prop · GE0385 · 1990-12-31 00:00:00 — Elprogrammet skall ge en bred grundutbildning förverksamhet inom el-området alll ifrån eldistribution och elinstallation tilldatorservice. Del gemensamma första årel ger grundläggande kunskaper ielteknik, elektronik och styrteknik. Programmet delas i årskurs 2 i de tre grenarna Automation,Elektronik resp. Grenen för Automation har sin tyngdpunkt i styr- ochreglerteknik. Denna utbildning kan exempelvis leda till arbete med montering,service och underhåll inom process- och verkstadsindustrin. Grenen för Elektronik har sin tyngdpunkt isvagströmsleknik och ger kompetens att utföra service och underhåll påvitvaror, radio, TV och telekommunikation. Grenen för Installation har sin tyngdpunkt ielkraftleknik. Efter genomgången utbildning kan man arbeta som installatör avkraft-, belysnings- och larmsystem. Den utbildning Iill elkraftmonlör som i på drift- och underhållsteknisk linje inryms också i denna gren. Inomvartdera av de tre områdena finns del således ett flertal yrken all välja på.Eleverna kan dessutom få en viss profilering inom en gren genom att vissakurser i karaktärsämnena är valbara. Elprogrammet ersätter den tvååriga el-ieletekniska linjen,den treåriga el-leletekniska linjen i försöksverksamheten saml ell tiotalpåbygg-nadsutbililningar. Den tekniska utvecklingen inom el-området har varit snabboch förväntas fortsätta all vara så. Apparatur och system inom exempelvistillverknings- och processindustrin ökar i komplexitet och del i sin turställer krav på ytterligare personal med hög kompetens. Jag bedömer därför attarbetsmarknaden för elever som gåll elprogrammet är god. Intresset bland ungdomarna för utbildning inom elområdetär stort. Till dagens utbildningar söker betydligt fler än vad det finns utbildningsplatsertill. Jag har också med tillfredsställelse noterat att andelen flickor inomel-utbildningarna har ökal. Min förhoppning är au delta intresse frånflickornas sida skall öka ytterligare. Ungdomar, som exempelvis vill arbeta med försäljning ispecialaffärer eller med teknisk information om el-produkter, kan i årskurs 3välja den merkantila kompletleringskursen. Energiprogrammel skall ge grundläggande kunskaper omenergiförsörjning i dagens och framtida system. är del främst fråga om installation, drift och underhåll av olika typer av energisystem i Prop. byggnader och anläggningar. Den framtidaenergiförsörjningen kan innebära behov av utökad kompelens. Del första ogrenado året ger grundläggande kunskaper omfysikaliska samband, energi- och miljöpåverkan, maskin- och systemkännedom förolika anläggningsutrustningar inom energiområdet, el- och reglerteknik ochdatoriserade övervakningssystem. 1 årskurs 2 delar sig programmet i en Energigren och enVVS-gren. Grenen för Energi har sin tyngdpunkt i drift- ochunderhållsteknik. Den skall ge eleven kunskaper om energiförsörjning ochenergiomvandlingar. Efter ulbildningen kan eleven få arbele inom exempelviskraft-och värmeverk, vallen- och avloppsreningsverk, industribyggnader ellerliknande. Grenen för VVS har sin tyngdpunkt i installationsteknik.Den skall ge eleven kunskaper för arbete med installation, service ochreparation av värme-, kyl- och sanitetsanläggningar. Inom ramen för Energiprogrammet kan elevens personligaönskemål tillgodoses genom val mellan olika kurser. Energiprogrammet ersätter den tvååriga drift- ochunderhållstekniska linjen, värme- och sanitetstekniska grenen på den tvåårigabygg- och anläggningslekniska linjen saml den treåriga i försöksverksamheten. Behovet av ell nationellt Energiprogram skall ses motbakgrund av den betydelse utbildningen inom programmet har för all säkerställavår framtida energiförsörjning. Omställningen av det svenska energisystemet i samband medatt kärnkraften successivt kommer att avvecklas, ställer stora krav på utvecklingav dagens energiproduktions- och distributionssystem och framtagning avförnybara system för att begränsa energianvändningen och värna om miljön. Även om sökande till dagens tvååriga