prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — l.attgodkänna att omfattningen av och den huvudsakliga inriktningen förverksamheten inom sprängämnesinspektionens ansvarsområde skall vara i enlighetmed vad jag förordat i avsnittet Förslag, 2. att till Sprängämnesinspektionenför /92 anvisa ett förslagsanslag på I . Åtgärder för att främja industridesign Prop. 1989/90Utgift 5 692 524 Reservarion 1400 333 B''- 1990/91Anslag 5000000 1991/92Förslag 5 200000 Från anslaget Utgår bidrag till Stiftelsen och medel för designstöd till enskilda företag. Stiftelsen Svensk Industridesign har bildats avstatens industriverk. Föreningen och Ingenjörsvetenskapsakademien.Stiftelsens ändamål är att bedriva och främja forskning och utveckling inomindustridesignområdet samt verka för den praktiska användningen av god designgenom utbildning, rådgivning och information till gagn för näringslivet ochsamhället i övrigt. Verksamheten bedrivs inom de tre programområdena Kontaktoch rådgivning. Utställningar och programverksamhet samt Kunskap och kompetens. Denstatliga satsningen på industridesign inleddes /85. beviljats för verksamheten. föreslår i sin anslagsframställningen anslagsökning med 400000kr. för att bl.a. utöka verksamheten inora orarådetkunskap och kompetens. Med ökade resurser skulle även fler mindre företag kunnafå inblick i hur industridesign kan användas som en integrerad del i produktutvecklingoch raarknadsföring. Förbudgetårei 1991/92 beräknarjag anslaget lill 5,2milj.kr. Jag räknar även medatt bidrag skall kunna lämnas för designfrämjande insatser inom ramen för deraedel som anvisas under anslaget Småföretagsutveckling. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Åtgärder för alt främja industridesign /92 anvisa ett reservationsanslag på . 1989/90Utgift 7900000 1990/91Anslag 8038000 1991/92Förslag 5 590000 , som inrättades den Ijuli 1981, skall ta initiativ till, planera, saraordna och göra insatser för att fräraja hemslöjd i den mån sådana uppgifter inte ankommer på annan stattig myndighet. Nämnden skall inora sittverksamhetsområde fördela statligt stöd till hemslöjdsfrämjande verksamhet. skall svara för nämndensmedelsförvaltning och personaladministration samt lämna näranden det biträde iövrigt som behövs för dess verksamhet. 1990/91:100 Bil.14 Beräknadändring 1991/92 Nämndenför hemslöjdsfrågor föreslår i sin anslagsframställning bl. a. att näranden,raed hänsyn till verksarahetens begränsade omfattning, undantas frånregeringens besparingsdirektiv. Nämnden förordar att de medel förlänshemslöjdskonsulenterna sora anvisas under anslaget G 2. Regionalautvecklingsinsatser i stället anvisas under anslaget B 5. Främjande avhemslöjden (-1- ). Vad gäller den del av nämndens verksamhet soraär helt statligt finansierad konsulentverksamhet föreslås en uppräkning avanslaget till spetskonsulenten och till sameslöjdskonsulenterna med20%(-l- 244000kr. Nämnden föreslår vidare att bidraget till () räknas upp med 544000kr. De samiska huvudorganisationerna tillsatte år 1987gemensamt en utredning för sameslöjdens främjande och utveckling. Nämnden förhemslöjdsfrågor har bekostat utredningsarbetet. Utredningsresultatetredovisades i rapporten som överlämnades tillnämnden i augusti 1989.1 rapporten redovisas bl. a. förslag om bildande av ettnytt organ som skall ha en servicefunktion gentemot sameslöjdarna. Verksamhetenföreslås bedrivas i stiftelseform. Nämnden föreslår att medel anvisas tillverksamhetens driftkostnader (-1- . Vidare föreslår nämnden att medel anvisas för attunder en treårig försöksperiod genomföra ett projekt for den internationellaslöjden lett av en konsulent (+ 420000kr. Näranden framhåller slutligen nödvändigheten av attmedel tillskjuts för underhåll av Sätergläntan - Hemslöjdens gård (+-400000kr. 1990/91: 100 Förnästa budgetår bör medel för främjande av hemslöjden beräknas med utgångspunkti huvudförslaget med en real minskning av utgifterna om medfördelningen 1,vardera året i enlighet med de generella