prop · GE0378 · 1990-12-31 00:00:00 — Sedan den kan Ungdomskortetköpas på alla postkontor i . Ungdomskortetkan vara till hjälp för ungdomar som, liksom kommittén påpekar, reser medminimal budget. Kortet ger rabatt på resande, kost och logi, kulturevenemang m.m. har det i inte varit lika lätt att hitta rabattgivare som iandra länder. ungdomsutbyte arbetar dockintensivt för att Ungdomskortet också i skall få ett attraktivtinnehåll. Detär enligt min mening också viktigt att utländska ungdomar som kommer tillSverige med Ungdomskort får ett sådant ekonomiskt utbyte och andra fördelar avkortet att deras vistelse här allmänt sett underlättas. Ytterligare en viktigaspekt är att om det blir ett överskott på försäljningen av ungdomskort, skalldetta delas ut som bidrag till internationellt ungdomsutbyte. Detta blir avsärskild stor vikt eftersom det enligt min bedömning på gmnd av detstatsfinansiella läget inte kan bli aktuellt att statliga medel i störreutsträckning går till ungdomsutbyte. Genom att bidra till att bygga upp ettstabilt Ungdomskort i , säkrar man en långsiktig möjlighet tillmedelstilldelning till de ungdomar som deltar i internationeUt ungdomsutbyte.Jag anser därför att Ungdomskortet i skall få fortsatt stöd /92. Kommitténbehandlar också andra kort, som t. ex. rabattkort på tåg (betänkandet s. 75).1 fråga om dessa kort måste utgångspunkten vara att en marknadsmässig bedömninggörs av möjligheterna att utöka giltigheter m. m. för kommersiella rabatter.Undantaget är studierabatten på tåg, där via statsbudgetenkompenseras för sina förluster på gmnd av rabattsystemet. Kommittén föreslåratt denna typ av rabatt skall utökas till att även gälla utländska ungdomar. Ensådan reform skulle emellertid kunna få betydande ekonomiska konsekvenser ochär därför enligt min mening ingen framkomlig väg. t2 1990/91. 1 saml Nr 78 Minbedömning: Kravet på arbets- och uppehållstillstånd bör tills vidare finnaskvar. Ettnytt förenklat säsongsarbetstillstånd införs 1991 för attunderlätta för utländska ungdomar att ta kortvariga anställningar i . Kommitténsförslag: Avviker från min bedömning. Kommittén föreslår ett gradvis upphävandeav arbets- och uppehållstillstånd för ungdomar (betänkandet s. 70och 71). Remissinstanserna: Enighetfinns om att förenklingar bör göras. Däremot går yttrandena starkt isär närdet gäller om kravet på arbets- och uppehållstillstånd skall finnas kvar. LOoch TCO avstyrker kommitténs förslag. för Sverigesungdomsorganisationer tillstyrker förslagen. Skälen för min bedömning:Sedan början av 1900-talet har en viktig princip i svensk utlänningspolitikvarit att kontrollera tillströmningen av utländsk arbetskraft till den svenskaarbetsmarknaden. Denna inriktning lades senast fast genom ett riksdagsbeslut år1984 (prop. 1983/84:144, SfU 30, rskr. Man har utifrån konjunkturlägetvelat styra efterfrågan på arbetskraft. Ett viktigt skäl är också att deutländska ungdomar som kommer hit för att arbeta skall göra det på likvärdigavillkor med den svenska arbetskraften. När feriearbetstillstånden för utländskastuderande infördes , var orsaken att många ungdomar somsökt sig till på vinst och förlust drabbades av sociala och ekonomiska problem. De förändringar som nusker i vår omvärld med öppnare gränser gör att behovet av att ha kontroll överhur många utländska ungdomar som kommer till för att arbeta kvarstår.Ett närmare samarbete med EG kommer också att delvis förändra fömtsättningamainom . Regeringen har den IOjanuari beslutat om ändringar (SFS 1991:29) i utlänningsförordningen (1989:547)som leder till ett mer generellt och förenklat säsongsarbetstillstånd för tremånader och ersätter den nuvarande tillståndsformen för feriearbetandeutländska studerande samt de olika mellanformer för kortvariga tillfälligaarbetstillstånd som vuxit fram . Det nya systemet, som skalltillämpas fr.o.m. den 15 febmari 1991, skall liksom det tidigare bygga på attarbetsmarknadsmyndigheterna fastställer branschvisa kvoter efter samråd medparterna på