prop · GE03142 · 1990-12-31 00:00:00 — Till dettakommer omsättningen av svenska aktier på utländska marknadsplatser. Denstörsta handeln i utlandet med svenska aktier sker på Londonbörsen. Vidutgången av var aktier i 17 svenska bolag noterade på Londonbörsen somdet året svarade för av omsättningen för de fria aktierna i dessa bolag och36% av den totala aktieomsättningen (dvs. med de bundna aktierna inräknade). Svenskaplacerares affärer i utländska aktier har ökat kraftigt sedan valularegleringenavskaffades, från tifl år1989. var intresset fortsatt slort och utländska aktier köptesför . typ av utländsk aktiehandel av betydelse för den svenska markna den introducerades i och med igångsättandet av den datori- 61 serade marknadsplatsenNordex i . Denna datoriserade handel tar Prop. 1990/91:142 sikte på de iutlandet mest omsatta nordiska aktierna, lill en början etl ljugotal svenskaoch ungefär lika många från de övriga nordiska länderna. Svenska placerare kanefter valulaavregleringen också handla med optioner och terminer på utländskamarknader. Genom OMs etablering i kan svenskar handla med optioner ochterminer på en marknad som i princip är gemensam för och . Värdepappersmarknadenär ingående reglerad genom bl. a. författningar, myndighetsföreskrifter,börsregler, allmänna avtalsvillkor och rekommendationer från branschorgan. Härskafl redovisas de viktigaste författningarna rörande bl. a. Slockholmsfondbörs och fondkommissionärer. Lagen(1979:749) om innehåller bestämmelser om bl.a. börsensorganisation och förvaltning, börsmedlemmar och börsens verksamhet. Iförordningen (1979:996) om finns bestämmelser om bl. a.inregistrering av fondpapper och hur handeln vid börsen skall bedrivas. Fondkommissionslagen(1979:748) innehåller bestämmelser om bl.a. kraven på aktiebolag ochbankinslilul för alt få tillstånd som fondkommissionär, hur verksamhelen skallbedrivas och tillsynsregler. Lagändringar av slörre betydelse under senare lidär nya kapilalläckningsregler och upphävandet av förbudet mot utländskt ägande. Nyakapilalläckningsregler enligt internationell standard infördes den 1 februari1990 för bl.a. fondkommissionsbolag och banker (prop. 1989/90:43, NU15, rskr.103, SFS 1990:1086-1096). I korthel betyder dessa regler att kapitalbasen skallefler en övergångsperiod utgöra lägst av placeringarnas värde.Kapitaltäckningsreglerna har också ändrats med anledning av skattereformen(prop. 1990/91:40, NU16, rskr. 85, SFS 1990:1306 1313). att värderegleringsreser-verna ersattes med skatteutjämningsreserven(surven) som till får räknas in i kapitalbasen som primärt kapital. Förbudetmot utländskt ägande i bankaktiebolag, finansbolag och fondkommissionsbolagupphävdes (prop. 1989/90:116, NU38, rskr. 351, SFS1990:821-835). I stället skall beslämmelserna lagom ulländskaförvärv av svenska företag m.m. tillämpas även på dessa finansiella förelag.Motsvarande förändringar infördes för fondbolag genom lagen(1990:1114) om värdepappersfonder. Aktiekontolagen(1989:827) innehåller bestämmelser om VP-syslemet som beskrivits i avsniu 2.5. 1lagen (1985:571) om värdepappersmarknaden fanns tidigare bestäm melserna om insiderhandel. Dessa har ersatts av insiderlagen (1990:1342) som trädde i kraft (prop. 1990/91:42, NU 15, rskr. Insiderlagen innehåller betydligl strängare regler om förbud mol insider handel än vad som gällde lidigare. Var och en som genom anslällning, uppdrag eller annan befattning har fåll informalion eller kunskap om en 62 icke offentliggjordkursdrivande omständighet förbjuds all utnyttja infor- Prop. 1990/91: 142malionen för handel på värdepappersmarknaden. Den som i sin handel utnyttjarett erhåflet tips kan också straffas för insiderbrotl. Insiderlagen är enanpassning till EGs insider-direktiv (se avsnilt 3.5). Kvar i lagen omvärdepappersmarknaden finns bestämmelser om bl. a. avräkningsnota och vissförvaltning av fondpapper. Lagen(1990:1114) om värdepappersfonder (prop. 1989/90:153, NU4, rskr. 47) innebär enanpassning till minimikraven i