prop · GE0340 · 1990-12-31 00:00:00 — De nuvarande värderegleringsreservemaingår i det primära kapitalet till av sitt belopp. När reservema upplösesoch beskattas, kommer att kunna föras till det egna kapitalet. Frågan är då hur survenskall behandlas i kapitaltäckningssammanhang. Möjligheten att göra avsättningartill surv kommer att avse betydande belopp. Den skattskyldige skall återförasurven till beskattning närmast följande beskattningsår men har å andra sidanrätt att då göra nytt avdrag för avsättning till surv. 1 det fall ny surv-avsättninginte görs i ett vinstgivande bolag träffas föregående års avsättning till survav skatt , medan återstående kan föras till det egna kapitalet sombeskattade vinstmedel. Förlustår kan återföringen av surven ske utan omedelbaraskatteeffekter. Survenär avsedd att vid sidan av att utjämna kostnadema för finansiering med egetresp. främmande kapital tjäna som instmment för att företaget i vissutsträckning skall kunna kvitta förluster mot tidigare vinster samt utjämnabeskattningen mellan olika år. En uttalad avsikt med surven är alltså att denskall underlätta uppbyggnaden av det egna kapitalet genom att möjliggörakonsolidering och skatteutjämning (jfr prop. 1989/90:110, s. 52010. Vad som sagts ger vidhanden att surven uppfyller de krav som ställs upp i regler föratt få tas upp i kapitalbasen som primärt kapital. Surven kan nämligen ses somen öppet redovisad reserv. 1 Basel-reglema fömtsätts visserligen att reservemabildats av beskattat kapital. Samma effekt uppnås emellertid genom att surventas , motsvarande vad som lägst återstår efter återföring tillbeskattning. Sedan värderegleringsreservema beskattats och den återståendedelen av reservema förts till eget kapital, blir därigenom kapitaltäckningssituationeni princip densamma som före skattereformen. Det skulle däremot stå klart istrid med Baselreglema att låta någon del av den latenta skatteskulden ingå ikapitalbasen. Det remitterade utkastet tilllagtext innehöll inte - vilket flera remissinstanser påpekat - någon möjlighetför finansbolag att till det primära kapitalet räkna av det belopp somsvarar mot bolagets reserver till följd av avskrivning på egendom som upplåtitstill nyttjande. Skattereformen innebär inte att denna reserveringsmöjlighettas bort. Det finns därför ingen anledning att ändra kapitaltäckningsreglema idetta avseende. Hypoteksinstitutenomfattas också av de kapitaltäckningsregler som gäller fr.o.m. den 1 febmari1990. stadshypotekskassaoch hypoteksföreningama har möjlighet att göra avdragsgilla avsättningar tillreserv- eller säkerhetsfond upp till en viss nivå, se 2 §8 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt. Hypotekslagstiftningen är för närvarandeföremål för överväganden. Betänkandet (SOU 1989:103) Hypoteksinstituten iframtiden har remissbehandlats. På gmnd härav lämnades frågor ombeskattningen av hypoteksinstituten åt sidan vid reformeringen avföretagsbeskattningen. Det finns därför inte heller någon anledning att göranågra ändringar i de kapitaltäckningsregler som gäller för hypoteksinstituten. StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, , har - liksom hypoteksinstituten rätt tillavdrag för avsättning till reservfond upp till en viss nivå. Frågan om beskattning kommer att avgöras i samband med att ställning tas tillbeskattningen av hypoteksinstituten. Inte heller beträffande finns därföranledning atl nu föreslå ändringar i kapitaltäckningsreglema. Detta bör komma tilluttryck i övergångsbestämmelsema till ändringama i kreditaktiebolagslagen. Svenskaskeppshypotekskassan berörs inte av skattereformen. 2.2 Värderingsreglerna i bl.a. bankrörelselagen Mitt förslag: Allatillgångar skall vid beräkningen av kapitalkravet tas upp till bokfört värde. Det remitterade utkastet:Utkastet innehöll utöver vad som ingår i mitt förslag också ett förslag att dens. k. medeltalsvärdemetoden vid värdering av obligationer skulle avskaffas. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget att alla tillgångarvid beräkningen av kapitalkravet skall tas upp till bokfört värde. Prop.1990/91:40 , sparbanksföreningen, föreningsbankemas förbund och fondhandlareföreningenär starkt kritiska mot att medeltalsvärdemetoden avskaffas. ochbankinspektionen instämmer i att medeltalsvärdemetoden i princip bör avskaffasmen anför vissa betänkligheter av främst praktisk natur. Skälenför mitt förslag: Av 14 § bokföringslagen (1976:125) framgår att omsättningstillgångarskall tas upp till högst anskaffningsvärdet eller, om det verkliga värdet ärlägre, detta värde. Av sedan den gällande regler (p 2 av anvisningamatill 24 § kommunalskattelagen 1928:370) framgår att tillgångar i form avfordringar och värdepapper vid taxeringen skall värderas enligt generellaregler. Detta innebär att tillgångama inte får tas upp till lägre värde än dethögsta som är tillåtet enligt 14 § bokföringslagen. Uttryckt på annat sättinnebär regeln att tillgångama exempelvis lånefordringar, aktier,obligationer och utländska valutor - inte får värderas lägre än det lägsta avanskaffningsvärdet och marknadsvärdet. I den mån en fordran är osäker får dettabeaktas inom ramen för denna regel. Det har inte ansetts behövligt att medgesärskilda reserveringar för kreditrisker, ej heller för kursrisker,valutarisker och liknande (jfr prop. 1989/90:110, s. 570 0. Förbestämmandet av kapitalkravet uppställs emellertid i 2 kap. 10 § fjärde stycket1 bankrörelselagen särskilda regler för värderingen av sådana tillgångar förvilka värderegleringsreserver avsatts. Lånefordringar och garantiförbindelserskall värderas till sitt bmltobokföringsvärde. Aktier, obligationer ochutländska valutor skall också värderas till bmttobokfö-ringsvärdet; dock gällerbeträflfande dessa tillgångar att marknadsvärdet inte får överskridas.Motsvarande bestämmelser finns i 4c § lagen (1963:76) om kreditaktiebolag, 18b§fondkommissionslagen (1979:748) och 11 b § lagen (1988:606) om finansbolag. Närvärderegleringsreservema avskaflFas och i stället tillgångar i skattesammanhangskall redovisas till sitt lägsta värde, bör föreskrivas att alla slag avtillgångar vid bestämmandet av kapitalkravet skall tas upp till sitt bokfördavärde. Närdet gäller bankemas allmänna redovisning anges i 4 kap. 4 § bankrörelselagenatt, utöver vad som föreskrivs i 14 § bokföringslagen, en banks tillgångar iform av vissa obligationer får tas upp till ett medeltalsvärde, gmndat på emissionsräntomaunder på obligationer som utfärdats av vissabostadslåneinstitut. Anskaflfningsvärdet får dock inte överskridas. Regelnom medeltalsberäkning av värdet på obligationer tillkom i en situation när bankema,till skillnad från vad som gäller, skulle hålla obligationsportföljer avansenlig storlek. Syftet med undantagsbestämmelsen är att bankema skall kunnadämpa svängningama i sitt resultat genom att av stiganderäntenivå inte behöva belasta resultatet ett enskiU år med helavärdeminskningen på obligationsinnehavet. Del har ansetts att sådana växlingari resultat och ställning kan vara skadliga för en banks anseende när det gällerkreditvärdighet (rating). Dettorde vara ett allmänt intresse att bankemas redovisning så rättvi- 28 sandesom möjligt återger bankens resultat och ställning, som onekligen Prop.1990/91:40 påverkas av förändringar av obligationemas värde. Starka skäl talardärför för att möjligheten att använda medehalsvärdet i princip bör avskaflfas.Såsom anförts av flera remissinstanser kan emellertid ett avskaffande av metodenleda till problem för bankerna, i allt fall under ett övergångsskede. Vidaretorde vilket också påpekats av olika remissinstanser de för bankernagällande redovisningsreglerna i allmänhet komma att behöva ses över som ett ledi anpassningen till vad som gäller inom EG. Framför allt av det skälet avstårjag från att nu lägga fram förslaget. Frågan om ett avskaflfande av medeltalsvärdemetodenfår behandlas i samband med en sådan översyn. 