prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Som tidigare nämnts har dock höjningen av bensinprisernaunder lett till en viss minskning av förbrukningen. Leveranserav naturgas från till sydvästra inleddes . Genom utbyggnadav rörledningssystemet har marknaden därefter utvidgats längs tillGöteborg. För importen svarar , som också äger ochdriver stamled ningen för transport av gasen. SwedeGas säljer gasen vidare till det regio nala gasbolaget och till korarauner, industrier m. fl. i Västsveri ge. Den totala försäljningen, som uppgick till 493 milj. m gas (), beräknas uppgå till ca 600 railj. ra"'. Detta motsvararca 1,av den totala energitillförseln. Underåret har ägarförändringar i SwedeGas genomförts. Med stöd av Prop. 1990/91:100 beslut (prop. 1989/90:125 bU. ll,NU39, rskr. 322) harVatten- Bil. 14 falls aktieinnehav i bolaget minskats från till 43%.Nya ägare är (), AB Mellansvenska Naturgaskonsortiet () ochNGI (). Inom SwedeGas kommer arbetet nu att inriktas på attunder klarlägga förutsättningarna för en kommersiell naturgasutbyggnadi och i . Dentotala användningen av energikol uppgick till ca 2,2 railj. ton (17TWh), vilket är en rainskning med ca 0,5 milj. ton jämfört med . Denkraftiga minskningen beror på den milda väderleken och på att kol i flera fallhar ersatts med andra bränslen. Utöver energikolet förbrukades ca 1,3railj. ton metallurgiskt kol och ca 0,6 railj. av energikolet förbrukas i värme- ochkraftvärmeverk. Kol används regelbundet för värmeproduktion i 24anläggningar fördelade på 21 kommuner. Dessutom används kol som reservbränslei sex anläggningar. Tolv av de koleldade anläggningarna är kraftvärmeverk. Energikol används även inom industrin och i mindreutsträckning i handelsträdgårdar. konstaterar i rapporten den totala kolanvändningen, som har ökat , nu har stagnerat.Verkets prognos för energikolanvändningen avser användningvid normal medeltemperatur och innebär därför en liten ökning jämfört med år1989. Användningen av metallurgiskt kol bedöms öka något. Enligt energiverketkommer därför den totala kolanvändningen att ligga påomkring 4 milj. ton , vilket kan jämföras med 3,5milj. År1989 användes inhemska bränslen med ett energiinnehåll på omkring . Detinnebär en oförändrad användningsnivå jämfört med . De inhemskabränslena utgörs till största delen av industriella biprodukter såsom lutar,bark och spån. Dessutom användes inommassaindustrin för el- och värmeproduktion trädbränslen i form avråvarurester. Sågverken använde ca trädbränslen. Omkring ved och andra trädbränslen användesunder i småhus. I fjärrvärraeverk användes sammanlagt 9 TWhinhemska bränslen, varav avfall och trädbränslen. Inhemskabränslen utgör närmare en fjärdedel av energiinsatsen i fjärrvärmen. Torvanvändningenhar legat på omkring 32 Produktionen har däremot varierat. producerades drygt Prop.1990/91: 100 3,2 railj. mbränsletorv, vilket motsvarar . konstaterar i rapportenTrädbränsle-90 att utvecklingen inom trädbränslesektorn ochbörjan av har varit positiv. Konkurrenskraften för irädbränslen harförbättrats. Priserna på importerade bränslen har ökat medan priserna förträdbränslen har legat kvar nivå. Konkurrenskraften förträdbränslen förbättrades ytteriigare när koldioxid- och svavelskatternainfördes . Tillgångenpå uran på världsmarknaden är god och priserna på den s. k. spotmarknaden föruran har fortsatt att sjunka även . Huvuddelen av det uran somanvänds i köps emellertid enligt långsiktiga kontrakt. Behovet av natururan för de tolv reaktorer som ingåri det svenska kärnkraftsprogrammet är ca I 500ton . Uranet levereras ihuvudsak från och men även från och Niger.Kanada och svarar vardera för av de framtida leveransernaenligt nu gällande kontrakt. Import av uran med ursprung i Sydafrikaförekommer inte. För isotopanrikning av uran för svenska reaktorerutnyttjas Eurodifs anrikningsanläggning i och iNederländerna, och samt anläggningar i Förentastaterna och . Från levereras även färdiganrikaturan till . Elproduktioneninom landet uppgick enligt preliminära uppgifter till ca 140 TWh.Härav utgjorde ca vattenkraft, ca kärnkraft och ca 5 TWhmottryckskraft. 