EGs UCITS-direktiv (se avsnitt 3.5). Fondernaåläggs att i större omfattning än tidigare informera om sin verksamhet. Därutöverkan nämnas aktiebolagslagen (1975:1385) som innehåller regler om bl. a.emission av aktier m. m. och prospekt saml lagen (1987:464) om vissa riktadeemissioner i aktiemarknadsbolag, m. m., den s. k. Leo-lagen. Den1 upphävdes i huvudsak återstående valulareslriklioner. Avvecklandetav valutaregleringen skulle dock enligt beslul ske på sådant sättatt skallekontroll och statistikinsamling kunde upprätthållas. I della syfletillkom lagen (1990:750) om betalningar tdl och från utlandet m.m. (prop.1989/90:135, FiU37, rskr. Enligt den lagen skall betalningar tfli ochfrån utlandet ske via en auktoriserad valutahandlare. Vidare skall köp ellerförsäljning av ulländska fondpapper lill eller från utländska juridiska personereller fysiska personer bosatta utomlands, ske genom auktoriserad valulahandlaresom är fondkommissionär eller genom en av godkänd fondkommissionär.Della gäller också vid förvärv av svenska fondpapper som emitlerats ulomlands.Fondpapper som förvärvals från utlandet skall förvaras i depå hos envalulahandlare eller en av godkänd fondkommissionär. Obligationeroch andra skuldebrev för allmän omsättning som emitlerats av staten eller vissakreditinstitut skall också förvaras i depå om de förvärvals av personer sominte är bosatta här i landet. Vissa undantag görs från dessa bestämmelserenligt 3 § förordningen (1990:757) om betalningar till och från utlandet. 3 Den internationella utvecklingen 3.1 System för informationsspridning och handel Desyslem som beskrivs nedan har alla i den mån de möjliggör elektronisk handel samma grundläggande syfle som en traditionell börs, dvs. alt sammanföra anbudfrån ett stort antal värdepappersförmedlare. Men dalalekniken har också gjorl detmöjligl för slora enskilda förmedlare all genomföra värdepappershandel i sinaegna system där avslut görs på grundval av order från de egna kunderna.Följande syslem och länkar mellan dessa är exempel på utvecklingen på deltaområde. Reutershar beskrivits i avsnitl 2.5. Instinetär etl handelssystem i vilket ca 10000 olika amerikanska och brittiska värdepapper noteras. Systemet har ca 1 000 anslutna terminaler och används huvudsakligen för större blockorder. Londonbörsen övergick förnågra år sedan lill ell hell datoriserat system Prop. 1990/91:142 kallat SEAQ(Automated Quotations system). SEAQ lämnarmarknadsinformation om såväl den brittiska aktiemarknaden som vissa störreinlernationella börsaktier. Själva handeln baserad på detta system sker genomtelefonkontakter. Londonbörsen startade också ett automatisktavslulssystem vilket gör handeln på telefon onödig. () är eltelektroniskt handelssystem för den amerikanska OTC-mark-naden och är världenstredje största värdepappersmarknad med ca 4 500 företags aktier noterade. INASDAQ noteras omkring 300 ulländska företag som underkastasnågot mindre omfattande informationskrav än vid aktiebörserna i . MellanLondonbörsen och finns etl utbyte av kursinformation för ett slort anlalaktier från de två marknaderna. Enligt planerna skall samarbetet utvidgas tillatt gälla även avsluts- och bekräftelsefunktioner. är etthandelssystem mellan Reuters och optionsbörsen (). Överläggningar har pågått med flera andra marknadsplatser om anslutning,exempelvis råvarubörsen (New ) för handel ioptioner och terminskontrakt på olja och senare även i vissa råvarukontrakt,, den franska lerminsbörsen (Marche å Termed'Inslru-menls Financiers) och LIFFE (Financial FuturesExchange) i . Eurobondmarknadenär en internationell marknad för obligationer. Handeln har gått tillpå ungefär samma sätt som på den svenska penning- och obligationsmarknaden,dvs. med budgivning i dataterminaler och avslut per telefon. Avsluten kanbekräftas i ett datoriserat system, TRAX, som också sprider informalion omavslutskurser och omsättning. Därefter sker leveranser via förelagen Eurocleareller Cedel. För den inlernalionella handeln har bildats etl självreglerandeorgan, AIBD () med hemvist i Schweizoch ett lusental medlemmar i etl 40-taI länder. Inågol yllerligare fall har upprällals länkar mellan marknadsplatser föroptions- och terminshandel i olika länder, t. ex. mellan MercantileExchange (CME) och (Simex) för handeli terminskontrakt på eurodollar, mellan i Australienoch engelska LIFFE för handel i LIFFE: s terminskontrakt på amerikanskastatsobligationer resp. Eurodollar saml mellan och råvarubörsenCommodily Exchange i för handel i guldlerminer. 