prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — SMHl kan , somjag har angivit tidigare, ange ett genomsnittligt medelsbehov om ca 30milj.kr.under ca20år. Frågan om finansiering av kostnaderna för deltagande iEUMETSAT skall beredas vidare inom . Jag föreslår att SMHl tilldelas ett realt oförändratanslag för /92 enligt följande: Plan 1990/91 Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Internationellaorganisationer Ril 8 Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen /92 anvisa ett reservationsanslag på 125665000 meteorologiska och hydrologiska institut:Utrustning 1989/90 Utgift 15197 364 Reservation 18 550718 1990/91 Anslag 17000000 1991/92 Förslag 17000000 Totaltberäknar SMHl investeringsbehovet till ca22milj.kr. för /92varav de största investeringarna redovisas i det följande. Medel begärs för arbetsplatsutmstning förprognosproduktion samt för produktionssystemet där tre olika projekt ingår:DRIFT 90, anskaffning av nya lagringsmedia samt anpassning avdatorsystemstrukturen. Samtliga projekt är av rationaliseringskaraktär. Förkommande budgetår anser jag att investeringsbeloppet skall beräknas till 17milj.kr. Prioritering mellan ny- och ersättningsinvestering bör SMHl göra.Räntor och avskrivningar för investeringar skall till den del de används inomuppdragsverksamheten återföras till statsbudgetens inkomstsida. Jaghemställer att regeringen föreslår att till meteorologiska och hydrologiskainstitut: Utrustning för /92 anvisa ett reservationsanslag på17000000 kr. (SGl) är centralförvaltningsmyndighet för geotekniska frågor. Institutets verksamhet består av geoteknisk forskning, utveckling av metoder för grundläggning och jordförstärkning, jordskreds- övervakning, miljö- och energifrågor. SGl sprider också geoteknisk kun- 128 skåp samt utför uppdrag åti huvudsak statliga myndigheter och kommuner. SGlleds av en styrelse. Verksamheten finansieras dels med bidrag överstatsbudgeten, dels med uppdragsintäkter. Bidraget avser att täcka institutetsmyndighetsuppgifter. Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning. 1990/91:100 Bil.8 SGlsrörelseintäkter inkl. statens bidragsanslag uppgick till ca 42 milj.kr. Resultatet för /90 före avsättningar blev ca1,5 milj.kr. Uppdragsverksamheten stod för av institutets intäkter.Institutet strävar efter en uppdragsdel på av de totala intäkterna. Iuppdragsverksamheten ingår konsultverksamhet, informationsverksamhet ochforskningsverksamhet. Det ekonomiska resultatet av SGls verksamhetframgår av följande sammanställning. Bidrag, anslag 1 5. Jaghemställer att regeringen föreslår att till /92 anvisa ett förslagsanslag på I . Bidrag till statens geotekniska institut 1989/90 Utgift 12857000 Reservation 378148 1990/91 Anslag 12 725000 1991/92 Förslag 13 825000 Från anslaget betalaskostnaderna för SGls myndighetsuppgifter. SGlbegär ett pris- och löneomräknat anslag samt extra medel om 3450000kr. De extramedlen avser inköp av en telefonväxel, utökning av remiss- ochrådgivningsverksamheten och medel för anpassning av svenska regler till EGsregelsystem. Av bidragsanslaget för /90 användes ca 7,3 milj.kr. 9 1990/91. av institutetstotala forsknimgsbudget för i huvudsak kunskapsupp- Prop. 1990/91:100byggande forskning. En viss del av dessa utgifter användes för samfinansie- Bil. 8 rade forskningsprojekt. Av bidragsanslaget användes vidare ca 4,7 milj.kr. för informationsverksamhet (litteraturtjänst m.m.) och ca 0,9 milj.kr. förremiss- och rådgivningsverksamhet. Vidberäkning av reservationsanslaget har jag utgått från ett pris- ochlöneomräknat anslag utan något krav på besparing. 