arbetsmarknaden. Ettenkelt och flexibelt tillståndssystem för säsongsarbete i är väl förenligtmed ett seriöst internationellt ungdomsutbyte. Jaghar i denna fråga samrått med arbetsmarknadsministern och med statsrådet . Minbedömning: De nuvarande bestämmelserna om visum i utlänningslagen (1989:529)skall inte ändras. Inomramen för den översyn som avser att låta göra föratt förenkla hanteringen av visumansökningar bör särskilt beaktas frågan omdeltagare i ungdomsutbyte. Några ändringarför värapliktiga som deltar i ungdomsutbyte skall inte göras. Kommitténsförslag: Avviker från min bedömning. Kommittén föreslår ett ömsesidigtavskaffande av visum för alla ungdomar . Kravet på att inresandeskall lämna ekonomiska garantier avskaffas vid ungdomsutbyte. Arbetslösa fårbehålla sitt kontantunderstöd om de deltar i ungdomsutyte. Förenkling avtillståndsproceduren för värapliktiga som önskar deha i ungdomsutbyte(betänkandet s. 70 72). Remissinstanserna:LO och statens invandrarverk avstyrker förslaget om avskaffande av visum.Landsrådet för ungdomsorganisationer samt flerafrivilligorganisationer tillstyrker förslaget. och kommitténs förslag om att arbetslösa skall få behålla sitt kontantstödom de deltar i ungdomsutbyte. Skälenfor min bedömning: Beslut om förändringar av viseringsreglema innefattar enmängd olika avväganden av såväl utrikes-, handels-, turist-som invandrarpolitiskkaraktär. strävar också, i enlighet med den nordiskapassöverenskommelsen, efter nordisk harmonisering i dessa frågor. Fråganom visering prövas av invandrarverket. Verket har också bemyndigat ett antalutlandsmyndigheter att bevilja visering. Antalet viseringsärenden hosutlandsmyndigheterna ökade kraftigt jämfört med föregående årtill närmare 236000 ärenden. Av dessa fick cirka 200000 positiva beslut direkt.De återstående skickades till invandrarverket, där drygt hälften bifölls. Jagär väl medveten om de problem som är förknippade med viseringsfrågor, inteminst de bekymmer som ibland förorsakas enskilda på grund av bl. a. långahandläggningstider. 1 normalfallet beviljas dock visum redan inom ett pardagar efter det att ansökan gjorts, inte sällan . I ett alltför stortantal fall har handläggningstideraa varit för långa. Det kan innebära särskildaproblem för ungdomar som deltar i ungdomsutbyte om handläggningen drar ut påtiden. Det har hänt att visumfrågan inte kunnat lösas till att ettungdomsutbytesprogram börjar. Ändringar är därför enligt min mening påkallade. Inomarbetsmarknadsdepartementet planeras ett arbete med en översyn för att förenklasystemet för viseringsprövningen. 1 detta arbete är det enligt min meningviktigt att frågan om viseringar för ungdomar som deltar i ungdomsutbytesärskilt beaktas. Kommitténhar konstaterat att värnpliktiga under sin tjänstgöringstid kan ha svårigheteratt delta i internationellt ungdomsutbyte. bildningen är såkomprimerad att det inte är möjligt att avstå tid Prop. 1990/91:78 för annanverksamhet utan att allvarliga nackdelar uppstår ur utbildningssynpunkt. Medhänsyn till detta är det enligt min mening inte möjligt att ge de värnpliktiganågon generell tillåtelse att delta i internationelltungdomsutbyte. Tjänstgöringen är dessutom av den karaktären att den självfalletmåste prioriteras framför annan verksamhet. Jag har i denna fråga samrått medstatsrådet . 2.3.3Några andra frågor om internationellt ungdomsutbyte Idetta avsnitt tar jag upp några frågor som har anknytning till det internationellaungdomsutbytet och som avser att underlätta ett sådant utbyte (betänkandet s.70, 72, 75, 76 och 77). Jaghar hos inhämtat uppgifter om internationellpraktikförmedling. En utlandsförmedling kommer att starta . Denna skallförmedla både arbete och praktik i utlandet. Det blir en naturlig uppgift förutlandsförmedlingen att se över den internationella praktikförmedlingen.Arbetsmarknadsstyrelsen har redan haft kontakt med olika organisationer somsysslar med praktikantutbyte. Fråganom att underlätta studerandeutbytet har diskuterats i vid