1 oljeeldad kondenskraft och i gasturbiner producerades ca 0,5TWh. i följd har vattenkraftsproduktionenvarit hög beroende på ovanligt god valtentillrinning. Åren 1987 och 1989uppnådde vattenkraftsproduktionen sina högsta värden, . År 1988uppgick den till ca . Även väntas bli ett mycket gottvattenkraftsår. med medeltillrinning anses vattenkraften ha enproduktionsförmåga om ca 63TWh. Under extrema torrår, dvs. år med avsevärtmindre valtentillrinning än normalt, kan vattenkraftsprodukiionen komma attbegränsas till 51-53TWh. Elutbytet med grannländerna innebårar 1988 importav och export av . Nettoexporten var alltså ca . Elförbrukningen i uppgick till cal39TWh. Därav ut gjorde överföringsföriuster ca och förbrukning i s. k. avkopplings bara elpannor närmare . 3 1990/9/. Storkraflsnätet för överföring av el består av 400kV- och 220 kV- Prop. 1990/91: 100 ledningar med en sammanlagd ledningslängd om 15 744km. Äldre 220kV-ledningar från söderut harbörjat ersättas av nybyggda 400kV-ledningar. Genom övergången till400kV-ledningar förbättras överföringsförmågan och nätförlusterna minskas.Under år 1989 har arbetet med en åttonde 400 kV-ledning mellan Norriand ochMellansverige slutförts. Ledningen går mellan Midskog i ochMor-gårdshammar i . Storkraflsnätet är sammankopplat med motsvarandenät i de nordiska grannländerna. En ny förbindelse mellan Forsmark i Sverigeoch Raumo i togs i drift . Denna förbindelse är förnärvarande världens längsta sjökabel för högspänd likström. Den svenska delenav den likströmsförbindelsen Kontiskan 1 mellan den svenska västkustenoch i skall ersättas med en ny kabel. Uppförandetav kärnkraftsblocket försenades i samband medstatsmakternas överväganden om kärnkraften åren 1978 1980 (NU 1979/80:60). Genom en överenskommelse mellanstaten och () åtog sig staten att ersättakraftgruppen för vissa kostnader som förväntades som en följd av den försenadeidrifttag-ningen av . Förhandlingarna mellan staten och FKA har avslutatsmed en överenskommelse . Överenskommelsen innebär att statensersättning till FKA för utebliven produktion och export uppgår till dettidigare utbetalade beloppet I 254 milj. kr. Någon ersättning för ökadeanläggningskostnader utgår inte. Fjärrvärmenär av stor betydelse för energiförsörjning. 1 startade utbyggnaden av fjärrvärme under1950-talet. har utbyggnadstakten varit hög. Vidutgången av distribuerades fjärrvärme i 203 tätorter. Fjärrvärme värmerdrygt I 400OCX) lägenheter i flerfamiljshus och drygt lOOOOO småhiis. Fjärr-värmeleveransemauppgick till ca . var ett ovanligt varmt år. Åren förevar leveranserna 35 resp. . Fjärrvärmen kan utnyttjas som bas för kombineradel- och värmeproduktion, s.k. kraftvärme. Genom att merparten av den värme,som alltid uppstår vid bränslebaserad elproduktion, kan tas till vara och tillförasfjärrvärmesystemen får man ett mycket högt utnyttjande av energiinnehållet ibränslet för elproduktion, 85 att jämföras med 35 vid enbartelproduktion. 1dag finns det kraftvärme i ett 20-tal fjärrvärmesystera. deeleffekten i dessa anläggningar uppgår till drygt 2 100 MW. Elproduk- Prop.1990/91: 100 tionen i kraftvärmeverken varar 1989 ca 1,7TWh. utnyttjades till största delen olja sombränsle för el- och värmeproduktion i fjärrvärmesystemen. haremellertid energitillförseln blivit mer diversifierad. svarade oljanför av denna tillförsel. Kol svarade för . Övriga bränslen ärtorv, bränsleflis, naturgas, hyttgas och avfall. Dessutom utnyttjas spillvärmefrån industrier. El används för drift av stora värmepumpar och utnyttjas iavkopplingsbara elpannor när tillgången på el är god. Energiforskningsprogrammetgenomförs i enlighet med riktlinjer (prop. 1989/90:90, NU 40, rskr.337). Energiforskning bedrivs inom ett Huvudprogram Energiforskning ochIntegrerade insatser. Avvecklingen av energiforskningsnämnden (Efn) hargenomförts planenligt och de anställda