drift- ochunderhållstekniska linje inte har attraherat eleverna i önskad utsträckning,bedömer jag att det framtida behovet av väl kvalificerad personal medenergiutbildning och ungdomens engagemang i energi- och miljöfrågor succe.ssivtleder till ett ökat elevintresse för utbildning inom F.ncrgiprogrammct, såvälför flickor som för pojkar. Det Estetiska programmet skall ge en grundläggandeutbildning, som förbereder eleverna för fortsatta studier och arbete ianslutning till den valda estetiska specialiseringen och ger grund för ettbredare socialt och kulturellt område. Ett första gemensaml år ger eleverna möjlighet att prövaolika konstnärliga uttrycksformer inom inriktningarna dans, teater, konst ochformgivning samt musik. Inför den andra årskursenfår eleverna möjlighet alt väljaintressein- Prop. 1990/91:85 riktning mot tre grenar: Konsl ochformgivning. Musik resp. och teater. I årskurs 3 kan eleverna, allteftervad kommunen har möjlighet att anordna, välja en särskildinriktning på en eller flera av specialiseringarnaBild, , Konsthantverk, Slöjd ochTeater. Det Estetiska programmet ersätter dels den tvååriga musiklinjen med påbyggnadsutbildning, dels den tvååriga estetisk-praktiska linjen som hittillsbedrivits som försöksverk.samhei. Den estetiska grundutbildning som eleven får i delta program är inte bara en förberedelse för vidare utbildning till konstnär, utan den ger också en bas för konstnärligt ska|)ande arbete med barn inom skolan ochfritidssektorn och vidare arbete inom I.ex. omsorgen om äldre, i vårdav psykiskt sjuka eller på annal sätt handikappade människor,där man använder olika konstnärligauttrycksformer som terapi. Intresset hos eleverna för såväl dagens musiklinje som dagens estetisk-praktiska linje är stort och del ärmånga fler som söker än vad delfinns utbildningsplatser. Musiklinjen har en jämnkönsfördelning, medan däremot flickor är i stor majoritet på den estetisk-praktiska linjen. Jag anser det väsentligt att såväl pojkar som flickor stimuleras att söka till det Estetiska programmet. För elever som t.ex. vill arbeta i enmusikhandel eller på etl musikförlag kan den merkantila kursen vara ett braalternativ i årskurs 3. Fordonsprogrammet skall ge en utbildning för verksamhet inom motorbranschen ochtransportsektorn. Etl gemensamt förstaår ger kunskap om konstruktion ochfunktion av olika fordonslyper samt kunskap om verktyg och utrustning som används i branschen. Därefter delar sig programmet påfyra grenar. Flygunderhåll, Karosseri, Reparation resp.Transport. Grenen för Flygunderhåll ger kunskaper om mekaniskt och elektriskt underhåll av flygplan i drift. Utbildningen skall leda tillkompetens för yrkesarbete som flygmekanikereller flygtekniker. För all få certifikat som flygtekniker krävs alt man nöjaktigtklarat de prov som luftfartsverket anordnar. Grenen för Karo.sseriger kunskaper som kan leda till yrkesverksamhet med kvalificeradekarosserireparalioner. Inom grenen finns del också valbara kurser i lackeringsarbete. Grenen för Reparationger eleven kompetens all reparera fordon med fel i motorer, kraftöverföring,styrning, bromsar och elektriska och hydrauliska system. Inom grenen finnsvalbara kur.ser så att eleven kan välja alt profilera sig mol personbilar, lastbilareller maskiner. Grenen för Transportger kompelens för kvalificerade yrkesarbeten medIransporter, vilket förutom körkunskap ocksåinnefattar kunskap om terminalarbete, transport av farligt gods m.m. Elever sompåbörjat sina studier inom Byggprogrammet och som Prop. 1990/91:85önskar få en yrkesutbildning med inriktning mot anläggningsmaskinteknik börges möjlighet att avsluta sina studier inom Fordonsprogrammet och på det visetkombinera ulbildningen från två program och få exakt den yrkesprofil de önskarsig. Fordonsprogrammet ersätter den tvååriga fordonslekniskalinjen samt den treåriga fordons- och Iransportlekniska linjen i försöksverksamheten. Det är balans mellan utbud och efterfråganpå arbetskraft inom motorbranschen, medan transportsektorn har brist. Dennasektor förväntas