olikatillfällen. Framför allt har det gällt om en elev som studerar utomlandspå gymnasienivå skall få behålla sina studiebidrag. Centrala studiestödsnämndenföreslog detta i sin anslagsframställan för /89. Även omriksdagen såg positivt på förslaget från nämnden ansåg man i likhet medregeringen att förslaget av statsfinansiella skäl inte kunde genomföras (prop.1987/88:100 bil. 10, SfU 20, rskr. Vid behandling av 1989 årsbudgetproposition vidhöll denna uppfattning (prop 1988/89:100 bil.10, SfUl5, rskr. 173) men erinrade om att nämnden enligt regeringessärskilda direktiv för budgetperioden /91-1992/93 skulle prioriteraförändringar av studiehjälpssystemet. Inom ramen för detta uppdrag borde,enligt mening, utrymme finnas för att ytterligare överväga frågan.Centrala kommer att presentera sina resultat i sin kommande anslagsframställan.Jag lägger därför inte nu fram något förslag om hur studerandeutbytet kanunderlättas. Fråganom kostnadsjri språkundervisning för ungdomar som deltar i utbyte över tremånader behandlades till en del i samband med budgetpropositionen 1990 (prop.1989/90:100, bil. 10, s. 110). I regleringsbrevet till angesunder B3. Stöd tid utveckhng av skolväsendet, anslagspost 3, att 530 000 kr.skall användas för pilotprojekt för att utveckla metoder för undervisning i interaationellförståelse och fredsfrågor och för extra undervisning i svenska förutbyteselever. Enligt min mening finns det i dagens läge inget som tyder på,att behovet av undervisning i svenska för ungdomar som deltar i andraungdomsutbyten än inom skolområdet skulle vara särskilt stort. Detta ärgivetvis en fråga som kommer att bevakas av . Ettproblem som kan uppstå när ungdomar som deltar i ungdomsutbyte kommer till är bristen på ink\'arteringsmöjligheter. idrottsrörelsen har dettaproblem uppmärksammats. Enligt min mening är det viktigt att också på dettaområde samarbete mellan organisationer, turistbranschen och kommunerna kommertill stånd. Här kan ungdomsutbyte fylla enviktig funktion. För övrigt måste detta vara en lokal fråga. På den ungdomsministerkonferensi som jag tidigare nämnt antogs ett slutdokument som i sitt appendixfastslog tio principer för att underlätta och stödja det internationellaungdomsutbytet (se bilaga 2). Med anledning av detta har föreslagitett stort projekt som bl.a. skall leda fram till ett legalt bindande dokumentom ungdomsutbyte. 1 detta arbete används det av kommittén nämda förslaget om ungdomsut-bytescertifikat. 2.4 Socialt och rättsligt skydd Minbedömning: En översyn skall göras när det gäller utrikesdepartementetsdirektiv för omvårdnad av de svenska medborgare som utsätts för brott i syfteatt förbättra brottsoffrens ställning. I översynen skallingå en inventering av de problem som man inom utrikesförvaltningen kommit ikontakt med när det gäller våldsbrott mot ungdomar och andra problem medanledning av det ökande resandet bland ungdomar. Kommitténsförslag: Överenstämmer i huvudsak med min bedömning (betänkandet s. 86). Remissinstanserna:Tillstyrker eller har inget att erinra mot kommitténs förslag.Brottsförebyggande rådet understryker vikten av att en inventering kommer tillstånd, och tillstyrker förslaget om ändring av UDs direktivnär det gäller omvårdnad av svenska medborgare som utsätts för brott utomlands. Skälen för min bedömning:Om en svensk medborgare ställs inför rätta i utlandet anklagad för brott gerlagen (1973:137) om ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m.