har beretts arbete inom bl.a. statensenergiverk. I enlighet med beslut har statensenergiverk ett övergripande ansvar för samordning mellan myndigheterna. Syftetär att skall samordna genomförandet av program och stödformer. Iansvaret ingår även att följa den verksamhet främst av utvecklingskaraktär somindustrin svarar för. ansvar gäller tillförsel- och användningsområdenamedan transportforskningsberedningen (TFB) har motsvarande ansvar för insatserinom transportsektorn. och har i december 1990redovisat till regeringen den bedrivna verksamheten. Regeringen har i linje med vad som angavs iforskningspropositionen (s. 436 437) genomfört överläggningar med kommunerna(kommunsam-rådsgruppen; dåvarande stadsdirektören ). Resultatet avöverläggningarna har redovisats i rapporten (Ds 1990:77) Kommunernas roll iintroduktionen av ny energiteknik. Regeringen har uppdragit åt statensenergiverk att utreda vissa tekniska frågor i samband med kommunernasengagemang inom energiområdet. Detta uppdrag skall genomföras i samråd medbl.a. Jag avser att återkomma till riksdagennär det gäller kommunsamrådsgruppens förslag. Måloch inriktning för försörjningsberedskapen inom energiområdet inför kriser ochkrig lades fast av statsmakterna försvarsbeslut (prop. 1986/87:95,FöU 11, rskr. Staten har sedan den det samladeansvaret för de delar av oljelagren som är avsedda för neutralitets- och krigsskedet. Oljeprodukter för fredskrisskedet beredskapslagras från samma tidpunkt av de lagrings skyldiga, dvs. vissa distributörer och storförbrukare. Den omfattande om struktureringen av de statliga oljelagren, vilken innefattar både utförsälj ning av råolja och inköp av produkter, beräknas fortsätta och bli avslutad under /92. Frågan om försörjningsberedskapen inomnaturgasområdet är ännu inte Prop. 1990/91: 100 slutligt löst. har lämnat förslag till en Bil. 14 permanent beredskapslösning fr.o.m. den . Avsikten är att förslag skall läggas fram för undernästa . Arbetet avseende försörjningsberedskapen påelkraftsområdet inriktas på att Öka säkerheten i överföringssystemen.Kraftindustrins investeringar styrs av fredstida behov och krav på driftsäkeröverföring. Tilläggsinvesteringar Ökar säkerheten i elöverföringen och bidrartill en förbättrad beredskap. Arbetet med utbildning och övning av kris- ochkrigsorganisationen inom elkraftsområdet pågår och kommer att fortsätta undernästa budgetår. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att godkänna vad jag i avsnittet omRegionalpolitiken förordat om beslutanderätt i ärenden omlokaliseringsbidrag. Industridepartementet m.m. Prop. 1990/91: lOO 14 A 1. 1989/90Utgift 34 184 649 1990/91Anslag 43 120000 1991/92Förslag 48000000 1990/91 Beräknadändring Förvaltningskostnader 43120 +4 880 (däravlönekostnader) (37888) ( + 4516) Med hänvisning till sammanställningen beräknarjaganslaget för nästa budgetår rill . Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Industridepartementet för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift 981429 1990/91Anslag 1034000 1991/92Förslag 1045000 Från anslaget bekostas en tjänst somindustriråd/industriattaché vid delegation hos i . /industriattachén har till huvudsakliguppgift att följa arbetet inom i industri- och energipolitiska frågorsamt att vara industridepartementets resp. kontaktmangentemot OECDs och det internationella energiorganets (lEA) sekretariat. JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Industriråd/induslriattaché för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på I . A 3.Utredningar m.m. Prop. 1989/90Utgift 8989432 ''- ''* 1990/91Anslag 12415000 1991/92Förslag 16 615000 Anslagetanvänds till att bekosta följande verksamheter: vissa råd och delegationer m. m., den egentliga kommittéverksamheten, särskilda utredningar, dvs. sådana utredningar idepartementets verksamhet som medför behov av att anlita konsulter, revisionsbyråer eller annan expertis. Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten m. m. bör anslaget uppgå till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m. m. för /92anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till FNs organ för industriell utveckling 1989/90Utgift 6 354623 1990/91Anslag 6 720000 1991/92Förslag 6 720000 Medlemsländernas bidrag till FNs organ förindustriell utveckling (UNIDO) fastställs till största delen i österrikiskaschilling och till en mindre del i US dollar. För /92 beräknasSveriges bidrag uppgå till sammanlagt . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till FNs organ for industriellutveckling för /92 anvisa ett förslagsanslag på . B.Industri m.m. Prop. 1990/91: lOO 14 B 1. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under dessa anslagsrubriker anvisatsett förslagsanslag på 65 957000kr. resp. ett reservationsanslag på . Jag avser föreslå regeringen att i en särskildproposition redovisa förslag till åtgärder inom näringspolitikensområde. Anslagen bör i avvaktan på en sådan proposition föras upp medoförändrade belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att,i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för /92 l.till : Förvaltningskostnaderett förslagsanslag på 65957000kr., 2. till : Utredningsverksamhetett reservationsanslag på 5250000kr. 1990/91Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 (SÄl) är centralförvaltningsmyndighet för ärenden som rör brandfarliga och explosiva varor.Inspektionen skall enligt sin instruktion särskilt 1. meddelaföreskrifter om brandfarliga och explosiva varor, 2. utöva tillsyn och handlägga därmedsammanhängande ärenden, 3. handlägga vissa ärenden omtillstånd. () skall enligt sininstruktion svara för bl.a. SÄls personaladministration. Inspektionens verksamhet är avgiftsfinansierad.Avgift tas ut av den som tillverkar eller importerar brandfarlig eller explosivvara eller i vissa fall av den som projekterar eller uppför anläggning förbrandfarlig eller explosiv vara (projektavgift). Anslaget förs därför upp medett formellt belopp av I . SÄI föreslår i sin fördjupade anslagsframställningavseende budgetåren 1991/92- 1993/94 bl.a. följande: Budgeten för inspektionens verksamhet fastställstill en resursnivå som motsvarar innevarandebudgetårs omslutning jämte pris- och löneomräkning, dvs. SÄl bör undantas från entillämpning av huvudförslaget. Inspektionen tillförs extra resurser för ökatdeltagande i internationellt standardiseringsarbete (-H100000kr. 1991/92 och + 50000kr. 1992/93)samt för ökade resekostnader i samband med förväntad gasolut-byggnad (-h75000kr. 1991/92 och +25 000 kr. 1992/93). Viss externutbildning samtutbildnings- och informationsmaterial bör så långt möjligt finansieras genomavgifter. SÄl bör för denna verksamhet få lägga upp en särskild budget som ligger utanför denordinarie budgetramen (+300000kr. De extra resurser (0,5 tjänst)som SÄl fick i samband med ökade exportorderfrån svensk ammunitionstillverkande industri avvecklas under periodens sistabudgetår (-. 1993/94). Avgiftssystemetsgrunduppbyggnad bör förbli oförändrad. SÄl återkommer i särskildordning till regeringen angående resursbehovför naturgasfrågor när beslut fattats om en fortsatt naturgasutbyggnad. Prop.1990/91:100 Bil. Förden kommande treårsperioden skall verksamhetens huvudsakliga inriktning varaatt en fortsatt hög prioritet skall ägnas åt arbetet med en modernisering ochförenkling av , åt utbildning av och stöd till de lokalamyndigheterna i deras tillsynsarbete samt till medverkan i det europeiskastandardiseringsarbetet. Målet för regelarbetet skall vara att översynen skallklaras av . Tillsynsverksamheten skall inom alla områden hållaspå en hög nivå. Tillsynen skall i ökad utsträckning ske i form avsystemtillsyn. Verksamheten med oanmälda inspektioner skall ökas. Resultatbudgetramför 1991/92:13 583000 kr. 1 övrigtföreslårjag att SÄl utarbetar och inför en rutin för debitering ochuppbörd av avgifter som så långt möjligt leder till ränleneutralitet. Resultatbudgetramenför perioden /. 