också öka. Personer med kunskaper om fordon är ocksåefterfrågade inom olika induslribranscher. Jag bedömer därför arbetsmarknadenvara god för elever som genomgått Fordonsprogrammet. Eleverna är också intresseradeav denna typ av utbildning och antalet sökande till dagens fordonsutbildningarär något större än antalet tillgängliga platser. Arbete inom motor- och transportsektorn är ofta tungt ochdel är starkt mansdominerat. En bättre utrustning som gör arbetet på verkstädernamindre tungt saml en mer välkomnande attityd mot flickor, såväl i skolan som påarbetsplatserna, skulle kunna ändra på detta. Elever som önskar arbeta med bilförsäljning,reservdelshantering eller motsvarande kan vara intresserade av alt under dettredje årel välja en merkantil komplelteringskurs som avslutning pågymnasiestudierna. Handels- och administrationsprogrammel skall ge en bredyrkeskompetens för kommersiella och administrativa arbetsuppgifter inomnäringsliv och förvaltning. Programmet erbjuder en sammanhållen utbildning över allade tre åren. Eleverna kan dock genom val av kurser skaffa sig en adminisiraliv,kommersiell eller turisminriktad profilering av sina studier. Valet av platsför den arbelsplalsförlagda utbildningen kan ytterligare förstärka deninriktning mol ett specifikt yrkesområde som eleven vall. Handels- och administrationsprogrammet ersätter detvååriga linjerna distribution och kontor samt handel och kontor. Vidareersätter programmet den treåriga handelslinjen i försöksverksamheten samtvissa specialkurser och påbyggnadsulbildningar. Den allt snabbare utvecklingen mot ett service- ochinft)rmalions-samhälle har fått påverka den nu försöksvis bedrivnahandelslinjens utformning vad gäller såväl ny teknik som olika sätt att agerai servicesituationer. Jag anser det mycket viktigt att detta får gälla ävenför del nya Handels- och administrationsprogrammel. De nuvarande utbildningarna på detta område har oftastbedömts vara överdimensionerade i förhållande Iill arbetsmarknadens behov. Denförlängda studietiden ger dock utrymme för en breddning av såväl yrkesämnensom allmänna ämnen. Detta bör kunna leda till all programmet kan tillgodoseetl mer differentierat arbetskraftsbehov än . Jag räknar med all den breddade ulbildningen skall ledaiill en Prop. jämnare könsfördelning än vad som gäller påmotsvarande linjer, där nickdominansen är stor. Hantverksprogrammet skall kunna utbilda elever för etlstort antal hantverksyrken. Enligt Nordisk yrkesklassificering finns del flerahundra hantverksyrken. Jag kan bara som några exempel nämna dekormålare,korgmakare och sadelmakare. inom hanlverksprogrammei tillägnarsig eleverna verktygs- och maskinkunskap, kunskap om färg- och formlära samlmaterialkunskap och får prova olika hantverk inom områdena metall, trä, läderm.m. Under årskurserna 2 och 3 inriktas ulbildningen för varjeenskild elev mol del område han har valt. En mycket slor del av den specifikayrkesutbildningen måste ske genom arbetsplatsförlagd utbildning. Jag räknar också med all det kan finnas en del elever .sombörjar på en annan yrkesutbildning och som efter en lid kommer underfund om atide vill gå över till Hantverksprogrammet. Jag anser all del skall vara möjligtför elever att på del sättet byta program efter det första årel. Den pågående försöksverksamheten med treårighaniverksteknisk linje har visal att det även i fortsättningen finns behov avs.k. Dessa kan rymmas inom ramen för Hantverkspiogrammet och avseett fåtal yrken där hela klassen har samma inriktning. Jag tänker på exempelvisguldsmeder och glasblåsare. Även frisörutbildning anser jag kan inrymmas idetta program. Jag återkommer till frågan om riksrekryterandeyrkesutbildningar. Arbetsmarknaden för kunniga hantverkare är för närvaiandegod. Del är också angeläget att vissa hantverksyrken, som har ett fåtal äldreyrkesutövare, får yngre efterträdare så att hanivcrkskunnandet hålls vid liv.Programmet bör också utgöra en god bas för fortsatta studier inomkonsthantverk, design och liknande verksamheter. Hanlverksprogrammei