prop · GE03142 · 1990-12-31 00:00:00 — 38§ Regeringen eller efterregeringens bemyndigande bankinspektionen får meddela föreskrifter om hur eltaktiebolag som erhållit tillstånd enligt 3 § skall föra räkenskaper och om hurdess värdehandlingar skall förvaras och inventeras. 39§ Ett aktiebolag som erhållittillstånd enligt 3 § skall på tid och säll som bankinspeklionen bestämmer: 1. hållabolagels kassa, övriga tillgångar, räkenskapsmalerial och andra handlingar tillgängliga för granskning av inspektionen, 2.upprätta och lill inspeklionenlämna översikt som visar bolagels tillgångar och skulder, 3.lill inspektionen lämnaårsredovisning och i förekommande fall koncernredovisning jämterevisionsberättelse samt prolokoll vid ordinarie 4.till inspektionen anmäla vemsom har utsetts till styrelseledamot, . 1990/91:142 verkslällandedirektör eller suppleant saml ändring i förhållande som har Bilaga 2anmälts, 5.underrätta inspektionen om bolagelhar beslutat upphöra eller annars upphör med rörelse vartill bolaget fåll tillståndenligt denna lag, 6.även i övrigt meddelainspektionen alla de upplysningar och uppgifter som inspektionen anserbehövliga för tillämpningen av denna lag. Finnerbankinspektionen anledning anta att bolagets eget kapital understiger tvåtredjedelar av del registrerade aktiekapitalet, skall bolagel på anmodan av inspeklionenofördröjligen upprätta balansräkning och kalla revisorerna att granska denna. 40 §Finns ell väsentligt samband mellan ell aktiebolag som erhållit tillstånd enligt 3 § och ett annat förelag som handlar med fondpapper och andra finansiella instrument eller lämnar kredit mot säkerhet i fondpap per, får bankinspektionen beslula all förelagel skall lämna upplysning om förhållandel lill bolaget och om sådan verksamhel som anknyter lill bola gels verksamhet. Väsentligtsamband anses föreligga om 1. aktiebolagetoch företagel leds eller slår under väsentligt inflytande av samma eller i huvudsak samma personer eller personer som genom släkt skap eller äktenskap eller liknande förhållande är varandra närslående, 2. vinslenav bolagels och företagels verksamhet hell eller lill betydande del skall direkt eller indirekt tillfalla samma efler i huvudsak samma personer efler personer som genom släktskap eller äktenskap eller liknande förhållande är varandra närstående. 41§ Om någon driver sådanverksamhet, all denna lag kan antas vara tillämplig, får bankinspektionenförelägga denne all lill inspeklionen lämna de upplysningar om verksamhelensom behövs för alt bedöma om lagen är tillämplig. 42§ Den som i annal land driverrörelse som avses i 2 § 16 får vara verksam på den svenskavärdepappersmarknaden endasl om anmälan härom skell lill bankinspeklionen. Finnerbankinspektionen att den som enligt första stycket är anmälningsskyldig inte ihemlandet meddelats tillstånd atl driva rörelse efter prövning som framstår somgodtagbar eller alt tillsynen i hemlandet av den anmälningsskyldige inte ärtillfredställande skall inspektionen offentliggöra detta förhållande. Haranmälan enligt första stycket inte inkommit till bankinspeklionen eller haroffentliggörande som avses i andra stycket skell, får ett aktiebolag somerhållit tillstånd enligt 3 § inte medverka vid affärer avseende fondpappereller andra finansiella inslrument där den anmälningsskyldige förelräder någonpart eller är verksam för egen räkning. 43§ Vid köp, försäljning eller byte av fondpapper eller andra finansiella instrumenlskall avräkningsnota upprättas som avtal därom slutits. avslutats i kommission skall en särskild avräkningsnota upprättas belräffande uppgörelsen mellan kommissionären och den för vars räkning kommissionären handlat (kommillenten). Avräkningsnolan skallupprättas på särskild blankett. Formulär lill så- Prop. 1990/91: 142 dan blankett skall fastställas av bankinspektionen. 44§ Avräkningsnota skallupprättas av säljaren vid köp och av vardera parten vid byte. Är fondkommissionsbolag,för egen del eller annans räkning, part i avtalet skall avräkningsnolan dockalllid upprättas av honom. 