prop · GE03176 · 1990-12-31 00:00:00 — Dessa avgöranden kommer att kastaytterligare ljus över frågan om parts rätt till muntlig förhandling, och somjag framhöll i remissen är det kanske inte helt uteslutet att man därav kommeratt kunna dra vissa slutsatser också vad gäller rätten till muntlig förhandlingi rättsprövningsförfarandet. Jag förklarade också att frågan om muntligförhandling i rättsprövningsförfarandet inte heller kunde ses isolerad frånförvaltningsprocessen i övrigt. skall enligt sina direktivse över reglerna om rätt för part att få till stånd muntlig förhandling iförvaltningsprocessen. Enligt direktiven skall denna översyn särskilt göras iljuset av den utveckling som skett när det gäller tolkningen av artikel 6 iEuropakonventionen. Jag vill i detta sammanhang avslutningsvis också peka påatt förvaltningsprocesslagen ger utrymme för regeringsrätten att hålla muntligförhandling. Av skäl som jag nu anfört är jag inte beredd att nuförorda någon särlösning i fråga om möjligheterna till muntlig förhandlingsåvitt gäller rättsprövningsförfarandet. Jag är väl medveten om frågans viktoch kommer att noga följa utvecklingen av praxis i dessafrågor. Om behov uppkommer är jag givetvis beredd att föreslå de lagändringarsom kan behövas. Omfattningen av regeringsrättens prövning Enligt skall en domstol som avses iartikel 6 vara behörig att bedöma saken i hela dess vidd ("to déterminéall the aspects of the mat-ter"). Detta krav anses inte uppfyllt, omendast ett kassationsförfarande tillhandahålls, innebärande att domstolen barahar befogenhet att göra en inskränkt laglighetsprövning som utesluterfaktabedömning och bevisfrågor (jfr målet Le Compte, . [1981]). Frågan om räckvidden av domstolsprövningen behandladesutförligt i samband med rättsprövningslagens tillkomst. Av motivuttalanden (prop.1987/88:69 s. 23-25 och 234) framgår bl.a. att regeringsrättens prövning enligträttsprövningslagen skall omfatta inte bara lagtolkning utan också faktabedömningoch bevisvärdering. Den principiella frågan angående omfattningen av regeringsrättensprövning har behandlats i rättsfallet RÅ 1989 ref. 16. Målet rörde ett vägratförvärvstillstånd för köp av en jordbruksfastighet. Regeringsrätten uttalade bl.a.att, om omständigheterna varit sådana att bedömningen av förutsättningarna föravslagsgrundens tillämplighet framstår som så felaktig att grundlagenssaklighetskrav inte kunde anses uppfyllt, beslutet borde kunna upphävas efterrättsprövning. Politiska lämplighetsfrågor i egentlig mening omfattas däremotinte av rättsprövningen. Regeringsrätten förklarade dock att prövningen otnfattarde omständigheter som ligger till grund för regeringens bedömning i sådanafrågor, eller med andra ord om regeringen felbe- dömt fakta eller överskridit gränserna för denhandlingsfrihet som regeln i Prop. fråga medger för beslutsfattandet. Det finns inte några rättsfall från somtillåter helt säkra slutsatser huruvida kravet i artikel 6 angåendeomfattningen av domstolsprövningen är uppfyllt genom rättsprövningslagen.Klart är att rättsprövningen sträcker sig längre än den typ av kassatoriskprövning som underkänts av . Omfattningen av den prövning somregeringsrätten enligt det nämnda rättsfallet förbehållit sig bör enligt minmening vara tillräcklig för att uppfylla kravet i artikel 6. Det har inte heller kommit fram några omständigheter somger anledning att göra någon inskränkning av omfattningen av regeringsrättensprövning. Jag vill därför inte förorda någon ändring i nu berörthänseende. Det finns dock givetvis anledning att här följa utvecklingen avregeringsrättens praxis. Tillåtligheten av att åberopa nya omständigheter i rättsprövningsärendet Enligt 37 § förvaltningsprocesslagen får i mål, variprövningstillstånd krävs, omständighet eller bevis som klaganden åberopar försti regeringsrätten beaktas endast om det föreligger särskilda skäl. Någonmotsvarande bestämmelse har inte tagits in i rättsprövningslagen. Fråganberördes inte heller i förarbetena. Regeringsrätten fick anledning att pröva frågan omtillåtligheten av att åberopa nya omständigheter i ett ärende om rättsprövningsom avgjordes (jfr RÅ 1990 ref. 75). Regeringsrätten fann därvid - bl.a.med hänvisning till att syftet med rättsprövningen varit att säkerställa attsvensk rätt motsvarar krav på tillgång tilldomstolsprövning - att rättsprövningen inte skall begränsas i vidare mån än somföljer av föreskrifterna i rättsprövningslagen. Ordalydelsen i rättsprövningslagenuppställer inga hinder och tanken på att införa ett förbud mot att åberopa nyaomständigheter eller bevis väcktes inte i lagstiftningsärendet. Mot bakgrundhärav fann regeringsrätten att några inskränkningar därvidlag i regel inteskulle uppställas vid rättsprövningen. Regeringsrättens beslut väcker spörsmålet huruvida fråganbör lagregleras i rättsprövningslagen. Regeringsrättens praxis på