principerna förbudgetering av myndighetsanslag. skall ävenfortsättningsvis ha den samordnande funktionen över konsulentverksamheten ochbemyndigande att pröva frågan om huvudmannaskap för konsulenterna. Under anslaget Främjande av hemslöjden beräknarjagI . för tre helt statligt finansierade sameslöjdskonsulenter och fören helt statligt finansierad spetskonsulent. Jag förordar härvid att enuppräkning sker med sararaanlagt . Projektet i saraverkan genoraförs förnärvarande. Ett särskilt samverkansbolag har bildats. , i vilkethuvuddelen av landets hemslöjdsbutiker avses bli delägare. beslutade (prop. 1988/89:100bil. 14, NU22, rskr. 177) att verksamheten vid börutvärderas bl. a. i fråga ora gränsdragningen mellan nämnden och SHR. Jag harraed stöd av regeringens bemyndigande tillkallat en utredare för detta uppdrag(dir. 1990:76). Uppdraget skall redovisas . Kostnaderna för de 48 länshemslöjdskonsulenternabelastar fr.o.m. /89 anslaget Regionala utvecklingsinsatser. Medhänsyn till den nämnda utvärderingen förordar jag att denna ordning bestårtills vidare. Frågan om ett statligt stöd lill ett serviceorganför sameslöjdarna bereds i . Jagberäknar anslaget till 5 590000kr. för /92. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Främjande av hemslöjden för budgetåret1991 /92 anvisa ett förslagsanslag på . Stöd till turism och rekreation 1989/90Utgift 116 722000 1990/91Anslag 123000000 1991/92 Förslag 123 000000 turistråd är en stiftelse inrättad avstaten. Svenska kommunför bundet och med uppgift att som centralt organ plane ra, samordna och genomföra åtgärder för turism i . skall enligt sina stadgar dels verka för att utveckla svensk turism och genom marknadsföringsåtgärder förbättra svensk bytesbalans och syssel sättning samt stödja regional utveckling, dels medverka till att förbättra raöjligheterna till turism och rekreation för breda folkgrupper. Regeringen har bemyndigat mig att tillkalla en särskild utredare 46 meduppgift att närmare precisera de mål som bör gälla för Prop.1990/91:100 turistråds framtida verksamhet samt pröva finansieringen avverksamhe- Bil. 14 ten och överväga eventuella organisatoriska följder. Från anslaget utgår medel till marknadsföring,bidrag till utvecklings-och försöksverksamhet inom turist- ochrekreationssektorn samt i mån av resurser också bidrag till uppförande av turist-och rekreationsanläggningar av riksintresse. Vidare lämnas bidrag till vissaideella organisationer. turistråd har sitt huvudkontor iStockholm. Därutöver driver rådet marknadskontor i , ,, och samt inforraationskontor i , ,och Ziirich. I drivs kontor tillsammans med , ,och medan rådet i , och samarbetar medDanmarks och turistråd. Enligt regeringsbeslut skall turistråd fr.o. /92 övergå till treårig budgetering av sin verksamhet.Särskilda direktiv har lämnats för den fördjupade anslagsframställning somavlämnats för /92 samt 1992/93-1993/94. arbeteraed anslagsframställningen har tagit sin utgångspunkt i den av rådetframtagna strukturplanen som beskriver turismen i och till , dessutvecklingsraöj-ligheter särat lämpliga åtgärder för att nå en positivutveckling av turism och rekreation. Mot bakgrund av regeringens beslut atttillkalla en utredare som bl.a. skall behandla turistrådets framtida verksamhetförordar jag att ställningstagande till turistrådets fördjupadeanslagsframställning skjuts upp tills detta utredningsarbete genomförts (dir.1990:78). Turistrådetframhåller som motiv för sina äskanden att turismen utvecklas mycket snabbtöver hela världen och har blivit världens största näring mätt i antalsysselsatta. Även i utmärker sig turism som en långsiktigt expansivdel av en växande tjänstesektor. Den har enligt rådet kommit att betyda alltmer för landets ekonomi både vad gäller inhemsk produktion av varor ochtjänster som i utrikeshandeln. Svensk turism omsatte drygt 100miljarder kronor och dess andel av bruttonationalprodukten är 3 . Enligt turistrådet är en av världensstörsta importörer av turisttjänster. lade svenskarna ut närmare36 