prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — 977 1990/91. Förteckningöver remissinstanser som har yttrat sig över den Prop. 1990/91:90 särskilda rapporten av Bilaga 10.12 Efterremiss har yttranden inkommit från statskontoret, kemikalieinspektionen,länsstyrelserna i , , , ,, , , , , , Göteborgsoch , , , , , , ,, , , samt ,och . Sammanfattning av miljöavgiftsutredningens Prop. slutbetänkande (SOU 1990:59) Sätt värde på miljön! Miljöavgifter och andra ekonomiska styrmedel Miljöavgiftsutredningensuppdrag har varit att analysera föratsättningar-na för att i ökad omfattningutnyttja ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. lämnadeutredningen delbetänkandet (SOU 1989:21) Sätt värde på miljön! Miljöavgifter påsvavel och klor med förslag om miljöavgifter på svavelinnehållet i olja ochutsläpp av klororganisk substans från massaindustrins blekerier till vatten. Ioktober lämnade utredningen delbetänkandet (SOU 1989:83) Ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken - Energi och trafik jämte en bilagedel (SOU 1989:84)med förslag om avgifter på koldioxid, svavel och kväveoxider inom energi- ochtrafikområdena. Betänkandet innehöll vidare förslag till miljöklasser som grundför ett avgifts/bidragssystem för nya fordon. Dessutom förordades höjdbeskattning på förmånsbilar och höjda skrotningspremier för bilar av 1975 årseller tidigare års modeller. Idetta slutbetänkande redovisas utredningens aUmänna överväganden omanvändningen av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken samt förslag om nyamiljöavgifter för att begränsa miljöfarliga utsläpp och användningen avmiljöfarliga ämnen. Utredningens arbete har omfattat ett flertal miljöproblemoch sektorer. Ivår omvärld har miljöavgifter kommit till användning i relativtblygsam omfattning. Utredningen konstaterar dock att intresset hos många länderatt använda ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken har ökat påtagligt under senareår, vilket klart framgår av aktiviter inom FN-organen, , EG och inom detnordiska samarbetet. Stor enighet finns om att miljöavgifter och andraekonomiska styrmedel behövs som komplement tiU andra åtgärder för att lösamiljöproblemen kostnadseffektivt och för att åstadkomma en bättre hushållningmed begränsade naturresurser. Såväl handelspolitik som miljöpolitik syftar igmnden tiU en effektiv resurshushållning. Ökade ambitioner inom miljöområdetkan medföra vissa stömingar i handeln på kort sikt. På lång sikt behöver dockinte ökade miljökrav ses som problem för handelspolitiken. En gemensam strävani både miljö- och handelspolitik är att de verksamheter som skadar miljön skallbelastas med de verkliga miljökostnaderaa. Detta synsätt finns också inom EGinför genomförandet av den inre marknaden. Utredningenhar tillämpat ett antal kriterier vid bedömningen om ett ekonomiskt styrmedelär lämpligt att förorda som komplement eller alternativ till andra styrmedel.Till dessa hör måluppfyllelse, kostnadseffektivitet, flexibilitet, incitamenttill teknisk utveckling och fördelningseffekter. Vidare har styrmedlen bedömtsutifrån handelspolitiska aspekter. Utredningensförslag visar att det är möjligt att tilläm.pa ekonomiska styrmedel som syftar såväl till att begränsa föroreningsutsläpp som att minska användningen av skadliga ämnen i produkter etc. Möjligheteraa att tillämpa utsläppsavgifter kan begränsas bl. a. av höga mätkostnader. Miljöavgifter på insatsvaror kan vara lämpliga då avgiftsuttaget kan göras enkelt. Generella avgifter bör främst användas i sådana fall då miljörisker- 99 naär någoriunda lika för skilda användningsområden. Det är också möj- Prop.1990/91:90 ligtatt utforma miljöavgifter enbart för ett visst användningsområde. Ekonomiskastyrmedel som omfattar ämnen ingående i många olika pro- duktgmpperblir i regel administrativt betungande för både avgiftspliktiga Detta uppvägs i regel inte av de andra fördelar somär förknippade med ekonomiska styrmedel, t. ex. kostnadseffektivitet Medutgångspunkt i tidigare förslag i de båda