prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Styrelsen anser vidare att de återstående systemen förvissa im-portfunktioner och efterkontroll m.m. skall kunna införas enligt denursprungliga tidsplanen så att i stort sett samtliga tullplatser skall kunnaha tillgång till ett komplett tulldatasystem . För att kunna fortsätta att utveckla och införa TDSuppskattar generaltullstyrelsen numera medelsbehovet för innevarande budgetår,1990/91, till totelt 130 milj. kr. För /92 behövs enligtstyrelsen totelt 131,5 milj. kr. för bl.a. löner, omkostnader och lokaler förADB-byrån i (69,7 milj. samt systemkonstruktion, utbildning m.m.(38,2 milj. har med en skrivelse den 10oktober 1990 överlämnat en i förhållande till tulldateutredningens slutrapporti fömyad ekonomisk bedömning och lönsamhetskalkyl för TDS samt bilagtsamrådsyttrande från stetskontoret och protokoll från förhandling medpersonalorganisationeraa. Den nya kalkylen visar att kostnaderaa för attutveckla och driva TDS under uppbyggnadsskedet, dvs. under perioden1989/90-1993/94, numera beräknas uppgå till 520 milj. kr. prisläge,vilket innebär en ökning med i förhållande till tulldateutredningensslutrapport. gör att lönsamheten för TDS i motsvarande grad harförsämrats, så att hela investeringen är återbeteld först /02,dvs. än enligt tidigare beräkning. Stetskontoret konsteterar i sitt samråd attgeneraltullstyrelsen valt att Prop. 1990/91:100 inte föreslå några åtgärder förai;t förbättra den redovisade lönsamheten Bil. 9 för TDS till enföretagsekonomiskt sett rimlig tidsperiod, varför en stats-finansiellbelastning kommer att kvarstå . Då möjligheteraa att påverkakostnadssidan är begränsade anser statskontoret att ytterligarepersonalbesparingar utöver förslag måste göras. För attåstadkomma en tidigareläggning av lönsamhetstidpunkten från /02till /97, med beaktande av försening avTDS-projektet, krävs enligt stetskontoret ytterligare besparingar om 200årsarbetskrafter eller 50 milj. kr. per ån Enligt stetskontoret börtullverkets totela resursram och förekomsten av bl.a. vakanser ge ett visstutrymme för omjmoriteringan SPADI-system bedri>'s med 72 dateterminaler och äravsett att ge informationsstöd till tullkriminal- och tullkontrollverksamheten.Generaltullstyrelsen har gjort en utvärdering av den hittillsvarandeverksamheten som pågått under 2 1/2 ån Utvärderingen visar att SPADI är etteffektivt hjälpmedel för verksamheten, även om det visat sig svårt att mateeffekteraa av systemet i konkrete termer, t.ex. antalet beslag. Generaltullstyrelsea föreslår eu utbyggnad med 100terminaler till en kostnad av 15,8 milj. kr., vartill koinmer löpandedriftskostnader med 1,5 milj. kr. per ån /92 begärs en utbyggnad med33 terminaler till en ökad kostnad av 6,9 milj. kr., varav 2,1 milj. kr. behövsför att driva systemet på nuvarande nivå. Den provverksamhet med flygcvervakning som harpågått inom , och tullregionervisar enligt generaltullstyrelsen att flygspaning utgör ett värdefulltkomplement till övriga resurser, såväl för den allmänna tillsynen igränsområden som vid målinriktade aktionen Styrelsen anser därför attflygspaning bör utgöra ett permanent inslag i den framti(fe tull verksamhetenoch begär 1,5 milj. kr. för /92. I avvaktan på att tulldatasysteinet kommer attinföras yrkar generaltullstyrelsen 4,2 milj. kr. motsvaiande 14 tjänster fördet fortsatta merar-betet i den s.k. produktionen med enhetsdokumentet och 4,5milj. för att klara de fortsatte problemen i samband med den omfettandestotistik-bearbetningen på central nivå. Styrelsen begär vidare en utbyggnad av systemet medelevlöner för förtidsrekrytering av tulltjänstemiin. 