prop · GE0393 · 1990-12-31 00:00:00 — förslag (se SOU 1965:49) innebar också atten sådan anstalt skulle inrättas och omfatta bl.a. statens rättsläkarstationer,SRL och det rättspsykiatriska undersökningsväsendet samt en läkemedelsavdelningoch dåvarande statens farmacevtiska laboratorium. Förslaget genomfördesemellertid inte (se prop. De organ som föreslagits bli knutna tillden statsmedicinska anstalten fördes i stället till den nya . Ipropositionen 1979/80:6 om uppgifter och organisation, m.ra. fömtsattesatt styrelsens underförvaltningar skulle föras över till andra huvudmän. Enligtriksdagsbeslut ora uppgifter m.m. skall styrelsensroll och ansvarsomiåde renodlas. Bl.a. i detta syfte har styrelsens tidigareläkemedelsavdelning den ersatts av en fristående myndighet,läkemedelsverket. Vidare fördes myndighetsansvaret för de trafikmedicinskafrågorna över till trafiksäkerhetsverket. 4.2 En ny myndighet Mittförslag: En ny självständig myndighet, rättsmedicinalverket, inrättas den 1juli 1991 för de uppgifter som rättsläkarstationema och statens rätiskemiskalaboratoriums båda avdelningar nu svarar för. Deras resurser förs över till dennya myndigheten. RRK-utredningen:Verksamheten bör förbli statlig. En gemensam myndighet föreslås för derättsmedicinska, rättskemiska och kriminaltekniska verksamheterna. SRLskemiska avdelning samordnas med och förs lokalmässigt över till statens kriminaltekni.skalaboratorium (SKL). Rättsläkarstationema blir regionala rättsmedicinskaenheter inom den nya myndigheten. Utredningen har övervägtom den nya myndigheten skall vara helt självständig men stannat för attrikspolisstyrelsen bör vara chefsmyndighet. ,sinstan.sema: Av deremissinstanser som uttalat sig i frågan om landstingskommunalt huvudmannaskapinstämmer samtliga utom en i utredningens bedömning. Flertalet remissinstansertillstyrker utredningens förslag om en gemensam myndighet för de rättsmedicinska,rättskemiska och kriminaltekniska verksamheterna. Några remissinstanser, bl.a.justitiekanslern och riksåklagaren, menar dock att rättsläkarstationema även ifortsättningen bör vara självständiga enheter under . Bl.a.rättsläkarstationeraa och SRLs kemiska avdelning avstyrker en samordning med SKL. Arbetsgruppensforslag: Överensstämmer med mitt. Skälen för mitt förslag:Jag anser att det är angeläget att arbetet med att renodla socialstyrelsensroll och ansvarsområde fullföljs i linje med riksdagsbeslut. Mot denbakgrund som redovisats kan jag också konstatera att det länge varitaktuellt att avlasta och dess föregångare uppgifter som rör bl.a.statens rättsläkarstationer och SRL. Enligt min mening är detinte aktuellt att föra över huvudmannaskapet för den rättsmedicinskaverksamheten till landstingskommunerna. har övervägt fördelaroch nackdelar med en sådan lösning och, som redovisats, kommit fram tillatt verksamheten bör förbli statlig. Av de remissinstanser som yttrat sig i denfrågan instämmer alla utom en i utredningens bedömning. Ett bibehållet statligthuvudmannaskap för verksamheten angavs också som en utgångspunkt för den arbetsgmppsom har medverkat i beredningen inom av frågan omverksamhetens framtida organisation. Gmppen skulle vidare utgå från att rättsläkarstationemaoch SRLs båda avdelningar skall ha en från fristående ställningoch ett självständigt ansvar för den löpande verksamheten men ha en gemensamadministrativ service och ledning (se avsnitt 2). Deregeländringar som trädde i kraft och den nya Prop. 1990/91:93begravningslagstiftningen samt planerade regeländringar (se avsnitt 3) beräknasleda till att de s.k. enkla dödsorsaksundersökningama i stort sett torde kommaatt upphöra. Den renodling av den rättsmedicinska verksamheten som dettainnebär är ett starkt argument för ett bibehållet statligt huvudmannaskap. Arbetsgmppen har föreslagit att det under regeringen skallinrättas en ny självständig myndighet för de uppgifter somrättsläkarstationerna och SRLs båda avdelningar nu har. Denna lösning är enligtmin uppfattning väl ägnad att främja utvecklingen av verksamheten somden tillgodoser nämnda önskemål all avlasta . Mitt förslaginnebär således att en ny myndighet inrättas med dessa uppgifter.Samtidigt bör rättsläkarstationerna och SRL upphöra. 