prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — Denuvarande bestämmelsema behålls om rätt för en hyresgäst att fä tvist ommedlemskap prövad av hyresnämnden, som också skall kunna meddelavitesföreläggande om föreningen inte upplåter bostadsrätten till medlemmen.Nämnden skall även kunna döma ut ett förelagt vite. Vissaregler om automatiskt utträde ur föreningen föreslås också. Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Uttedningen har dock inteföreslagit några särskilda bestämmelser för make m,fl. Remissinstanserna: Deflesta remissinstanser som yttrat sig tillstyrker förslaget eller lämnar detutan erinran. Några remissinstanser föreslår förtydligande i den lagtext somuttedningen föreslagit Bostadsdomstolenanser att det bör klargöras, om rätten till medlemskap gäller även makealtemativt sambo liksom vissa andra närstående. domstolen bör det därvidövervägas, om samma frister för ansökan om med- Prop. 1990/91: 92 lemskapskall gälla eller om reglema bör kompletteras. Kammarrätteni förordar att domstol skall utdöma förelagt vite. Skälenför mitt förslag: Enligt lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv förombildning till bostadsrätt (ombildningslagen) har hyresgäster under vissafömtsättningar förtur till förvärv av fastigheten för ombildning av hyresrätttill bostadsrätt (se avsnitt 3), En ombildning kan dock genomföras även utan desärskilda förtursregler sora finns i ombildningslagen. De frågor som gällerförhållandet mellan den bostadsrättsförenmg som måste bildas för att genomföraen ombildning och hyresgästema/medlemmama regleras därför i BRL, Bostadshyresgästemai ett hus som skall ombildas till bostadsrätt har en principiell rän att blimedlemmar i den bostadsrättsförening som skall genomföra ombildningen. Enligt51 a § BRL får föreningen nämligen inte vägra en hyresgäst i fastigheteninttäde i föreningen, om hyresgästen uppfyller de villkor för medlemskap somföreskrivs i stadgama och föreningen skäligen kan nöjas med hyresgästen sombostadsrättshavare (se prop. 1981/82:169 s. 89). Föratt en bostadsrättsförening skall få förvärva en hyresfastighet för ombildningtill bostadsrätt krävs det enligt 60 a § BRL beslut på en föreningsstämma medtvä tredjedels majoritet bland hyresgästema och att dessa hyresgäster ärmedlemmar i föreningen. 1 lagmmmet finns det också bestämmelser om ekonomiskplan vid en ombildning m.m. Enligt 9 a § BRL kan en bostadsrättsförening i sinastadgar ta in ett förbehåll om att de hyresgäster som biträder ett beslut omfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt skall vara skyldiga attteckna bostadsrätt till sina lägenheter efter förvärvet. Föreningen blir då åsin sida skyldig an upplåta bostadsrätt till dessa hyresgäster. Om etthyresföiiiållande upphör innan bostadsrätt upplåtits, upphör hyresgästens ochföreningens förpliktelser. Föreningen kan dock som villkor för att en hyresgästöverlåter sin hyresrätt föreskriva att den tillttädande hyresgästen övertarskyldigheten att teckna bostadsrätt. Bestämmelsen i 9 a § är dispositiv, dvs,den gäller bara om inte något annat föreskrivits i föreningens stadgar elleravtalats. Enligt uttedningen synes bestämmelsen inte ha kommit till någon stöneanvändning. Föreningama tycks i stället använda sig av förhandsavtal i olikafoimer. Somframgått av vad jag sagt finns det inte någon generell rätt för enmedlem att få förvärva bostadsrätt. Jag kommer att i de närmast följandeavsnitten redovisa mina förslag om hyresgästers rätt till medlemskap ochupplåtelse av bostadsrätt samt om automatiskt utttide ur föreningen. Till fråganom förhandsavtal och bestämmelsema i övrigt i 9 a § återkommer jag i avsnitt2.6. Ilikhet med uttedningen anser jag att en bostadsrättsförening, som har förvärvateller avser att förvärva en hyresfastighet för ombildning till bostadsrätt, inteheller i fortsättningen skall få vägra en bostadshyresgäst i fastigheten in- oidei förenmgen, om hyresgästen uppfyller de fömtsätmingar för medlem- Prop.1990/91: 92 skåp som anges i nuvarande 51a § BRL, Detligger emellertid i föreningens inttesse att de hyresgäster som av olikaanledningar mte har gått med i bostadsrättsföreningen redan förefastighets-förvärvet bestämmer sig , om de vill blimedlemmar eller stå utanför förenmgen. 