1993/94har beräknats till SÄlsverksamhet har den gångna femårsperioden präglats av förberedelser för ochgenomförande av den nya lagstiftningen om brandfarliga och explosiva varor somträdde i kraft den . nödvändiganpassning av inspektionens föreskrifter och allmänna råd till Prop.1990/91: 100 den nya lagstiftningen gjorts. Jag anser att anpassningsarbetethittills har Bil. 14 fungerat bra och att det fortskrider i en rimlig takt. Det är av naturliga skäl ännu för ridigt att göraen utvärdering av det nya regelsystemets effekter. Däremot kan vissa positivaeffekter utläsas av föreskrifter som utkommit . Bl.a. harkravet på godkännande av varje typ av nöjesfyrverkerier betytt säkrareprodukter och bättre information till användarna. 1 samband med ikraftträdandet av den nyalagstiftningen har en nödvändig satsning gjorts på utbildning och information,främst till kommunernas räddningsnämnder, polismyndigheterna samtförsvarsmakten. Härigenom haren mycket bred förståelse och motivation bland delokala myndigheterna uppnåtts. Vidare har en större medvetenhet omspeciallagstiftningen erhållits som kunskaperna om riskerna vidhanteringen av brandfarliga och explosiva varor ökat. Det inom dennadelverksamhet uppnådda resultatet är enligt min mening myckettillfredsställande. Som en konsekvens av den nya lagstiftningen övertogSÄl den tillståndsgivningen för tillverkning eller annan hanteringav explosiva varor i anslutning till tillverkningen. Jag anser attöverföringen av denna uppgift från länsstyrelserna har fungerat bra.Handtäggningstiden, efter det att nödvändigt externt beslutsunderlag finnstillgängligt, överstiger inte en månad. Det bör enligt min uppfattning vara enraålsättning att även hålla denna nivå. Det nämnda regelarbetet har i viss orafattning gåttut över tillsynsvolymen och då i första hand över de oanmälda inspektionerna.Under periodens fyra senare år har inte några oanmälda inspektioner gjortsinom explosivämnesindustrin. Detta är otillfredsställande. har en ökad satsning skett på eninternationalisering inora de områden av verksamheten sora berörs av deeuropeiska samar-betssträvandena. a. har SÄl kommit att medverka i arbetetmed åtskilliga överenskommelserom gemensam europeisk standard. De resultat somuppnåtts inom detta område anser jag vara goda. Min samraantagna bedöraning när det gäller SÄlsresultat den senaste perioden är att inspektionen uppnått ett resultat uttryckti allmänna termer som är tillfredsställande. Det är dock enligt min meninginte utan problem att göra en direkt koppling mellan de redovisade resultatenoch målet med verksaraheten för bedömning av måluppfyllelsen. Detta bottnar iatt det generellt sett är svårt att i kvantitativa och kvalitativa termer mätaeffektema av den typ av verksamhet som inspektionen bedriver. Ett rimligt antagande är emellertid att skyddsnivånvid hanteringen av ifrågavarande varor bör vara en funktion av de krav m. m.som inspektionen ställer upp. Olycksfallsutvecklingen bör i sin tur ha ettnära saraband med skyddsnivån. Antalet olyckor och skadornas art och omfattningbör därför kunna vara ett grovt mått på effekten. Med utgångspunkt i uppgifterfrån internationell statistik över olyckor, tillbud m. ra. kan jag konstateraatt skyddsarbetet i på detta oraråde hävdar sig väl i en järaförelseraed andra industriländer. Enligt rain uppfattning är det eraellertid inte rimligtatt som resultatmått på inspektionens verksamhet sätta något raått Prop.1990/91: 100 på antalet olyckor perår i landet. 