3.2System för leveranser av och likvidutväxling avseende Prop. Enav flera nödvändiga förutsättningar för en fungerande inlernalionellvärdepappershandel är effektiva och säkra system för leveranser och likvidutväxlingbelräffande aktier och andra värdepapper. I del följande redovisas någraexempel på sådana system. Under1980-lalel har i en rad länder införts nationella s.k. värdepap-perslösa systemför registrering av innehav av värdepapper och förändringar i innehavet. Somexempel kan nämnas SICOVAM i , VPS-syslemet i , VP-syslemet iNorge, VP-systemel och det planerade PMC-systemet i . I finnsett syslem för leveranser inom landel och ell annal syslem för leveranser övergränserna. Vid Amslerdambörsen hanleras ca en iredjedel av de ulländskaaklieslagen inom del s.k. ASAS-systemel () somär kontobaserat och papperslösl. Londonbörsenkan nämnas som exempel på en omfattande organiserad internationellaklieclearing. etablerades en leveranslänk mellan ochMidwest () i genom vilkenLondonbörsens medlemmar kan genomföra leveranser av amerikanska värdepapper. Ioktober skapades en länk med ClearingCorporation (ISCC) i . Genom denna kan amerikanska börsmäklare kopplaslill Londonbörsens syslem för brittiska aktier. Motsvarande arrangemang finns medclearingföretag i , och . Inomden inlernationella värdepappershandeln arbelar också Euroclear och Cedel.Euroclear i svarar för leveransclearing av omkring 30000 transaktionerper dag. Clearingen avser vissa obligationer, aktier och icke standardiseradederivalinslrument. Euroclear ägs av ett stort antal slörre inlernalionellabanker och mäklarföretag som själva deltar i clearingen. Cedel i Luxemburghanterar i första hand clearing vid obliga-lionsaffärer mellan elt antal bankeri utanför . Etl hundratal finansiella institutioner ärdelägare och deltagare i clearingen. Eninternationelll sammansatt grupp, den s.k. Trettio-gruppen, lämnade år 1989rapporten and Settlement Syslems in the World's Securities Märkets.Rapporten innehåller nio rekommendationer som syftar lill atl minimera riskernai clearing- och likvid/leveransverksamhel. Målet är att rekommendationernaskall implementeras i de olika länderna för att därigenom uppnåinternationellt likvärdiga system. Bl.a. rekommenderas att institutionellastorplacerare skall vara medlemmar i ett s.k. matchningssyslem, atl varje landskall ha en cenlral "värde-pappershållare" (Cenlral SecuritiesDeposilory), att varje land bör överväga all införa ell s. k. nelling-syslemför all reducera risker och effektivisera handeln och all regler utformas såall lån av värdepapper möjliggörs för all undvika s.k. dominoeffekler (sebeträffande del sistnämnda avsnitt 5.5). Den s. k. Kesslerrapporten är EGsmotsvarighet till Trettio-gruppens rapport och innehåller liknanderekommendationer. 655 1990/91. 3.3 Internationell värdepappershandel Prop. Förekomstenav utländska värdepapper samt utländska kunder och förmedlare på enskilda,nationella marknader har successivt ökat överallt i de västligaindustriländerna. Etl viktigt inslag i denna utveckling är emissioner avvärdepapper i elt annal land än emillenlens hemland. Motiven för sådanaemissioner kan vara finansieringsbehovför den egna verksamheten i det aktuella landet, önskanatl utnyttja en attraktiv kapital- och/eller andrahandsmarknad eller strävanefler all förslärka förelagels identitet på en viktig avsättningsmarknad. Principielltär sådana emissioner och övriga ulländska inslag av okomplicerad natur. Deutländska