skall ersätta tien tvåårigaspecialkursen hanl-verksteknik samt den treåriga hanlverkstekniska linjen iförsöksverksamheten. Dagens hanlverksutbildningar attraherar kvinnor i störreutsträckning än män. Detla kan möjligen förklaras av alt dessa utbildningarofta har ägnats ål traditionellt kvinnliga verksamhetsområden. Med den utformningav Hantverksprogrammet som jag här föreslår räknar jag med en jämnarekönsfördelning. Dessutom har jag erfarit att endast omkring hälften av desökande har sökt direkt från . Del finns tydligen ett behov avdenna typ av utbildning för äldre elever. I och med införandel avseklorsbidraget till kommunerna finns det inga hinder för att arrangerautbildningen i samverkan mellan gymnasieskolan och komvux. Tvärtom är detnärmast en nöilvänilighcl om man skall kunna erbjuda de studievägar som rekryterarganska få elever. 6 1990/91. Hotell- och reslaurangprogrammel skall utbilda elever förflera yrken inom hotell, restaurang och storhushåll. Efter ett grenlösl förstaår delar sig programmet i de två grenarna Hotell resp. På grenen för Hotell utbildas eleverna för uppgifter inomreceptions-, konferens- och husfruområdena. På grenen för Restaurang kaneleverna via valbara kurser i årskurs 3 specialisera sig mot kök, kallskänkeller servering. På båda grenarna är ekonomi, organisation och personligservice väsentliga inslag i utbildningen. Genom samordningen i ett treårigt program för hotell- ochrestaurangyrken kan gymnasieskolan utbilda kompelcni personal på området,vilkel är en av förutsättningarna för att skall kunna konkurrera inomluristnäringarna. Hotell- och reslaurangprogrammel ersätter de varianter förstorhushåll, restaurang resp. serveringsteknik som finns i årskurs 2 avtvåårig livsmedelsteknisk linje. Det nya programmet ersätter också del slorautbudet av specialkurser med varierande längit för utbildning till hotellyrken.En samordning av dessa kurser har länge varit önskvärd. Av dem som är sysselsatta inom logi- ochrestaurangnäringarna och i siorhu.shållssektörn är många deltids- ellersäsongsanställda. Personalomsättningen är slor och eftersom många anställdasaknar yrkesutbildning, kommer det i framliden all vara efterfrågan på utbildadpersonal. Intresset för att arbeta inom hotell- och lestautangnäringenär stort. Antalet sökande till utbildningarna är ofta dubbell så storl somanlalel intagningsplalscr och utbildningarna attraherar både pojkar ochflickor. Industriprogrammel skall ge grundläggande kunskaper omindustriell produktion inom främst verkstads-, trä-, pappersmasse-,metallurgisk, gruv-, , kemisk, teko-, grafisk och livsniedelsindusirin. Det första ogrenade årel ger grundläggande kunskaper ibl.a. maskinteknik, produktionsteknik och ekonomi, el- och reglerteknik, kvalitetskontroll,service och underhåll och industriell arbetsorganisation. Programmet delas i årskurs 2 i de fyra grenarna Industri,Trä, Process och Textil- och konfektion. Grenen för Industri skall ge eleven kunskaper om moderntillverkningsteknik och fiexibla produktionssystem för arbele huvudsakligeninom maskinbearbelning, underhåll, svetsning och plåttillverkning. Grenen för Trä skall ge eleven kunskaper om industriellIräteknisk produktion för arbete främst inom snickeri och möbelindustri saml vidsågverk. Grenen för Process skall ge eleven kunskaj)er omhögteknologisk produktion för arbete inom bl.a. pappersmasse, kemisk,metallurgisk, grafisk och livsmedelsleknisk industri. Grenen förTextil och konfektion skall ge eleven kunskaper för arbe- Prop.1990/91:85 le inom främsl den tillverkande tekoindustrin. Inom ramen för Industriprogrammel kan elevens personligaönskemål tillgodoses genom val mellan olika kurser. Industriprogrammel ersätter de tvååriga verkstads-, trä-respektive processtekniska linjerna, delar av de tvååriga beklädnads-respektive livsmedelstekniska linjerna, de treåriga industri-, trä- respektiveprocesstekniska linjerna samt delar av de treåriga textil- och beklädnads-resp. livsmedelstekniska linjerna i försöksverksamheten. Industriell