1990/91 1991/92 (därav lönekostnader)Lokalkostnader Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till statens geotekniska institutför /92 anvisa ett reservationsanslag på . () inrättades den 1juli 1978 med uppgift att utreda allvarliga civila och militära olyckor. Fr.o.m. den Ijuli 1990 (prop. 1989/90:104, TU23,rskr. 265) utökades SHKs uppgifter. Kommissionen fick då ansvaret att frånsäkerhetssynpunkt undersöka alla slags allvarliga olyckor och tillbud tillolyckor, oavsett om olyckan inträffat till sjöss, i luften eller någonannanstans. SHK skall vidare följa den nationella och denintemationeUa utvecklingen på de områden som omfattas av kommissionensverksamhet samt samarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i derashaveriförebyggande verksamhet. För varje utredning utses en kommission med minsttvå ledamöter. Till kommissionen knyts de experter som erfordras förutredningen. SHKhemställer i sin anslagsframställning att ett förslagsanslag å I . anslås för /92. SHK redovisar i sin anslagsframställning ett förslag till driftstat på ca 130 för /92. Driftstaten är ett uttryck för en Prop.1990/91:100 uppskattning av kostnader för administration och utredningar.Enligt gäl- Bil. 8 lande principer skall dessa kostnader slutligt fördelaspå luftfartsverket, , , chefen för flygvapnet och statengenom försvarsdepartementet. Jagförordar i likhet med SHK ett anslag på . för nästa budgetår. Mot bakgrund av att kommissionen i sin nya rollendast verkat under knappt saknas ett mer precist underlag för attnu lägga fast en driftstat för den fasta administrationen. Som framgått avriksdagsbeslutet om den utvidgade skall kostnaderna försjälva utredningsverksamheten belasta berörda intressenter. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91: lOO Jagavser att återkomma till frågor om verksamhetsinriktning ochekonomiska mål . Jag kommer i det sammanhanget också attbehandla vissa telepolitiska frågor med anknytning till post- ochteleutredningens betänkande (SOU 1990:27) om post och tele, affärsverk medregionalt och socialt ansvar samt redogöra för mina synpunkter på televerketsframtida associationsform. () inrättades den I juli 1989och påböriade sin egentliga verksamhet den . Nämnden har tilluppgift att meddela föreskrifter och registrera utrustning enligt 2 §teleförordningen (1985:765). Nämnden skall också följa den tekniskautvecklingen, det nationella och internationella standardiseringsarbetet samtkonkurrenssituationen inom nämndens verksamhetsområde och göra deframställningar till regeringen och andra statliga myndigheter som nämndenanser behövas. Nämnden består av högst åtta ledamöter samt chefenför nämndens kansli. Nämndens registreringsverksamhet är avgiftsbelagd.Intäkterna redovisas under en särskild inkomsttitel. skall tillsamma inkomsttitel betala för den delen av nämndens verksamhet som är av merallmänt intresse för verkets kunder. Avgifterna och ersättningen frånteleverket skall sammantaget balansera nämndens utgifter. STNspersonalstyrka är ännu inte fulltalig och rekrytering pågår. Vidare ärADB-systemet under uppbyggnad. Nämnden erinrar om att frekvensrättsutredningen (K1990:02) enligt sina direktiv (dir. 1990:4) i första hand skall överväga ettalternativ som innebär att STN tar över myndig;hetsuppgifter på radioområdet.Nämndens anslagsframställning är dock baserad på oförändrade arbetsuppgifter. STN beräknar de totala utgiftema under budgetåret1991/92 till ca 3,8 milj. kr. varvid hänsyn tagits till beräknade prisökningarmen ej till löneökningar. Jagförordar för nästa budgetår att ett pris- och löneomräknat anslag på Ril 8 Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till för /92anvisa ett förslagsanslag på . Postverketshuvuduppgift är att bedriva poströrelse, vari ingår att distribuera brev ochpaket samt att förmedla betalningar. får också driva annanverksamhet som det har särskilda förutsättningar för. bildar tillsammans med sina aktiebolagen aIfärsverkskoncern. Koncernen (posten) leds av en styrelse som utses avregeringen. Rörelseintäkterna för posten beräknas för till ca 20,5miljarder kronor, varav aktiebolagen beräknas svara för ca I miljard kronor.Medelantalet anställda i posten uppgår till ca 57000 varav drygt 2000 inombolagssektorn. består av fem affärsområden och ettantal resultatenheter. Affärsområdena är Brev, Lättgods, Postgirot, Bank ochKassa samt Utrikes. Statsmakterna