45§ En avräkningsnota skallinnehålla uppgift om 1.kontrahenternas namn ochadress, 2.vilken dag avtalet ingåtts, 3.det antal och de slag avfondpapper eller andra finansiella inslrument som omsatts, 4.köpeskillingen eller avtalatvärde på de fondpapper eller andra finansiella inslrument som omsatts genombyte och vid bytet avtalad mellanskillnad, 5.vem som upprättat notan. avslutats i kommission skall delta anges i avräkningsnolan. Är kommissionäreninte fondkommissionär skall även kommillentens namn och adress anges i avräkningsnolan. 46 §Den som upprättat en avräkningsnota skall sända en kopia av notan tiU motparten i avtalet. Har ett fondkommissionsbolag handlat för någon annans räkning skall en kopia av notan sändas också lill kommillenten. Ellaktiebolag som erhållit tillstånd enligt 3 § skall under minsl lio år påbetryggande sätt förvara avräkningsnolor, som upprättats av denne. 47 §Ett aktiebolag som erhållit tillstånd enligt 3 § skall, på sätt bankin speklionen beslular, lämna inspeklionen uppgift om innehållel i de avräk ningsnolor som upprättats. 48§ Tillstånd för etlbankinstitut atl driva rörelse som avses i 2 § 16 får meddelas endasl om bankinslituletinte är olämpligt all driva sådan rörelse och om del kan antas all rörelsen inleblir lill skada för det allmänna. Ett bankinstitui får driva rörelse som avsesi 2§ 16 och samlidigt äga ett aktiebolag som erhållit lillslånd att drivarörelse som avses i 2 § 1 6. 49§ 1 fråga om rörelse som avsesi 2§ 16 och som drivs av ell bankinstitut gäller 6 §. 12 §, 26 §, 32 § 2-4, 34§ tredje styckel, 40 §, 42 § Iredje slyckel, 43 47 §§ samt bankrörelselagen(1987:617) och, alltefter bankinstituts art, bankaktiebolagslagen (1987:618),sparbankslagen (1987:619) eller föreningsbankslagen (1987:620). Förbudmot handel i vissa fall 50§ Den som på grund av befallning eller annars har anknytning till ell aktiebolag eller ell bankinslilul som erhållit tillstånd enligt 3 § får inleför egen räkning genom köp, byte eller därmed jämföriigl fång förvärva fond papper eller förvärva eller sälja andra finansiella instrument annat än för långsiktig förmögenhelsförvallning, om han normalt har insyn i uppdrags- 206 givaresaffärer med fondpapper och andra finansiella inslrument som har Prop.1990/91:142 sådan omfattning all det allmänna försäljningsvärdet kan påverkas.Vad Bilaga 2 som sagts gäller också i fråga om blankning av fondpapper. Utanhinder av första stycket får förvärv ske av sådana obligationer och förlagsbesvissom inte är konvertibla. 51 §Den som avses i 50 § skall till aktiebolaget eller bankinslitulet ofördröjligen anmäla innehav av fondpapper och andra finansiella instru ment och ändring i innehavet. Anmälningsskyldigheten gäller inte för sådana obligationer och förlagsbevis som inte är konvertibla. Bolagel eller bankinslitulet skall föra förteckning över anmälningarna och hålla den tillgänglig för bankinspektionen. Anmälningsskyldighetenligt första slyckel omfattar fondpapper och andra finansiella inslrument somägs av: 2.make eller sambo lill denanmälningsskyldige, 3.omyndigt barn som står underden anmälningsskyldiges vårdnad, 4.juridisk person över vars verksamhelden anmälningsskyldige har väsentligt inflytande och i vilken denanmälningsskyldige eller någon som avses i 2 eller 3 eller flera av demtillsammans har en: ägarandel,uppgående lill lio procent eller mer avaktiekapitalet om den juridiska personen är ell aktiebolag eller av andelarnaom den juridiska personen är av annat slag, eller ekonomiskandel, innefattande rätl all uppbära eller mer av avkastningen,eller röstandel,uppgående till eller mer av röstetalet för samtliga aktier om denjuridiska personen är ell aktiebolag eller av röstetalet hos del högstabeslutande organet om den juridiska personen är av annal slag. Omflera personer är anmälningsskyldiga för samma innehav av ell finansiellt inslrumenteller för ändring i innehavet behöver anmälan endast göras av en av dem. 52 §Styrelsen för eller verkställande direktör hos etl aktiebolag eller ell bankinslilul som avses i 50 § skall skyndsamt skriftligen erinra den som avses i 51 § första slyckel om hans anmälningsskyldighet enligt denna lag. 53§ För all läcka kostnaden för bankinspektionens tillsynsverksamhet enligt dennalag skall ell aktiebolag som erhållit tillstånd enligt 3 § åriigen betalabidrag enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar. Förtillsyn över rörelse som bedrivs av elt bankinslilul enligt denna lag belalasavgift enligt bestämmelser i bankrörelselagen (1987:671). 