2.3 Avräkning från kapitalbasen i hypoteksinstitut I39c§ lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoleksföreningarresp. 60b § lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningarbehandlas kapitalbasen i dessa hypoteksinstitut. Om ett institut har förvärvataktier i ett fastighetsbolag, eller aktier eller andelar i ett företag somtillgodoser vissa för kreditinstitut gemensamma intressen m. m., och hypoteksinstitutethar ett väsentligt ekonomiskt intresse i företaget, skall från kapitalbasen räknasav av summan av det bokförda värdet av aktiema eller andelarna iföretaget och företagets bokförda skulder. Reglerna motsvarar i stort sett enbestämmelse som tidigare gällde bankema (2 kap. 9 § bankrörelselagen i desslydelse före den 1 febmari 1990). Ibankrörelselagen fanns en begränsning av avräkningens storlek. I det fallinnehavet av aktier eller andelar var lägre än avräknades endast åttaprocent av den del av värdet av skulderna som svarade mot innehavet. Stadshypotekskassanhar i sitt yttrande över utkastet påpekat att denna begränsningsregel inteinflutit i de lagar som rör hypoteksinstituten, vilket kan leda till att avräkningenblir för stor. Kassan har dock påpekat att felet inte nu har någonpraktisk betydelse, eftersom stadshypo-tekskassans nuvarande aktieinnehav inteanses vara av sådan ekonomisk betydelse att regeln blir tillämplig. Stadshypotekskassanspåpekande är i och för sig riktigt. Med tanke på att frågan har så litenpraktisk betydelse och på att den aktuella lagstiftningen med störstasannolikhet kommer att upphöra att gälla i nuvarande formfinner jag emellertid inte anledning att föreslå ändringar i två lagar som intei övrigt berörs av detta lagstiftningsärende. 2.4 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Denuvarande värderegleringsreservema upplöses i samband med det bokslut som kommer att ligga till gmnd taxering (eller i vissa fall taxering). Även lagen om skatteutjämningsreserv tillämpas första gången i samband med det bokslutet. Övergångsregler om att de nya kapitaltäckningsreglema skall tillämpas först i samband med övergången från värderegleringsreserv till surv måste därför finnas. knytas till utgången avdet räkenskapsår när värderegleringsreserverna Prop. 1990/91:40 skallåterföras till beskattning och avsättning till surv första gången kan göras.Detta uppnås genom en övergångsbestämmelse om att äldre regler skall gälla tillutgången av del räkenskapsår som avslutas närmast efter den 28 febmari 1991.Lagändringarna bör träda i kraft . Ettenskilt företags beslut att inte göra någon avsättning till surv påverkargivetvis inte tidpunkten för de nya reglernas första tillämpning, lika lite somdenna påverkas av om något företag av ett eller annat skäl saknar möjlighet attgöra avsättning till surv. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lagom ändring i bankrörelselagen (1987:617), 2.lag om ändring i lagen(1963:76) om kreditaktiebolag, 3.lag om ändring i fondkommissionslagen(1979:748), 4.lag om ändring i lagen(1988:606) om finansbolag. Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga I. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över de upprättade förslagen. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Lagrådsremissens lagförslag Prop. Bilaga 1 1 Förslag till Lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) Härigenomföreskrivs alt 2 kap. 9 a och 10§§ bankrörelselagen (1987: 617) skall haföljande lydelse. Kapitalbasenutgörs av summan av primärt och supplementärt kapital efter avräkning enligtsista stycket. Det primära kapitalet skall utgöra minst hälften avkapitalbasen. Medprimärt kapital avses: A. Ibankaktiebolag eget kapital, i sparbanker reservfonder och uppskriv ningsfonder samt i föreningsbanker eget kapital med undantag för förlagsinsatser. B. Sjuttioprocent av det belopp B. av skatleuljäm- som svarar mot bankens re- ningsreserven. serverför utlåning och garantiförbindelser. C. Sjuttioprocent av det