prop · GE03194 · 1990-12-31 00:00:00 — Om någon genom brott uppsåtligen har dödatförsäkringstagaren, den försäkrade eller en förmånstagare, gäller bestämmebemai 15 kap. om förlust av rätt att ta arv eller testamente förgärningsmannens rätt till försäkringen eller försäkringsersättningen. Vad som sägs t första stycket gäller även när någon annarshar orsakat försäkringstagarens, den försäkrades eller en förmånstagares dödgenom en uppsåtlig gärning som innefattat våld på den dödades person ochutgjort brott for vilket lindrigare straff än fängebe inte ärföreskrivet Lika med våld anses att försätta någon i vanmakt eller annat sådanttilbtånd. Vad som sägs i första och andra styckena om den som harbegått ett brott gäller också var och en som har medverkat till brottet såsomsägs i 23 kap. 4 och 5 §§ . Bestämmelsernai första stycket skall tillämpas om en förmånstagare dödar den försäkrade elleren förmänstagare som har bättre rätt än han själv. Om han dödar den försäkrade,mister han all rätt till försäkringen. Är det en förmånstagare han dödar,förlorar han den rätt han skulle ha vunnit genom förmånstagarens död. Följdenav att en förmänstagare har förverkat sin rätt till försäkringsersättning blirberoende av förmänstagarförordnandets utformning. En vanlig form av förmånstagarförordnandeär att försäkringstagaren har satt in sin make som förmånstagare i första handoch sina bröstarvingar i andra hand. Om försäkringstagaren dödas av sin make,blir följden vid ett sådant förordnande att försäkringstagarens bröstarvingarfår rätten till försäkringsersättningen. Om gärningsmannen var insatt som ende förmånstagare,får förordnandet anses ha förfallit i likhet med vad som gäller enligt 106 §FAL i fall förmånstagaren avlidit före försäkringstagaren. Utfallandeförsäkringsbelopp torde då komma att ingå i kvarlåtenskapen efterförsäkringstagaren och blir föremål för bodelning och arv på samma sätt somegendomen i övrigt. Om gärningsmannen skulle vara arvinge eller testamentstagare,träder reglerna i ÄB in och hindrar gärningsmannen frän att ärva eller tatestamente efter den avlidne. gärningsmannen denavlidnes make blir regeln i 12 kap. 2 § andra stycket Prop. 1990/91:194 äktenskapsbalkentillämplig vid bodelningen. Omen förmånstagare dödar en annan förmånstagare som har bättre rätt än han själv,mister gärningsmannen sin rätt till försäkringsbeloppet i den utsträckning somföljer av 15 kap. ÄB. Det innebär - som har sagts - att gärningsmannenmister den rätt han annars skulle ha kunnat vinna genom den andra förmånstagarensdöd. Om t.ex. förmånstagarförordnandet gäller med lika rätt för A och B och Adödar B, går han därmed miste om möjligheten att fä ocksä B:s andel avförsäkringsbeloppet; däremot har han kvar sin ursprungliga iätt till hälftenav beloppet. Bestämmelseni första stycket är vidare tillämplig om en försäkringstagare, som har tagiten försäkring pä annans liv, dödar den försäkrade. Försäkringstagaren mister däall rätt till försäkringen. Om det i ett sådant fall inte finns något förmånstagarförordnandeför annan, behöver försäkringsbolaget inte betala ut försäkringsbeloppet. Iallmänhet är tiden för utbetalningen av försäkringsbeloppet beroende avförsäkringstagarens död. Det finns dock fall där det inte föreligger någotsamband mellan dennes dödsfall och förfallotiden. Försäkringen kan vara tagenpå nägon annans liv än försäkringstagarens eller den kan vara tagen på dennesliv under sådana villkor att försäkringsbeloppet inte skall betalas ut isamband med dödsfallet utan först . Om försäkringstagaren i sådana fallavlider innan beloppet förfallit till betalning, övergår enligt 110 § FAL denrätt som förut tillkommit försäkringstagaren till den som är insatt som förmånstagaretill försäkringen. Om det är förmånstagaren som har dödat försäkringstagaren,blir emellertid regeln i förevarande paragrafs första stycke tillämplig. Förmånstagarenhar dä alltså förverkat sin rätt till försäkringen. Om förmånstagaren i ställetdödat en annan förmånstagare med bättre rätt än han själv, gäller vad som sagtstidigare även vid denna typ av försäkring. Iövrigt kan hänvisas till specialmotiveringen till 15 kap. 1 § ÄB. Bestämmelsernamotsvarar de nya reglerna i 15 kap. 1 § andra stycket ÄB om förverkande av arvi fall då dödsfallet orsakats genom något annat våldsbrott än mord och dråp.Vad som sägs i specialmotiveringen till reglerna i ÄB är tillämpligt även ifråga om förverkande av rätt till försäkring enligt förevarande stycke. Bestämmelsen motsvararregeln i 15 kap. 3 § ÄB. 1.Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelsernatillämpas endast om gärningen har begåtts Prop. 1990/91:194 efter ikraftträdandet. Denya bestämmelserna träder i kraft med den i prop. 1990/91:58föreslagna nya lagstiftningen om psykiatrisk tvångsvård och behandlingen avpsykiskt störda lagöverträdare. Pågrund av reglernas karaktär bör tidpunkten för gärningen vara avgörande förfrågan om de nya bestämmelserna skall tillämpas. Endast om gärningen harbegåtts efter ikraftträdandet skall de nya bestämmelserna tillämpas. 4.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev Ävenom en ny borgenär är i god tro, får gäldenären mot honom göra gällande attskuldebrevet är förfalskat, att det pä gäldenärens vägnar har utfärdats av nägonsom saknade behörighet till det eller att det är ogiltigt pä grund av att dethar kommit till under sädant tvång som anges i 28 § lagen (1915:218) om avtaloch andra rättshandlingar pä förmögenhetsrättens område. Vidarefår gäldenären även mot en godtroende borgenär göra gällande att skuldebrevethar utfärdats av nägon som var omyndig eller handlade under påverkan av en psykbkstörning eller inte hade rätt att utfärda skuldebrevet på grund av att enförvaltare enligt var förordnad för honom. Slutligenfär gäldenären även mot en godtroende borgenär åberopa att skuldebrevet hardödats eller att betalning har fullgjorts genom att fordringsbeloppet har sattsned i allmänt förvar eller att borgenären på grund av preskription eller proklamahar förlorat sin talan eller att skuldförhållandet har ändrats genom tvängsackord. Paragrafeninnehåller regler om omständigheter som kan medföra att ett skuldebrev ärogiltigt även mot en godtroende borgenär. Den ändring som har gjorts är attorden "psykisk störning" har ersatt den tidigare beskrivningen av detpsykiska tillstånd hos utfärdaren som kan leda till ogiltighet. 4.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1946:805) med Prop. 1990/91:194 särskilda bestämmelser angående vittne vid vissa rättshandling ar Erfordrasenligt lag, att avtal eller annan rättshandling pre/os eller eljest bekräftasmed vittne/i3r som sädant vittne inte godkännas den, mot vilken rättshandlingenskall/örefas, inte heller den, som är under femton är eller som pä grund av en psykbkstörning saknar insikt om betydelsen av sådan bekräftelse. Vad som sagts nugäller även när vid köp, byte eller gåva av fast egendom eller tomträtt överiätarensunderskrift på fångeshandlingen styrks av vittne. Hartill vittne tagits nägon, som enligt vad nu sagts ej är behörig, vare hans vittnesbckräftelseutan verkan. Omtestamentsvittne är särskilt stadgat. Paragrafenreglerar behörighetsvillkoren för vittnen vid vissa rättshandlingar. Förutomen språklig översyn har den ändringen gjorts att orden "psykiskstörning" har ersatt den tidigare beskrivningen av de psykiska tillståndsom utgör hinder mot att vara vittne. 4.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1946:819) om upptagande av ed för rättighets tillvaratagande i utlandet Edfår inte avläggas av den som är under femton är, eller av den som pä grund aven psykbk störning befinns sakna erforderlig insikt om edens betydelse. Paragrafeninnehåller regler om vem som fär avlägga ed. Den ändring som har gjorts är attorden "psykisk störning" har ersatt den tidigare beskrivningen av detpsykiska tillstånd vid vilket rätten skall pröva om vederbörande får avläggaed. 