54§ Om del behövs med hänsyn lill allmänhetens inlresse får regeringen eller efler regeringens bemyndigande bankinspektionen meddela föreskrif ter om den provision (courtage) som elt aktiebolag eller ell bankinstitut som erhållit lillslånd enligt 3 § får uppbära med anledning av ell uppdrag som avser en affär med fondpapper eller andra finansiella inslrument lill ett belopp av högst . 1990/91: 142 55§ Styrelseledamot eller befattningshavare hos ell aktiebolag eller etl ' bankinslilulsom erhållil tillstånd enligt 3 § får inte obehörigen röja uppdragsgivaresaffärsförhållanden eller personliga förhållanden, om vilka han erhållitkännedom i denna sin egenskap, eller i strid med uppdragsgivares inlresse ulnyrtjasådan kännedom. Han får inle heller obehörigen röja eller utnyttja vad han tillföljd av anmälan enligt 51 § har fått vela om annans ekonomiska ellerpersonliga förhållanden. 56§ Meddelar bankinspeklionen föreläggande, föreskrift eller förbud enligtdenna lag får inspeklionen förelägga vite. 57§ Beslul som bankinspeklionen i särskilt fall meddelat enligt denna lag ellermed stöd av regeringens förordnande enligt lagen får överklagas hoskammarrätten. Inspektionens beslul skall gälla . Föreskrifterom överklagande av bankinspektionens beslul om föreskrifter med slöd av ellbemyndigande enligt denna lag meddelas av regeringen. 58§ Den som driver rörelse somavses i 2 § 16 ulan tillstånd döms till böter eller fängelse i högst ell år. 59§ Den som uppsåtligen eller av oaktsamhetbryter mot 7 § döms till böter. 60§ Om styrelseledamot ellerbefattningshavare hos aktiebolag som erhållil lillslånd enligt 3 § uppsåtligeneller av oaktsamhet genom oriktig bokföring eller på annat säll lämnarbankinspektionen felaktiga upplysningar om verksamhelen, döms han lill bölereller fängelse i högsl elt år. I ringa fall döms inle lill ansvar. Dennalag Iräder i kraft . Genomlagen upphävs fondkommissionslagen (1979:748). Ettfondkommissionsbolag som vid ikraftträdandet vid sidan av fondkommissionsrörelsen även driver annan rörelse som kräver tillstånd enligt denna lag får utan hinder av all tillstånd inte meddelats fortsätta verksamhelen, dock längst lill utgången av eller, om ansökan om tillstånd då gells in, lill dess ansökningen slutligt har prövats. 4.Ett fondkommissionsbolag somvid lagens ikraftträdande inle uppfyller beslämmelsen i 10 § får utan hinderhärav fortsätta verksamheten, dock längst till ulgången av . 5.Den som vid lagensikraftträdande driver rörelse som avses i 2 § 2 6 och som inte har lillslåndatt driva fondkommissionsrörelse får ulan hinder av atl tillstånd inlemeddelats fortsätta verksamhelen, dock längst lill ulgången av eller,om ansökan om tillstånd då gells in, lill dess ansökanslutligt har prövats. 6.Regeringen får föreskriva lägrekapilalkrav än vad som anges i 18 §. 1990/91:142 Sådan föreskrift fårdock gälla längst lill utgången av . 7.Vad som sägs om fondpapper i 23§ första styckel gäller även aktier som avses i punkt 3 iövergångsbestämmelserna till lagen (1990:000) om börs- och clearingverksamhet. 8.Besvär över bankinspektionens beslulsom fullföljts till regeringen före lagens ikraftträdande skall prövas avregeringen. 