belopp som svarar mot bankens re server för aktier, obligationer och utländska valutor, dock högst av skillna den mellan nettobokföringsvär det och del lägsta av anskaff ningsvärdet och marknadsvär det. Medsupplementärt kapital avses det nominella värdet av förlagsandelsbevis samtförlagsbevis och andra skuldförbindelser med en urspmnglig löptid av minst femår och med rätt till betalning först efter bankens övriga borgenärer, docksammanlagt högst till ett belopp som motsvarar hälften av det primärakapitalet. Bevis och andra skuldförbindelser vilkas återstående löptidunderstiger skall tas upp till ett belopp som motsvarar tjugo procent avdet nominella värdet för varje helt år som återstår till förfallodagen. Somprimärt eller supplementärt kapital får dessutom, enligt medgivande avregeringen eller efter regeringens bemyndigande av bankinspektionen, räknasandra kapitaltillskott och reserver än som sägs i andra och tredje styckena. Frånsumman av det primära och supplementära kapitalet skall räknas av det bokfördavärdet av vad som har skjutits till som aktiekapital eller i annan form i ettföretag som driver något slag av bankverksamhet. Någon avräkning skall dockinte göras om tillskottet uppgår till högst av företagets egnakapital eller motsvarande och det sammanlagda bokförda värdet av sådanatillskoll inte överstiger av bankens egna 'Senaste lydelse 1989:1086. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga1 kapital eller egna fonder. Avräkning skall inte heller göras för tillskott i företag som omfattas av bestämmelsemai 11 §. 10§ Kapitalkravet enligt 9 § bestäms i förhållande till bankens tillgångar samt sådanagarantiförbindelser och andra åtaganden på kapitalmarknaden som innebär enkreditrisk för banken (placeringar). Placeringama delas in i följande gmpper: Inneliggande kassa, checkar och postremissväxlar. 2.Värdehandlingar och fordringarför vilka svenska staten, en svensk kommun eller en därmed jämförlig samfallighetsvarar. 3.Värdehandlingar och fordringarför vilka utländska stater eller centralbanker svarar, om värdehandlingeneller fordran gäller i den nationella valutan och är refinansierad i sammavaluta. 4.Övriga värdehandlingar ochfordringar för vilka svarar någon av de utländska stater och centralbanker somregeringen föreskriver. 5.Fordringar, garantiförbindelseroch andra åtaganden på kapitalmarknaden, för vilka säkerheten utgörs av sådanatillgångar som avses i 1 eller sådana statliga värdehandlingar som avses i 2-4. Värdehandlingar och fordringar för vilka allmänna pensionsfonden eller ettsvenskt företag som bedriver något slag av bankverksamhet svarar. 2.Värdehandlingar och fordringarför vilka svarar en kommun eller en därmed jämförlig samfallighet i någon av deutländska stater som regeringen föreskriver. 3.Värdehandlingar och fordringarmed en återstående löptid av högst för vilka en utländsk bank svarar. 4.Värdehandlingar och fordringarför vilka svarar en bank i någon av de utländska stater som regeringenföreskriver. 5.Värdehandlingar och fordringarför vilka svarar någon av de internationella utvecklingsbanker som regeringenföreskriver. 6.Fordringar, garantiförbindelseroch andra åtaganden på kapitalmarknaden, för vilka säkerheten utgörs avvärdehandlingar eller fordringar som anges i 5. C. Fordringar,garantiförbindelser och andra åtaganden på kapitalmark naden, för vilka säkerheten utgörs av panträtt i bostadsfastighet eller tomträtt till sådan fastighet inom det uppskattade värde som banken bestämt efter särskild värdering. D. Övrigatillgångar, garantiförbindelser och andra åtaganden på kapital marknaden. Vidbestämmandet av kapitalkravet undantas -sådana tillskott som enligt 9 a§ sista stycket skall räknas av från kapitalbasen, -tillskott i företag somomfattas av bestämmelsema i 11 §, -de placeringar som anges iförsta stycket A, -fordringar mot förelag somingår i samma koncem som banken, -fordringar som har garanteratsav ett företag i samma koncem som