1 praktiken tycks det inte vara ovanligtatt tvist uppstår mellan föreningen och dessa hyresgäster, varvid tvistefråganbl.a. har varit vid vilken tidpimkt rätten till medlemskap under ombildningenutslocknar. Mot denna bakgmnd anser jag lika med uttedningen att det behövs enbestämd tidsgräns för rätten till medlemskap. Denna gräns bör, som utredningenföreslagit, lämpligen sättas till ett är frin fastighetsförvärvet Medmitt förslag bör sådana tvister kunna undvikas som gäller vid vilken tidpunktett ombildningsförfarande skall anses avslutat och rätten till medlemskap kananses vara förfallen, Bl.a. för att undvika spekulativa förfaranden i sambandmed ombildnmgen föreslår jag också, såsom uttedningen, att endast dehyresgäster som vid tiden för förvärvet innehade lägenheten med hyresrätt ifastigheten och som alltjämt är hyresgäster när medlemskapsfrågan skall prövasges den lagstadgade rätten till medlemskap. Rättentill medlemskap bör dock göras något vidare än vad uttedningen föreslagit. Motbakgmnd av vad bostadsdomstolen har anfört i sitt remissyttrande anser jag detrimligt att den som är make, sambo eller annan närstående person till den sominnehade hyresrätten när fastigheten förvärvades och som fär överta hyresrättenpå gmnd av de särskilda bestämmelsema i 12 kap. 33 §, 34 § eller 47 § andrastycket jordabalken, också bör fä rätt till medlemskap och därmed få möjlighetatt få lägenheten upplåten med bostadsrätt till sig under fömtsätming attansökan om medlemskap görs . Jag äteikommer närmare till dettaförslag i spccialmotiveringen. Däremot anser jag inte att den nu angivnakategorien närstående bör ges någon självständig rätt att vid sidan avhyresgästen inttäda som medlemmar i bostadsrättsföreningen. Hyresgästersom i övriga fall tillttäder lägenheter efter fasrighetsförvärvet eller somansöker om medlemskap efter ettårsfristens utgång bör endast ha rätt tillmträde i föreningen, om styrelsen finner att medlemskap kan beviljas i detenskilda fallet Även i dessa delar överensstämmer mitt förslag med utredningens. Uttedningen har vidaretagit upp frågan om inte lokalhyresgäster bör jäm ställas med bostadshyresgäster i fråga om rätten till medlemskap vid ombild ning till bostadsrätt. Enligt gällande bestämmelser (51 a § BRL) får näm ligen en förening vägra sådana hyresgäster inttäde, om lägenheten inte kom mer att upplåtas med bostadsrätt. När denna regel kom till motiverades ställ ningstagandet med att föreningen av ekonomiska eller andra skäl kan vilja att lokalema i fastigheten skall upplåtas med hyresrätt. Uttedningen har inte funnit något skäl att föreslå någon ändring av bestämmelsen. Eftersom inget annat kommit fi-am som föranleder mig att ha en annan bedömning anser ocksä jag att regehi bör stå kvar. Detta innebär an föreningen kan vägra med lemskap, om den bestämt att lokalen inte skall upplåtas med bostadsrätt. däremotlokalen skall upplåtas med bostadsrätt, något som t.ex. kan komma Prop,1990/91: 92 till uttryck i den ekonomiska planen, bör lokalhyrcsgästcn ha sammamöjlighet som övriga hyresgäster att under den föreslagna ettårsfristen fåinttäde i föreningen. Som jag skall åteikoraraa till bör en lokalhyresgäst somen gång har antagits som medlem i föreningen ha samma rätt som övrigahyresgäster an få lägenheten upplåten med bostadsrätt Så till vida är jagalltså beredd att stärka lokalhyresgästemas ställning. Mitt förslag innebäralltså att förenmgen senast vid en ansökan om medlemskap från en lokalhyresgästmåste bestämma sig för om lokalen skall upplåtas med bostadsrätt. Ommedlemskap beviljas är föreningen skyklig an upplåta bostadsrätt. Jagdelar ocksä utredningens uppfatming att samma regler som tillämpas för lokalhyresgästerbör gälla även i fräga om sädana hyresförhållanden som beror på