miljarder kronor på utlandsresor. är också en stor exportör avturisttjänster. ligger exempelvis klart före välkända turistländer somItalien, och i intjänad resevaluta per invånare. Värdemässigt hävdar sig också resevalutaintäkternaväl i förhållande till många av viktigaste exportvaror. Intäkterna representerar t.ex. i storleksordningen fyra gånger så stort värde som malmexporten. har resevalutaintäkterna passerat såväl exporten av trävaror som exporten av pappersmassa i värde och närmar sig nu värdet av exporten av järn och stål. Det är således hög tid enligt turistrådet att turismen börjar betraktas som en svensk basnäring med avgörande bety delse för ekonomi och sysselsättning. Detär väl dokumenterat att en ökad och mer innehållsrik fritid hör till Prop.1990/91: 100 det som människor värderar högst välfärdsmässigt. Insatser för altutveck- Bil. 14 la möjligheterna till turism och rekreation utgör därmedett mycket väsentligt inslag i strävandena att nå en ökad livskvalitet. Därför talar enligt turistrådet såväl ekonomiskasom sociala skäl för att turism och rekreation borde höra till Sverigesviktigaste och högst prioriterade utvecklingsområden. Efterfrågan inom turist-och rekreationsområdet väntas bli alltmer individuellt präglad med eninriktning på aktiviteter och upplevelser - i synnerhet sådana som har enanknytning till kultur, natur, miljö, hälsa och livskvalitet. Och det är justinom dessa områden som den svenska turistprodukten har sin största styrka. har emellertid, enligt turistrådet, enrad förändringar medfört försämringar av turismensverksamhetsbetingelser i . Skatteomläggningen, höjda bensinpriser ochregelförändringar tillsamraans med en i övrigt snabb kostnadsutveckling harmedfört att det blir väsentligt dyrare att turista i och attkonkurrensförutsättningarna genteraot utlandet försämrats. Många anläggningaroch företag inom turistbranschen - och då inte minst i glesbygden - kommerenligt turistrådet att möta ekonoraiska svårigheter. Ytteriigare en negativfaktor är att många korarauner och landsting tvingas skära ner sitt engagemangi turistfrämjande åtgärder som ett resultat av ett kärvt budgetläge. bedömning är att vi nu befinner oss iett skede när Sverigeturismens framtid avgörs. Önskar man slå vakt om turismensom en framtidsbransch även i fordras insatser. För att bevara såmyckel som raöjligt av den infrastruktur som byggts upp på turist- och rekreationsområdetoch kunna ta till vara de långsiktiga tillväxtmöjligheter som trots allt finns,krävs att det utsatta konkurrensläge som svensk turism hamnat i kan överbryggasgenom utvecklingsarbete för att på olika sätt stärka och förbättra utbudet ochanpassa det till långsiktiga konkurrensförutsättningar. Även i tidigare samraanhang har turistrådetredovisat att konkurrensen på den internationella turistraarknaden ökar och attde flesta länder stärker sin turistsektor för att försöka förmå såväl inhemskasom utländska turister att välja det egna landet som semestermål. Många aktörer har del i utvecklingen av svenskturism. De representeras av statliga myndigheter, landsting, kommuner,intresseorganisationer, resenäring och annan näring med ekonomiska intresseninom turism. Framgång för svensk turism kräver ett effektivaresamspel mellan de olika aktörerna samt en tydligare prioritering av vilkainsatser som skall göras för att påskynda utvecklingen av svensk turism. Dettakräver beslutsunderlag i form av kunskap, t. ex. konsumenternas önskemål, investeringsmöjligheter,ekonomi och marknadsförhållanden. Det ställs krav från turismens olika aktörer på attturistrådet tillhandahåller beslutsunderlag och ger förutsättningar församordnad marknadsföring. Behovet av service i form av löpande information,bild- och textmaterial, rådgivning m. ra. är kontinuerligt ökande. Kraven påinsatser sora rör det sektoriella ansvaret har ökat inomoraråden som utbildning,sysselsättning, lokal och regional verksamhet samt internatio- Prop.1990/91:100 nella frågor. har intensifierat sitt