deltagarna arbelar normalt inom ramen för värdlandels institutioneroch regler och medför därför inte någon kvalitativ förändring av den berördanationella värdepappersmarknaden. Emissioner och värdepappershandel sker idessa fall enligt samma regler som för inhemska aktörer. Internationellvärdepappershandel och finansiering har förekommit . Under 1970-och 1980-talen har värdepappersmarknaderna i världen knutits samman i ökadomfattning och i former som tidigare delvis har varit okända. Nya behov haruppstått av kontakter mellan olika nationella marknader. legala hindersom valutaregleringar har i hög grad avvecklats. Den tekniska utvecklingen harsom lidigare nämnts skapat praktiska möjligheter all i olika avseenden kopplasamman verksamheter på olika marknader. Pååtskilliga marknadsplatser sker värdepappershandeln numera hell eller delvis idatoriserade system. Information om köp- och säljkurser samt avslut spridsögonblickligen (s.k. realtid) till mottagare runt världen i slällel för somlidigare med en större eller mindre lidseftersläpning. medför attfinansiella tjänster av olika slag som har förutsatt fysisk närvaro iökande omfattning kan utföras från flera länder. Redan nu kan en endavärdepapperstransaktion beröra parter i två, tre eller ännu flera länder. Ävenbelräffande likvider och leveranser har utvecklingen gåll fort. Registrering avinnehav och överlåtelser av värdepapper saml förmedling av likvider sker numerapå många håll i datasystem. Uttryckti ekonomiska termer har de tekniska framstegen allmänl sell medfört väsentligtlägre koslnader för bearbetning av informalion och genomförande avvärdepapperstransaktioner, även orn utvecklingstakten skiljer sig ål mellanolika länder. Framväxtenav elektronisk handel har medfört all påtagliga koncentra- lionslendenser kan iakttas i länder som av tradition haft börshandeln spridd på flera marknadsplatser. a. har gemensamma syslem för infor mationsspridning eller annat samarbele utvecklats. I vissa länder har dessutom genomförts eller planeras samgående mellan konkurrerande marknadsplatser. Genom de tekniska framstegen har möjligheter också öppnats för börsverksamhel i regi av privatägda företag. (,(, Internationaliseringen avvärdepappersmarknaderna i världen uppstår Prop. 1990/91: 142 genom atl storainternationella bolag och organisationer emitlerar värdepapper påmarknadsplatser i olika länder. Den tekniska utvecklingen har lett lill enhandel mellan placerare i olika länder vilkel man skulle kunna kallagränsöverskridande verksamhel. Därutöver har del skapats s. k. över-nationellamarknader. Gränsöverskridandeverksamhel kan avse en eller flera av värdepappersmarknadernas olika delfunktionersom informationsspridning, marknadsplatser, mäklarverksamhet m. m. Mellanfondbörser i olika länder förekommer eller planeras överföring på elektroniskväg av informalion om kursnoleringar och handeln i övrigl. Avsiklen är i dessasammanhang all lämna informalion "för kännedom" till de egnamedlemmarna, inle all direkt möjliggöra för dem all della i handeln på andrabörser. Utbyte av informalion om handeln kan sägas vara en passiv form försammankoppling mellan olika marknadsplatser. En mer aktiv metod är attarrangera möjligheler all della i handeln på en marknadsplats förvärdepappersförmedlare från en annan. Enannan form för närmande mellan marknader i olika länder är utsträcktöppethållande för att möjliggöra för förmedlare i en annan tidszon all handlapå en viss handelsplats. Så har t.ex. Philadelphiabörsen i förlängt sittöppethållande med etl kvällsskift (till lokal tid) för all kunnaförmedla handel i vissa valulaoptioner och -terminer lill kunder i FjärranÖstern under kontorstid där. För all nå europeiska aktörer har fr. o. m. börjanav införts ell morgonpass (lokal lid). Övernationellasystem är ell yllerligare utvecklingssleg. är elt försök att skapamarknader ulan direki anknytning lill nationella verksamheter. Den förstaövernationella marknaden av della slag utgjordes av Eurobondmarknaden