1 syfte att möjliggöra en bättreresultatuppföljning av verksamheten anser jag att SÄl bör utveckla lämpligaresultatmått. Arbetet med resultatmått skall redovisas i den förenkladeanslagsframställningen 1991/92. Detövergripande målet för SÄls verksamhet är att genom bl. a. tillståndsgivning,föreskrifter, råd och anvisningar, tillsyn och inspektioner samt informationoch utbildning förebygga att personer och egendom kommer till skada vidtillverkning, förvaring eller annan hantering av brandfarliga eller explosivavaror. Jag delar SÄls bedömning att det övergripande måletför och den allmänna inriktningen av verksamheten bör ligga fast. Jag anseratt följande riktlinjer bör gälla för vissa delverksamheter. En fortsatt hög prioritet bör ägnas åt arbetet medmoderniseringen och förenklingen av regelverket med anledning av den nyalagstiftningen. Målet bör vara att detta arbete skall ha slutförts . Det pågående västeuropeiska integrationsarbetetliksom det alltmer ökande standardiseringssamarbetet förutsätter uppföljningoch insatser från SÄl. a. berör ett flertal EG-direktiv inspektionensverksamhetsområde. Det är därför enligt min mening angeläget att dennadelverksamhet ges en fortsatt hög prioritet. Utbildning av och stöd till delokala myndigheterna i deras tillsynsarbete är också ett område som börprioriteras. Tillsynsverksamheten bör inom alla områden hållaspå en hög nivå. Tillsynen bör i ökad utsräckning ske i form av systemlillsyn,dvs. kontroll av att det finns en fungerande organisation för skydd mot brandoch explosion. Verksaraheten med oanmälda inspektioner bör ökas till minst femper år och omfatta hela inspektionens verksarahetsområde. Handläggningstiden för tillslåndsärenden bör inteöverstiga en månad räknat från tidpunkten när nödvändigt externtunderlagsmaterial föreligger. FöranSÄI skall kunna bedriva sin verksamhet i enlighet med de riktlinjer ochmålsättningar som jag redovisat, krävs enligt min mening i stort sett enresursnivå sora motsvarar innevarande budgetårs omslutning jämte pris- ochlöneomräkning. SÄI föreslår att inspektionen på försök får läggaupp en särskild budget, som ligger utanför den ordinarie budgetramen, för kundanpassad utbild ning samt för skriftligt utbildnings- och informationsmaterial i anslutning till denna utbildning. Jag anser att grundtanken med en anpassning av utbildningsverksamheten till efterfrågan är riktig. Jag vill dock avvakta inspektionens redovisning av arbetet med resultatmått innan jag är beredd 42 attta slutlig ställning i denna fråga. Detsamma gäller i fråga om inspektio- Prop. 1990/91: 100 nens begäran om extra medel för resor i samband med tillsyn. Jag beräknar kostnaderna för SÄls verksamhet till13 . för /92. Jag har i mitt förslag beräknat 100000kr. i extra medel förökat deltagande i internationellt standardiseringsarbete.För de två följande budgetåren bör kostnadsramen beräknas till 13 583000 /93 resp. . har jag beräknat att kostnaderna minskar med . genom att deextra resurser som SÄl fick i samband med ökade exportorder frånammunitionstillverkande industri avvecklas. Resultatbudgetramen för perioden1991/92- 1993/94 beräknas därmed till . I fråga om verksamhetens resurser vill jagslutligen framhålla att jag delar SÄls bedömning att omställningen av detsvenska energisystemet kan ge väsentligt ändrade förutsättningar förinspektionens myndighetsuppgifter inom i första hand naturgasområdet. Några konkretaplaner på en fortsatt utbyggnad av naturgasen har dock ännu inte lagts fast.Jag föreslår därför att SÄl i särskild ordning får återkomma i denna fråga närläget klarnat. Denöversyn av avgiftssystemet som SÄI gjort tillsammans med företrädare förriksrevisionsverket och branschen visar att det inte finns skäl att ändra dessgrunduppbyggnad. Jag delar denna uppfattning. Enligt min mening är det dockangeläget att SÄI utarbetar och inför en rutin för debitering ochuppbörd av avgifterna som så långt möjligt leder lill ränteneutralitet. SÄl böräven framledes fortlöpande se över möjligheterna att förenkla ocheffektivisera avgiftssystemet. SÄls informations- och publikationsverksamhet böreffektiviseras från kostnadssynpunkt. Detta bör kunna ske med de åtgärder sominspektionen redovisat. Jag delar vidare SÄls uppfattning att denadministrativa service som SIND hjälper inspektionen med bör i enlighet medden tillämpning som bestäraraelserna nuraera har fått omfatta enbartlöneadministration. Det bör senare föranleda en ändring i SlNDs instruktion avdenna innebörd. Jaghemställer att regeringen föreslår