arbete somsektororganisation, bl.a. genom särskilda engagemang i den regionala och lokalaturistverksamheten. En utgångspunkt för turistrådets val av inriktning och valav aktiviteter har varit en förstärkt samverkan med externa intressenter. turistråd redovisar i sin fördjupadeanslagsframställning för perioden /92 1993/94 förslag på två olikaanslagsnivåer och under fyra anslagsrubriker. Den lägre anslagsnivån skulleinnebära en medelstilldelning för treårsperioden av 433milj. kr., dvs. enanslagsökning med 33milj. kr., och den högre anslagsnivån skulle innebära 703milj. resp. 213 milj. kr. beräknar att medfinansieringen utöverstatsanslag, främst från näringslivet i gemensamma marknadsföringskampanjer,kan komma att uppgå till 23 resp. 48 milj. kr. i de olika nivåerna, dvs.till ca70 resp. 145 milj. kr. Sverigesturistråds förslag innebär i sammanfattning följande. Rådet prioriterar produktutveckling sora innebäratt modern informationsteknologi används för att sprida turistinriktadinformation. Detta bör innebära högre service i försäljningen av somturistmål samt möjligheter att utnyttja våra relativa fördelar i form av godinfrastruktur, kvalitet, miljö, kultur och natur i en för profilerandeturism. har enligt rådet goda förutsättningar, inteminst i ett nordiskt samarbete i marknadsföringen, att profilera påutvalda raarknader som inte nödvändigtvis utgörs av geografiska områden utansnarare olika marknadssegment. Dessa utgörs av de nämnda relativamarknadsfördelarna men också upplevelseturism, kongresser och belöningsresor. Härutöver framhåller turistrådet behovet av riktadeinformationsinsatser, strategiskt valda insatser vid gränser, internationellainformationspunkter och massmediapåverkan liksom det utåt sett mindre uppmärksammadearbetet med insamlande av inforraation, kunskapsinhämtande och arbetskrävandesamordningsarbete för att fräraja svensk turism i rollen som sektoransvarigtorgan. Till detta kommer den vardagliga uppgiften att som serviceorganförmedla och distribuera information om . Vidare anser turistrådet att behov finns av att medolika medel nå ut till nya konsumentgrupper. och har i framställningar fogadetill rådets anslagsframställning redovisat sina behov av medel för resp.verksamhet. () anför i en revisionsrapport som överlämnats till regeringen ijanuari 1990 att turistrådets korta historia är präglad av flera förändringar såväl i verksamhet som organisation. 1 rådets nuvarande organisation ingår tre delar som representerar olika roller och uppgifter. arbetar med marknadsföring, affärs- och produktutveckling m.m. Inom turistrådet finns vidare den permanenta delegationen som är 49 4 1990/91. underställdrådets styrelse, men som också har vissa myndighetsuppgifter. 1990/91:100 Slutligen har turistrådet ett dotterbolag. , som bedriver Bil. RRV har undersökt hur turistrådet hanterar sin uppgift ulanatt försöka mäta eller ens bedöma effekter av rådets verksamhet. RRV har inteheller utvärderat den statliga turist- och rekreationspolitiken. Däremot harRRV granskat turistrådets organisation och resursfördelning samt prövathuvudmannaskaps- och associationsformer. RRV anser att det finns två grundläggande hinderför effektiv verksamhet vid turistrådet. Det första hindret är att rådet harett allt för brett och splittrat uppdrag. Detta beror enligt RRV på atlturistrådet fått i uppdrag att verka för att samtliga mål för turist- ochrekreationspolitiken uppfylls. Det andra hindret enligt RRV är rådetsorganisation. RRV anser att den nuvarande organisationen bl. a. har försvåratför rådet att utveckla sin roll som sektoransvarigt organ. RRV menar attmångfalden i uppgifterna och den organisatoriska konstruktionen med bl.a. endelegation inom rådet har försvårat för rådet att följa en konsekvent linje ocharbeta effektivt. 