delbetänkandena har utredningenprövat möjligheten till en ökad tillämpning av ekonomiska styrmedel för attbegränsa utsläpp av svavel- och kväveoxider från industriprocesser, flygtrafikoch sjöfart. Utredningen har vidare prövat om det med ekonomiska styrmedel gåratt påverka bränsleförbmkningen hos nya fordon i syfte att nedbringa bl. a.koldioxidutsläppen från trafiken. Utredningenhar undersökt möjligheten att tillämpa ekonomiska styrmedel för att begränsaanvändningen av tungmetaller, vissa organiska lösningsmedel ochHCFC-föreningar. Däratöver har utredningen också övervägt behovet av ekonomiskastyrmedel inom jordbmksområdet och på avfallsområdet. Utredningensförslag sammanfattas i det följande. Utredningenföreslår ett system med miljörelaterade landningsavgifter som bestäms utifråninternationella certifieringsdata för civila flygplansmotorer. Vid beräkningenav avgifterna har kolväten och kväveoxider värderats till /kg ochkoldioxid till /kg. Avgiftssystemet omfattar även buller. Innan förslagetgenomförs kan ytteriigare analyser behöva göras av de begränsningar sominternationella avtal innebär. Utredningenföreslår att ett avgiftssystem jor sjöfarten införs som syftar till att minskasvavelutsläppen i närområde. Förslaget bygger på fömtsättningen attdet inte går att träffa överenskommelserintemationellt om en direkt reglering för att begränsa svavelutsläpp frånsjöfarten. Avgiften på svavel baseras på merkostnaden för olika fartygstyperatt använda lågsvavlig olja. Systemet föreslås omfatta både inrikes och utrikessjöfart. Även i detta fall fömtsätts emellertid internationella överiäggningarinnan systemet kan införas. Utredningenföreslår att försäljningsskatten på motorfordon som tas ut för nya bilarkompletteras med en särskild skatt för personbilar som vid blandad körningförbrakar bensin per mil. Vid en förbmkning mellan 0,90 och0,per mil utgår skatt med . för varie hundradels liter per mil.Därefter höjs uttaget till . för varie hundradels liter per mil t.o.m.1,per mil. För vae hundradels liter per mil därutöver blir uttaget 500kr., dock högst sammanlagt per bil. föresläs att dennuvarande försäljningsskatten som är . per kg tjänstevikt sänks med 10öre per kg för personbilarna så att det sammanlagda skatteuttaget för alla nyapersonbilar blir oförändrat. Utredningenföreslår dessutom att försäljningsskatten kompletteras med en skatt på bilar som har hög motorstyrka i förhållande till vikten. sådanskatt drabbar främst sportbilar och bilmodeUar i s. k. GTI-utföran- Prop.1990/91:90 de.Skatten föreslås utgå med . för varje kilowatt som kvoten mellan Bilaga13.1 motoreffekt och tjänstevikt överstiger 80 kW per tjänstevikt. Ändringarna i försäljningsskatten föreslås träda i kraft . Kadmiumi laddningsbara nickel/kadmiumbatterier svarar numera för över hälften avkadmiumanvändningen. Utredningen föreslår att slutna nickel/kadmiumbatterierbeläggs med en avgift på . per gram batterivikt. Avgifterna bör införasden och bör höjas till per gram. För attstimulera till återlämning av förbrakade nickel/kadmiumbatterier och apparaterbör återlämningspremier utgå fr. o. m. . Batterierna används bl.a iträdgårdsredskap och sladdlösa telefoner. Arsenikanvändningenvid svensk träimpregnering är betydligt större än de samlade arsenikutsläppenfrån svensk industri. Utredningen föreslår en avgift på . per kg arsenikoch . per kg krom i träimpregneringsmedel. Avgifteraa föreslås gällafrån . Användningenav klorerade lösningsmedel inom bl.a. verkstads- och läkemedelsindustri ochkemtvättar medför betydande miljö- och hälsorisker. Utredningen föreslår därföratt en avgift införs på . per kg för metylenklorid (diklormetan),perkloretylen (tetrakloreten) och trikloretylen (trikloreten). För attanvändarna skall få möjlighet till omställning föreslår utredningen attavgiften införs . Utredningenredovisar ett system med miljöavgifter på HCFC-föreningar. menarutredningen att förslaget först kan bli aktuellt att genomföras när frågan omersättningsmedel till CFC-föreningar (freoner) har