anställning,exempelvis fastighetsskötarbostäder. Det är rimligt att föreningen i sädanafall kan vägra medlemskap, om lägenheten enligt föreningens uppfatming intebör upplåtas med bostadsrätt. Jag återkommer närmare till detta ispecialmotiveringen, Iavsnitt 2,4,2 har jag tagit upp frågan om medlemskap föi juridiska personer.Mitt förslag innebär att de juridiska personemas rätt till medlemskap vidombildning, såsom i andra fall, blir beskuren. Något särskilt undantag förombildningssimationen anser jag inte bör göras, Ilikhet med vad som gäller enligt dagens bestämmelser (52 § BRL) föreslär jagatt de hyresgäster som vägrats inttäde i föreningen även i fortsättningenskall kunna fä medlemskapsfrågan prövad av hyresnämnden. Denya bestämmelser som jag nu föreslagit för medlemskap bör gälla om medlemskapsöks efter lagens ikraftträdande. Fråganhumvida ett medlemskap bör innebära en skyldighet för föreningen att upplåta enbostadsrätt har diskuterats under utredningsarbetet. Viss tveksamhet synesråda vad lagstiftarens mening varit i frågan. Utredningen har sammanfattningsviskommit fiam till den slutsatsen att man mte utan reservationer kan införa enskyldighet för bostadsrättsföreningar att upplåta bostadsrätt tillhyresgästerna, även om de är medlemmar i föreningen. Jag delar så till vidadenna uppfatming att också jag anser att en hyresgäst som blivit medlem iföreningen normalt bör kunna räkna med att också få sin lägenhet upplåten medbostadsrätt Det är dock varken möjligt eller rimligt att kräva av enbostadsrättsförening, som vid en övergång till bostadsrätt måste bildas innanfastighetsförvärvet sker och kanske innan medlemmama vet om något förvärv blirakmellt, att ta ställning till om en lägenhet skall upplåtas med bostadsrätteller ej. Det sagda leder till att frågan om hyresförhållandets bestånd kankomma att behöva avgöras först efter medlemsantagningen men innan en lägenhetuppläf med bostadsrätt. Utgångspunkten bör dock vara att förenmgen skall varaskyldig att upplåta bostadsrätt till sådana hyresgäster som är medlemmar iföreningen, Jagföreslår därför att en bostadsrättsförening som förvärvat en hyres- Prop.1990/91: 92 fastighet för ombildning i princip inte fär vägra att upplåta enlägenhet med bostadsrätt till hyresgästen, om denne beviljats inträde iföreningen, Uttedningenhar föreslagit att undantag bör föreskrivas för de fall, då hyresförhållandetupphör enligt bestämmelsema i hyreslagen (12 kap. jordabalken) eller om detfinns särskilda skäl mot en upplåtelse. För egen del ansluter jag mig i saktill uttedningens förslag att hyresgästen, medlemskapet, inte skallha rätt att få sin lägenhet upplåten med bostadsrätt, om hyresavtalet upphöroch hyresgästen är skyldig att fiytta. Jag anser dock att en mer ändamålsenligordning uppnäs i dessa fall, om i stället medlemskapet för hyresgästen dåautomatiskt upphör. Jag återkommer strax till detta förslag. Följden av attmedlemskapet upphör blir att någon bostadsrätt då mte kan upplåtas. Däremotkan jag inte ansluta mig till utredningens förslag att undantag fränupplätelseskyldigheten skall kunna ske, om det finns särskilda skäl. Detexempel som uttedningen har lämnat - att medlemskap beviljats av rent misstag -anser jag inte övertygande. Om föreningen inte haft anledning att säga upphyresföiiiållandet, anser jag inte att hyresgästen skall kunna fråntas rättensåsom medlem att fä lägenheten upplåten till sig med bostadsrätt i strid med bestämmelsema vägrar en medlem upplåtelse, bör medlemmenså som uttedningen föreslagit kunna fraratvmga en upplåtelse. Jag föreslårdärför att hyresnämnden ges kompetens att på begäran av medlemmen föreläggaföreningen att upplåta lägenheten med bostadsrätt. Föreläggandet skall kunnaförenas med vite. För att hindra ett kringgående av den föreslagna regleringen,synes det nödvändigt att hyresnämnden ocksä skall kunna meddela ett sådantföreläggande, om föreningen erbjuder sådana villkor för en upplåtelse sommedlemmen skäligen inte bör godta med hänsyn till villkoren för