1 sin analys av turistrådets verksamhet har RRViakttagit två slags konflikter. Dels leder de skilda raål statsraakternaforraulerat för rådet till att det uppkomraer oklarhet ora vilka intressenrådet skall företräda och vilka kunskaper rådet skall stå för, dels orsakardelegationens status som myndighet och dess samraansättning av olikapartsrepresentanter en intressekonflikt raellan delegationen och turistrådet iövrigt. Dessa förhållanden har enligt RRV raedfört vissa problera iverksaraheten. RRV föreslår att turistrådets uppgift och organisation renodlas. Utgångspunkten för RRVs förslag är att Sverigesturistråd skall bedriva verksamhet som ingen annan bedriver eller i vilkenrådet kan utnyttja sina koraparativa fördelar. Detta leder RRV till en analysav innebörden av statsraakternas mål jör verksamheten vid turistrådet. Rådetshuvuduppgift bör vara att, raed producenternas intressen som utgångspunkt ochutifrån ett nationellt perspektiv, såsom sektorsorgan främja en ökning avturismen i . bör verka för samordning vad gäller såvälproduktutveckling och marknadsföring som uppbyggnad, utveckling och spridningav kunskap. Som sektorsorgan bör rådet dessutom i ett producentperspektivbevaka och främja turistiska intressen i samhällsplaneringen i stort. Genom attverka för ökad turism i främjas en strävan att förbättra svenskbytesbalans varför denna deluppgift kan utgå. Vidare anser RRV att rådetsuppgift att förbättra sysselsättningen, stödja regional utveckling och verkaför att förbättra breda folkgruppers möjligheter till turisra och rekreationskapar problera i rådets verksarahet och primärt bör vara frågor för andraorganisationer. RRV har inte funnit några fördelar med atthuvudmannaskapet för turistrådet delas mellan staten och Kommun- ochLandstingsförbunden. Eftersom turistrådet verkar på statens uppdrag ochfinansieras av staten, anser RRV att staten ensam bör vara huvudman förturistrådet. RRV har funnit alt stiftelseformen somassociationform inte utgör något problem för turistrådet. Däremot orsakar den vissa insyns- och kontroll problem från bl.a. statsmakternas sida. RRV anser det lämpligt att i samband med överväganden om huvudmannaskapet för turistrådet även 50 Som alternativ nämns myndighet eller Prop.1990/91:100 möjligheten att genom riksdagsbeslut utsträckaoffentlighetsprincipen till Bil. 14 att gälla hela rådets verksamhet. RRV anser att turistrådets konstruktion med tvåbeslutande organ, styrelsen och delegationen, orsakar styrproblem. Arbets- ochansvarsfördelningen mellan de två instanserna är oklar. Delegationen, somutgör en viktig del av rådets verksamhet, har inte fått tillräckligt utrymme.De uppgifter som åvilar delegationen bör överföras till rådet och denpermanenta delegationen bör avskaffas. För att åstadkomma ytterligare renodling avturistrådets verksamhet föreslår RRV att utlandsverksamheten, dvs. raarknadskontorensverksamhet, klarare särskiljs från rådets övriga verksamhet, t.ex. genom attmarknadskontoren görs om till resultatenheter inom rådet. RRV föreslår ocksåatt marknadskontoren ges möjlighet att utveckla konsultverksamhet och ta betaltför denna. RRVs rapport har remissbehandlats tillsammans medförslag från turistråd ora rådets framtidautlandsorganisation. Elva yttranden har avgivits över RRVs betänkande,nämligen av statens industriverk (SIND), . , turistråd, , ,indu-striJÖrbund, Centralorganisationen , iSverige (LO), Svenska Resebranschens RiksJÖrbund (RRF), () och . Viktigaresynpunkter som framkommit i remissbehandlingen redovisas i det följande. Remissinstanserna delar i huvudsak RRVs bedömningavseende målbeskrivningar, men har olika bedömningar avseende rollen attmöjliggöra breda folkgruppers turism och rekreation. Instansernas syn på detregionalpolitiska sambandet står inte i sak i konflikt med beslut,men flertalet förordar att regionalpolitiska mål i rådets verksamhet inteexplicit uttrycks. anser all RRV alltförlättvindigt sätter lik-helstecken mellan turism och rekreation och påpekar atthuvudsyftet med kommunernas satsningar på fritidsområdet är att tillgodose deegna invånarnas behov av fritid och rekreation. Att förbättra bredafolkgruppers möjlighet till turism och rekreation kräver att vissaförutsättningar