4.11 Förslagettill lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207) Densom vållar person- eller sakskada under påverkan av en allvarlig psykbkstörning skall ersätta skadan i den mån det är skäligt med hänsyn till hanssinnestillstånd, handlingens beskaffenhet, föreliggande ansvarsförsäkring ochandra ekonomiska förhållanden samt övriga omständigheter. Detsamma gäller omnågon vållar sådan skada under påverkan av en annan psykbk störning ochstörningen inte är självförvållad och tillfällig. Paragrafeninnehåller regler om skadeståndsansvar för personer med psykiska avvikelser.Den ändring som har gjorts är att orden "allvarlig psykisk störning"resp. "psykisk störning" har ersatt den tidigare beskrivningen av depsykiska tillstånd som avses. 4.12 Förslaget till lag om ändring i namnlagen (1982:670) Prop. Förden som är under 18 är görs anmälan eller ansökan i mål eller ärenden enligtdenna lag av barnets värdnadshavare. Har barnet fyllt 12 är fär sådan anmälaneller ansökan göras utan barnets samtycke endast om barnet är varaktigtförhindrat att lämna samtycke pä grund av en psykbk störning eller pä grund avnågot annat liknande förhållande. Paragrafeninnehåller regler om samtycke av barn vid anmälan eller ansökan om ändring avbarnets namn. Den ändring som har gjorts är att orden "psykiskstörning" har ersatt den tidigare beskrivningen av de psykiska tillståndvid vilka samtycke inte krävs. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att anta förslagen till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i , 3.lag om ändring i jordabalken, 4.lag om ändring irättegångsbalken, 5.lag om ändring i lagen(1924:323) om verkan av avtal, som slutits under inflytande av rubbadsjälsverksamhet, 6.lag om ändring i lagen(1927:77) om försäkringsavtal, 7.lag om ändring i lagen(1936:81) om skuldebrev, 8.lag om ändring i lagen(1946:805) med särskilda bestämmelser angående vittne vid vissarättshandlingar, 9.lag om ändring i lagen(1946:819) om upptagande av ed för rättighets tillvaratagande i utlandet, 10.lag om ändring iskadeståndslagen (1972:207), 11.lag om ändring i namnlagen(1982:670). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden lagt fram. 1990/91:194 Bilaga1 Sammanfattning av departementspromemorian (Ds 1990:75) Förverkandeav rätt att ta arv m.m. Idenna promemoria behandlas två frågor. Den första handlar om förverkande av rätt att ta arv eller testamenteeller att få försäkringsersättning. I15 kap. (ÄB) finns regler om förverkande av arv och testamente.Dessa regler innebär bl.a. att den som genom brottslig gärning uppsåtligen hardödat någon har förverkat sin rätt att ta arv eller testamente efter denavlidne (15 kap. 1 § första stycket ÄB). Det görs dock undantag för det falletatt gärningsmannen var eller handlade under inflytande av en sådanallvarlig psykisk störning som utgör grund för straffrättslig särbehandling (15kap. 1 § tredje stycket). Enligtlagen (1927:77) om försäkringsavtal (FAL) gäller liknande regler i fråga omgärningsmannens rätt till försäkringsersättning med anledning av dödsfallet (se18 och 19 §§ FAL). Förverkandereglernai 15 kap. ÄB tillämpas också på gärningsmannens rätt att vid bodelning iegenskap av efterlevande make få del i den avlidnes giftorättsgods liksombeträffande hans rätt att dä begära att som sin andel vid bodelningen fåbehälla sitt giftorättsgods (se 12 kap. 2 § andra stycket ).Enligt lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem gäller motsvarande för enefterlevande sambos rätt till del i den avlidna sambons egendom (se 12 § tredjestycket i den lagen). Ipromemorian föreslås att de nu berörda reglerna ändras i två avseenden. För detförsta skall gärningsmannens rätt att ta arv eller testamente eller att fåförsäkringsersättning förverkas också när han utan uppsåt att döda orsakarnågons död genom ett uppsåtligt och allvarligt våldsbrott. För det andrabegränsas undantaget för psykiskt störda så att det skall krävas synnerliga skälför att gärningsmannen skall fä behålla sin rätt att ta arv eller testamenteeller att få försäkringsersättning. De