övrigaupplåtelser. Närett vitesföreläggande meddelas bör nämnden efter yrkande av bostadsrättshavarendessutom ha möjlighet att fastställa villkor för upplåtelsen. Eftersom det intealltid torde kunna gå an fastställa sådana villkor bör denna möjlighet umyttjasendast om det är lämpligt Ilikhet med utredningen föreslär jag an hyresnämnden också skall kunna döma utett förelagt vite. En sådan ordning svarar mot nämndens uppgifter även i andraärendetyper. Deförslag jag nu har redovisat bör gälla i de fall hyresgästen antagits sommedlem efter lagens ikraftträdande. Enligt53 § BRL skall en medlem anses ha utttätt ur föreningen när denne upphör attvara bostadsrättshavare, såvida inte styrelsen har medgivit medlemmen att ståkvar. 1 övrigt saknar BRL regler som innebär att en medlem automatiskt skallanses ha utttätt ur föreningen (jfr prop. 1981/82:169 s. 89). Jag ansluter migtill uttedningens förslag att en hyresgäst skall anses ha utttätt ur föreningen, omföreningen vägrar att upplåta hyresgästens lägenhet med bostadsrätt ochhyresgästen mte hänskjuter frågan till hyresnämnden. Detsamma bör gälla, omhyresgästen inte antar ett erbjudande från föreningen om att förvärvabostadsrätt. En viss betänketid måste dock hyresgästen ha för att ta stäimmgtill ett beslut att vägra upplåtelse eller ett erbjudande om upplåtelse. Dentid, sex mänader från beslutet resp. erbjudandet, som uttedningen harföreslagit kan förefalla lång, men har å andra sidan inte mött någon erinranunder remissbehandlingen. Jag ansluter mig därför till uttedningens förslagäven i denna del. Som uttednmgen föreslagit bör en hyresgäst vidare anses hautträtt ur förenmgen när ett beslut av hyresnämnden om avslag på hyresgästensbegäran vunnit laga kraft Som jag tagit upp i avsnittet om rätten tillbostadsrätt, bör utträde också anses ha skett när hyresförhållandet harupphört. Samtliga de bestämmelserjag nu föreslagit i detta avsnitt (2,4,3) bör, med en viss jämkning som jagäteikommer till i specialmotiveringen, gälla även de hyresgäster som ärmedlemmar i föreningen när lagen ttäder i kraft, men som då ännu inte har fåttnågon bostadsrätt upplåten till sig. Prop,1990/91:92 2.4.4 Rätt till medlemskap m.m. efter bostadsförmedling Mittförslag: Den som anvisats bostad av kommunen med stöd av lagen (1987:1274) omkommunal bostadsanvisningsrätt får inte vägras inttäde som medlem i enbostadsrättsförening, om de villkor för medlemskap som föreskrivs i stadgamaär uppfyllda och föreningen skäligen bör godta sökanden sombostadsrättshavare. Den som sålunda antagits som medlem har rätt att förvärvabostadsrätt. Tvist om medlemskapet skall kunna prövas av hyresnämnden, somockså får förelägga föreningen vid vite att upplåta bostadsrätt och döma utvitet. Utredningenhar inte lämnat något förslag i denna del. Skälen för mitt förslag: Som jagtidigare nämnt har en kommun i princip rätt att bli medlem i enbostadsrättsförening. Bakgmnden till detta är de bestämmelser som gäller förkommunal bostadsanvisning enligt lagen (1987:1274) om kommunalbostadsanvisningsrätt (jfr prop,1987/88:35, BoU 4, rskr. Om kommunen emellertid medstöd av denna lag anvisar en bostadsrätts-lägenhet ät en enskild person, hardenne ingen rätt att bli medlem i bostadsrättsföreningen, vilket kan innebäraan den bostadssökande avvisas av föreningen pä ett godtyckligt sätt Detta ärgivetvis otillfredsställande. Jag föreslår därför an den som har anvisats enbostadsrätt genora komraunen får samma rätt till medlemskap som den som harförvärvat bostadsrätt genom överlåtelse. Det innebär att medlemskap inte fårvägras, om de villkor för medlemskap som stadgama anger är uppfyllda ochföreningen skäligen bör godta sökanden sombostadsrättshavare. Har medlemskap beviljats skall den Prop, 1990/91: 92anvisade givetvis ocksä ha rätt att förvärva bostadsrätten, Ilikhet med vad jag föreslagit i avsnitt 2,4,3 bör den anvisade kunna fä tvistom medlemskapet prövad av hyresnämnden. Jag föreslår att nämnden också i dessafall skall kunna meddela ett vitesföreläggande