styr posten genom servicemål,kvalitetsmål och ekonomiska mål. Regeringen beslutar om priset på normalbrevoch för postbefordran av vissa tidningar medan posten bestämmer priserna påövriga produkter. finansierar samtliga investeringar med i rörelsentillgängliga medel. En konsolidering av postverkets ekonomi sker helt i verketsräkenskaper. får självt förvalta de likvida medel sominte behövs i rörelsen med iakttagande av särskilda regler för dennaförvaltning som anges av regeringen. Regeringoch riksdag har lagt fast följande mål för posten. Engod gmndläggande service skall ges till såväl stora som små kunder i helalandet till rimliga priser. Kundernas efterfrågan bör vara styrande för postensinsatser. Anpassningen av servicens utformning i glesbygd bör ske varsamt. Postverketsproduktionssystem skall vara uppbyggda så att i princip av normalbreven kan gå fram . Andelen normalbrev som faktiskt går fram skall vara minst95 %. Den höga geografiska täckningsgraden för dagligpostkassaservice via postkontor och lantbrevbäring till hushållen skall behållas. Postenskall driva verksamheten på ett så effektivt sätt att det möjliggör ekonomisk överlevnad avegen kraft. Postens verksamhet bör drivas så att den över åren kan ge ett genom- 134 snittligtöverskott som motsvarar av rörelseintäkterna. 1990/91:100 skall användas till att ge staten en tillräcklig avkastning på verketsfasta Bil. 8 statskapital, till nödvändiga investeringar och till en visskonsolidering. Postenhar redovisat sin måluppfyllelse på följande sätt. Den höga geografiskatäckningsgraden för daglig postkassaservice har bibehållits . Antalet postkontorminskade med 35. Berörda kunder harerbjudits alternativa serviceformer, ofta genom lantbrevbäring. Andelen normalbrev som komfram låg i genomsnittpå 94,, vilket innebär att kvalitetsmålet inte uppnåddes helt. låggenomsnittet dock på 96,. Postens ekonomiska resultatuppgick till 942 milj. kr. varav 17 milj. kr. genererades av bolagssektorn ,vilket motsvarar 5,av rörelseintäkterna. beräknas resultatet till av rörelseintäkterna. Postens treårsplan 1992-1994 Mål Avde mål som posten satt upp för verksamheten märks bl.a. mål för kundupplevdkvalitet, mål för personalens trivsel samt mål för en högsta kötid påpostkontoren. Vidare har posten preciserat målen för verksamheten enligtföljande: att kvalitetsmålet för normalbrev bör vara att lägst 98%av lokalbreven ochlägst av riksbreven skall komma fram attservicemålet bör avse "att alla hushåll normalt skall kunna få " att det ekonomiska målet bör anges till "attpostens resultat långsiktigt skall vara lägst avrörelseintäkterna". Posten anför också att dess syfte skall vara"att över hela landet förmedla meddelanden, lättgods och pengar samterbjuda andra finansiella tjänster". Med meddelanden avser postenindividuell kommunikation och massproducerad kommunikation. Med finansiellatjänster avser posten traditionella banktjänster, privatekonomisk och juridiskrådgivning samt likviditetsplanering. Postenvill satsa på kundorientering, kvalitet, kostnadseffektivitet ochkommunikation. Några av de viktigaste åtgärderna som posten vill genomföra äratt: - bygga upp Postnet Postnetär samlingsnamnet på alla de tjänster som posten utvecklar för att öka sin effektivitet och konkurrenskraft genom data- och telekommuni- 135 Alla ledningarhyrs av . Stora företag och myndigheter Prop. 1990/91: 100 skallockså kunna ansluta sig till nätet. Elektronisk post och en ny genera- Bil. 8tion postkassamaskiner kommer att kopplas in på nätet. Postgirot ochbanktransaktioner kommer att utgöra den grundläggande beläggningen påtelematiknätet. 