produktionsutrustning blir alllmei' teknisktavancerad och komplex och av bl.a. ekonomiska skäl ställs därför krav på högtillgänglighet. Det innebär att utöver traditionella branschkunskaper behövsordentliga kunskaper i service och underhåll av produktionsutrustningen,kunskaper som är av gemensam karaktär för olika branschområden. Jag ser nugoda förutsättningar för alt samla olika branscher inom den tillverkandeindustrin i ett gemensamt industriprogram. Därigenom skapas underlag förgemensamma läromedel och lärarfortbildning som bidrar till all höja kvaliténpå ulbildningen. Med den flexibiliiel som en kursulformad utbildning geroch med de samordnade inslagen från olika branschområden som redovisats ovan, bedömerjag att vi kan få ett induslriprogram, som i högre grad attraherarungdomarna. Den bredd vad gäller innehåll som industriprogrammet får, ger,enligt min bedömning, förutsättningar för en god rekrytering av både flickoroch pojkar. Livsmedelsprogrammet skall ge en utbildning för verksamheiinom dagligvaruhandeln eller för arbele med bagerivaror resp. kött ochcharkute-rivaror. Etl gemensamt första år ger eleverna kunskap om olikalivsmedel, livsmedelshantering och livsmedelshygien. 1 årskurs 2 delas programmet i två grenar. Kött och charkuteri. Grenen för Bageri och konditori ger yrkeskunnande förarbete som bagare eller konditor. Grenen för Kött och charkuteri ger kunskap om styckning avkött och tillverkning av charkulerier. Elever som önskar arbeta i dagligvaruhandeln kan väljavilken som helst av de två grenarna och sedan i årskurs 3 välja den merkantilakompletteringskursen. De får därigenom en grundläggande utbildning om livsmedeloch en kunskap om lagerhållning, kundservice m.m. Livsmedelsprogrammet ersätter delar av den tvåårigalivsmedelstekniska linjen samt den treåriga livsmcilelsiekniska linjen iförsöksverksamheten. Arbetsmarknaden för personer med livsmedelsulbildning ärför närvarande god. Del finns endast få utbildningar som riktar sig moldagligvaruhandeln och där är behovet av utbildad personal stort. dömersåledes att antingen man väljer alt gå även del tredje året på en Prop. av grenarna eller går den merkantila kursen så är det ingasvårigheter att få arbete. Livsmedelsutbildningarna attraherar såväl flickor sompojkar och intresset för utbildningarna är stort. Medieprogrammet skall ge en bred utbildning med inriktningmot tryckmedie-, reklam-och informationsområdet. Ett gemensamt första år ger eleverna kunskap om olikamediers förutsättningar och arbetsmetoder. Eleverna skall också bekanta sigmed förutsättningarna på arbetsmarknaden för olika medier. Efter delas programmet i Ivå grenar.Tryckmedier resp. Information och reklam. Grenen för Tryckmedier har sin tyngdpunkt i olikalayoultekniker och grafisk formgivning. Eleverna får här arbeta med text- ochbildmontering, reprofotografering och scannerteknik. Grenen för Information och reklam utbildar föryrkesverksamhet inom områdena reklam, dekoration, informationsteknik samt foto-och videoteknik. Genom alt välja olika kurser kan eleven få en profilering motde olika områden som grenen utbildar för. Medieprogrammet ersätter den treåriga grafiska linjen iförsöksverksamheten samt ett flertal kortare och längre kurser. Den tekniska utvecklingen, inom såväl del specifiktgrafiska området som inom medieområdet som helhet, har varit myckel snabb underdet . Utvecklingen av datoriserade metoder för framställningav text och bild har förändrat arbetssituationen för många. Behovet avfortbildning av redan yrkesverksamma och nyrekrytering av ungdomar med modernutbildning är storl. Jag bedömer ilärför arbetsmarknaden som god för dem somgår Medieprogrammet. De utbildningar inom området som finns i gymnasieskolanvisar att della är utbildningar som attraherar både flickor och pojkar.Intresset för dessa utbildningar är också storl. De elever som önskar arbeta med exempelvis försäljning avutrustning för reklam- och iryckmedieproduklion kan vara intres.serade av attläsa en merkantil