för att fä till stånd enupplåtelse av bostadsrätten. Deföreslagna bestämmelsema bör gälla även den som före lagens ikraftträdande haranvisats en lägenhet, men då ännu inte fått inträde i föreningen. får inte upplåta bostadsrätt förrän en ekonomisk plan harupprättats för föreningens verksamhet och planen blivit registterad hoslänsstyrelsen (3 § första stycket BRL). En upplåtelse som sker i sttid motdenna bestämmelse är ogiltig (7 § BRL) och kan leda till sttaffansvar förupplätaren (71 § BRL), Planenskall innehålla de upplysningar sora är av betydelse för bedömandet avföreningens verksamhet (3 § andra stycket BRL). Vad som närmare avses framgårav en särskild bilaga till bostadsrättskungörelsen (1971: 486; omtryckt1982:358); se också utredningens betänkande (s. 110), Inträffar det sedanplanen upprättades sädana omständigheter som är av "väsentlig betydelseför bedömande av föreningens verksamhet" (3 § ttedje stycket BRL) måsteföreningen upprätta en ny plan och få denna registterad, om föreningen vill fortsätuiatt upplåui bostadsrätter. Skälettill dessa bestämmelser är främst att förhindra tillkomsten av ekonomisktosunda föreningar. Denekonomiska planens uppgifter behöver inte utgå från den slutiiga kosmaden föranskaffning av föreningens hus. Planen kan alltså vara en kalkyl. Omanskaffningskosmaden inte är känd, får föreningen dock upplåta bostadsrättendast om lämnar sitt tillstånd till upplåtelsen (5 § BRL).Tillstånd skall ges, om föreningen enligt särskilda regler i bostadsrättskungörelsenställt en ekonomisk garanti intill ett belopp som motsvarar de sammanlagdagrundavgiftema. Vid nyproduktion upplåts lägenhetema regelmässigt innan denslutiiga anskaffningskosmaden är känd. Gällandelag medger i princip inte att en bostadsrättsförening och en lägenhetssökandettäffar s.k, förhandsavtal eller kommer överens om att föreningen skall fåförskott på kommande insats för bostadsrätten, såvida inte avtalet elleröverenskommelsen gäller en lokal (se 9 § BRL; jfr dock 9 a § BRL), Detta betyderalltså i fråga om bostadsrätt till bostadslägenheter att man inte fär träffanågra förhandsavtal. Denuvarande reglema har kritiserats (se utredningsbetänkandet s. 111 f), Prop.1990/91: 92 Uppfatmmgama skiljer sig åt. Det finns de som anser attbestämmelsema om de ekonomiska planema bör skärpas, eftersom planema kan varabåde brist-fölliga och vilseledande. En särskild fråga är ekonomisk plan bör kunna registreras eller med andra ord vid vilkentidpunkt en enskild bostadssökande tidigast bör kunna bindas vid en bostadsrättHär går meningama i sär. Det finns också olika meningar om humvida man börgodta förhandsavtal, dvs, avtal om en fiamtida upplåtelse av bostadsrätt Uttedningenhar för sm del inte funnit anlednmg att föreslå nägon ändring i dengrandläggande bestämmelsen an bostadsrätt inte får upplåtas utan att det finnsen registrerad ekonomisk plan för föreningen. Däremot har uttedningenföreslagit en del ändringar i den nuvarande regleringen i syfte att stärka de regisoeradeplanemas tillförlidighet Vidare har uttedningen föreslagit att ett system medförhandsavtal införs, Uttedningensförslag har i stort sett mottagits väl bland remissinstansema. Konsumentverkethar dock uttryckt kritik mot en ordning som innebär att de ekonomiska planemasenareläggs, eftersom planema enligt verkets mening har en vital funktion attfylla som ekonomiskt styrmedel vid produktionen av bostadsrätter. vid är kritisk och anser attreglema om ekonomiska planer bör ses över innan någon ny bostadsrättslag kanträda i kraft Enligt nämnden är det alldeles tydligt att det skydd ärotillräckligt som de nu gällande reglema ger mot överoptimistiska eller rentav vilseledande planer. Enligt nämnden bör iniikmingen av en sådan översyn varabl.a. att ge de bostadssökande en så tillförlitiig information som möjligt omkosmadema för bostadsrätten. Innanjag närmare går in pä uttedningens förslag vill jag redan här uttala att jaganser det angeläget an slå vakt om de ekonomiska planemas kvalitet. Medtillförlitiiga