftsunderlagetinte överstiger en viss gräns. I avgiftsunderlaget inräknas fömtom inkomst ävenförmögenhet i den del den överstiger sex basbelopp, dvs. drygt 190000 kr.räknat med basbelopp. Eftersom gränsen för skattepliktig förmögenhetfr.o.m. saknar skattemyndigheterna uppgifter omtillgångar som är lägre än detta belopp. CSN har därför endast i undantagsfallmöjlighet att kontrollera om en enskild person har tillgångar som bör inräknasvid bedömningen av rätt till anstånd med återbetalningen. De nuvarandereglerna innebär därför betydande risker för att de återbetalningsskyldiga fåren olikartad bedömning. Jag delar CSNs uppfattning om att sådanaosäkerhetsfaktorer inte bör byggas in i regelsystemet. Jag biträder därförCSNs förslag om att förmögenheten inte skall beaktas vid ansökan om anstånd medåterbetalning av äldre studiemedel. Jag räknar inte med någon nämnvärdminskning av återbetalningen till följd av den föreslagna förändringen.Förslaget kräver införande av en ny övergångsbestämmelse till lagen (1988:877)om ändring i studiestödslagen. Enligt nuvarande regler kan den som uppbärstudiestöd i form av studiehjälp, studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd,utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning eller utbildningsbidrag fördoktorander få uppskov med återbetalningen. Dessa regler gäller såväl i det nyasom i det äldre återbetalningssystemet. CSN föreslår att även den som uppbär utbildningsarvodeenligt 7 a kap. studiestödslagen, särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa ellerfullgör viss militär utbildning också skall kunna få uppskov med återbetalningen.Jag delar CSNs uppfattning. Förslaget kräver ändring av 8 kap. 6§studiestödslagen och punkt 2 e i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877)om ändring i studiestödslagen. 1det nya återbetalningssystemet avskrivs eventuell kvarvarande skuld vid ingången av det årlåntagaren fyller . Enligt bestämmelserna i det äldreåterbetalningssystemet avskrivs studieskulden i sådant fall ett år Jag finner ilikhet med CSN att denna skillnad mellan de två Prop. 1990/91:100 regelsystemenär omotiverad. Jag föreslår därför att reglerna i det äldre Bil. 10återbetalningssystemet anpassas till motsvarande bestämmelser i det nyasystemet. Inte heller bör den extra avgift, som i vissa fall utgår enligt 8kap. 67 § studiestödslagen i dess lydelse före den , uttas. Minaförslag kräver ändring av punkt 1 i övergångsbestämmelserna till studiestödslagensamt införande av nya övergångsbestämmelser till lagen (1988:877) om ändring avstudiestödsiagen.