förhandeln i vissa obligalioner. Enannan typ av övernationella handelssystem är del som sker inom ramen för olikadatoriserade informationsförelag. Exempelvis offentliggjordes i mars 1989planer pä elektronisk handel mellan Reuters, samt de nordamerikanskamarknadsplatserna () och StockExchange. Informationsföretaget har träffat en principöverenskommelsemed derivatbörserna LIFFE i och CBOT i om utnyttjande avTelerates terminalsystem för orderläggning. Densvenska värdepappersmarknaden är sedan början av 1980-lalel i viss och stigandeulslräckning del av den sammanhängande internationella marknaden.Börsnoteringar av förelag och handel med värdepapper förekommer över gränsernai båda riktningar. Fondkommissionsverksam-hel har etablerats i svensk regiulomlands och förbudel mol utiändski ägande i svenska banker ochfondkommissionsbolag har upphävts. En starkt pådrivande faktor är utvecklingenav data- och kommunikationsteknologin inom värdepappershandeln på allamarknader av belydelse. Blandsvenska och ulländska bedömare lalar man belräffande aktie marknaden allmänl om framväxten av delvis skilda lyper av aktiemarkna der. På en i verklig mening inlernalionell marknad kommer att noteras aktier och liknande värdepapper från kanske 500 emittenler av högsta 67 kvalitet("world-class"), varav några svenska. I övrigt förväntas handeln Prop.1990/91: 142 bli av huvudsakligen nationell karaktär med vissa internationellainslag (av emittenler, placerare och/eller förmedlare). Även den svenska aktiemarknadenkan komma all delas upp i en inlernalionell och en inhemsk del, därkurssällning och informalion för den förstnämnda blir inlernalionelll beslämd.Motsvarande ulveckling kan väntas för handeln med räntebärande värdepapper. Nyheterpå värdepappersmarknader i andra länder kan även i framliden förväntas fåsnabbt genomslag i , exempelvis ny handelsleknik samt nya värdepapperoch andra finansiella instrument. Över huvud tagel kan konstateras allinnovationer på värdepappersmarknaderna tenderar att sprida sig myckel snabbtöver väriden. 3.4 Internationell reglering i utveckling Genomgåendeinnebär förändringarna på alla värdepappersmarknader en förbättradinformationsspridning. Detta medför ökat inlresse att placera i ulländskavärdepapper och en ökad handel på inhemska marknader med ulländska värdepapper. Olikainternationella studier pekar emellertid på all globaliseringen avvärdepappersmarknaderna kan komma att utvecklas långsammare än vad man lidigarehar trott. Händelserna på värdepappersmarknaderna visade påriskfaktorer som lidigare har underskattats. Olösta konflikter föreliggermellan regelsystem och tillsynsmyndigheter i olika länder. har stött på svårigheter all effektivt styra sin verksamhet påflera marknader. Stordriftsfördelarna framstår inle som självklara.Skallebehandlingen av flernationella transaktioner anses också vara oklar. Vadgäller konkurrensen och därmed fördelningen av handel mellan olika marknaderhar regelsystemen stor belydelse. Effekterna av reglering är dock inleenlydiga. Regleringenav de nationella värdepappersmarknaderna följer i huvudsak två modeller,lagsliflning resp. självreglering, eller snarare olika blandningar mellandessa. I många länder har genomförts eller förbereds omfattandeförändringar av regelverket. Gemensamt för de flesta av dessa synes vara enökad tonvikt på lagstiftning och en förstärkning av den statliga tillsynensroll. Därutöver sker en konlinueriig översyn på praktiskt taget alla marknader. Ökadtillströmning av ulländska mäklare möjliggörs av slopade elable-ringshinder ochsamordning av krav och tillsyn mellan hemland och etab-leringsland. Detta kan isin tur öka konkurrenskraften för etableringslan-dels värdepappersmarknad. Internationaliseringenav värdepappersmarknaderna har slälll lagstifta re och tillsynsmyndigheter världen över inför nya problem. Regelverken i åtskilliga länder har genomgått omfattande förändringar . Delvis har detta framtvingats som en anpassning lill förändrade förhållan den på