20914 1990/91. Sammanställning av remissyttranden över Prop. (SOU 1989:72) Värdepappersmarknaden i framtideninnehållande allmänna synpunkter på betänkandet och synpunkter på frågorna omregler för handel på värdepappersmarknaden och för fondkommissionärer och andraaktörer på samma marknad. Efterremiss har yttrande över de i rubriken angivna avsnitten i belänkandel avgetlsav , kammarrällen i Slockholm, bankinspektionen, försäkringsinspekiionen,, , , kommerskollegium, näringsfrihelsombudsmannen(NO), riksbanksfullmäktige, slyrelsen för , allmänna pensionsfonden,(13:e fondstyrelserna), allmänna pensionsfonden, (4:e fondstyrelsen), allmännapensionsfonden, (2:a löntagarfondslyrelsen). , , , , , (numera ), , , Svenska Handelskammarförbundel,i (LO), (),(), Oplionsmarknad OM FondkommissionAktiebolag, Sverigs Sladshypolekskassa, ,, , och . , , Föreningsbankers Förbundoch har inkommit med ett gemensamt yttrande.Till delta har och anslutit sig. Gemensamtyllrande har också avgetts av och har instämt i detta yttrande. 1 Allmänna och sammanfattande synpunkter på betänkandet Kommitténhar haft i uppdrag alt utvärdera värdepappershandelns organi sation och former i övrigt, förekommande värdepapper, mellanhänders verksamhel, insiders slällning, börsetiska frågor saml lillsyn och sanklio ner. Den allt övervägande delen av det remitterade materialet rör sådanl som ligger vid sidan om kammarrättens ansvarsområde. Allmänl kan domstolen dock säga all de önskemål, som uttalas i direktiven, synes bli i huvudsak lillgodosedda om den nuvarande regleringen ändras i enlighel 210 I det följande las endast upp några frågor av mer Prop.1990/91:142 allmän räckvidd. Huvuddelen av yttrandet avser härvid sådant som påelt Bilaga 3 mer direkt sätt berör eller kan komma all beröra domstolensarbetsområde. Kommilténframhåller att lagförslagen på många punkter har fåll karaklär av enförhållandevis generell ramlagstiftning. Kammarrätten har ofta iremissyttranden krititserat en sådan lagstiftningsteknik. En lagsliflning somriktar sig lill såväl enskilda som myndigheter måsle så långt som möjligtutformas så atl osäkerhet inte uppkommer hos dem som berörs. Med hänsyn tillden snabba utvecklingen på värdepappersmarknaden torde del dock både nationelltoch internationelll vara ofrånkomligt att lagsliflningen på områdel i viss månfår karaklär av ramlagstiftning. Förarbetena får härvid en myckel slor belydelse.Det är därför angeläget alt där ges största möjliga vägledning för denpraktiska lillämpningen av bestämmelserna. 1 syfte all utan dröjsmål undanröjaosäkerhet hos berörda parier är del angeläget all bankinspektionens och marknadsorganisalio-nernastänkta normeringsålgärder tillkommer så snabbi som möjligl. Avslutningsvisvill kammarrätten framhålla, att den föreslagna lagstiftningen innebär allverksamhetsgrenar på värdepappersmarknaden blir lillsiåndsplikiiga i störreomfattning än nu samt all bankinspektionens tillsyn över verksamhelen påmarknaden utökas väsentligt. Denna utvidgning av den offenlliga kontrollen ochav del offentliga inflytandet i övrigt medför ökade koslnader för kunderna påmarknaden. Del har tidigare visal sig alt investerare väljer att förflytta sinhandel i värdepapper utomlands när koslnaderna för handeln i har ökat.Del för förelagen nödvändiga riskvilliga kapitalel söker sig därmed i störreutsträckning utanför landels gränser. Mol den nackdel som antytts nu bör vägasin intresset av att reglerna på områdel harmoniseras med de lösningar som väljsinom EG samt atl förtroendet för den svenska värdepappersmarknadenupprätthålls och förstärks i utlandet. Bankinspektionenanser all de förslag () lagt framt lillövervägande del är väl avvägda och lillslyrker atl förslagen i huvudsak läggstill grund för lagsliftning. Inspeklionenär dock kritisk mot flera av de koncessionsvillkor som VMK släller upp för densom vill bedriva börs- eller clearingverksamhet och lill alt Slockholmsfondbörs särbehandlas i den föreslagna lagstiftningen. Inspeklionen avvisarockså kommilléns förslag att inspektionen skall godkänna emissionsprospektutgivna av aktiebolag vars aktier inte är registrerade vid en börs.Inspektionen föreslår att ett avskaffande av rätten till förvaltarregistreringövervägs med hänsyn lill