1990/91:100 Bil. Beräknad ändring 1991/92 (antal tjänster) 320 3 540 3 860 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Uppbyggnads- och investeringskostnader för ett nytt tull-datasystem (775 235 000) 80 000 000 1 074 501 000 + 104 309 000 (+ 75 034 000) + 25 913 000 -80 000 000 + 50 222 000 Ränta på checkräkning Tullförrättningsavgifler Försäljning av informations- och statistiktryck m.m. Summa intäkter 10 000 000 41 500 000 1 700 000 53 200 000 + 8 500 000 + 8 500 000 + 17 000 000 1 021 301 000 + 33 222 000 Inriktningoch resultat av \'erksamheten Inomde närmaste åren är det särskilt angeläget att fortsätteruppbyggnaden av tulldatasystemet så att det blir tillgängligt i hela landet.Stora ansträngningar bör ägnas åt att förmå företagen att ansluta sig till denelektroniska överföringen av uppgifter för import och export. En förutsättningför att datoriseringen skall ge positiva effekter för samhället är också atttullverkets organisation blir mer effektiv och rationell. Jag återkommer i detföljande till dessa frågon På lite kommer det sannolikt att bli enmycket avgörande fråga att anpassa tull verksamheten till de förhållanden somkoinmer att råda vid ett eventuellt svenskt medlemskap i . Ett övergripande mål för den nuvarandetullverksamheten är att göra eu lämplig avvägning mellan näringslivets krav påen snabb och smidig tullhantering samt statsmakteraas krav på en effektivtullkontroll. Härutöver skall säkerställa en riktig debitering ochuppbörd av tullar, skatter och avgifter samt ta fram underlag förutrikeshandelsstatistiken. Ibudgetpropositionen 1990 (bil. 9, s. 49-50) redovisades resultatet av redangjorda satsningar på tullens narkotikabekämpning, där personalför-stärkningar,fler narkotikahundar och bättre teknisk utmstning medfört fler narkotikabeslag.Uppbyggnaden av särskilda gränskontrollstyrkor och SR\DI-systemetsyftar till en ännu effektivare narkotikabekämpning. Under innevarande budgetår är det min avsikt attsärskilt följa upp den Bil. 9 pågående försöksverksamheten medbudgetöverenskommelse mellan generaltullstyrelsen och Västra tullregionen samttullverkets försök att vidareutveckla uppföljningssystemet . Resultatet avdenna uppfölj-ningsverksamhet anser jag bör kunna ligga till grund för denkommande dialogen mellan och avseende de myndighetsspecifikadirektiv som skall utformas . Enligt boksluten för 1988/89 och 1989/90framgår av den ekonomiska verksamhetsredovisningen att de totala kostnadema förtullverket har Ökat med 130,5 milj.kr. Ökningen utgörs till övervägande del avlönekostnader inkl. kostnader för administration och utbildning. Härutövertillkommer kostnader om ca 123 milj.kn för att utveckla tulldatasystemet. Enanalys av kostnadsutvecklingen har inte gjorts i bokslut. Det är nuenligt min mening angeläget att generaltullstyrelsen i samband med kommandebokslut gör en kostnadsanalys av sin verksamhet, varvid det nämndauppföljningssystemet bör kunna vara till god hjälp. Generaltullstyrelsensförslag till ny regional och lokal organisation för harremissbehandlats. Yttranden har inhämtats från länsstyrelsema, kommerskollegiumoch näringslivets oiganisationer samt de feck-liga organisationeraa. Länsstyreberna uttrycker varierande åsikterberoende på hur den egna regionen har behandlats i tulloiganisationsförslagetoch motsätter sig i princip föreslagna indragningar av tullmyndighetenLänsstyrelsen i motsätter sig förslaget att inordna i den Södra tullregionen med Ivlalmö som huvudort. Flera av länsstyrelseraa anser att det hade varittill stor fördel om också förslaget till central organisation samtkonsekvenseraa av statskontorets och RRVs förslag hade lämnat utgöra underlagför en samlad bedömning av den framtida tullorganisationen. Näringslivets organisationer föratsätter generelltatt även den framtida tullservicen kan fiillgöras på ett tillfredsställandesätt. För ett genomförande av det nu föreliggande o:rganisationsförslagetuttrycks en stor tveksamhet med anledning av oklaiheter bl.a. i fråga omgeneraltullstyrelsens kommande organisation, behovet av tullregioner, företagensbenägenhet att ansluta sig till tulldatasystemet och resultatet av tullensinteraa kontrollstrategiutredning. De fackliga organisationerna ställer sig tveksammatill det nu presenterade oiganisationsförslaget och pekar på ett antalosäkerhetsfektorer, såsom