prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Detförhållandet att verksamheten bedrivs i stiftelseform medför attföretagsgruppen inte har samma möjligheter att göra vissa avsättningar tillinvesteringar, som den skulle haft med en annan verksamhetsform. Det går inte att bestämma exakt det belopp som krävs för ifrågavarandeskattekompensation. Regeringen bör därför inhämta ett bemyndigande avriksdagen att, när beloppet närmare kan fastställas, göra en sådanutbetalning. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. till driften förSamhallgruppens verksamhet under /92 anslå medel motsvarande 110,av lönesumman för arbetstagarei skyddat arbete (inkl. lönebikostnader) upp till högst (avsnitt 2.1), 2. medge att regeringen fårbesluta om att öka antalet bidragsberättigade arbetstimmar med högst 1,under budgetåret1991/92 (avsnitt 2.1), 3. medge att regeringen fårbesluta om ett särskilt kapitaltillskott sommotsvarar kompensation för ökad skattebelastning (avsnitt 2.1), 4. till för /92 anvisa ett förslagsanslagpå . P'"op-1990/91: lOO 12 D 1. 1989/90 Utgift 296 657 000 1990/91 Anslag 274 960 000(1) 1991/92 Förslag 402 164 000 (1) Härutöver har möjlighet att överskrida anslaget med 62 milj. kr. (Tilläggsbudget 1, SfU8, rskr. är central myndighet för invandrar- ochmedborgarskapsfrågor och huvudman på den statliga sidan för överföring ochmottagande av flyktingar och asylsökande. Verket skall bevaka behovet avåtgärder för invandrare och språkliga minoriteter samt ha kontakt medinvandrarnas organisationer. Från anslaget finansieras verkets centralaförvaltning i , regionkontoren samt funktionen för tillståndsprövningvid utredningsslussarna. SIVsresursberäkningar baseras på att det kommer 40000 asylsökande budgetåret1991/92. Vidare har verket antagit att man får in 230000 nya ärenden som gällerviseringar, arbetstillstånd, uppehållstillstånd för anhöriga till i Sverigebosatta utlänningar m. m. (tillståndsärenden) samt 26000 nya ärenden imedborgarskapsfrågor. har också räknat med vissa balansavarbetningar avgamla ärenden. Med dessa förutsättningar har verket beräknat ettresursbehov om . utöver vad som fanns anvisat på statsbudgeten denI . Häri ingår bl.a. extraordinära medel för balansavarbetningar, vissADB-utbyggnad samt förstärkta säkerhetsåtgärder. yrkar med hänvisning till obalansen mellanresurser och ärendemängder på undantag från det generella krav påanslagsbesparingar genom rationaliseringsinsatser som föreskrivits iregeringens budgetanvisningar. Jaghar tidigare översiktligt redovisat min bedömning av tillströmningen avasylsökande, ärendemängderna samt verkets produktivitetsutveckling.Sammanfattningsvis ligger följande ärendemängder till grund för minaanslagsberäkningar för /92: Antal ärendensom Balans UT skall avgöras Asylärenden 65 000 6 000 Tillståndsärenden 245 000 23 200 Medborgarskapsärenden 30 000 5 000 9Riksdagen 1990/91. Min medelsberäkning uppgår härvid till ,varav Prop. 1990/91: . till vissa kostnader Bil. 12 för polisutredningar vid SIVsutredningsslussar: Anslag 1990/91 274 960 000 Produktivitetsförbättring -3 500 000 Volymförändringar Uppräkning 1990/91 Uppräkning 1991/92 Av dessa 382,2 milj. kr. har 42,2 milj. kr.beräknats för tillfälliga insatser i syfte att avarbeta ärendebalanserna. Jag bedömer det nödvändigt att ges möjlighetatt snabbt kunna anpassa sig till förändringar i ärendetillströmningen ellertill andra väsentligt ändrade förutsättningar. Det kan då gälla att öka ellerminska utrednings- och mottagningskapaciteterna till det aktuella behovet utanatt först invänta en föregående beredningsprocess hos regering och riksdag.Genom att handläggningstiderna i asylärenden inte tillåts öka, förlängs inteheller förläggningsvistelsen för de asylsökande och förläggningskostnaderna kandärigenom hållas nere. bör därför bemyndigas att vid extraordinära anspråkpå myndighetens förvaltningskapacitet överskrida anslaget med högst 25 milj.kr.utan föregående regeringsbeslut om detta leder till att förläggningskostnadernakan hållas