1 enlighet med arbetsgruppensförslag bör den nya myndigheten benämnas rättsmedicinalverket. Den nya myndigheten bör beslå av en rättsserologiskavdelning (se avsnitt 5) saml regionala rättsmedicinsk avdelningar och en rättskemiskavdelning (se avsnitt 6). Myndighetens ledning bör biträdas av ett kansli somockså bör svara för administrativ service åt de olika avdelningarna. Inom pågår ett arbete med sikte på atten proposition om den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten skallföreläggas . Flera skäl talar för att den nya myndighetenäven bör ta över uppgifter som rör rättspsykiatrin från . Jagavser att återkomma till den frågan vid min anmälan av propositionen om denrättspsykiatriska verksamheten. Myndighetens ledning, uppgifter, personal m.m. När det gäller undersökningsverksamheten avger rättsläkarstationeraaoch SRL sina utlåtanden självständigt. Avdelningarna i den av mig föreslagnanya organisationen bör ha samma ansvar för ärenden som rör enskilda fall. Attsocialstyrelsen avlastas uppgiften att vara chefsmyndighet för rättsläkarstationeraaoch SRL ändrar således inte handläggningen av dessa ärenden. Enligt instrtiktion avgörs sådana ärendenhos styrelsen som rör rättsmedicinska undersökningar av styrelsens råd förvissa rättsliga sociala,och medicinska frågor. Rådet avger på styrelsens vägnarutlåtanden till domstolar, åklagarmyndigheter och polismyndigheter. Någonändring av denna uppgift är inte aktuell. Att roll somchefsmyndighet för rättsläkaisstationeraa och SRL upphör framstår som en fördelmed hänsyn till viklen av all rådet omfattas av ett stort förtroende. För infonnation vill jag nämna att jag anseratt den nya myndigheten i enlighet med arbetsgmppens förslag och i linje medriksdagens verksledningsbeslut (prop 1986/87:99, KU29, rskr. 226) bör ha en lekmannastyrelse.Myndighetens chef bör förordnas av regeringen för bestämd tid och varaordförande i styrelsen. Uppgiften att vara chef för enavdelning inom myndigheten bör vara ett tidsbegränsat tilläggsupp- Prop.1990/91:93 drag för en tjänsteman där. Viktiga uppgifter för den nya myndighetens ledning bliratt svara för mål- och resultatstyrning liksom att fortlöpande följa ochutvärdera utvecklingen vad gäller t.ex. tillförlitligheten och snabbheten iverksamheten. Det ekonomiska ansvaret ställer höga krav på myndighetensledning. Det gäller bl.a. att fördela anvisade medel mellan de olika enheternaoch att följa upp utvecklingen av kostnadema och att budgeten hålls. Till dettaansvar hör vidare att utarbeta anslagsframställningar liksom andra gemen.sammabudgetfrågor och ta.xefrågor samt bokslut m.m. Policyutveckling inom personal- och ekonomiadministrationliksom service till de operativa enheterna för sådana administrativa funktionersom det inte är lämpligt eller ekonomiskt försvarbart att decentralisera bör ankonunapå det centrala myndighetskansliet. Andra uppgifter finns inom områdenapersonalutveckling, stöd till löpande effektivisering, kvalitetskontroll ochkvalitetssäkring. Den nya myndigheten bör ha ansvaret för föreskrifter somrör den egna verksamheten, exempelvis rättsmedicinska undersökningar.Utarbetandet av dessa bör ske i samverkan med andra berörda myndigheter, bl.a.socialstyrelsen och . bör även ifortsättningen ha uppgiften att meddela närmare