föreslagna ändringarna får full effektockså på de berörda reglerna om bodelning i och lagen omsambors gemensamma hem. Denandra frågan som behandlas i promemorian gäller den begreppsbildning rörandepersoner med psykiska störningar som förekommer inom civilrätten. I promemorianföreslås att den begreppsbildning rörande den aktuella personkretsen som enligten lagrådsremiss med förslag till ny lagstiftning om psykiatrisk tvångsvård ochbehandlingen av psykiskt störda lagöverträdare är avsedd att komma tillanvändning inom den lagstiftningen får komma till användning också inomcivilrätten och processrätten. Det betyder att uttrycket "psykiskstörning" används som grundläggande sjukdomsbegrepp men att detta begreppkvalificeras med ordet "allvarlig" i vissa fall. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . 1990/91:194 Bilaga 2 Härigenomföreskrivs att 4 kap. 3, 5 och 5 a §§ och 11 kap. 4 § * skall haföljande lydelse. Makar må ej adoptera annorledesän gemensamt. Dock må ena maken ensam antaga adoptivbarn, där den andre vistaså okänd ort eller är sinnessjuk eller sinnesslö, ävensom eljest med den andressamtycke adoptera dennes barn eller adoptivbarn eller ock eget barn. Makar får inte adopteraannat än gemensamt. Den ena maken får dock ensam anta adoptivbarn, om denandre vistas pä okänd ort eller lider av en allvarlig psykbk störning. Den enamaken får också annars med den andres samtycke adoptera dennes barn elleradoptivbarn eller eget barn. Densom har fyllt fär Sädant samtycke behövs dock inte, om den som skalladopteras 1. är under sexton är och det skulle skada honom ellerhenne att bli tillfrågad, eller 2.är varaktigt förhindrad attlämna samtycke pä grund av psykbk sjukdom, hämmad förståndsutveckling eller psykbkabnormitet av annat slag eller på grund av något annat liknande förhållande. inte adopteras utan egetsamtycke. Sådantsamtycke behövs dock inte, om den som skall adopteras 1.är under sexton är och detskulle skada honom eller henne att bli tillfrågad, eller 2.är varaktigt förhindrad attlämna samtycke på grund av psykisk stöming eller på grund av något annatliknande förhållande. *Balken omtryckt 1983:485. 1990/91:194 Bilaga 2 Den som inte har fyllt 18 är får ej adopteras utan föräldrarnas samtycke. Moderns samtycke skall ha lämnats sedan hon har återhämtat sig tillräckligt efter nedkomsten. Vid adoption av någon annans adoptivbarn skall i stället samtycke inhämtas från barnets adoptivföräldrar eller, om en adoptivförälder är gift med någon av barnets föräldrar, från båda dessa makar. Samtycke enligt förstastycket behövs ej av den som är sinnessjuk sinnesslö, utan del i vårdnadeneller på okänd ort. Är detta fallet beträffande var och en av dem som enligtförsta stycket skall samtycka till adoptionen, skall i stället samtyckeinhämtas från barnets förmyndare. Samtycke enligt förstastycket behövs ej av den som lider av en allvarlig psykbk stöming eller är utandel i vårdnaden eller på okänd ort. Är detta fallet beträffande var och en avdem som enligt första stycket skall samtycka till adoptionen, skall i ställetsamtycke inhämtas från barnets förmyndare. Om någon pä grund av sjukdom,hämmadförståndsutveckling försvagat hälsotillstånd eller liknande förhållandebehöver hjälp med att bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sinperson, skall rätten, om det behövs, förordna god man för honom eller henne.Förordnande får inte meddelas utan samtycke av den för vilken god man skallutses, om inte den enskildes tillstånd hindrar att hans eller hennes mening inhämtas. Om någon pä grund av sjukdom,psykisk stöming försvagat hälsotillstånd eller liknande förhållande behöverhjälp med att bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sin person,skall rätten, om det behövs, förordna god man för honom eller henne.Förordnande fär inte meddelas utan samtycke av den för vilken god man skallutses, om inte den enskildes tillstånd hindrar att hans elier hennes meninginhämtas. Denna lag träder i kraftden . Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att 10 kap. 4 §, 13 kap. 2 § och 15 kap. 1 och 3 §§ *skall ha följande lydelse. 1990/91:194 Bilaga 2 Till testamentsvittne får inte tas den som är under femton är eller pä grund av psykbk störning saknar insikt om betydelsen av vittnesbekräftelsen, inte heller testators make eller den som ståri rätt upp- eller nedstigande släktskap eller svägerlag till honom eller är hans syskon. Ingen får tas till vittne vid förordnande till honom själv, hans make eller nägon som står i sådant släktskap eller svågerlag till honom som sagts. Förordnande att vara testamentsexekutör medför dock inte hinder mot att vara vittne, rättegäng, gäller vad i rättegångs- Tilltestamentsvittne må ej tagas den som är eller på grund avsinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan mbbning av sjäbverksamheten saknarinsikt om betydelsen av vittnesbekräftelsen, ej heller testators make eller densom med honom är i rätt upp- eller nedstigande skyldskap eller svägerlag ellerär hans syskon. Ejmå någon tagas till vittne vid förordnande till honom själv, hans make ellernågon, vilken med honom är i skyldskap eller svågerlag som sagts. Förordnandeatt vara testamentsexekutör medför dock ej hinder mot att vara vittne. Åberopastestamentsvittne till bevis i balken är stadgat om sådant bevis. Testamente är ejgällande, om det upprättats under inflytande av sinnessjukdom, sinnesslöhet eller Testamente är integällande, om det har upprättats under påverkan av en psykbk störning. *Balken omtryckt 1981:359 annanrubbning av sjäbverksamheten. 1990/91:194 Bilaga 2 Ejmå någon taga arv eller testamente efter den som han genom brottslig gärning uppsåtligenbragt om livet Dräperhan sålunda någon, som är arvinge eller testamentstagare efter annan, äger hanej bättt-e rätt till arv eller testamente efter denne än om den dräpte levat. Vadnu sagts skall ej gälla, om gärningsmannen var eller handlatunder inflytande av sådan sjäblig abnormitet, som avses i 30 kap. 6 §brottsbalken. Densom genom brott uppsåtligen har dödat någon får inte ta arv eller testamenteefter denne. Är den dödade arvinge eller testamentstagare efter någon annan,får gämingstnannen inte bättt-e rätt till arv eller testamente efter denne än omden dödade hade levt Vadsom sägs i första stycket gäller även när någon annars har begått en uppsåtliggärning som har 1.orsakat någon annans död, 2 innefattat våld på dennes person och 3. utgjort brott förvilket lindrigare straff än fängebe inte är föreskrivet. Vadsom sägs i första och andra styckena gäller inte, om gärningsmannen var . Föreligger synnerliga skäl, skall vad som sägs i första och andra styckenainte heller tillämpas, om gärningsmannen handlade under påverkan av enallvarlig psykbk stöming. Vad i 1 och 2 §§ ärsagt om förövare av brottslig gärning gäller envar som medverkat till brottetsåsom i 23 kap. 4 och 5 §§ sägs. Vad som sägs i 1 och 2 §§om den som har begått ett brott gäller också var och en som har medverkat tillbrottet säsom sägs i 23 kap. 4 och 5 §§ . 5Riksdagen 1991/91. Denna lag träder i kraft . Har arvlåtaren avlidit före ikraftträdandet, skall15 kap. 1 § i dess äldre lydelse fortfarande tillämpas. Prop.1990/91:194 Bilaga 2 3 Förslagtill Prop. Lag om ändring i jordabalken Härigenomföreskrivs att 18 kap. 3 § jordabalken* skall ha följande lydelse. Bestämmelsernai 1 och 2 §§ äger ej tillämpning, om 1.handling pä vilken äganderättengrundats är förfalskad eller pä rätte ägarens vägnar utfärdad av nägon somsaknade behörighet därtill eller är ogiltig säsom tillkommen under sädant tvångsom avses i 28 § lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar pä förmögenhetsrättensområde, 2.rätte ägaren, när han utfar- 2.rätte ägaren, när han utfärdade den handling på vilken dade delade denhandling pä äganderätten grundats, var i vilken äganderätten grundats, konkurseller omyndig eller var i konkurs eller omyndig eller handlade under inflytandeav handlade under/jverfojn av/>sy-rubbad sjäbverksamhet eller inte kisk stömingeller inte hade rå-hade rädighet över den fasta dighet över den fasta egendomegendomenpä grund av att en en pä grund av att en förvaltare förvaltare enligt föräldrabalkenenligt var förordvar förordnad för honom, nadför honom, 3.förvärvet enligt lag ärogiltigt, enär det icke skett i föreskriven form eller med iakttagande av andraföreskrivna villkor eller med samtycke av nägon vars rätt beröres eller medstöd av tillstånd eller annan åtgärd av domstol eller annan myndighet. Dennalag träder i kraft . *Senastelydelse 1988:1257. 