behandlats inom ramen förMontrealprotokollet. Utredningenföreslår att miljöavgiften på kväve i handelsgödsel höjs till . Avgiften utgår också på handelsgödsel som används inom skogs- ochträdgårdsnäringarna m.fl. Utredningen föreslår att avgiften träder i kraft denI . Utredningen föreslår attmiljöavgiften på fosfor i handelsgödsel tills vidare bibehålls på nuvarande nivå, dvs. per kg fosfor. medatt en avgift på kadmium i fosforgödselmedel införs bör fosforavgif- Prop.1990/91:90 ten omprövas. Utredningenförordar att en avgift införs på kadmium i handelsgödsel så att den styr mot enkadmiumhalt på mindre än per ton fosfor. Kadmiumavgiften införs förstefter så att tillverkarna haft möjlighet att installerautmstning för kadmiumrening eller vidta andra åtgärder för att kraftigt minskakadmiumhalten. En sådan anpassning bör ha skett . Utredningenanser att miljöavgiften bör konstraeras om för de bekämpningsmedel som förnärvarande belastas av både prisreglerings- och miljöavgiften. Avgiften börrelateras till fastställd dos per hektar för resp. bekämpningsmedel.Utredningen föreslår att denna avgift sätts till 40kr/dos. Avgiften omfattar all användning av dessa bekämpningsmedel, dvs. ävende inom skogs- och trädgårdsnäringaraa m.fl. För de bekämpningsmedel som intekan inordnas i systemet med dosavgifter föreslår utredningen att den nuvarandeavgiftskonstraktionen och avgiftsnivån tills vidare bibehålls, dvs. perkg aktiv substans. Utredningen föreslår att avgifterna träder i kraft den 1juli 1991. Vidareföreslår utredningen att kemikalieinspektionen ges i uppdrag att närmareprecisera ett principförslag till differentierade avgifter efter bekämpningsmedlensfarlighet. Ett sådant avgiftssystem bör träda i kraft . Utredningenhar också belyst frågor som gäller miljöavgifter på obevuxen åker,ammoniakemissioner från stallgödsel och stråförkortningsmedel. Utredningenföreslår att berörda myndigheter arbetar vidare med dessa styrmedel. Utredningenföreslår att en avgift införs på osorterat hushåUs- och industriavfall fr.o.m.den . Avgiftsnivån bör inledningsvis vara . per ton avfall.En höjning av avgiftsnivån föreslås . Utredningen föreslår attavdrag medges bl. a. för sorterade fraktioner, t. ex. glas och papper som gårtiU materialåtervinning, rent trä för förbränning samt ren kompost. Visstslag av s. k. branschspecifikt avfaU, bl. a. från gravbrytning, pappers- ochmassatillverkning och metallurgiska processer, undantas inledningsvis frånavgiften. Utredningenföreslår att avgiftsmedlen tillförs en särskild fond, avfallsfonden, och attmedlen i sin helhet används för åtgärder inom avfallsområdet. Detär enligt utredningens mening av största betydelse att marknadsförutsättningarnainom återvinningsbranschen stimuleras genom att premiesystem skapas för attsäkerställa avsättningen för vissa typer av material. Därigenom gynnas ocksåframväxten av nya återvinningsindustrier för omhändertagande av t. ex. glas,plast och metallskrot. Fondmedlenbör i övrigt användas för att stödja utvecklingen mot ökad 102 källsorteringav avfall samt ökad återvinning och återanvändning i resurs- Prop. 1990/91:90 flödets alla led. Vidarebör fondmedlen kunna användas för att underlätta för kommuner ochrenhållningsbolag att bygga upp en bättre infrastmktur för ökad källsortering,bättre avfallshantering och återvinning, lokalt och regionalt. Även prototypertill nya fordon och insamlingssystem bör kunna stödjas. Likaså bör medlen kunnaanvändas för att utveckla teknik för att omhänderta sorterade fraktioner,t.ex. förgasningsteknik för en torr energirik fraktion och rötningsteknik förden våta fraktionen ur avfallet. Avfallsavgiftemakan inledningsvis öka både hushållens och företagens kostnader föravfallshanteringen (. per hushåll och år). En effektivisering avavfallshanteringen, ökad återvinning och ett bättre tillvaratagande av återvunnetmaterial leder emellertid till bättre resurshushållning och lägre kostnader. Ensådan förbättrad resurshushållning kan ses som en lönsam investering som påsikt gynnar både