föreskrifter om vad dödsbevisoch intyg om dödsorsaken skall innehålla samt om de undersökningar som dessahandlingar skall grundas på. En mer effektiv organisation bör kunna uppnås genom attansvar och befogenheter i den grad det är rationellt decentraliseras ochdelegeras. En fömtsättning härför är att det finns tillräckliga kunskaper ochkompefens inom de olika avdelningarna. har skapat bättre fömtsättningar i nämndaavseenden genom utbildning av både chefer och annan personal. Bl.a. pågår ettarbete med kompetensutveckling inom det administrativa området. De små enhetersom de olika avdelningarna utgör är sårbara i detta avseende. Att se till attdet inom varje avdelning finns tillräcklig kompetens för såväl administrativledning som andra administrativa uppgifter blir en viktig uppgift för den nyamyndighetens ledning. Förordnande av chefer för avdelningarna inom myndighetenliksom av innehavare av tjänster som laborator och läkare bör vara en uppgiftför myndighetens ledning. Även beslut om den inre organisationen av dessaavdelningar bör fattas av den nya myndigheten och inte, som gäller i frågaom sektionsindelningen av SRLs båda avdelningar, av regeringen. Det blir en uppgift för myndigheten att avgöra t.ex. vilkapersonal- och ekonomiadministrativa frågor som skall delegeras till avdelningaraa.Jag utgår från att en.långtgående delegering av ansvar och befogenheter kommeratt eftersträvas inom de ramar som fastställs av riksdag och regering. Jag vill också understryka att sådana frågor som röruppföljning och utvärdering samt kvalitetskontroll och kvalitetssäkring avverksamheten kommer att bli viktigauppgifter även för cheferaa för de olika av- Prop. 1990/91:93 delningarna. Arbetsgruppenhar erinrat om att en viktig utgångspunkt för förnyelsen av den offentligasektorn är, som framhållits i årets budgetproposition (se prop. 1990/91:100bil. 2 s. 17), att myndigheter och andra organ bör samverka över myndighets-och sektorsgränser för att bl.a. göra den offentliga förvaltningen mindre resurskrävandeoch mindre beroende av indelningen i organisatoriska enheter. Detta ärspeciellt viktigt för så små enheter som det här är fråga om. Ettökat samarbete med sjukvårdshuvudmännen på de orter där de olika avdelningarnafinns bör kunna medföra vinster för båda parter. Det gäller bl.a..samutnyttjande av lokaler och utmstning liksom ett praktiskt samarbete i dendagliga verksamheten. Detbör bli en viktig uppgift för myndigheten att svara för att möjlighetema tillvinster genom samarbete såväl mellan avdelningarna som med andra myndigheteroch organ tas till vara. Det ingår i det ekonomiska ledningsansvaret attfortlöpande aktivt följa dessa frågor. Enligtmin bedömning kommer arbetsfördelningen mellan chefen för myndigheten och cheferaaför de olika avdelningaraa att likna den som vanligen gäller mellansjukhusdirektören och klinikcheferna vid ett sjukhus. Detär angeläget att myndighetens ledning utvecklar lämpliga fomier för samarbetetmed de olika avdelningaraa och mellan dessa. Det bör ankomma på myndigheten attsjälv avgöra om ett chefsräd bör inrättas och om det skall finnas en chefsläkarfunktionliknande den som är vanlig inom hälso- och sjukvården. Resursernavid statens rättsläkarstationer och SRL bör föras över till den nyamyndigheten. Personalen bör erbjudas anställning hos den nya myndigheten. Vidvardera av SRLs båda avdelningar finns en tjänst som avdelningsföreståndare iprofessors ställning. Som jag nämnt bör uppgiften att vara chef för enavdelning inom den nya myndigheten vara ett tidsbegränsat tilläggsuppdrag fören tjänsteman där. Nuvarande ordning i fräga om föreståndarskap blir därförinte aktuell inom den nya myndigheten. Dennya myndigheten bör kunna samarbeta med i i fråga om bl.a.forsknings- och