planer skapas fömtsätmingar för att föreningamas verksamhetvilar på en betryggande ekonomisk gmnd I detta ligger också att jag anser attdet även i fortsätmingen måste finnas en registrerad ekonomisk plan för att enförening skall fä upplåta bostadsrätt. Jag kan också redan här avisera att jagbiträder uttedningens förslag om införandet av ett system med förhandsavtal.Ett sådant system bör medveika till att de ekonomiska planema registreras påett sent stadium. Jag ser inte nägon nackdel i detta. Tvärtom bör förhållandetleda till att planema blir säkrare. Som kommentar till kritikvill jag säga att det givetvis är angeläget an föreningama redan på en tidigtstadium planerar de ekonomiska fömtsätmingama för sin verksamhet. Kravet på attplanen slutiigen måste registreras innan bostadsrätter fär upplåtas, bör bidratill an förenmgama också tidigt har en god planering. Att registreringen avplanen sker sent bör ocksä bidra till att behovet av att upprätta nya planer pågmnd av senare innäffade förhållanden minskar. Vadså gäller den kritik som fakultetsnämnden uttalat kan jag sä till vida dela nämndens uppfatming att det är angeläget att bostadsrättshavaren kan lita pä den information som kommer fram genom den registrerade ekonomiska planen. Som jag sagt bör en senareläggning av registteringen av pla nema bidra tiU detta. Av särskild betydelse för att fä fram tillföriitiigaplaner g är vidare de uppgifter somvilar på de s,k. Jag övergår därför Prop, 1990/91: 92 nu tillde bestämmelser som styr dessas arbete. Enviktig funktion för att fä till stånd tillförlitiiga ekonomiska planer har des.k. Enligt lagen fär nämligen den ekonomiska planen interegistteras, om den inte är försedd med intyg av tvä personer, intygsgivama.Deras uppgift är att granska planen och bedöma om den vilar på tillförlitiigagmnder. 1 intyget skall anges de huvudsakliga omständigheter som ligger tillgrand för omdömet (4 § andra stycket första och andra meningama BRL). Genomtillkomsten av bostadsrättslag fick den ekonomiska planen interiktigt samma betydelse som den haft tidigare (se prop, 1971: 12 s. 77 f). Detansågs sålunda inte längre realistiskt an de bostadssökande skulle kunna bedömaföretagets soliditet genom att ta del av planen. Intygsgivama fick därför enmer framskjuten roll. Vidare kom planen inte längre att ligga till gmnd för deenskilda bostadsrättshavamas samtiiga rättigheter och skyldigheter. De merdetaljerade uppgiftema rörande en viss lägenhet fär den bostadssökande tillgångtill först när denne binder sig för lägenheten, dvs, när upplåtelseavtaletträffas. Planen kunde därför ges ett mer översiktligt innehåll . Föratt systemet med ekonomiska planer skall fungera på det avsedda sättet är detsom jag tidigare framhållit angeläget att planema är sakliga till sitt innehåll.Med den kunskap och den teknik som finns i samhället finns det skäl attanta att de ekonomiska planema - utan ytterligare reglering - kan nå en mycketgod standard och att planema skall kunna vara tillförlitliga. Länsstyrelsensgranskning av de ekonomiska planema är endast formell. 1 praktiken är detdärför intygsgivama som har att granska att lämnade faktiska uppgifter ärriktiga och stämmer överens med tillgängliga handlingar och att gjordaberäkningar är vederhäftiga och kan väntas hålla streck. Uttedningenhar för sin del övervägt om inte granskningen av den ekonomiska planen heltoch hållet borde ske hos det kommunala organ som förmedlar stadiga bostadslåneller om inte i vart fall den ene av intygsgivama lämpligen kunde utses hoskommunen eller av (jfr motsvarande överväganden i samband med attboverkets tillsynsverksamhet skärptes , SOU 1981: 74 s. 126 f samt prop.1981/82: 169 s. 36 f), Uttedningen har dock stannat för att inte föreslå någonsädan drastisk ändring av det gällande systemet. Inte heller jag har någonannan uppfattning. Avvad jag sagt är det naturligtvis av stor vikt att de personer somutses till intygsgivare är omdömesgilla personer och väl skickade för uppgiftenatt granska planema.