området inskränker sig till ettenda fall och det var i detta mål fråga om sökanden hade ett sådant intresse isaken att han var klagoberättigad, dvs. omständigheter av processuellbetydelse. Att härav dra slutsatsen att sökanden generellt har en möjlighet attåberopa nya omständigheter först vid rättsprövningen är åtminstone jag inteberedd att göra. Det är därför för tidigt att dra några slutsatser inte bara omi vilken riktning rättspraxis kommer att utvecklas utan också i vad mån dennakommer att medföra icke önskade resultat. Ett skäl att inte ge sökanden en möjlighetatt åberopa nya omständigheter först i rättsprövningsärendet är att personerkan utnyttja en sådan möjlighet i förhalningssyfte. Det får emellertid iöverensstämmelse med det allmänna synsätt som anlades vid lagens tillkomst iförsta hand överlämnas till regeringsrätten att ta ställning till denna fråga. Deändringar i rättsprövningslagen som jag föreslår kräver inte några ökade IWU/y1.1 /o resurser för regeringsrätten. Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslagtill lagom ändring i lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut. Iparagrafens första stycke har ett tillägg gjorts som innebär att ramen för processeni regeringsrätten klargörs i förhållande till vad som gäller. Utformningenföljer med någon justering lagrådets förslag. Enligt tillägget skallregeringsrätten pröva om avgörandet strider mot någon rättsregel på det sättsom sökanden angivit eller som i övrigt klart framgår av omständig- -heterna iärendet. Motivet till detta förtydligande har redovisats under avsnittet Ramenför processen i regeringsrätten, m.m. (avsnitt 2.2). Som har framgått där avsesegentligen bara att anpassa lagtexten till vad som är rimligt förregeringsrätten att pröva. Iett nytt andra stycke införs en skyldighet för sökanden att i sin ansökan angei vilket hänseende han anser att avgörandet strider mot någon rättsregel ochvilka omständigheter som åberopas till stöd för detta. Denna ändring harsamband med ändringen i 1 §. I övrigt är de allmänna bestämmelserna i förvaltningsprocesslagentillämpliga på förfarandet. De närmare krav som bör ställas på en ansökan föratt den skall kunna tjäna som grund för en prövning får läggas fast genomregeringsrättens tillämpning av bestämmelsen. Det kan därvid inte uteslutas attkraven på en ansökan om rättsprövning med hänsyn till lagens speciella karaktäroch dess syfte kan komma att avvika från vad som gäller för exempelvis ordinärabesvärsmål. Kraven bör inte ställas alltför högt. Det bör räcka attomständigheterna vid en rimlig och välvillig tolkning kan anses vara såpreciserade, att det framgår i vilka hänseenden sökanden angriper beslutetsrättsenlighet. Idenna paragraf har gjorts ett tillägg som tar sikte på den situationen att en överträdelse av en regel i och för sig har skett och att förvaltningsbeslutetpå grund därav strider mot någon rättsregel, men felaktigheten hänför sig till regler som inte har någon betydelse för beslutet. För sådana fall öppnas här 13 en möjlighet förregeringsrätten att ändå underlåta att upphäva ett förvalt- Prop. ningsbeslutnär felaktigheten uppenbart saknar betydelse för det överprö- 1990/91:176 vadeavgörandet. Regeln inskränker formellt sett inte den prövning som regeringsrättenskall göra. Även i de fall som här avses skall regeringsrätten först konstateraom förvaltningsbeslutet enligt 1 § strider mot någon rättsregel. Regelninnebär endast att felaktigheter i samband med ett förvaltningsbeslut intealltid skall få till följd att beslutet upphävs. Det skall alltså vara möjligtatt bortse från felaktigheter som uppenbart saknar betydelse för avgörandet.Därmed undviks en onödig förnyad behandling av ärendet som inte kan leda tillannat resultat . Jaghemställer att regeringen föreslår attanta förslaget till lagom ändring i lagen (1988:205) om rättsprövning av vissaförvaltningsbeslut. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Lag om ändring i lagen (1988:205) om rättsprövning avvissa Härigenom föreskrivs att 1, 3 och 5 §§ lagen (1988:205) omrättsprövning av vissa förvaltningsbeslut samt ikraftträdandebestämmelsernatill lagen skall ha följande lydelse. 