utvecklingsarbete som berör rättsserologin och rättskemin. Detankommer på de berörda myndighetema att besluta om formeraa för detta. Arbetsgruppenhar räknat med att det centrala kansliet behöver bestå av tre till femanställda utöver myndighetens chef har fömtsätts att detta kansli också skallsvara för administrativ service åt de olika avdelningaraa. Personalbehovetberor dock på arbetsfördelningen mellan kansliet centralt och de olika avdelningaraaliksom på i vilken mån myndigheten kan köpa tjänster från andra myndigheter ochorgan. Jagvill nämna att jag avser att föreslå regeringen att tillkalla enorganisationskommitté för att medverka i arbetet med att genomföra den nyaorganisationen. Kommittén bör få i uppdrag att närmare klargöra behovet av resurser förmyndighetens ledning och nyssnämnda centrala Prop. 1990/91:93 kansli. Jagåterkommer till denna fråga vid min anmälan i det följande om anslagsfrågoraa(avsnitt 7). Innanjag går in närmare på frågan om organisationen av den verksamhet som nubedrivs vid rättsläkarstationema och SRLs kemiska avdelning tar jag först uppfrågor som rör den rättsserologiska verksamhet som SRLs blodgruppsserologiskaavdelning svarar för. 5 Den rättsserologiska verksamheten 5.1 Nuvarande verksamhet SRLsblodgmppsserologi.ska avdelning är den centrala instansen i landet förblodundersökningar i faderskapsärenden. 1föräldrabalken finns regler om faderskap till bara (1 kap.) och om socialnämndsmedverkan vid fastställande av faderskap (2 kap.) samt vissa bestämmelser omrättegången i mål om faderskap (3 kap.). Fader-skapsregleraa i föräldrabalkenkompletteras av lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning avfaderskap (omtryckt 1982:1060). Enligt denn.' lag kan domstol under vissa fömtsättningarförordna om blodundersökning eller annan undersökning i faderskapsmål. Enligtförordningen (1969:624) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskapskall blodprov som avses i nämnda lag undersökas vid SRLs blodgruppsserologiskaavdelning. Merparten av avnämnama är socialnämnder och domstolar. Ett mindreantal undersökningar tillkommer på privat initiativ. Utifrånförekomsten av ärftliga egenskaper i insända blodprov uttalar avdelningen sigom möjlighetema att en utpekad man kan vara eller kan uteslutas som far tillett visst bara. Verksamhetensomfattning är relativt . 1 medeltal uppgick antalet registreradeärenden tiU 2 135 , varav 1 966 s.k. basärendenoch 169 s.k. utvidgade ärenden. Antalet ärenden har under de senaste årenmotsvarat av antalet levande födda bara. Utgifteraafördenanslagsfinansierade verksamheten uppgick /90 till drygt 13,1milj. Därav täcktes närmare 12,5 milj. kr. () av avgifter förfaderskapsundersökningar. Dessa inkomster redovisades på statsbudgetensinkomstsida under inkomsttiteln vid statens rättskemiskalaboratorium. Vidavdelningen bedrivs också uppdragsverksamhet åt sjukvården som främst avser s.k.vävnadstypning inför transplantation. Avgiftema i denna verksamhet skall täcka utgiftema.För /90 har redovisats att kostnadema uppgick till 881 000 kr.och intiiktema till . Detotala utgiftema för verksamheten vid avdelningen uppgick således budgetåret1989/90 till närmare 14 milj. kr., varav täcktes Prop. 1990/91:93av inkomster. Antalet årsarbetskrafter var 46,8 vid utgången av . utredning om SRLs organisation m.m. (se avsnitt4) ansåg att de vetenskapliga och tekniska framstegen bestyrkt att det intelängre var möjligt för en vetenskapsman att behärska såväl kemi som blodgrupps-serologii tillräcklig grad för att tii det vetenskapliga ansvaret för SRLs verksamhetinom båda dessa områden (jfr prop. 1957:65 s. 8 f). Det var också fullständigtklart att dessa områden saknade sådan beröring med varandra att sambandetbehövde behållas av