nere eller minska. Jag föreslår att regeringen hemställer hosriksdagen om att få lämna ett sådant bemyndigande för . Jag har inledningsvis redogjort för hur ansvaretför asylutredningarna skall kunna flyttas över från polisväsendet till denI . Samordningen innebär en rationell handläggning av asylärenden ochpå sikt effektivitetsvinster. Under /92 uppstår emellertid övergångsvisakostnader hos för rekrytering och utbildning av personal samt investeringar.Vidare tillkommer lönekostnader under ett par månaders utbildningstid. Jagberäknar medelsbehovet under /92 för överföringav utredningsansvaret i asylärenden till 20 milj.kr. I viss utsträckning börpersonal från , som utbildats för ändamålet, genomföra asylutredningar redanföre den trots att ansvaret ligger kvar hos polisen. Detta kan ledatill att det uppstår ett ökat anslagsbehov hos som motsvaras av ett minskatresursbehov inom polisväsendet. SIVs basorganisation 337 149 000* Balansavarbetning 42 200 000 till , övergångskostnader 20 000 000 Med möjlighetför att vid väsentligt förändrade förutsättningar förverksamheten kunna överskrida anslaget med högst 25 milj.kr. 1990/91: 100 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att regeringen får bemyndiga statensinvandrarverk att under /92 vid extraordinära anspråk på myndighetskapaciteten disponera högst 25 000000 kr.utöver anvisat anslag, 2. till förvaltningskostnader Tör /92 anvisa ett förslagsanslag på 402 164000kr. 1989/90 Utgift 2 729 /91 Anslag 3 890 000 0001991/92 Förslag 2 153 000 000 Från anslaget finansieras SIVsförläggningsverksamhet. finns en fast förläggningsorganisationsom omfattar fyra utredningsslussar och 18 asylförläggningar. Kapaciteten i denfasta organisationen är beräknad för ett mottagande av ca 20000 asylsökandeper år och en genomsnittlig beläggning med 4 600 personer. Härutöver kan denfasta organisationen vid behov kompletteras med tillfälliga förläggningar. Underförutsättning av en årlig tillströmning av 40000 asylsökande , bedömerinvandrarverket platsbehovet på utredningsslussar och förläggningar till igenomsnitt 37 500 för /92. Mot denna bakgrund föreslår verketvidare att andelen fasta sluss- och förtäggningsplatser utökas till totalt9000. Det totala resursbehovet förförläggningsverksamheten beräknas till , varav 1 043410000 kr.för den föreslagna fasta organisationen och 2 . för dentillfälliga organisationen. Medde förutsättningar som jag angivit i det föregående i fråga om tillströmningav asylsökande, ärendemängder och möjligheterna att placera flyktingar ikommunerna, bedömerjag det sammanlagda platsbehovet vid utredningsslussar ochförläggningar till i genomsnitt 19000 under /92. Vidanslagsberäkningen har jag utgått ifrån fördelningen 2 500 sluss- och 16 500förläggningsplatser. Anslagsbehovet beräknas minska med 1 737 milj.kr.,jämfört med det anslag som finns anvisat i innevarande budgetårs statsbudgetoch blir därmed 2 153 milj.kr. Ca 700 milj. kr. av förläggningskostnadernaberäknas avse sådana kost nader för asylberättigade flyktingar från som kan rapporteras som bistånd enligt . Statsrådet har föreslagit att detta belopp skall räknas av mot biståndsra- |.>l Jag finner det ändamålsenligt att ifortsättningen själv gör avväg- Prop. 1990/91: 100 ningen av det långsiktigabehovet av sluss- och förläggningsplatser (fast Bil. 12 kapacitet) och detillfälliga lösningar som måste tillgripas beroende på fluktuationer itillströmningen av asylsökande. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Förläggningskostnader för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 15 748 000 Reservation 2 712 0001990/91 Anslag 20 320 000 1991/92 Förslag 21 563 000 Från anslaget bekostas bidrag till den centralaverksamheten vid invandrarnas riksorganisationer enligt förordningen(1986:487) om statsbidrag till invandrarnas riksorganisationer samt till vissasamarbetsorgan för sådana riksorganisationer. Projektbidrag kan utgå till föreningar,organisationer och religiösa sammanslutningar samt, i undantagsfall, kommuneroch myndigheter. Dessa bidrag lämnas enligt förordningen (1990:623) om bidragtill avgränsade invandrarpolitiska projekt. Härutöver fördelas vissaprojektbidrag av inom ramen för insatser för FNskulturårtionde. Anslageträcker inte till för att lämna statsbidrag enligt tillämpad norm för deriksorganisationer som uppfyller stödkriterierna. En uppräkning av anslagetmåste därför ske. Vidare bör stödet till samarbetsorgan dels vidgas, dels öka istorlek. För de nu nämnda ändamålen beräknar ett ökat anslagsbehov om . bedömer att aggressiva invandrarfientligaaktioner i samhället måste motarbetas genom breda och ökadeopinionsbildningsinsatser. Verket begär därför ytterligare . förbidrag till opinionsbildande projekt, främst riktade till ungdomar. Somjag inledningsvis redovisat, utreds just nu stödet till föreningslivet frångenerella utgångspunkter. Jag vill därför avvakta den fortsatta beredningeninnan jag tar närmare ställning till hur stödordningen för invandrarnasriksorganisationer skall utformas. Det är otillfredsställande att idagsläget inte kunna lämna bidrag till sådana organisationer som enligt gällande förordning borde få det. Jag föreslår därför att medlen för detta ändamål räknas upp med , delvis genom omprioriteringar inom huvudtiteln. ' Medlen för bidrag till opinionsbildande projektförstärktes kraf- Prop. 1990/91: 100 tigt (prop. 1989/90:86, SfU 18,rskr. Jag beräknar anslagsbehovet för Bil. 12 detta ändamål till , huvudsakligen för projekt avseende opinionsbildning mot etniskdiskriminering. Jag föreslår som ett led i genomförandet iSverige av FNs kulturårtionde ett oförändrat bidrag om 1,5 milj.kr. föraktiviteter på temat som en del av denna satsning på projektarbete till förmån förgoda etniska relationer. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Åtgärder för invandrare för budgetåret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . Överföring av flyktingar m. m. utgift /90 15 569 000 Anslag 1990/91 12 000 000 Förslag 1991/92 14 000 000 Från anslaget bekostas organiserad överföring tillSverige av flyktingar, bidrag enligt förordningen (1984:890) om bidrag tillflyktingars resa från för bosättning i annat land samt bidrag enligtförordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigasresor till . SIVföreslår att den organiserade överföringen till av s. k. kvotflyktingarskall öka från 1 250 till 2000 personer. Detta höjer anslagsbehovet med 3,5milj.kr. Bidraget till flyktingars resor från (s.k.återvändanderesor) bör omfatta även ersättning för bagagetransport. bedömeratt omfattningen av återvändanderesorna inte ändras till /92.men att biljettpriserna stiger. Medelsbehovet ökar med sammanlagt 1 milj. kr. Anspråken på bidrag till anhörigas resor tillSverige stiger till följd av att antalet flyktingar bosatta i har ökat.SIV bedömer att bidragskostnaderna kommer att höjas med 2 milj. kr. I övrigt lämnar förslag till vissa förändringarav i huvudsak anslagsteknisk natur. Jaghar tidigare redovisat motiv för och regeringens ambitioner i fråga om en höjdflyktingkvot, men även skälen till att jag just nu inte är beredd att lämnaförslag om en sådan höjning. Regeringen bör, som nämnts, ta ställning i fråganunder . 10 1990/91. har möjlighet att lämna bidrag till resor frånSverige för sådana asylsökande som vill lämna landet innan asylansökningen äravgjord. Kostnadema har belastat anslaget D 2. Förläggningskostnader.Jag föreslår att medel för detta 2 milj. kr. i stället beräknas underanslaget Överföring av flyktingar m. m. Jag räknar i övrigt med oförändrat medelsbehov förde ändamål som inryms under anslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Överföring av flyktingar m. m. /92 anvisa ett förslagsanslag på . Ersättning till kommunema för åtgärder för flyktingarm.m. utgift /90 2 197 179 000 Anslag 1990/91 2 426 000 000Förslag 1991/92 4 464 000 000 o. m. den Frånanslaget betalas fr.o.m. den ersättning till kommuner ochlandstingskommuner enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning förflyktingmottagande