4 Förslag till Prop. Bilaga2 Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att 5 kap. 1 §, 21 kap. 3 §, 36 kap, 4 och 13 §§ samt 46 kap. 15 §rättegångsbalken skall ha följande lydelse. Förhandlingvid domstol skall vara offentlig. Kandet antas att vid förhandling kommer att förebringas uppgift, för vilken hosdomstolen gäller sekretess som avses i sekretesslagen (1980: 100) må rätten, omdet bedömes vara av synnerlig vikt att uppgiften ej röjes, förordna attförhandlingen i vad den angår uppgiften skall hållas inom stängda dörrar. Äveni annat fall må förhandling hällas inom stängda dörrar, om sekretessen gällerenligt 7 kap. 22 §, 8 kap. 17 § eller 9 kap. 15 eller 16 § sekretesslageneller, i vad avser domstolsförhandling under förundersökning i brottmål ellerdärmed likställt mål eller ärende, enligt 5 kap. 1 § eller 9 kap. 17 § sammalag. Förhandling skall alltid hållas inom stängda dörrar, om sekretessen gällerenligt 9 kap. 3 § andra stycket samma lag och det skulle strida mot avtal somavses där att uppgiften röjes vid förhandlingen. Förhörmed den som är under Förhör med den som är under femtonår eller lider av sinnes- femton är eller lider av en psy- sjukdom, sinnesslöheteller annan kisk stöming får hällas inom rubbning av sjäbverksamhetenmå stängda dörrar, hällasinom stängda dörrar. Äreljest för särskilda fall föreskrivet, att förhandling må hällas inom stängdadörrar, vare det gällande. Vidsin talans förberedande och utförande mä den misstänkte biträdas av försvarare. *Senastelydelse 1990:319. Försvarare utses av den misstänkte. Är den misstänkte under eller sinnessjidc eller sinnesslö, utses försvarare av den som har vårdnaden om honom. Har den misstänkte för sig ställt rättegångsombud, anses ombudet som försvarare. Försvarareutses av den misstänkte. Är den misstänkte under aderton är eller lider han avallvarlig psykbk stöming, utses försvarare av den som har vårdnaden om honom.Har den misstänkte för sig ställt rätte-gängsombud, anses ombudet som försvarare.En person fär inte vara försvarare, om han har eller har haft uppdrag ät denmisstänkte eller ekonomiska förbindelser med denne och omständigheterna ärägnade att minska förtroendet för hans förmåga att iaktta vad som åligger enförsvarare enligt 7 § första stycket. Om försvarare gäller i övrigt 12 kap. 2-5§§ samt 6 § andra stycket. 1990/91:194 Bilaga 2 Är den som åberopas tillvittne eller lider han av sinnessjukdom, sinnesslöhet ellerannan mbbning av sjäbverksamheten, pröve rätten med hänsyn till omständigheterna,om han må höras som vittne. Är den som åberopas till vittneunder eller lider han av en psykbk stöming prövar rätten med hänsyn tillomständigheterna, om han får höras som vittne. Ed får inte avläggas av 1. den som är under femton är; eller 2. den som pä grund av en psykbk stöming befinns sakna erforderlig insikt om betydelsen av ed. Edmå ej avläggas av 1.den som är under femton är;eller 2.den som pä grund av sinnessjukdom,sinnesslöhet eller annan mbbning av sjäbverksatnheten finnes sakna erforderliginsikt om betydelsen av ed. Ej heller må i brottmål edavläggas av någon den tilltalade närstående som avses i 3 §. Senaste lydelse 1975:1288. 1990/91:194 Bilaga2 Uteblir den tilltalade frän rättegångstillfälle för huvudförhandling eller inställer han sig genom ombud dä han har förelagts att infinna sig personligen, skall rätten förelägga nytt vite eller förordna, att han skall hämtas till rätten antingen eller till senare dag.