uppfylls, såsom tillgång till tillföriitlig och fortlöpandeinformation om svenska folkets köpkraft, turism- och rekreationsvanor, etc.Det åvilar staten och de olika departeraenten att uppfylla dessaförutsättningar. Uppgiften att förbättra breda folkgruppers möjligheter tillturism bör därför ligga kvar hos turistrådet. anser att det måste ingå ituristrådets roll att förbättra breda folkgruppers möjligheter till turism ochrekreation och medverka till att såväl regionalpolitiska som andra socialahänsyn tas i utvecklingen på turism- och rekreationsorarådet. Turistrådetsuppgift är då att bidra med expertkompetens. däremot liksora i huvudsakIndustriförbundet, Centralor ganisationen och delar RRVs bedömning att delmålen bör 51 utgå.Målsättningen bör enligt turistrådet i stället formuleras som att Prop.1990/91: 100 "turistrådskall som centralt organ planera, samordna, marknads- Bil. föra och genomföraåtgärder för att främja turismen i i enlighet medde av fastställda målen". anser rådet att dessa målbör ändras i vissa avseenden. Till skillnad från RRV anser turistrådet att det ärsamhällsintresset och inte producenternas intressen som bör bilda basen förverksamheten. , liksom i väsentlig delLandsorganisationen betonar att turistrådet inte i tillräcklig omfattning harsatsat på åtgärder för att förbättra möjligheterna för breda folkgrupper tillturism och rekreation. RRVs bedömning att detta delmål bör åläggas en annaninstans kan endast accepteras om de berörda frågorna överförs till ett organsom har kapacitet och intresse för att ta sig an dessa frågor.Landsorganisationen anser att turistrådet även fortsättningsvis skall ta ettansvar för den sociala turismen i . RRF och SHR har varandra liknande uppfattningar ochanser att turistrådets viktigaste uppgift bör vara att initiera och stimuleraproduktutveckling av svensk turisra, varvid den kunskapsbank som turistrådetnu bygger upp utgör en viktig grund. Produktutvecklingen bör göras i närasamarbete med rese- och turistnäringens övriga representanter medhuvuduppgiften att utifrån ett nationellt perspektiv främja en ökning avturismen i . Utgångspunkten för allt arbete inom turism och reseliv böreraellertid inte vara producenternas intressen utan måste i stället varamarknadens behov och möjligheter. SIND framhåller att turistrådet bör arbeta som ettsektorsorgan vars roll att lyfta fram turistnäringens intressen är av stategiskbetydelse eftersom branschen är mycket heterogent sammansatt. Rådet bör dockäven fortsättningsvis ta hänsyn till regionala effekter och vara öppet församarbete med SIND och med berörda länsstyrelser. Flertalet remissinstanser yttrar sig inte i frågaom huvudmannaskapet för turistrådet. Stiftarna av rådet är dock i huvudsaknöjda med rådande förhållanden. anser att frågan om delathuvudmannaskap mellan staten. och är avunderordnad betydelse. Det väsentliga är oavsett vilken associationsform manväljer att kommuner och landsting försäkras representation och inflytandeöver organisationen. anser att formerna förhuvudmannaskapet kan och bör diskuteras men att det vore olämpligt att ställalandstingen och kommunerna helt utanför organisationen. avstyrker RRVs förslag om förändrathuvudmannaskap eftersom RRV inte har kunnat presentera några klara motiv förden föreslagna förändringen. Ett delat huvudmannaskap mellan staten. är till uppenbar fördel för verksamheten.Stiftelseformen bör bibehållas då den nuvarande verksamheten allvarligt skulleförsvåras om associationsformen ändras. I yttrandena över RRVs rapport delasuppfattningarna om delegationens roll, varibland stiftarna har varandra tillvissa delar sammanfallande åsikter. Kommunförbundetdelar RRVs uppfattning att huvudansvaret för tu- 52 ristrådetssamtliga uppgifter bör åvila styrelsen. Man bör emeUertid försö- Prop.1990/91:100 ka bevara den kompetens som delegationen tillför turistrådet.Landstings- Bil. 14 förbundet anser att den nuvarande delegationensfunktion skulle kunna lyftas fram och läggas på styrelsen.