komplelteringskurs i årskurs 3. Naiurbruksprogrammel skall ge en bred uibililning modinriktning mot verksamhei inom jordbruk, skogsbruk, trädgårdsnäring, fiske ochvattenbruk samt djurvård, hästhållning och verksamheter som hör till naturbruk,t.ex. miljö, bioenergi m.m. Del nya programmet skall vara en sammanhållen utbildningutan grendelning. Den skall beslå av gemensamma kurser och valbara kurser.Utbildningen skall ge bred kompetens för yrkesverksamhet inom de olikanäringsområden som utbildningen riktar sig mot. Ulbildningenskall förutom huvudinriktningarna innehålla moment Prop. 1990/91:85kring miljö- och naturresursfrågor. Speciella utbildningsbehov inomna-lurbruksområdet bör tillgodoses genom elevernas val av kurser. Naturbruksprogrammet ersätter de tvååriga linjerna inomjordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring saml den treåriga naturbrukslinjen iförsöksverksamheten och ell tiotal specialkurser och påbyggnadsutbildningar. De beslut som fattade omlivsmedelspolitiken (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr. 327) kommer att resulterai stora förändringar inom jordbruksnäringen. Tonvikten kommer att ligga påmarknadsanpassning både nationellt och internationellt saml med hänsyn tillmiljö, landskapsvård och regional fördelning. Den ökade marknadsinriktningen kommer alt ställa krav pånya kunskaper hos jordbrukarna. Vid riksdagsbehandlingen betonade jordbruksutskottetbl.a. att man bör pröva möjligheten att bredda skogs- och lanlbruksutbildningenså att den utifrån ett bretl ekologiskt perspektiv kan understödja landsbygdensulveckling. Utskottet framhöll också att del är viktigt all ulbildningen tiggeri linje med inlenlionerna bakom den livsmedelspolitiska reformen. Detlaförutsätter ökade insatser när det gäller utbildning i företagande,marknadsföring och företagsutveckling. Av den försöksvis tillämpade kursplanen förnaturbrukslinjen framgår att de moment som utskottet efterlyser i slorutsträckning redan ingår i utbildningen. Naturbruksutbildning spelar en viktig roll när det gällerregional ulveckling, landets försörjning och resurshushållning. Det är därför avnationellt intresse att utbildning för näringarna är väl spridd över landet.Jag vill därför understryka vikten av alt det finns ett tillräckligt storl antalutbildningsorter. Såväl jordbruks- som trädgårdslinjerna har attraherat bådepojkar och flickor, medan mycket få flickor sökt sig till skogsbrukslinjen. Jagräknar med att det kan bli en jämn könsfördelning på naturbruksprogrammet. Naturvetenskapsprogrammet skall ge en bred allmänkunskapinkluderande språk, samhällskunskap m.m. Det skall ge kunskaper för en vidareutbildning inom naturvetenskap och teknik på universitet och högskola.Programmet ger också en god bas för dem som sedan vill utbilda sig tillexempelvis grundskollärare, journalister, samhällsplanerare m.m. Efter ett första gemensamt år delar sig programmet i detvå grenarna. Naturvetenskaplig och Teknisk. Grenarna är främstsludieförberedande men ger också en god grund för anställning i förelag somerbjuder intern utbildning. På Naturvetenskapliga grenen får eleverna kunskaper imatematik, fysik, kemi och biologi. Dessa ämnen skall dessutom ha betydande inslagav miljökunskap. Eleverna studerar minsl Ivå språk. skall varaså djup och omfattande att studierna skapar intresse och att Prop.1990/91:85 eleverna får en god uppfattning om ämnena och kan bedöma vad vidarestudier i dessa kan innebära. På den Tekniska grenen studerar eleverna också två språk.Förutom de naturvetenskapliga ämnena med miljökunskap studerar man ett teknisktämne av relativt stor omfattning. Jag anser att del är väsentligt att det igymnasieskolan finns en utbildning med en klar teknisk profil för elever somhar ett stort tekniskt intresse. Utbildningen skall förbereda eleverna förvidare studier inom det tekniska området, som teknikeringenjörs- ochcivilingenjörsutbildningar. Vidare är också denna utbildning en god bas fördem som önskar gå vidare till exempelvis grundskol lärarutbildningen.