1 ett längre perspektiv skall det vara möjligt för en avsändareatt skicka information genom det medium han eller hon vill stordator,persondator, telefax, teleguide, brev och veta att meddelandet och/ellerpengarna når mottagaren oberoende av var denne befinner sig eller har förmottagningsmöjligheter. Hela kontorsnätet och lantbrevbäringen kommer attvara datoriserade . Installationen av postens nya kassasystem medför attpostgirot i kan effektivisera sin verksamhet så att 300 400årsanställda kan frigöras. Inom postverket pågår en översyn av postkontorsnätet(NÄT 92). Affärsområdet kommer att pröva nya utlämningsstäl-len förpostpaket för att därigenom effektivisera och bättre kundanpassa sinadistributionsformer. genomföra nya produktionssystem för postpaket och förföretagspaket, . 'kfiarsområdetLättgods beräknar att uppnå ett nollresultat att förbättra kostnadseffektiviteten genom att låtapostens åkerier få konkurrera med privata åkerier samt att investera ibrevsorteringsma-skiner utveckla den internationella posttrafiken genom att höjakvalitén i den internationellaposttrafiken. Det krävs därvid ytterligare produktutveckling och några strategiskaföretagsförvärv, i vilka posten behöver deltaför att utvecklingen skall drivas vidare skapa 2000-talets arbetsorganisation, bl.a. genom delegering, bildande av lokala resultatenheter, extern och internkonkurrens och förbättrad arbetsmiljö. Posten beräknar att 1994 höjainvesteringsnivån med anledning av den snabba tekniska utvecklingen inom meddelande-hanteringsområdet,rationaliseringen inom lättgodsområdet och affärsutvecklingen mellan denationella postverken. Föratt kunna självfinansiera en högre investeringsnivå anser posten attresultatnivån behöver uppgå till av rörelseintäkterna.Förutsättningarna för resultatutvecklingen är enligt posten: enfortsatt stabil efterfrågan på postens tjänster strukturförändringarinom affärsområdet och Kassa Postenbeskriver sin långsiktiga finansiering enligt följande. Prop.1990/91:100 Bil. Postensregionala och sociala ansvar Postenbeskriver sitt regionala och sociala ansvar på följande sätt. Postenhar ansvar för att hålla en grundläggande postservice i hela landet där sammatjänst kostar lika mycket oberoende av var i landet den köps. Det väsentliga ipostservicen är inte formerna för den utan innehållet. Ändringar ikundunderlag och postmängd liksom den tekniska utvecklingen samt kraven på enfortgående effektivisering gör att posten fortlöpande måste förnya formernaför postservicen. Inompostkoncernen finns 17 aktiebolag, varav ett är vilande. I koncernen finnsockså smärre aktieinnehav i ett tjugotal bolag. är moderföretagför 13 aktiebolag medan Fastighetsaktiebolaget har ett helägt bolag.Moderbolagen ägs helt av postverket och dotterbolagen ägs fullt ut av resp.moderbolag. anser att aktiebolagen på ett naturligt sätt stödjer ochkompletterar den egentliga postverksamheten. Nedanföljer en kortfattad beskrivning av de viktigaste bolagens verksamheter.Tidningstjänst AB Bolagetdelar ut ca I miljon tidningar . Bolaget köper alla transporttjänster. Bolaget hyr (leasing) fyraflygplan, som vardera lastar . fraktas brev och paket och pådagtid passagerare. (postens bud) Bolaget driverkurirverksamhet i , och . Bolaget kan också sy ihoptransportlösningar mellan dessa städer. Bolaget paketerar veckotidningar och förser dem med adresslappar. Bolaget säljer postal know howutomlands. Bolagetutför person- och godstransporter. Verksamheten drivs i nära samarbete medPostverkets Diligenstrafik. Internationell utveckling Prop. Bil 8 Den beslutade avregleringen inom EG kommeratt innebära nya fömtsatt- ningarför transport- och betalningsverksamheten. Postens konkurrenter expressföretag, åkerier och banker stärker sina positioner inför år 1993genom bl.a. företagsförvärv och allianser. Posten anser att de måste gå sammaväg och medverka i utvecklingen av nya produkter och produktionssystemtillsammans med andra postförvaltningar och giroföretag. Utvecklingen iÖsteuropa öppnar nya möjligheter för posten. Affärsområdet har isamarbete med andra postverk och Unipost (ett samordnings- ochutvecklingsbolag som ägs av några postverk, bl.a. den svenska posten) utarbetatett grundkoncept för integrerade transporttjänster med tidsgaranti i tre olikastandards med avseende på hastighet och pris. Postverketföreslår att nuvarande ordning för beslut om