vetenskapliga skäl. utredning undersökte mot den angivna bakgmnden möjlig-heteraaatt föra över något av de två områdena till ett annat organ men fann inte dettamöjligt. Om det skulle tillskapas en fristående rättsmedicinskenhet borde rättskemin enligt utredningen måhända ingå i denna enhet. Enligt utredningen var en gmndförutsättning för att SRLskulle kunna bestå med såväl kemisk som serologisk verksamhet att dessa områdentillförsäkrades en sinsemellan fulll självständig ställning. SRL föreslogsdärför bli organiserat på två avdelningar med var sin chef. Som förut nämnts(avsnitt 4) föreslog utredningen vidare att SRL skulle frigöras frånmedicinalstyrelsen och få en egen styrelse. Någon särskild chef för hela SRLansågs inte behövlig. I stället föreslogs de två avdelningsföre-ståndaraa svaraför var sin avdelning under . Föredragande statsrådet (se prop. 1957:65) godtogutredningens förslag om en uppdelning av SRL på två sinsemellan självständigaavdelningar. Däremot ansåg han att SRL i varje fall tills vidare borde liggakvar under medicinalstyrelsen. SRLs verksamhet och organisation sågs vidare över av enarbetsgrupp som tillsatte och som i febmari 1972avlämnade rapporten blodgruppsserologisk verksamhet - organisation,lokalisering m.m. Arbetsgruppen framhöll att det organisatoriska sambandetmellan SRLs båda avdelningar var historiskt betingat och att utvecklingen hademedfört att de knappast hade något gemensamt. Gruppen kunde varken från verksamhetsmässigeller rent administrativ synpunkt finna skäl för att bibehålla detorganisatoriska sambandet mellan avdelningaraa. Gmppen föreslog därför att deskulle skiljas åt och organiseras som fristående laboratorier medsocialstyrelsen som chefsmyndighet. Inför flyttningen av SRL till skisserades inyssnämnda rapport också en nära integration mellan SRLs blodgruppsserologiskaavdelning och blodcentralen vid i . Gmppen föreslog bl.a.en gemensam ledning för dessa två enheter. Minbedömning: Inom den nya myndigheten bör en avdelning svara för de uppgifter somden blodgruppsserologiska avdelningen vid statens rättskemiska laboratorium nuhar. RRK-utredningen.sförslag: Den blodgmppsserologiska avdelningen vid SRL organiseras friståendefrån SRLs kemiska avdelning och rättsläkarstationema. Remi.ssiiustansema:De flesta av det tiotal instanser som uttalat sig är positiva. ArbcLsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt. Skälenför min bedömning: Som framgått av vad jag fömt redovisat har både frågan omatt frigöra SRL från och frågan om att dela upp SRL i två frånvarandra fristående enheter varit aktuell i åtminstone . Såväl tidigareutredningar som har klart visat att verksamheten vid den blodgmppsserologiskaavdelningen saknar nämnvärda beröringspunkter med den som bedrivs vid denkemiska avdelningen och rättsläkarstationeraa. Det har under årens loppinte varit möjligt att uppnå några vinster genom att samordna SRLs bådaavdelningar. Även lokalmässigt är de åtskilda. Den blodgmppsserologiskaavdelningen ligger i huvudblocket vid i närasjukhusets blodcentral medan den kemiska avdelningen ligger i enlaboratoriebyggnad i utkanten av sjukhusområdet. SRLstvå avdelningar har var sin chef och fungerar i praktiken som två olikamyndigheter. Endast namnet, instmktionen, chefsmyndigheten och riksstatanslagetär gemen.samt. Jag anser mot denredovisade bakgmnden att den avdelning inom den nya myndiglurten som övertar deuppgifter som SRLs blodgruppsserologiska avdelning nu har i enlighet med arbetsgmppensförslag bör benämnas statens rättsserologiska institut och vara fristående frånden avdelning som övertar uppgiftema från SRLs kemiska avdelning. Avdelningen skall svaraför de uppgifter som ankommer på SRLs blodgruppsserologiska avdelning.Huvuduppgiften blir