m. m. Ersättning till kommunema för flyktingmottagandelämnas i form av samt ersättning för vissa särskilda kostnader för äldreoch handikappade flyktingar och barnutan vårdnadshavare. Efter prövning i varje enskilt fall får ersättningockså lämnas för extraordinära kostnader. Kommunerna får vidare ersättning för bistånd somlämnats enligt lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. och för vissaandra kostnader för asylsökande. Till sjukvårdshuvudmännen utgår ersättning förakut- och förlossningsvård samt vård vid abort som har lämnats tillutlänningar som har sökt uppehållstillstånd för bosättning i och sominte är kyrkobokförda i riket. Vidare lämnas ersättning för hälsoundersökningaroch vård av vissa flyktingar som måste beredas varaktig vård på sjukhus ellerannan institution. Särskilda bidrag kan också lämnas för vårdinsatser förflyktingar med särskilda behov. Underinnevarande budgetår betalas från anslaget också ersättning för kostnader för flyktingar m.fl. för tiden enligt äldre bestäm melser i förordningen (1984:683) om statlig ersättning för mottagande av 134 flyktingar och vissa andrautlänningar. Sådana utbetalningar kan bli aktu- Prop. 1990/91:100 ella ävenunder /92, eftersom en del kommuner erfaren- Bil. 12hetsmässigt brukar komma in med ansökan om ersättning efter åretefter det år kostnaden avser. Under /92 skall från anslaget ocksåbetalas schablonbe-räknad ersättning för ekonomisk hjälp som lämnas under år1991 till vissa flyktingar som tagits emot i kommunerna före år 1991.Bestämmelser för denna ersättning finns i förordningen (1990:928) om statligersättning för ekonomisk hjälp till flyktingar som beviljats uppehållstillståndunder . SIVhar i sin anslagsberäkning bedömt att utbetalning av ersättning kommer att skeför 25 000 flyktingar och att av dessa är vuxna. Vidare har förutsatts att2% utgörs av äldre och handikappade. En utgångspunkt vid anslagsberäkningen harvidare varit att schablonersättningen för vuxna är . och för barnunder . Med dessa förutsättningar beräknas kostnaderna förgrundersättning till landets 284 kommuner till 98 milj. kr. och kostnaderna förschablonersättningar till de kommuner som svarar för det första mottagandettill 2487 milj.kr. För schablonersättning till kommuner som tar emot flyktingarsom varit bosatta i en annan kommun, s. k. sekundärflyttningsbi-drag,beräknar kostnaderna till 125 milj. kr. Kostnaderna för ersättning för särskilda kostnaderför äldre och handikappade flyktingar beräknas av invandrarverket till 90milj.kr. För vård av barn som kommit till utan egna vårdnadshavareberäknas kostnaderna till 40 milj. kr. För ersättning av extraordinära kostnader beräknarinvandrarverket i sin anslagsframställning kostnadema till 80 milj.kr. Därefterhar kommit in med en kompletterande framställning ivilken man har beräknat ett ytterligare medelsbehov för ersättning avextraordinära kostnader. Kostnaderna för ersättning av bistånd åtasylsökande beräknas av invandrarverket till 75 milj. kr. För ersättning för sjukvårdskostnader beräknarinvandrarverket kostnaderna till 45 milj.kr. För särskilda bidrag tilllandstingen föreslås 3 milj.kr. Totalt beräknar kostnaderna för ersättningenligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagandetm.m. till 3043 milj. kr. Kostnadema för ersättning för ekonomisk hjälp tillflyktingar som tagits emot har inte beräknats av . Jagkommer i det följande att redogöra för mina anslagsberäkningar upp delade på kostnader för 135 det nyaersättningssystemet, Prop. övergångsvisaersättningar och Bil. Riksdagenhar fattat beslut om att den nya schablonersättning som införs den 1 januari1991 skall vara . för flyktingar som fyllt och . förbarn i prisnivån vid ingången av och att ersättningsnivånför slutligt skall fastställas av regeringen före utgången av år 1990med hänsyn till kostnadsutvecklingen . Regeringen har efteröverläggningar med fastställt att schablonersättningenför skall vara . för vuxna flyktingar och . Med denna nivå på schablonbeloppen för år 1991beräknas