företagens beräknade aiislutningsgrad och därmedockså den rationaliseringspotential som kan frigöras, utvecklingen i Östeuropaoch EG-integrationens effekten har i enskrivelse krävt att den s.k. förslag integenomförs och att nuvarande tullorganisationfryses i avvaktan på en EG-anslutning samt att Prop. 1990/91:100 en särskildtullkommission i EG-frågor med bred tull- och samhällskun- Bil. Den avvaktande hållning som ett flertal avremissinstanseraa ger uttryck för måste enligt min mening vägas mot önskemåletom att få en rationellare organisation också inomtullverket så att verket står bättre mstet att möta de nya krav somtullverksamheten kommer att ställas inför inte minst genom den europeiskaintegrationen. Jag har också erferit att generaltullstyrelsen har inlett ettvisst arbete som syftor till att belysa frågan om hur ett eventuellt svensktmedlemskap i skulle påverka tullens verksamhet. Det är dessutom viktigt atttullverket i likhet med andra stotliga myndigheter underkastes deökade kraven på förayelse och effektivitet. I en analys av stetskontorets och RRVs alteraativaorganisationsförslag anför generaltullstyrelsen följande. De 14 tullmyndighetersom stetskontoret föreslagit innebär i sig ingen ändring i förhållande tillTOR-för-slaget när det gäller var tullverksamhet skall vara lokaliserad.Stetskontoret har också utgått från samma resursmängd. Om budgetdelegeringkopplat till verksamhetsansvar skall ske från de föreslagna 14 myndigheteraatill de lokala enheteraa innebär dette, enligt generaltullstyrelsen, att ipraktiken 14 regioner har upprättets med stetskontorets förslag, att jämföra medde av styrelsen föreslagna fyra regioneraa. Vid mer omfettande förändringar avverksamheten som berör flera myndigheter måste besluten enligt stetskontoretsförslag flyttas upp till central nivå. Styrelsen anser att sådana frågorprimärt skall lösas på regionnivå, dvs. så nära verksamheten som möjligt. Den av RRV föreslagna organisationen med 24 lokalatullmyndigheter med anknytning till länsgränseraa blir menar styrelsen, medtanke på verksamhetsunderlaget, för stor i vissa delar av landet. Spännviddenskulle variera mellan ca 900 tjänster vid tullmyndigheten i och 7tjänster vid tullmyndigheten på . Vidare pekar styrelsen på att dentrafik- och näringslivsstruktur som utgör verksamhetsområde serannorlunda ut än samverkansmyndigheteraas. Vad gäller tulldatesystemetscentral/lokala struktur är denna enligt styrelsen endast ett uttryck för enteknisk lösning och har ingen direkt koppling till led-ningsstmkturen förtullverkets organisation. Eldigt min mening är det angeläget att nu läggafest strukturen i lokala och regionala organisation. Ettgenomförande av det förslag som stetskontoret lagt fram i samrådsyttrandeskulle liksom för övrigt även RRVs förslag medföra en inte obetydligförsening, eftersom ytterligare utredningsarbete skulle behövas.Finansieringen av tull-datesystemet skulle därmed också försämras och denerforderliga förayelsen av få skjutas framåt i tiden. Ledning, styrning och uppföljning liksombudgetdelegering kopplat till verksamhetsansvar i en så komplex och för helalandet täckande organisation som , fömtsätter som styrelsen anförtett led mellan den lokala verksamhetsnivån och den centrala nivån. Jag delarsåledes styrelsens uppfettning att en regional nivå inom bör finnaskvan I likhet med generdltullstyrclseu anser jag också att antalet Prop.1990/91:100 regioner bör begränsas så att det endast bör inrättas tyratullregionen . 