det nya papperslösa akliesystemel. Vidare har inspeklionenen avvikande uppfaltning jämfört med kommittén när del gäller om s. k.nollriskkunder bör få förekomma i options- och lerminshandeln. Iflera fall föreslår inspeklionen dessutom att föreslagna bestämmelser komplelleras eller preciseras. Del gäller bl. a. blankning, lillståndsplikt för 211 bankeroch fondkommissionsbolag som samtidigl bedriver t.ex. place- Prop.1990/91:142 ringsrådgivarrörelse och vissa sekretessfrågor. OmVMK:s förslag genomförs kommer bankinspektionen att få nya och omfattande tillsynsuppgifler.Inspektionen är beredd all påla sig dessa uppgifter under förutsättning all denfår erforderliga kvalitativa och kvantitativa resurser. Innanbankinspektionen går in på olika sakfrågor och förslag i belänkandel vill inspeklionenta upp frågan om den lagtekniska utformningen av förslagen. VMK:s förslaginnebär alt tre lagar upphävs och all sex nya lagar införs. Dessutom föreslåsföljdändringar i en rad befintliga lagar. Kredilmarknadskommitlén föreslog isitt betänkande Förnyelse av kredilmarknaden (SOU 1988:29) alt reglerna förinstituten utanför banksystemet och hypoteksinslilulen inordnades i en gemensamlag, kapitalmarknadslagen. 1 den lagen föreslogs reglerna förkreditaktiebolagen, finansbolagen och fondkommissionsbolagen bli samlade. Bankinspektionensprincipiella inställning är att reglerna för värdepappersmarknaden bör samlashelst i en enda lag eller i vart fall i endasl några få lagar. är lillfördel både vad gäller överskådlighel och överblick-barhet för såvälmyndigheter som enskilda personer och företag. Inspektionen vill mot bankgrundhärav understryka betydelsen av alt del fortsatta lagsliflningsarbetet bedrivsså alt de olika förslagen samordnas. Vadgäller den laglekniska utformningen som VMK föreslår anser bankinspektionenatt del är olyckligt om utvecklingen skulle gå dithän all antalet lagar somgäller för värdepappersmarknaden skulle utökas. Samtidigl måste medges att deföreslagna lagarna i flera fall berör vitt skilda områden och all del därför ioch för sig är förståeligt atl VMK vall den föreslagna lagtekniskautformningen. Emellertid anser inspeklionen atl den föreslagna lagen om börs-och clearingverksamhet och lagen om informationsskyldighet för aktiebolagvilkas aktier är allmänl spridda utan nackdel kan sammanföras i en gemensamlag. Förhållandet är enligt inspektionens mening detsamma vad gäller förslagetlill lag om handel med fondpapper och andra finansiella instrument och lag ominsynshandel på värdepappersmarknaden. Om dessutom VMK:s förslag till ny fondkommissionslagsammanförs med de lagar som reglerar kredilaktiebolagens och finansbolagensverksamhet bör en större överskådlighet och en bättre systemalik uppslår. Medde utvecklingstendenser som anförts i betänkandet och vad som i övrigt kan noteras, kommer de organ som skall övervaka den svenska värdepappersmarknaden att fä en delvis annorlunda roll, som ställer slörre krav än på ulbyte av information och samordning. I betänkandet föreslås ulvidgade befogenheler för bankinspeklionen (Bl). RSV delar denna uppfatlning och vill framhålla vikten av att BI erhåller erforderliga resurser för sin verksamhet. är det vikligt atl andra berörda 212 myndigheter får ta del avBis erfarenheter. Det vore värdefullt om man i Prop. 1990/91: 142 proposilionenpå ell mera påtagligt sätt kunde redogöra för hur man tänkt Bilaga 3 sigatt samverkan bör kunna ske. Medden ulvidgade inlernalionella handeln i värdepapper ser RSV som vikligt attanpassa kontrollmöjligheterna lill de nya situationerna, så all de inte ärmindre i fråga om utländska värdepapper eller vid anlilande av utländsk fondkommissionär,i synnerhet sådan ulan etablering i . Här föreligger ett samband medpågående lagsliftning rörande valutareglering m. m. Konsumentverkethar i princip ingel atl erinra mol de förslag lill regeländringar och lillsyninom områdel som läggs fram i belänkandel. Verkei vill dock peka på vissadetaljer i betänkandets överväganden