kostnaderna för schablonersättningar till de kommuner som svarar fördet första mottagandet till 2 895 milj.kr. under /92.Beräkningen bygger på att kommunerna under budgetåret tar emot totalt ca 28000flyktingar och andra utlänningar med uppehållstillstånd som omfattas av denstatliga ersättningen för flyktingmottagandet. Härav beräknas ca 23000 personertas emot från förläggningar i enlighet med avtal mellan invandrarverket ochkommunerna. Övriga är nära anhöriga till flyktingar och andra personer som tasemot direkt i kommunerna. Kostnadernaför sekundärflyttningsbidrag beräknarjag till 135 milj.kr. Kostnaderför grundersättning beräknas med den ersättningsnivå som gäller fr. o.m. denIjanuari 1991 till 106 milj.kr. 2.1.3 Ersättningarför äldre och handikappade m. fl. Förersättning av särskilda kostnader för äldre och handikappade flyktingarberäknarjag ett anslagsbehov på 90 milj.kr. För vård av barn som kommit tillSverige utan egen vårdnadshavare beräknas kostnaderna till 40 milj.kr. Förersättning av extraordinära kostnader bör få disponera 100 milj.kr. Sådanersättning bör också, förutom till sådana kostnader av strukturell art somangetts i prop. 1989/90:105, kunna lämnas till kommuner vid direktmottagandeav kvotflyktingar. Medelsbehovetför ersättning av bistånd åt asylsökande beräknar jag i likhet med invandrarverkettill 75 milj. kr. 2.1.6 Sjukvård m.m. Prop. 1990/91: 100 Resursbehovetför ersättning av sjukvårdskostnader beräknar jag till 45 milj. kr. Försärskilda bidrag till landstingen beräknarjag 3 milj. kr. Förövergångsvis ersättning av kostnader för ekonomisk hjälp till flyktingar somtagits emot i kommunerna , beräknarjag kostnaderna till 970milj.kr. Härav avser 40 milj.kr. särskild ersättning till sådana kommuner sombedöms få väsentligt lägre ersättning som en följd av de generellaövergångsreglerna än vad man skulle ha fått med äldre regler. Jagföreslår att 5 milj. kr. beräknas till regeringens disposition för uppföljningav det nya ersättningssystem som träder i kraft den . Ersättningar enligt nytt bidragssystem 3 489milj.kr. Övergångsvisa ersättningar 970 milj.kr. Uppföljningskostnader 5 milj.kr. 4 464 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättningar lill kommunerna för åtgärderför Jlyktingar m.m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på4464000000 kr. 1989/90 Utgift 13 858 000 1990/91 Anslag 14 412 0001990/91 Förslag 14 989 000 Frånanslaget utgår statsbidrag till den stiftelse som ger ut invandrartidningen. Stiftelsenanger i sin anslagsframställning att man inte får kostnadstäckning för dentidningsutgivning som avtalet med staten förutsätter och att statsbidragetsvärde urholkas genom otillräcklig årlig kompensation för pris- ochlönefördyringar. Statsbidragetför /92 måste därför dels priskompense-ras, dels tillförasytterligare . Statsbidragetbör räknas upp med . Jag bedömer atttidningsutgivningen därmed kan bedrivas med i huvudsak den inriktning ochomfattning som stiftelsens avtal med staten fömtsätter. 1990/91:100 Bil. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statsbidrag till för /92 anvisa ett reservationsanslag på14989000 kr. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m. m. Frånanslaget betalas kostnader för ombudsmannen mot etnisk diskriminering medkansli samt för diskriminering. Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) (1 271 000) (+175 000) 1 Ombudsmannenmot etnisk diskriminering Ombudsmannenbegär anslag till en juristtjänst för handläggning av enskilda ärenden. Vidarebehövs medel till fortsatt utbyggnad av och till ökadeöversättningskostnader för ärenden på hemspråk. Ombudsmannens yrkandenöverstiger anvisade medel för /91 med . Ombudsmannenhar fått en betydande resursförstärkning i samband med den utvärdering ochöversyn av verksamheten som gjordes till innevarande budgetår (prop.1989/90:86, SfU 18, rskr. Jag är därför inte nu beredd att tillstyrkaannan anslagsuppräkning än som avser kompensation för pris-ochlöneförändringar, dvs. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m.m. för /92 an visa ett förslagsanslag på . Lån till hemutrustning för flyktingar m. fl. 1990/91 Anslag 16 000 000 (1) 1991/92 Förslag 52 500 000 (1) Prop. 1990/91:25 bil. 6, SfU8 rskr. Från anslaget finansieras fr.o.m. den 1 januari1991 kostnader för lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andrautlänningar. Anslaget disponeras av centrala (). Ettnytt system med lån till hemutmstning för flyktingar och vissa andrautlänningar införs . Lån skall kunna beviljas flyktingar ochandra utlänningar som har fyllt och som omfattas av det kommunalaflyktingmottagandet. Lånen kommer att vara ränte- och amorteringsfria under deförsta två åren efter utbetalningen. Det kommer även att finnas möjlighet förlåntagare med låga inkomster att få anstånd eller nedsättning av det belopp somskall återbetalas. Vid långvarig betalningsoförmåga skall skulden kunna avskrivas. Under /92 kommer staten att hakostnader för räntesubvention . Vidare kommer det attbli administrativa kostnader för CSN och kostnader för eventuellaavskrivningar. Några kostnader för anstånd kommer däremot inte att bli aktuellaförrän under /93. Jag beräknar medelsbehovet för räntesubventioneroch avskrivningar tin40milj.kr. De löpande driftkostnaderna för administrationenberäknar jag på gmndval av uppskattningar från CSN till 8,9 milj.kr. Däravutgör personalkostnader ca 3,7 milj. kr. För systemutveckling och investeringar beräknaskostnaderna till totalt 3,6 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Lån tdl hemutrustning för flyktingar m.fl.för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Underbilaga 12.1 Prop. 1990/91: 100 Bil. Lag om tillfällig avvikelse från lagen (1981:91) omsocialavgifter A v de arbetsmarknadsavgifter som enligt 4 kap. 7 §lagen (1981:691) om socialavgifter förs till staten skall under budgetåret1991/92 sammanlagt användas för finansiering av 1. utbildningsbidrag till sådandeltagare i arbetsmarknadsutbildning enligt förordningen (1987:406) omarbetsmarknadsutbildning som inte uppfyllermedlems- och arbetsvillkoren i 6§ lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. bidrag enligt förordningen(1984:518) om utbildning i företag, 3. upphandling av särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning, 4. arbetsmarknadsverketskostnader för att anordna jobb-sökar-aktiviteter. Denna lag träder i kraft och gällertill utgången av . Lag om ändring i lagen (1989:425) om särskildainskolningsplatser hos offentliga arbetsgivare Härigenom föreskrivs att 3 och 8§§ lagen (1989:425)om särskilda in skolningsplatser hos offentliga arbetsgivare skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1990/91:100 Bil. Lagen tillämpas på ungdomar som har 1. fyllt arton men inte , eller 2. fyllt sjutton men inte tjugoår, om de harfullföljt en minst tvåårig gymnasialutbildning. Lagen tillämpas också på ungdomar som har fyllttjugo men inte och som 1. avses i I § lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt ut vecklingsstörda m.fl., eller 2. fått sin skolgång fördröjd till följd av ett varaktigt fysiskt funk tionshinder. Lagen tillämpas på ungdomar som har 1. fyllt arton men inte , eller 2. fyllt sjutton men inte tjugoår, om dehar fullföljt en minst tvåårig gymnasial utbildning eller, om de omfattas av 1§ lagen(1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl., har fullgjort sin skolplikt. Lagen tillämpas också på ungdomar som har fyllttjugo men inte och som 1. avses i I § lagen om särskilda omsorger om psykiskt utvecklings störda m.fl., eller 2. fått sin skolgång fördröjd till följd av ett varaktigt fysiskt funk tionshinder. Efter medgivande av länsarbetsnämnden fårkornmuner låta ungdomar som avses i 3§ andra stycket och som arbetar påsärskilda inskolningsplatser hos kommunen utföra arbetsuppgifter åt enskildaarbetsgivare. Efter medgivande av länsarbetsnämnden får kommunerlåta ungdomar med dokumenterat arbetshandikapp och som arbetar på särskildainskolningsplatser hos kommunen utföra arbetsuppgifter åt enskildaarbetsgivare.