hushåU och företag. Utredningenföreslår att renhållningslagens avgiftsbestämmelser kompletteras så attkommuneraa ges rätt att avvika från självkostnads- ochlikställighetsprinciperaa. Avfallsavgifteraa kan då utformas på ett sätt somstimulerar återanvändning och återvinning. Självkostnadsprincipen bör dockfortfarande gälla för den totala avfallshanteringen i regi, dvs. attingen vinst får uppkomma. Ettkompletterande förslag lämnas också till det tidigare förslaget om avgift påutsläpp av klororganisk substans från massaindustrins blekerier. Det nyaförslaget innebär att avgiften på . per kg tas ut endast på utsläpp somöverstiger nivån klororganisk substans (mätt som AOX) per ton massa. Föratt stärka miljöarbetet föreslår utredningen bildandet av två nya fonder,avfallsfonden och kemikaliefonden. Avfallsavgiften kommer att som ovanredovisats att tillföras avfallsfonden. Kemikaliefonden tillförs enligtutredningens förslag intäkteraa från avgifterna på arsenik, krom, kloreradelösningsmedel, och klororganisk substans samt nettointäkten av avgiften påkadmium i batterier. Kemikaliefonden skall utnyttjas främst för att påskyndaavvecklingen av farliga ämnen. Fondema kommer under den första tvåårsperiodenatt tillsammans disponerna . Utredningensförslag kan förväntas leda till följande effekter i form av minskad användning av miljöfarliga ämnen eller minskade utsläpp av föroreningar. 1.Minskad tillförsel av skadliga ämnen Prop. Deföreslagna avgifteraa på träimpregneringsmedel kommer att tillsam- ''"8 lj-1 mans med övriga åtgärder på området att minska användningen avarsenik och krom vid impregnering av trä. Arsenikanvändningen bedöms minskafrån ca 400ton/år till ca /år och kromanvändningen från ca /årtill ca /år. Kadmiumtillförselnmed batterier ökar . Utredningen räknar med att deavgifter som föreslås kommer att bryta denna ökande trend så att förbmkningenav dessa batterier i stort sett upphör . Utredningen föreslårdessutom höga för att få in batterier som redan sålts i . Måletmed en avgift på kadmium i handelsgödsel är att minska kadmiumtillförseln medgödselmedel till åkermarken från nuvarande ca /år till ca /år. Deföreslagna bekämpningsmedelsavgifterna kan tillsammans med bl.a. avregleringenpå jordbmksområdet förväntas bidra till en halvering avbekämpningsmedelsanvändningen . Utredningenräknar med att miljöavgiften på kväve i handelsgödsel, efter avregleringen avlivsmedelsmarknaden, kommer att leda till att kväveförbrukningen i jordbraketminskar med eller med per ha. Detta leder till att jordbmketsutsläpp av kväve till vatten sjunker med ca /år (). Avgiftenpå utsläppen av klororganisk substans från massaindustrin kommer att påskyndaåtgärdsarbetet så att utsläppen kan reduceras från ca (1988) till ca2000 ton, beräknat som AOX. Ettmiljöavgiftssystem för sjöfarten skulle snabbt kunna minska utsläppen avsvaveldioxid från fartyg med två tredjedelar jämfört med nivå, dvs.från ca 17 000 till ca . Användningenoch därmed även utsläppen av de tre avgiftsbelagda klorerade lösningsmedlen kommeratt sjunka, dels tiU följd av de avgifter utredningen föreslår, dels till följdav administrativa regleringar. Förbmkningen kan beräknas minska från nuvarande9 /år till /år . Kväveavgiftenpå handelsgödsel bidrar till en väsentlig minskning av ammoniakavgången frångrödoraa till luften. Dessutom minskar avgången av lustgas (NjO) från åker. Kanett nytt miljöavgiftssystem för flygtrafiken införas, kommer en befarad mycket ogynnsam utveckling av utsläppen till följd av ökad tra fikvolym att motverkas. Det gäller främst utsläppen av kväveoxider, kolväten och koldioxid. Förslagen omfattas i regelav en bred majoritet i utredningen. I vissa Prop. 1990/91:90 delarföreligger reservationer. Ledamöteraa från (c), (fp), (m) och (mp) har Bilaga 13.1 på olika områden anfört reservationer. Experten från (v) har påmotsvarande sätt avlämnat särskilt yttrande. Författningsförslagi miljöavgiftsutredningens Prop.1990/91:90 slutbetänkande(SOU 1990:59) Sätt värde på miljön! Miljöavgifteroch