(ändrad senast 1982:28) rätt till hjälp i den utsträckning som behövs för attfå ett tillfredsställande rättsskydd. För svenska medborgare som blir utsattaför brott skall ambassader och konsulat i första hand bistå med hjälp till självhjälp.För svenska medborgare som råkar ut för våldsbrott i utlandet är det alltsåsvårare att få hjälp från staten enligt de nu aktuella bestämmelserna jämförtmed om medborgaren står anklagad för brott. Ett problem som särskilthar uppmärksammats är våldsbrott mot unga kvinnor. Enligt ökar våldtäkterna mot svenskor utomlands. Varje våldtäktsfall, varesig det äger rum inom eller utom , är en stor tragedi för den somdrabbas. Om brottet äger rum utomlands, kan offrets situation vara särskiltbesvärlig genom att det kan vara svårare att få juridisk, ekonomisk ochpsykologisk hjälp. Det händer naturligtvisockså att ungdomar blir utsatta för våldsbrott i Prop. 1990/91:78 andrasammanhang, t.ex. i samband med rån. Även i dessa fall kan det vara svårt attfå adekvat hjälp. Somjag tidigare nämnt finns i en ideell rikstäckande organisation tillstöd för brottsoffer, . Förbundet samarbetarmed den internationella organisationen Forum for Victim Services.I vissa länder kan brottsoffer få stöd och praktiska råd på platsen av denationella brottsofferjourerna. Delokala brottsofferjourerna i stöds lokalt. (Ju1989:05) har i sitt avlämnade betänkande (SOU 1990:92) Våldsbrott ochbrottsoffer påpekat att jourerna fyller en viktig uppgift och förordaratt destöds genom statliga och kommunala bidrag. Även för kvinnojoureri , RÖKS, samt lokala kvinnojourer kan ge stöd åt våldtagna kvinnor. År1989 tillsatte regeringen en arbetsgrupp för frågor som rör våld mot kvinnor.Arbetsgruppen skall bl. a. undersöka hur samhällets stöd till utsatta kvinnorkan stärkas och hur samarbetet i dessa frågor mellan olika myndigheter ochorganisationer kan förbättras. Gruppen väntas redovisa sitt arbete . Inomjustitiedepartementet har frågan om rättshjälp till brottsoffer iangelägenheter som behandlas utomlands uppmärksammats. I justitiedepartementetsregi hölls en hearing angående behovet av rättsligt bistånd till demsom drabbas av våldsbrott utomlands. Frågan bereds nu vidare inomregeringskansliet. Frågan har också uppmärksammats i (jfr 1990/9 l:JuU4,rskr. Enligtmin mening är det dessutom nödvändigt att gör en översynav vilka svårigheter svenska medborgare som utsätts för brott i utlandet har.För att ta till vara den kunskap som finns inom utrikesförvaltningen när detgäller problem vid ungdomars resande i utlandet bör en inventering av deproblem man inom utrikesförvaltningen kommit i kontakt med göras. Översynen börleda fram till att lämpliga åtgärder vidtas för att ge de offer som utsätts förbrott utomlands ett bättre skydd samt förslag till lämpliga åtgärder som kanvidtas från ambassaders och konsulatens sida vid fall där svenska medborgareblir utsatta för våldsbrott. är välkänd bland ungdomar och delas ut till demsom reser utomlands. föreslår i sitt remissvar att dennakompletteras med information om vad som händer när ungdomar blir utsatta förbrott utomlands. Jag anser att detta förslag bör genomföras. Jaghar i dessa frågor samrått med justitieministern, utrikesministern och vadavser den sistnämnda frågan med statsrådet . 2.4.2 Konsument- och försäkringsfrågor Minbedömning: Konsumentskyddet i samband med resor bör övervägas ytterligare isyfte att förstärka skyddet särskilt för ungdomar. Resegarantilagens(1972:204) tillämpningsområde bör inte utvidgas till verksamhet som inte äryrkesmässig. Försäkringsskyddet.förbarn och ungdomar bör inte särskilt ses över eftersom den allmännasjukförsäkringen gäller i princip generellt i och utan åldersgränser. Ettinformationspaket som tar upp de hälsorisker och droger som ungdomar möter närde deltar i ungdomsutbyte skall tas fram. Frågan om ett resecentmmför ungdomar skall utredas. Kommitténsförslag: Överenstämmer delvis med min bedömning. Kommittén har dock föreslagitatt en förteckning över särskilt reklamations-drabbade företag ges ut. Vidareföreslås att en översyn av resegarantilagen görs, med syfte att se om den ävenskall omfatta verksamhet som inte är yrkesmässig och att en populärversion avresevillkoren ges ut. Dessutom föreslår kommittén att fåri uppdrag att se över försäkringsskyddet för barn och ungdomar. Svenskasjukförsäkringsregler bör anpassas så att de omfattar även utländska ungdomarsom arbetar i och att en heltäckandereseförsäkring inkluderas i Ungdomskortet (betänkandet s. 86 och 97 99). Remissinstanserna:Instämmer i