banken, -fordringar mellan en sparbankoch samt -fordringar mellan enföreningsbank och . Iövrigt skall vid bestämmandet av kapitalkravet placeringarna tas upp tillsammanlagt tjugoprocent av summan av de placeringar som anges i första stycket B, femtioprocent av summan av de placeringar som anges i första stycket C samt helasumman av de placeringar som anges i första stycket D. Till gmnd för bestämmandetav kapitalkravet enligt tredje stycket skall placeringarna värderas enligtföljande: 1990/91:40 Bilaga 1 1.Tillgångar, för vilkareserver som avses i 9a§ andra stycket B och C har satts av, värderas lill sittbruttobokföringsvärde, aktier, obligationer och utländska valutor dock högsttid sitt marknadsvärde. 2.Övriga tillgångarvärderas tid sitt bokförda värde. 3.Garantiförbindelser med anknytningtill kreditgivning värderas till sitt nominella belopp. 4.Övriga garantiförbindelser värderastill halva sitt nominella belopp. 5.Andra åtaganden på kapitalmarknadenvärderas till sitt nominella belopp, om inte regeringen föreskriver ett lägrebelopp. /.Tillgångar värderas till sitt bokförda värde. Garantiförbindelsermed anknytning lill kreditgivning värderas till sitt nominella belopp. Övrigagarantiförbindelser värderas till halva sitt nominella belopp. Andraåtaganden på kapitalmarknaden värderas till sitt nominella belopp, om interegeringen föreskriver ett lägre belopp. Regeringen får bemyndigabankinspektionen att meddela sådana föreskrifter som enligt denna paragrafankommer på regeringen. 1.Denna lag träder i kraft den 1mars 1991. 2.Äldre föreskrifter gäller tillutgången av det räkenskapsår som avslutas närmast efter ikraftträdandet. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1963:76) om kreditaktiebolag ' Härigenomföreskrivs alt 4b och 4c§§ lagen (1963:76) om kreditaktiebolag skall haföljande lydelse. Kapitalbasenutgörs av summan av primärt och supplementärt kapital efter avräkning enligtsista stycket. Det primära kapitalet skall utgöra minst hälften avkapitalbasen. Medprimärt kapital avses: A. Egetkapital. B. Sjuttioprocent av det belopp B. av skatteuljäm- som svarar mot bolagets re- ningsreserven. serverför utlåning och garantiförbindelser. C. Sjuttioprocent av del belopp som svarar mot bolagets re server för aktier, obligationer och utländska valutor, dock högst av skillna den mellan nettobokföringsvär det och det lägsta av anskaff ningsvärdet och marknadsvär det. Medsupplementärt kapital avses det nominella värdet av förlagsbevis och andraskuldförbindelser med en urspmnglig löptid av och med rätt tillbetalning först efter bolagels övriga borgenärer, dock sammanlagt högst tillett belopp som motsvarar hälften av det primära kapitalet. Bevis och andraskuldförbindelser vilkas återstående löptid understiger skall tas upptill ett belopp som motsvarar tjugo procent av det nominella värdet för varje hehår som återstår till förfallodagen. Somprimärt eller supplementärt kapital får dessutom, enligt medgivande avregeringen eller efter regeringens bemyndigande av bankinspektionen, räknasandra kapitaltillskott och reserver än som sägs i andra och tredje styckena. Frånsumman av det primära och supplementära kapitalet skall räknas av det bokfördavärdet av vad som har skjutits till som aktiekapital eller i annan form i ettföretag som driver något slag av finansiell verksamhet som kräver tillstånd.Någon avräkning skall dock inte göras om lillskottet uppgår till högst femprocent av företagets egna kapital eller motsvarande och det sammanlagdabokförda värdet av sådana tillskott inte överstiger av bolagetsegna kaptial. Avräkning skall inte heller göras för tillskott i företag somomfattas av bestämmelserna i 4 d §. Kapitalkravet enligt4a § bestäms i förhållande till bolagets tillgångar samt sådanagarantiförbindelser och andra åtaganden på kapitalmarkna- ' Senaste lydelse1989:1090. ' Senaste lydelse 1989:1090. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga1 den som innebär en kreditrisk för bolaget (placeringar). delas in i följande gmpper: A. Tillgångaroch åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket A bankrörelselagen (1987:617). B. Tillgångaroch åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket B bankrörelselagen. C. Tillgångaroch åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket C bankrörelselagen. D. Tillgångaroch åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket D bankrörelselagen. Vidbestämmandet av kapitalkravet undantas -sådana tillskott som enligt 4 b§ sista stycket skall räknas av från kapitalbasen, -tillskott i företag somomfattas av bestämmelsema i 4 d §, -de placeringar som anges iförsta stycket A, -fordringar mot företag somingår i samma koncem som kreditaktiebolaget samt -fordringar som har garanteratsav ett företag i samma koncern som kreditaktiebolaget. 1övrigt skall vid bestämmandet av kapitalkravet placeringama tas upp tillsammanlagt -tjugo procent av summan av deplaceringar som anges i första stycket B, -av summan av deplaceringar som anges i första stycket C samt -hela summan av de placeringarsom anges i första stycket D. Tillgmnd för bestämmandet av kapitalkravet enligt tredje stycket skall placeringamavärderas enligt följande: Tillgångar,för vilka reserver 1. Tillgångar värderas till sitt bok- som avses I4b§ andra stycket B förda värde. ochC har satts av, värderas till sitt bruttobokföringsvärde, aktier obligationeroch utländska valutor dock högst tift sitt marknadsvärde. 2.Övriga tillgångarvärderas lift sitt bokförda värde. 3.Garantiförbindelser med an- 2.Garantiförbindelser med anknytning till kreditgivning vär- knytning till kreditgivning värderas till sittnominella belopp. deras till sitt nominella belopp. 4.Övriga garantiförbindelser vär-3. Övriga garantiförbindelser värderas till halva sitt nominella deras till halva sitt nominella belopp. 5.Andra åtaganden på kapital- 4.Andra åtaganden på kapitalmarknaden värderas till sitt no- marknaden värderas till sitt nominella belopp, ominte rege- minella belopp, om inte regeringen föreskriver ettlägre be- ringen föreskriver ett lägre belopp, lopp. Regeringenfår bemyndiga bankinspektionen att meddela sådana föreskrifter som enligtdenna paragraf ankommer på regeringen. 1.Denna lag träder i kraft . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 2.Äldre föreskrifter gällerfortfarande för , . 3.För andra kreditaktiebolaggäller äldre föreskrifter till utgången av det räkenskapsår som avslutasnärmast efter ikraftträdandet. 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i fondkommissionslagen (1979:748) Härigenomföreskrivs att I8a och 18b §§ fondkommissionslagen (1979:748) skall ha följandelydelse. Kapitalbasenutgörs av summan av primärt och supplementärt kapital efter avräkning enligtsista stycket. Det primära kapitalet skall utgöra minst hälften avkapitalbasen. Medprimärt kapital avses: A. Egetkapital. B. Sjuttioprocent av det belopp B. av skatleutjäm- som svarar mot bolagets re- ningsreserven. serverför utlåning och garantiförbindelser. C. Sjuttioprocent av det belopp som svarar mot bolagels re server för aktier, obligationer och utländska valutor, dock högst av skillna den mellan nettobokföringsvär det och det lägsta av anskaff ningsvärdet och marknadsvär det. Medsupplementärt kapital avses del nominella värdet av förslagsbevis och andraskuldförbindelser med en urspmnglig löptid av och med rätt lillbetalning först efter bolagets övriga borgenärer, dock sammanlagt högst tillett belopp som motsvarar hälften av det primära kapitalet. Bevis och andraskuldförbindelser vilkas återstående löptid understiger skall tas upptill ett belopp som motsvarar tjugo procent av det nominella värdet som återstår till förfallodagen. Somprimärt eller supplementärt kapital får dessutom, enligt medgivande avregeringen eller efter regeringens bemyndigande av bankinspektionen, räknasandra kapitaltillskott och reserver än som sägs i andra och tredje styckena.