1990/91:176Bilaga 1 på grund av en uppenbart fel. Rättsprövning kan gälla endast sådana beslut som innebär myndighetsutövning mot den enskilde, annars kan prövas av domstol endast efter ansökan om resning, och inte skulle ha kunnat överprövas i annan ordning. På ansökan av en enskild part i ett sådant förvaltningsärendehos regeringen eller en förvaltningsmyndighet som rör något förhållande somavses i 8 kap. 2 eller 3 § regeringsformen skall regeringsrätten pröva omavgörandet i ärendet strider mot någon rättsregel. På ansökan av en enskild part i ett sådantförvaltningsärende hos regeringen eller en förvaltningsmyndighet som rörnågot förhållande som avses i 8 kap. 2 eller 3 § regeringsformen skallregeringsrätten pröva om avgörandet i ärendet strider mot en rättsregel på detsån som sökanden angivit eller i något annat hänseende Ansökan omrättsprövning ges in till regeringsrätten. Den skall ha kommit in dit inom tremånader för beslutet. Ansökan omrättsprövning ges in till regeringsrätten. Den skall ha kommit in dit inom tremånader för beslutet. /ansökan skall sökanden ange på vilket sätt han anser an avgörandet strider moten rättsregel och vilka omständigheter han vill åberopa som stöd för detta. Omregeringsrätten finner att förvaltningsbeslutet strider mot någon rättsregel,skall regeringsrätten upphäva beslutet och. om det behövs, återförvisa ärendettill den myndighet som meddelat beslutet. I annat fall står beslutet fast. Omregeringsrätten finner att förvaltningsbeslutet strider mot någon rättsregeloch det inte är uppenbart an felet saknar betydelse för avgörandet, skallregeringsrätten upphäva beslutet och, om det behövs, återförvisa ärendet tillden myndighet som meddelat beslutet. I annat fall står beslutet fast. Dennalag träder i kraft . Den tillämpas på beslut som meddelas undertiden från ikraftträdandet till utgången av . Dennalag träder i kraft . Den tillämpas på beslut som meddelas undertiden från ikraftträdandet till utgången av . 1990/91:176 Bilaga 1 Denna lag träder i kraftden . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet ,regeringsrådet , justitierådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 21 mars 1991har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådetsyttrande över förslag till lag om ändring i lagen (1988:205) om rättsprövningav vissa förvaltningsbeslut. Förslaget har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn Per . Förslaget föranleder följande yttrande av lagrådet. Artikel 6i torde allmänt ha tolkats så, att den ger part en rätt muntlig förhandling inför domstol. De fall som har föranlett osäkerhet harfrämst gällt rätten att efter ett muntligt förfarande i första instans påfordraen ny muntlig förhandling i överinstansförfarandet. har ocksåansett en muntlig förhandling kunna undvaras i fall då parterna - uttryckligeneller implicit - avstår från sin rätt till en sådan förhandling och nöjer sigmed skriftlig handläggning. För att undvika konflikter med konventionen bördärför en rätt till muntlig förhandling i rättsprövningsförfarandet inskrivasi lagen . Intill dess sä skett kan problemen i förhållande tillkonventionen lösas genom att parts begäran om muntlig förhandling regelmässigttillmötesgås i sådana mål som faller inom tillämpningsområdet för artikel 6 ikonventionen. I fråga omramen för processen i regeringsrätten anges i lagrådsremissen attregeringsrätten inte bör vara skyldig att ex officio undersöka om det kanfinnas något förhållande som kan göra att det avgörande som skall prövas inteär rättsenligt. Enligt remissen kan det dock finnas fall där det icke rättsenligai ett avgörande framstår som uppenbart av ett visst skäl som sökanden inteåberopat eller där omständigheter som inte åberopas men som ändå klart framgårgör att avgörandet inte kan anses som rättsenligt. Lagrådet anser att syftetmed lagändringen kommer till bättre uttryck om det i 1 § anges attregeringsrätten skall "pröva om avgörandet strider mot någon rättsregel pådet sätt som sökanden angivit eller som i övrigt framgår av omständigheterna iärendet." 1990/91:176Bilaga 2 Propositionom ändring i lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut ............................................ ....... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll .................... 1 Propositionens lagförslag.................................... ....... 2 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde ... 3 1 Inledning .................................................. 3 1.1 Bakgrund.............................................. 3 1.2 Vissa statistiska uppgifter från regeringsrätten 4 1.3 Överföring av befogenhet att pröva överklagandenfrån regeringen och förvaltningsmyndigheter till domstolarna 5 2 Allmänna överväganden................................ ....... 7 2.1 Lagen bör tillämpas ytterligare ......... ....... 7 2.2 Några processuella frågor........................ ....... 9 Ramenför processen i regeringsrätten, m.m ....... 9 Kravetpå muntlig förhandling................... 10 Omfattningenav regeringsrättens prövning. Tillåtlighetenav att åberopa nya omständigheter i rätts prövningsärendet .................................. 12 Övrigt.................................................. ..... 13 3Upprättat lagförslag..................................... ..... 13 4Specialmotivering........................................ ..... 13 6Beslut....................................................... ..... 14 Bilaga1 Lagrådsremissens lagförslag.................... ..... 15 Bilaga 2 Utdrag urlagrådets protokoll 17