andra ekonomiska styrmedel Lag om miljöavgift vid landning med motordrivna flygplan 1 §Avgift (miljöavgift) skall betalas till staten enligt denna lag för ut släpp av kolväten, kväveoxider och koldioxid samt buller som förorsakas vid landning på svensk flygplats vid flygtrafik i förvärvssyfte. Avgifttas inte ut för landning med flygplan vars högsta tillåtna startviktunderstiger . Medflygplats avses såväl allmän flygplats enligt 6 kap. 4 § luftfartslagen(1957:297) som flygplats som inte är avsedd för allmänt bmk. 2 §Avgift tas vid vae landning ut för utsläpp av kolväten, kväveoxider och koldioxid samt för det buller som flygplanet förorsakar. Avgiftför kolväten, kväveoxider och koldioxid skall beräknas i första hand medledning av luftfartsverkets uppgifter om utsläpp av sådana föreningar för denaktuella flygplansmotortypen, under start och stigning ,inflygning samt normalt anslutande markrörelser ochtomgång, i förhållande till motoms maximala dragkraft. som ankommer från ort i skall för vage motor avgift tas ut förkolväten med för vaqe gram per kilonevrton, för kväveoxider med 4kronor för varie gram per kolonewton och för koldioxid med för variegramper kolonewton för de enligt andra stycket beräknade värdena. Avgiftför buller för flygplan som ankommer från ort i tas ut med 22 kronorför varie EPNdecibel som summan av ljudnivåerna i de tre interaationellamätpunkterna, som anges i ett flygplans miljövärdighetsbevis, överstiger 270EPNdecibel. Har flygplanet fyra motorer tas avgift dock ut med förvarie EPNdecibel som summan av de nämnda ljudnivåerna överstiger 270EPNdecibel. Har de nämnda ljudnivåerna inte uppmätts på sätt som anges ikapitel 3 och 5 i annex 16 till Chicagokonventionen, i dessa kapitels lydelseden Ijuli 1990, skall de aktuella Ijudnivåeraa räknas om med ledning avuppgifter från luftfartsverket så att de svarar mot värden som uppmätts pådetta sätt. Avgift som tas ut efter omräknade värden får dock inte understiga19 kronor och inte överstiga för varje decibel som summan av denämnda ljudnivåerna överstiger 270 EPNdecibel. som ankommer från utrikes ort skall avgifter för kolväten,kväveoxider, koldioxid och buller tas ut med samma belopp som hade tagits ut omflygplanet hade kommit från en ort i om flygplanets maximala startviktinte överstiger . Om flygplanets maximala startvikt 1.överstiger 35000 men inte 65000kilogram tas avgifteraa ut med 1,5 gånger de avgifter som hade tagits ut omflygplanet hade kommit från en ort i , 2.överstiger 65000 men inte100000 kilogram tas avgifteraa ut med 2 gånger de avgifter som hade tagits utom flygplanet hade kommit från enort i , 106 3. överstiger100000 men inte tas avgifterna ut med 2,5 Prop. 1990/91:90 gånger de avgifter som hade tagits ut om flygplanet hade kommit från Bilaga13.2 4. överstiger200000 kilogram tas avgifterna ut med 4 gånger de avgifter som hade tagits ut om flygplanet hade kommit från en ort i . 3 §Finns inte tillförlitliga uppgifter om utsläpp av kolväten, kväve oxider och koldioxid som avses i 2 § andra stycket för flygplanstypen i fråga, beräknas miljöavgiften för den aktuella landningen såvitt gäller dessa utsläpp med ledning av flygplanets högsta tillåtna startvikt enligt dess luftvärdighetsbesvis. Avgiftenför utsläpp av kolväten och kvävedioxider skall i sådant fall tas ut för varielandning med och för utsläpp av koldioxid med för varjelandning om den högsta tillåtna startvikten uppgår till högst 10000 kilogram.Om den högsta tillåtna startvikten är större, tas avgift ut för utsläpp avkolväten och kväveoxider med ytterligare för varie påbörjatfemtusental kilogram till och med högst och med ytterligare 60kronor för varie påböriat femtusental kilogram däröver. För utsläpp avkoldioxid tas avgift ut med ytterligare för varie påbörjatfemtusental kilogram till och med högst och med ytterligare 180kronor för varie påböriat femtusental kilogram däröver. 4§ Finns inte tillförlitligauppgifter som erfordras för beräkning av bulleravgiften tas den ut med 20kronor jämte för varje påböriat tusental kilogram av flygplanetsmaximala startvikt. 