porton för normalbrev ändras.Verket anser att dessa beslut bör delegeras till postverket samt attstatsmakterna fastställer stt prismål för portoökningen på normalbrev.Prismålet bör därvid kopplas till ett index och till en produktivitetsfaktor.Prisökningen, sedd över , skulle då, enligt verket, högst få uppgåtill index minus . anser vidare att styrningen av posten successivtbör anpassas till vad som gäller för styrning av aktiebolag. Postverketsbeslutsbefogenheter bör sålunda anpassas till vad som gäller för näringsliveti övrigt. Förutom prissättningsfrågan, som är den viktigaste, bör verket gesmöjligheter att bl.a. fritt få försälja fast egendom, rätt att ta upp lån påkreditmarknaden, rätt att fatta beslut om koncernbidrag m. m. Posten anser också att statsmakterna bör fastställatreårsplanen så nära planeringsperioden som möjligt. Jagavser att återkomma till frågor om postens verksamhetsinriktning och ekonomiskamål . Jag kommer då att närmare redovisa inriktningen avanalysen av förutsättningarna för postens verksamhet inom ramen för denpågående affarsverksöversynen. Ersättning till postverket för iefordran avtjänsteförsändelser Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser upphör. Tjänstebrevsrätten och den s.k. frankeringsfrihetenupphörde den Ijuli 1990. Under innevarande budgetår utgår medel i efterskott för de tjänster som postverket utfört under /90. Vidare utgår medel till postverket för de kostnader verket har för att utföra särskild postdelgiv- ning. beräknas dessa kostnader till 3,9 milj. kr. Institu tet särskild postdelgivning skall finnas kvar och utföras av postverket. anseratt kostnaderna för den särskilda postdelgivningen, i likhet med vad Prop.1990/91: 100 somnumera gäller för myndigheternas tjänstepost, bör betalas av dem som Bil. Medel om 3,9 milj. kr. för /92 bör därför överförastill de myndigheter som använder sig av denna tjänst. Jag har i denna fråga samrått med cheferna för finans-, Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag förordat om finansieringen avden särskilda postdelgivningen. Ersättning till postverket för tidningsdistribution Ersättning till postverket för tidningsdistribution upphör. beslöt (prop. 1975/76:127, TU22,rskr. 301) att anslaget till postverket för att täcka särkostnadsunderskotteti verkets tidningsrörelse skulle upphöra i och med utgången av budgetåret1990/91. Riksdagenbeslöt (prop. 1970:112, SU 1970:130, rskr. 1970:294) bl.a. attavgifterna i postverkets tidningsrörelse skulle fastställas av regeringensedan reella överläggningar i frågan skett mellan representanter för postverketoch tidningarna. Tidningarna representeras av (), (Vectu) och av Fack- ochKonsumentpressens (). Regeringen beslöt att införa enrabattklausul i tidningstax an. Denna s.k. trohetsrabatt innebär att rabatt ges åt tidningar som är beredda att anlita postverket i samma utsträckning framåt som som gått. 1975/76:127 (TU22, rskr. 301) bestämdes också följande: Taxesystemet skall bygga på principen om full särkostnads- täckning via taxeavgifter, enhetsportoprincipen skall gälla dvs. postverket och enskilda tidningsutgivare skall inte kunna träffa separata avtal om avgifter och villkor för tidningsdistributionen i andra fall än som dittills förekommit och att postverket har transportplikt över hela landet mot fastställda avgifter. Det beslöts också att komponenterna i avgiftssystemet bl.a. skall utgöras av: grundavgift, exemplaravgift och viktavgift. Avgifter na skall variera beroende på avstånd, snabbhet, periodicitet på utgivning en samt om tidningarna skall delas ut eller inte. Vidare be stämdes att postverket får avtala om olika rabatter beroende på vilka volymgarantier som tidningarna kan åta sig. Slutligen beslöts att det bris tande särkostnadsunderskottet skulle avvecklas av . beräknades underskottet till 50 milj. kr. och för till 90 milj. kr. För att få bort särkostnadsunderskottet beslutade staten att postverket skulle erhålla ett bidrag om 90milj.kr. 1976/77.Under samma