och förslag avseende informalion och skyddför enskilda värdepappersinnehavare. Underde senare åren har en markant omvandling skett på värdepappersmarknaden.Samtidigt som privatpersonernas ägarandel av börskapi-lalet har minskat så harantalet småaktieägare ökat. Dessa ser aktieägande o. dyl. som en alternativsparform till banksparande. Det är viktigl all del skapas tillfredsställandekonsumentskydd för denna grupp. Särskillvikligl är att informationen om olika erbjudanden på värdepappersmarknaden ärtillfredsställande. Den måsle vara tillräckligt utförlig; vederhäftig,lättbegriplig och tillgänglig för alla, dvs. också för ovana köpare och säljarepå värdepappersmarknaden. Iett antal fall vill riksgäldskonloret särskilt understryka vikten av vissa av VMK:sförslag. Detta gäller slopandet av blankningsförbudet samt införande av insiderregleri offentlig verksamhet. Fråganom samhällsintressets roll på värdepappersmarknaden är enligt riksgäldskonloretviktig. Enligt kontorels mening föreligger ett samhällsintresse i att svaraför all låneprospekt uppfyller vissa legala formkrav, atl informationsspridningfrån emittenler sker på ett godtagbart säll. alt genomlysning ochinformationsspridning om avslutskurser och handelsvolymer sker så all vissaminimikrav uppfylls samt atl handeln sker under iakttagande av god etik. F nombesörjer vissa av dessa arbetsuppgifter medan Bankinspeklionensvarar förändra. Formernaför utövningen av samhällsintresset bör samordnas med in ternationell praxis. härvidlag bör speciellt beakias. Detta är av speciell vikt bl. a. för emittenterna så alt investerare inom bl. EG smidigt kan investera i svenska värdepapper. Vidare är del enligt riksgäldskonloret av vikl atl regelverket anpassas till de speciella förutsättningar som gäller på olika delmarknader då skyddsintressel varierar mellan olika markna der. avgav sitt betänkande har beslul fattatsom att inleda förhandlingar mellan EG och EFTA om etl Europeiskt ekonomiskt samarbelsområde(EES). har också fortlöpande överlämnat listoröver s. k. relevant acquis dvs. de delar av (Acquis communautaire)där samordnade regler bör finnas inom etl framlida EES. Kollegiet konslaleraralt den acquis som har presenterats på värdepappersområdet till sinahuvudsakliga delar utgörs av de EG-direkliv m. m. som omnämns i del akluellabetänkandet. Dedirektiv m.m. som ingår i del som belraklas som acquis, men som inte omnämns i belänkandel,är dels vissa direkliv/direktivförslag som handlar om aktiefonder s.k. UCITSdels etl direklivförslag som skall framläggas angående kapilalläckningsreglerför fondkommissionärer och liknande. Kollegiet utgår ifrån att även dessa direkliv/direktivförslagkommer atl beaktas vid utformningen av framtida regler förvärdepappersmarknaden i . Isammanhangel konstateras också att samtliga rättsakter som aviserats i på värdepappersområdet även ingår i del som betraktas om acquis. Dellainnebär all EG:s arbele med utformningen av den inre marknaden påvärdepappersområdet inle behöver beakias i särskild ordning, såvitt inle nyavitbokspunkter tillkommer. NOanser att i stort sett genom sina förslag till nyoch förändrad lagstiftning på värdepappersmarknadsområ-del, inom ramen för sittuppdrag, väl lyckats uppnå de övergripande målsättningarna för reglering avdessa marknader. Angelägna mål från konkurrenssynpunkt är att verksamhelenskall drivas effektivt och med villkor som främjar likabehandling av olikaaktörer. Konkurrens, häri inbegripet möjligheter till nyetablering, är ell vikliglmedel för att uppnå den eftersträvade effektiviteten. NO har i vissa avseendeinvändningar mol kommitténs förslag, bl.a. vad gäller systemet förtillståndsprövning för börser och fondkommissionärer och andra aktörer påvärdepappersmarknaden. NO har i övrigl inle funnit anledning all detaljeratkommentera kommitténs många olika förslag ulan begränsar sig främsl lillfrågor där det finns skäl att föra fram konkurrenspoliliska aspekter. Även inågra andra frågor framför NO synpunkler.