9 i Helsingborjf! oi* av resureema skullesåsom styrelsen påpekat bli alltför domineiande i den av tullverketsoiganisa-tionsutredning föreslagna Sydvästra tullregionen, som därtill endastskulle omfetta ytterligare tre tullmyndigheten mot en fäst förbindelseöver talar oclså euligt min mening för framför somregionhuvudort. Inom de fyra regioneraa bör det euligt miu meningfinnas ett lämpligt antal lokala tullmyndigheten Det bör dock iute ankomma påvare sig regeringen eller att eiakt fastställa antalet lokalatullmyndigheter eller lokaliseringen av dessa. I stallet auser jag att det ärtrafikens och näringslivets behov av tulliusatier samt statsiuakteiuas krav påen effektiv och rationell klarerings- och kontrollverksamhet hos sombör vara styrande för hur tull verksamheten oigauiseras och lokaliseras. I vilken takt som rationaliseriugania kangenomföras är, som styrelsen påpekat, i mycket hög grad beroende av företagensbeuägeuhet att ansluta sig till tulldatasystemet. Del är också av detta skäleuligt min mening inte ändamålsenligt att festställa en exakt organisation förtullverket. Jag fömtsätter i stället att generaltidlstyreiseu kontinuerligtanpassar organisationen till rådande behov av tulliusatsen I samband medfrågan om finansiering av tulldatasystemet återkommer jag till de besparingarsom behöver göias . Sammanfettningsvis ställer jag mig således bakom deav geueraltullsty-relsen föreslagna oiauisatiousäiidriugarna som innebär enindehiing av i fyra tullregioner ~ Norra, Östra, Västra och Södra medHaparanda, , Göteboi;g resp. som regionhuvudorten börvidare indelas ii ett autal tulldistrikt med en tullkammare som hartotalansvaret för verksamlieten inom distiiktet. Som en delvis finansiering avtulldatasystemet godtar jag också förslaget om en personalminskning med 352åiarbetskiafter uuder en femårsperiod med början under /92.Härutöver tillkouimer de besparingar som krävs för att förbättra lönsamhetenför tulldatasystemet, som jag återkommer till. Den nya orgauisationenbör kunna införas . I likhet med vad som gäller för de flesta andramyndigheter bör det enligt min mening även hos inrättas enverksstyrelse med lekmannainflytande. Det är därför miu avsikt att inom kortföreslå regeringen att vidta erforderliga ändringar i instmktion.Jag har iute beräknat några särskilda medel för imättaudet av verksstyrelsen. Vid utformningen av den centrala organisationen hostullverket utgår jag från att generaltullstyrelseu anpassar även dennaorganisation till de förändrade krav som framöver kommer att ställas påtullverket. Thlldata.sysfemet(TDS) Prop. 9 Införandet av TDS har numera inletts iNorrbottens tullregion med en provdriftsstarti i jimi 1990 för export- och transitsystemen. Vad gäller import- ochuppbördssystemen har tidpimkten för införandet senarelagts med ca ,varför siysteroen numera beräknas börja tas i drift . räknar dock med att den urspmngliga tidsplanen skall kunna hållasi fråga om införandet av de återstående .systemen för vissa importfunktioneroch efterkontroll m.m., så att i stort sett samtliga tullplatser skall kimna hatillgäng till ett komplett tiilldatasystem . För att generaltullstyrelsen skall kunna fortsättaatt utveckla och införa TDS enligt de urspmngliga planerna har jag för avsiktatt i samband med förslag om utgifter på tilläggsbudget It till statsbudgetenför /91 återkomma till behovet av medel för TDS. I budgetpropositionen 1990 föreslog jag att 80milj. kn skulle anvisas för ytterligare uppbyggnads- och investeringskostnaderför TDS i avvaktan på att generaltullstyrelsen presenterar förslag om enfinansiering av TDS. I sin anslagsframställning har styrelsen pekat på sinsärekilda skrivelse med förslag till regionala och lokalaorganisation som en lämpUg finansiering. Enligt förslaget kan totalt 352 årsarbetskrafterinbesparas, varav 260 på grund av datoriseringen och 92 genom andraeffektiviseringar av verksamheten. Detta besparingsförslag bygger på denlönsamhetskalkyl som lämnades i samband med tiilldatautredningens slutrapport ijuni 1989. har i samråd med statskontoret gjort enförayad ekonomisk bedömning och lönsamhetskalkyl för TDS. Den nya kalkylenvisar att kostnaderna för att utveckla och driva TDS under uppbyggnadsskedetuppgår till 520 milj. kn prisläge, vilket innebär en ökning avkostnaderaa med i förhållande till tulldatautredningens slutrapport.Detta gör att lönsamheten för TDS i raotsvarande grad har försämrats, så atthela investeringen är återbetald först /02, dvs. änenligt tidigare beräkning. Enligt min mening är det angeläget att åtgärdervidtas som förbättrar den nu redovisade lönsamheten för TDS till enföretagsekonomiskt sett rimlig tidsperiod för att undvika att enstatsfinansiell belastning kvarstår under en alltför . Såsomockså statskontoret framhållit är möjligheteraa att påverka ko.stnadssidanbegränsade varför ytterligare besparingar utöver de föreslagna 352årsarbetskrafterna måste göras. För att få lönsamhet i systemet enligt dentidigare kalkylen krävs det ytterligare besparingar om 50 milj. kr. per årunder en femårsperiod, dvs. totalt 250 milj.kr. En förbättrad lönsamhet för TDS kan enligtgeneraltullstyrelsen huvudsakligen åstadkommas genom personalbesparingar,eftersom förvaltningskostnader till består av lönen Genom att maximalt utnyttja en tidigareläggning avde föreslagna per-sonalminskningaraa kan enligt hittillsvarandeplanering kostnaderaa minska med ytterligare 35 milj.kn under den närmaste femårsperioden.Hämtöver anser jag att det bör vara möjligt, bl.a. genom att endast inrätta fyratullregioner samt genom vissa ändringar i den lokala Prop. 1990/91:100 ochcentrala organisationen, att minska kostnader- Bil. 9na för med ytterligars 40 milj.kr. Om dessutom skall klara av attfinansiera de 175 milj.kr. som återstår av de totalt 250 railj.kr. måste storaingrepp göras i kvarvarande tullstationers öppethållande eller i verksamhetenstotela kon-trollnivå. Effekteraa härav skulle i inånga fell innebära att storaavsteg måste göras från rimliga kontn>llambitionen Mot denna bakgrund är jag inte beredd att föreslåytterligare besparingar inom tullverksamheten för att även finansiera deåterstående 175 milj.kr. för att f TDS lönsamt till /97. Redande föreslagna besparingarna innebär stora påfrestningar för tullverksamhetensamtidigt som det kan fömtses att rörligheten från framför allt menäven från andra delar av vår omvärld koinmer att öka kraftigt och att detdärmed ställs ökade krav på . Det är enligt min uppfettning inteheller rimligt att helt skall bekoste den fördyring avdatoriseringen som beror på lokaliseringen av tulldatecentralen till ,införandet av ett tekniskt mycket komplicerat system i central/lokal strukturoch som dessutom drivs som stetligt pilotfell inte minst vad gäller elektronisköverföring av uppgifter och därtill knutna regler för ansvarighet för lämnadeuppgiften Även de mycket avancerade säkerhets-anordningaraa vidtulldatecentralen i har bidragit till de ökade kostnaderaa. Av vad som framgått av den redogörelsenutgör de totela besparingaraa som behöver göra under de närmaste5-6 åren för att finansiera TDS 352 årsarbetskrafter motsvarande ettackumulerat belopp om ca 225 milj.kr. samt ytterligare 75 milj.kr., dvs. För /92 har generaltullstyrelsen föreslagit enbesparing om 3,8 milj.kr. Det bör dock vara möjligt att åstadkomma en störrebesparing redan under dette förste ån Jag är dock inte nu beredd att exakt angestorleken på besparingen /92. Jag räknar ändå med attgeneraltullstyrelsen efter hand skall kunna te fram erforderligt material förstetsmakteraas uppföljning av de ekonomiska konsekvenseraa av tullverketsdatorisering. Utgångspunkten måste dock vara att de ovan nämnda besparingamaskall kanna åstedkommas . Vidtillämpning av ett rationaliseringskrav på för /92har jag beräknat 13,6 milj. kr. för konkrete effektivitetshöjande åtgärder inomtullverksamheten. Medlen bör kunna disponeras av generaltullstyrelsen förstefter särslalt beslut av regeringen. Som jag har nämnt i det föregående anser jag detviktigt att skall kunna ha en sådan rörlighet i sin organisation attden kan anpassas till de olika krav som ställs frim stetsmakteraas ochnäringslivets sida. I ett läge med så kraftiga besparingar inomtullverksamheten för att finansiera tulldatasystemet finner jag det särskiltangeläget att gesmöjlighet att kunna upprätthålla en fullgod infrastrakturell klarerings- Prop.1990/91:100 och kontrollservice för att kunna tillgodose näringslivets