period skulle taxorna höjas på så sätt att Prop.1990/91: 100 postverket inte skulle uppvisa något särkostnadsunderskott. Volymutvecklingi postverkets tidningsrörelse: Dagstidningar (abonnemang med utdelning samma dageller senast dagen efter): beräknas för uppgåtill 154 miljoner exemplar. har volymerna minskat ochsammanlagt med 43 miljoner exemplar. Konkurrenterna utgörs av de företag somdelar ut dagstidningarna som moigontidning. Det totala antalet dagstidningarär ca 1 500 miljoner exemplar. Veckotidningar (abonnemang med utdelning O 2dagar): beräknas för uppgå till 85 miljonerexemplar. Volymutvecklingen har varit relativt sedan år 1987.Konkurrenter saknas. Fack- och konsumentpress (abonnemang med utdelningO ): Antalet fack- och konsumenttidningar beräknas för uppgåtill 275 miljoner exemplar. Volymutvecklingen har varit relativt sedanår 1987, dock med en tendens att vika. Villkoroch avgifter i postverkets tidningsrörelse regleras i postala tidningskungörelsen(1968:489). De närmare villkoren för att postbefordran skall få ske meddelas avpostverket. Kungörelsen är tillämplig på periodiska skrifter som normalttrycks och utges i . Den5 bemyndigade regeringen min ställföreträdare att tillkalla enkommitté för att bedöma och fijreslå preciseringar av statens regionalpolitiskaoch sociala ansvar på tele- och postområdena. Kommittén avslutade sitt arbetei genom att överlämna sitt betänkande (SOU 1990:27) Post & Tele med regionalt och socialt ansvar. Betänkandet har remissbehandlats, Kommitténföreslår vad avser postverkets tidningsrörelse, att postens regionalpolitiska och sociala ansvarinte skall omfatta distribution av tidningar att postens distribution av tidningar ochtidskrifter bör ske på marknadsmässiga villkor till full kostnadstäckning att skäl saknas för regeringen att fastställapriser eller övriga villkor i postens tidningsrörelse att posten dock skall vara beredd att på begäranofferera distribution av tidningar. En stor majoritet av remissinstanserna tillstyrkerkommitténs förslag. Fack- och och i avstyrker dock förslaget. Invändningarna tar främst sikte på att ett 140 affärsmässigtavtal mellan parterna blir dyrare än om regeringen reglerar Prop.1990/91:100 avgifter och villkor. Regeringengav postverket i uppdrag att efter förhandlingar medberörda parter föreslå nya principer för fastställande av taxorna ipostverkets tidningsrörelse. barden 30november 1990 redovisat sittuppdrag. föreslår att priser och villkor för tidningsdistributionenfastställs efter årliga aflarsförhandlingar mellan parterna och att regeringensfastställelse av priser och villkor skall upphöra. har ingåttramavtal med TU och Vectu enligt de föreslagna principerna. Med FKP harpostverket inte kunnat sluta något avtal. Vectu:s skäl för en avreglering avdagens tidningstaxesystem är följande. Veckotidningar (även fack- och konsumentpress)är enligt dagens system tvingade att utnyttja postverkets tjänster församtliga delar av distributionen från tryckeri till prenumerant. Detta gällerdock inte för dagstidningarna som genom att själva utföra distanstransporterfrån tryckeri till postterminalerna kan minska sina prenumerationsporton.Vidare kan dagstidningarna i vissa fall välja bort postverket och låta andraföretag dela ut dagstidningarna. De intäktsminskningar som härvid uppstår hospostverket har inte kompenserats med motsvarande kostnadsminskningar.Kostnaderna har i stället fått betalas av veckopressen (och av fack-ochkonsumentpressen). Dagens tidningstaxesystem bör därför enligt Vectuavskaflfas. Postverketutför åt samhället en rikstäckande grundläggande postservice.Poslkoncernens verksamheter skall över åren ge en vinst på i genomsnitt avrörelseintäkterna. tidningsrörelse uppvisar förlust på ca300 milj. kr. Andelen samkostnader och särkostnader är ungefär lika stora. Enenig post- och teleutredning samt de två huvudaktörerna påtidningsutgivarsidan har uttalat sig för en marknadsmässig prissättning av dentidningsdistribution som sker genom postverket.