marknaderna. En annan orsak har varit en sirävan all genom ändrad lagstiftning påskynda en modernisering av värdepappershandeln. Helt ny börs- och/ellervärdepapperslagsliftning har genomförts eller är Prop. 1990/91: 142 på vägalt genomföras i många länder, bl.a. , , ,och de nordiska länderna. Inom de flesla andra länder har mindreregeländringar införts. Av speciell belydelse är det samordningsarbete sombedrivs inom EG (se avsnitt 3.5). Tvåhuvudtendenser kan skönjas i de mellanstatiiga relationerna inom värdepappershandeln.Ett samarbete meflan olika tillsynsmyndigheter har börjat byggas upp, dockhuvudsakligen bilateralt snarare än multilateralt. I vissa avseenden genomförså andra sidan lättnader i regleringen av vissa större internationellt verksammaemittenler. InomOECD () bedrivskonlinuerligt ett arbete som syftar lill alt åsladkomma fria kapitalrörelsermellan medlemsländerna och all avskaffa inbördes restriktioner i fråga omhandel med varor och tjänster. Dessa målsättningar utvecklas i två av OECDbeslulade stadgar, nämligen kapilalliberalise-ringssladgan (Code ofLiberalisaiion of Captal Movements) och stadgan för liberalisering av löpandeosynliga transaktioner (Code of Liberalisaiion of Currenl InvisibleOperations). Genom stadgarna, som har bindande verkan, åläggs medlemsländernadels atl inle vidta åtgärder som begränsar den frihel i fråga omkapitalrörelser och löpande osynliga transaktioner som redan har uppnåtts, delsalt sträva efter ytterligare liberalisering inom dessa områden. Väsenlligautvidgningar av de båda stadgarna beslutades med avseende påbankverksamhet och finansiella tjänster. Dessa utvidgningar hänför sig lill trehuvudområden: 1.Årt/7;7fl/ro>-É'/.yé'/'(kapitalliberaliseringsstadgan):Stadgan har utvidgats lill alt omfatta bl.a. penningmarknadslransaklioner ochtransaktioner med olika nya finansiella instrument såsom terminer och optioner. 2.Grättsöverskridande tjänster("invisiblesladgan"): Bl.a. har en rad nya finansiella tjänster såsominvesteringstjänster (t. ex. emissionsförmedling och kommissionärsverksamhel),lormögenhetsförvallning (t.ex. förvaltning av värdepappersporlföljer) ochrådgivningsverksamhet tillförts stadgan. 3.Etablering av och verksamhelvia filialer, agenlurer etc. ("invisiblesladgan"): I"invisiblesladgan" har gjorts tillägg som kompletterarkapilal-liberaliseringsstadgans elableringsregler. Genom dessa tillägginnehåller "invisiblesladgan" bestämmelser om etablering av bl.a.filialer och agenlurer till finansiella institut. Medlemsländernahar möjlighet all avge reservationer lill de nya sladge-reglerna. Förnärvarande pågår inom en granskning av de förslag lill reservationer sommedlemsländerna lämnat. Påanmodan av har antagit en Ekonomisk handlingsplan 19891992.1 handlingsplanen anges bl.a. all de nordiska länderna bör införa etableringsfrihet för finansiella verksamheter från andra . Man bör också sträva efter atl koppla samman fondbörserna i de nordiska länderna. En sammankopp ling av informationssystemen är därvid etl betydelsefullt forsla steg. På bör också noteringar och handel över de nordiska ländernas 69 En förutsättning är att länderna accepterar all börs- Prop.1990/91: 142 mäklarföretagen får ulföra tjänster ulan geografiska hinder. Ministerrådethar aviserat att en analys kommer att göras av möjligheterna för ömsesidigterkännande eller samordning av reglerna för börshandel och börsmäklare.Anpassningen till EGs regelsystem är därvid en viktig utgångspunkt. 3.5 De europeiska gemenskaperna (EG) EGsmål är atl före ulgången av ha skapat en gränslös marknad för varor,tjänster, kapital och personer. Handeln med finansiella tjänster internationaliserasalltmer. Detta släller ökade krav på samordning länderna emellan av de lagaroch andra föreskrifter som reglerar denna handel. Vad gäller Sverigesdellagande i en sådan harmonisering har EFTA-länderna förtförhandlingar med EG om att skapa ett europeiskt ekonomiskt samarbelsområde,EES (på engelska språket Euro-pean Economic Area EEA).