huvudsak med kommitténs förslag. anser attresegarantilagens tillämpningsområde inte bör utvidgas. AIDS-delegationenföreslår att frågan om ett resecentmm utreds. föreslår attstyrelsen ges i uppdrag att ta fram ett informationspaket. ,och kommerskollegium avstyrker förslaget om enförteckning över rekla-mationsdrabbade reseföretag. Riksförsäkringsverketavstyrker förslaget om en särskild översyn av försäkringsskyddet. Nuvarandeförhållanden: Det finns ett utbyggt konsumentskydd påreseområdet. Det omfattar bl. a. marknadsföring, avtalsvillkor, ekonomiskasäkerheter och möjligheter till tvistlösning. träffadeår 1975 en överenskommelse med ochResearrangörsföreningen i om allmänna resevillkor för sällskaps-och gmppresor. Resevillkoren har varit föremål för förhandlingarmellan och Resebranschen. förhandlingar medresebranschen har bl.a. föregåtts av ett nordiskt samarbetsprojekt. Den 14december 1990 träffade å ena sidan och , i , å andra sidan en överenskommelse om nya allmännaresevillkor. Resevillkoren gäller även resor som arrangeras för ungdomar. Enligtresegarantilagen (1972:204, ändrad senast 1988:208) skall varje arrangör somyrkesmässigt anordnar en utomnordisk sällskapsresa ställa ett visst belopp somsäkerhet. Säkerheten får tas i anspråk för återbetal- Prop. 1990/91:78 ning omresan blir inställd eller ersättning om den avbryts . Säkerhetensstorlek bestäms med hänsyn till verksamhetens art och omfattning. Enligt lagensnuvarande utformning behöver inte arrangörer ställa garantier som ordnarenstaka resor för en mindre krets, t. ex. om en lärare ordnar klassresa. EFTA-ländernabefinner sig i en omfattande integrationsprocess. Målet är attskapa ett europeiskt samarbetsområde, EEA, där samtliga EGs och EFTAsmedlemsländer skall ingå. Ett led i denna process är att EFTA-ländema skall anpasssasin lagstiftning till de delar av som partema gemensamtdefinierat som relevanta. Till detta räknas det antagna direktivet omsällskapsresor. EG-direktivetbehandlar huvudsakligen arrangörens informationsplikt, kontraktsförhållandetmellan parterna, tvistlösning och arrangörens ekonomiska ansvar i förhållande tillresenären. Resebeskrivningar i kataloger, broschyrer m. m. är i principbindande för arrangören. Det finns även bestämmelser beträffande arrangörensmöjlighet att ändra priset samt konsumenternas rätt till återbetalning. Inomjustitiedepartementet övervägs vilken lagstiftning som erfordrasför att få till stånd en anpassning till EGs direktiv. Enligt vad jag harinhämtat från justitieministern avser hon att föreläggaregeringen ett förslag till proposition i ämnet. Också resegarantilagen berörsav EGs direktiv om sällskapsresor. har därför initierat engenomgång av de krav på förändringar i resegarantilagen som dettaaktualiserar. 1 detta sammanhang kommer kollegiet också att överväga behovet avjusteringar i reglerna om säkerheternas storlek mot bakgmnd av bl. a. att detinträffat att arrangörer inte har ställt tillräcklig säkerhet med följd attresenärerna inte kunnat få full ersättning när arrangören gått i konkurs. Genomatt resa på egen hand skaffar sig ungdomar nya erfarenheter och ökade kunskaperom förhållanden i andra länder. ger utlandsresorna ungdomarna mycketpositiva upplevelser men de är särskilt utsatta när det finns brister iresearrangemangen. har pekat på en rad åtgärder som man anserkan vidtas för att förbättra förhållandena. Min bedömning är attkonsumentskyddet när det gäller sällskapsresor och gruppresor bör kunnaförbättras generellt. Förmånga ungdomar är språk- och konfirmandresor den första resan utomlands på egenhand. Dessa resor ger många positiva erfarenheter men kan även medföra problem.Oftast är det familjevistelsen som inte uppfyller förväntningarna. Elevema fårinte utlovad inkvartering, det brister i mathållningen m. m. a. familjevistelsen förekommer även i viss utsträckning vid gymnasiestudier utomlands. Enligt uppgift från en arrangör bmkar 18 ungefären av fem elever vilja byta familj och avbryter Prop.1990/91:78 sin