5§ Avgiftsskyldig är den somdriver en flygplats som omfattas av avgiftsplikt enligt denna lag. 6§ Skyldighet att erläggaavgift inträder när ett flygplan landar. 7§ Den som är avgiftsskyldigenligt 5 § skall vara registrerad hos . 8§ I deklaration får avdraggöras för sådan del av avgiften enligt denna lag vid landning som använts tillatt reducera landningsavgift, passageraravgift, undervägsavgift eller annanflygplatsavgift. Sådant avdrag medges dock endast för landning med flygplan somankommer från ort i utlandet. Avdragför bulleravgiften får dessutom göras för åtgärder som flygplatsägaren vidtarför att minska bullerstöraingar kring flygplatsen. 9 §Regler för förfarandet vid uttag av avgift enligt denna lag finns i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. Dennalag träder i kraft den , 2 Förslagtill Prop. Lag om upphävande av lagen (1988:1567) om miljöskatt på ' Härigenomföreskrives att lagen (1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik skallupphöra att gälla vid utgången av år .. Lagentillämpas fortfarande i fråga om förhåUanden som hänför sig till tiden före den1 januari.. 3 Förslagtill Prop. Lag om miljöavgift på hamnar för utsläpp av svaveloxiderfrån fartyg 1§ Avgift (miljöavgift) skallbetalas till staten enligt denna lag för fartyg, vars huvudmaskineri somanlöper svensk hamn och då använder olja med mer än 0,5 viktprocent svavel fördrift av fartygets huvudmaskineri eller använder olja med mer än 0,1viktprocent svavel för drift av de hjälpmaskiner som används när fartygetligger i hamn. Avgift skall dock endast betalas för fartyg i yrkesmässigverksamhet. 2§ Avgift tas ut med följandebelopp för varje enhet av fartygets bratto-dräktighet och tillryggalagdkilometer: 1.0,5öre för färjor från utrikes hamn vars bruttodräktighet inte överstiger 8 000, 2.0,för färior från utrikeshamn vars brattodräktighet överstiger 8000 men inte 20000, 3.0,för färior frånutrikes hamn vars brattodräktighet inte överstiger 20 000, 4.0,för färior fråninrikes hamn vars brattodräktighet inte överstiger 8 000, 5.0,för färjor från inrikeshamn vars brattodräktighet överstiger 8000 men inte 20000, 6.0,för färior fråninrikes hamn vars brattodräktighet överstiger 20000, 7.0,för handelsfartyg varsbruttodräktighet inte överstiger 3 000, 8.0,för handelsfartyg varsbrattodräktighet överstiger 3000 men inte 8 000, 9.0,för handelsfartyg varsbrattodräktighet överstiger 8000 men inte 14000, 10.0,1öre för handelsfartyg vars bruttodräktighet överstiger 14000 men inte 22 000och 11.0,för handelsfartyg vars brattodräktighet överstiger 22000. Medbruttodräktighet avses fartygets brattodräktighet enligt gällande mätbrev. Förfartyg som saknar mätbrev anses ett ton av deplacementet motsvara en brattodräktighetav en enhet. Medfärja avses ett fartyg som är specialbyggt för transport av såväl passageraresom bilar, tåg eller liknande. Medhandelsfartyg avses ett fartyg som är avsett för transport av varor ellerpassagerare eller bådadera och som inte är en färja. 3§ Avgiftsskyldig är ägare avhamn som tar emot fartyg för vilka avgiftsplikt föreligger enligt denna lag. 4§ Skyldighet att eriägga avgiftinträder när ett avgiftspliktigt fartyg anlöper svensk hamn. 5 § Den som är ägare till hamn i skall vararegistrerad hos . 6 § Regler förförfarandet vid uttag av avgift enligt denna lag finns lagen (1984:151) ompunktskatter och prisregleringsavgifter. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt påmotorfordon Prop.1990/91:90 Bilaga 13.2 Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1978:69) om försäljningsskatt' delsatt 8 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagenskall införas en ny paragraf, 8 a §, av följande lydelse. Skatten utgår forpersonbil, buss och lastbil med och per kilogramtjänstevikt. Skatten beräknas till helt tiotal kronor så att överskjutandekrontal bortfaller. Skattenfor personbil beräknas for tjänstevikt, motoreffekt och koldioxidutsläpp.Skatten tas ut medföljande belopp.