ochsamhällets Bil. 9 ökade krav på tullinsatser i samband med nya färjelinjer m.m.För tullförrättningar och utom tullplats ter inavgifter som beräknas uppgå till 50 milj. kn för /92. Av dessatullförrättningsmedel disponerar 41,5 milj. kr. Med anledning av dessa oftast snabbt uppkonrma behov avtullinsatser för nyinrättede färjelinjer m.m. anser jag att även de återstående8,5 milj.kr. av tullförrättningsmedlen bör få återföras till försådana insatsen För att effektivisera tullverketsnarkotikabekämpning har jag beräknat 6,9 milj.kr. för en utbyggnad avSPADI-systemet. Däremot har jag inte beräknat några särskilda medel för enverksamhet med flygövervakning. I den mån generaltullstyrelsen ändå bedömer attdenna verksamhet är angelägen får den av inom ramen för anvisade medel,t.ex. genom en något lägre utbyggnadstakt av SPADI-systemet. För det fortsatte arbetet med granskning ochregistrering av enhetsdokumentet förordar jag att även under nästabudgetår får disponera 7,4 milj.kr. i avvaktan på att tulldatesystemet tes ibruk. I samband med att övertar ansvaret förtillståndsgivning för viss utrikes yrkestrafik från fno.m. den 1januari 1992 har jag beräknat medel för 3 årsarbetskrafter motsvarande 750 000kr. Den av generaltullstyrelsen föreslagna utbyggnadenav systemet med elevlöner för förtidsrekrytering av tulltjänsteman är jag inteberedd att ställa mig bakom med hänsyn till den anpassning avtullorganisationen som behöver göras om blir medlem i EG. Jag räknarmed att styrelsen skall återkomma till regeringen med en förayad bedömning avframtida rekryteringsbehov. : Anskaffning av viss materiel föreslås tas in under anslaget E1. : Förvaltningskostnader med ett oförändrat belopp om 3,5 milj.kr.Under anslaget föreslås vidare den särskilda anslagsposten Drift och underhållav teknisk materiel m.m. införas under posten för FörvaltningskostnadenIntäkteraa under anslaget för Tullför-rättningsavgifter och för Försäljning avinformations- och stetistiktryck m.m. föreslås öka med 8,5 milj.kr. vardera,vilket motsvarar de beräknade inkomsteraa för /92. Tullverketfår tillgodoräkna sig de totela inkomsteraa under dessa två poster för sinförvaltning. 1.deb besluter att beredariksdagen tillfälle att te del av vad jag har anfört angående inriktningen avde föreslagna ändringaraa i organisation, 2. deb föreslår att till E 1. Tullverket:Förvaltningskostnader för /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 21 308 000 ' ' 1990/91 Anslag 22 257 000 1991/92 Förslag 24 270 000 är ett vetenskapligtforsknings- och utredningsorgan med uppgift att följa och analysera denekonomiska utvecklingen inom och utom landet, utarbete prognoser för densvenska ekonomin och bedriva forskning i anslutning härtill. Chef för är en generaldirektönInstitutets uppgifter är fördelade på tre verksamhetsområden: Forskning,löpande verksamhet och administration. Konjunkturinstitutetsverksamhet kan indelas i tre produktområden: Det dominerande inslaget i iristitutets arbete harvarit konjunkturanalyser och prognoser (löpande verksamhet), där ocksåkonjunkturbarometera spelat en viktig roll. Den information som produceras gerunderlag främst för den ekonomiska politiken men också för andra bedömares konjunk turprognosen har ekonomiskt modellarbete bliviten betydelse-ftill del i verksamheten. Delvis rör det sig om metodutvecklingför de egna prognoseraa, men modellerna är också hjälpmedel för bl.a.låmg-tidsutredningaraa samt i analyscT och utvärderingar av ekonomisk politik. Det viktigaste spridningssättet föranalysresulteten är via olika slags publikationer: Konjunkturrapporter,analysunderlag, konjunkturbaromet-raraa och pressmeddelanden.Uppdragsverksamheten har byggts ut , men den är fiartferande avrelativt begränsad omfettning. Huvuduppgiften inom dette område är atttillhandahålla statistisk information för vissa stora avnämars bland företegoch organisationen Resursåtgången för löpandeverksamhet bar kunnat minskas , trots en viss utökning avverksamheten.