vistelse . Nästan alla arrangörer har i enöverenskommelse med förbundit sig att följa vissa regler vidanordnandet av ettårsvistelser utomlands. Bestämmelsema innebär bl.a. attarrangören noggrant skall pröva sökandens och värdfamiljens lämplighet ochmotivation för vistelsen, ett förberedelse- och uppföljningsprogram skallfinnas för eleven, en kontaktperson skall finnas inom rimligt avstånd frånvärdfamiljen m.m. Eleversom avbryter sin vistelse skall ha rätt att få hemresan bekostad. Fömtomproblem med utredningarna vid placeringen kan deltagamas ungdom och bristandekunskaper om sina rättigheter innebära svårigheter i fråga om att få utersättning för brister i arrangemangen. överenskommelser geren god vägledning om vilka krav som kan ställas på arrangemangen. Det är docksvårt att kontrollera att överenskommelserna följs. Det finns dessutom fåsanktionsmöjligheter mot den arrangör som bryter mot överenskommelsen. Ettuppmärksammat problem har varit sportlovsresorna till . Skidresebranschenupplever under sportloven en kort och intensiv högsäsong med extrainsattabussar och tillfälliga inkvarteringar. Detta har lett till problem för resenärema,i form av bristande erfarenhet hos reseledarna, osäkra bussar och dåliginkvartering. Ävenungdomaraa själva har ställt till problem. Rapporter har kommit om svenskaungdomar som uppträtt störande främst i och . Arrangörernahar inte det formella ansvaret för resenärernas uppträdande, men eftersom degenom sina reseledare har den dagliga kontakten med resenärema har de störstmöjlighet att påverka deras uppträdande. Dethar förekommit kontakter mellan researangörema och vad gällerde problem som jag diskuterat ovan, bl. a. när det gäller skid- och språkresor.Jag utgår ifrån att även fortsättningsvis kommer att diskuteradessa frågor med branschen. Resegarantilagenstillämpningsområde m. m. Somjaghar redovisat pågår redan överväganden om lagstiftning angående förhållandetmellan researrangör och resenär och om ändring av säkerheternas storlek enligtresegarantilagen. Enligt min mening bör de förslag ungdomskommittén lämnat idessa avseenden prövas i dessa sammanhang. Påen punkt vill jag redan nu kommentera kommitténs förslag om ändringar i resegarantilagen, nämligen om den skall omfatta även verk samhet som inte är yrkesmässig. Denna fråga behandlades i samband med att vissa ändringar i resegarantilagen infördes . Föredragande stats rådet anförde att med utgångspunkt i de erfarenheter som då vunnits av lagens tillämpning och med hänsyn till kontrollsvårigheter borde säkerhet ställas endast av den som driver yrkesmässig verksamhet (prop. 1984/85:214 s. 10 O- De fåtal resor som faller utanför lagens tillämpnings område är oftast inget problem från konsumentsynpunkt. Enligt min me- 19 ninghar inga nya skäl framkommit som talar för att lagens tillämpnings- Prop.1990/91:78 område bör utvidgas så att den omfattar icke yrkesmässig verksamhet. Denallmänna sjukförsäkringen gäller i princip generellt i och utan åldersgränser.Enligt min mening finns det inte skäl att frångå denna princip genom att inomdet allmänna försäkringssystemet överväga särskilda försäkringsregler förvissa åldersgmpper. Vadgäller reseförsäkring i ungdomskortet så är det upp till att besluta om den olycksfallsförsäkring som finns iungdomskortet skall utökas. Informationom hälsorisker, droger m. m. Socialstyrelsenoch andra statliga myndigheter samt skolan och landstingen har ett ansvar föratt frågor om hälsorisker och droger i samband med utlandsresande integreras ideras ordinarie arbete. Socialstyrelsentar i sitt remissvar upp problemet med att nästan alla elever som reser påutlandsstudier till och kommer i kontakt med narkotika och attnågra tyvärr fastnar i missbmk. bör därför, enligt egetförslag, ges i uppdrag att framställa ett informationspaket som rör de problemangående hälsa, alkohol och droger som ungdomar möter när de deltar iungdomsutbyte. Detta bör ske i samarbete med de ungdomsorganisationer som ärengagerade i ungdomsutbyte.