därmed att utföra undersökningar i faderskapsärenden. För verksamheten, som är avgiftsfinansierad,bör tillämpas de principer som gäller för en myndighet med ett s.k. 1 000-kronorsanslag.Jag återkommer till den frågan i det följande (avsnitt 7). Omfattningenav verksamheten bestäms av antalet ärenden som väcks. Detta har bl.a. ettsamband med vilka familje- och arvsrättsliga regler som gäller. Verksamhetenkommer alltså att vara produktionsinriktad och styrd av en efterfrågan varsomfattning avdelningen själv inte kan påverka. Gällandeförfattningar innebär vidare att avdelningen får monopol på vissa faderskapsundersökningar i landet. Samhällets intresse är att 2 1990/91. Tillförlitliga undersökningsresultat är en Prop. 1990/91:93 fråga omrättssäkerhet som har stor betydelse för de personer som är berörda. Jag villdärför understryka vikten av att verksamheten uppfyller höga kvalitetskrav. Detblir en uppgift för den nya myndigheten att svara fÖT detta i bl.a. nordisk ochinternationell samverkan. För att fylla kvalitetskraven krävs också ett aktivtforsknings- och utvecklingsarbete inom området. Förde personer som berörs av en faderskapsundersökning är det många gångerangeläget att ett besked kan lämnas snabbt. Handläggningstiden är därför ocksåett mått på effektiviteten. Effektivitetenavspeglas vidare i kostnaderaa och därmed i de avgifter som tas ut. Jag villunderstryka att det är både ett samhällsintresse och ett ansvar för staten somhuvudman för institutet att dessa avgifter inte blir onödigt höga. 6 De rättsmedicinska och rättskemiska verksamheterna Vidrättsläkarstationeraa utförs rättsmedicin.skii undersfjkningar av olika slag, t.ex.obduktioner, undersökningar av misshandlade eller för brott misstänkta personersamt laboratorieundersökningar. En redogörelse för bl.a. reglerna om rättsmedicin.skaundersökningar av avlidna m.m. finns i bilaga 4 (se även avsnitt 3). Derättsmedicinska undersökningarna av avlidna är uppdelade på treolika undersökningsformer. De benämns rättsmedicinsk obduktion, fullständigdödsorsaksundersökning och enkel dödsorsaksundersökning. Även de tvåsistnämnda undersökningsformeraa innefattar i regel obduktion. Antaleträttsmedicinska undersökningar av avlidna vid rättsläkarstationerna harminskat kraftigt , nämligen från 12 1987 till 11 493 år1989 och 9 1990, dvs. med 2 617 (21,) och med I 898(16,) . Nästanhela minskningen avser de enkla dödsorsaksundersökningaraa. De har minskat från5 1987 till 5 1989 och 3 1990, dvs med 2 244 (40,)och med 1 856 (35,) . Underperioden - 1990 har undersökningarna av levande personer ökat från 717 till858 (19,) och övriga förrättningar (laboratorieundersökningar,brottsplatsundersökningar m.m.) från 763 till I 051 (37,). /90 uppgick till drygt 36,1 milj. kr. Vidutgången av fanns 66 årsarbetskrafter vid rättsläkar- Dessa var fördelademed 14,8 i , 12 i , 9,3 i , 12,9 i , 11,4 i Göteborgoch 5,5 i . Kemiskaavdelningen vid statens rärtskerniska laboratorium Huvuduppgiftenför SRLs kemiska avdelning är att utföra toxikologiska undersökningar åt rättsläkarstationemasamt undersökningar av blodprov från misstänkta rattfyllerister föralkoholbestämning. Antaletundersökningar åt rättsläkarstationeraa uppgick till drygt 5 1989 ochminskade till ca 5 1990. analyserades 927 av ärendena vidavdelningens filial i . Rattfylleriärendenavar 23 1989 och 17 1990. Härtill kom dessa år resp. 251 och 195ärenden för yttranden till domstolar, åklagare eller polismyndighet. Flertaletrörde bedömningar i trafiknykterhets-ärenden, framförallt s.k. eftersupning. Budgetåret1989/90 var utgifterna drygt 13,1 milj. kr, för den nu redovisade anslagsfinansieradeverksamheten. Vidavdelningen bedrivs också uppdragsverksamhet. Dominerande är undersökningaraaav prover från kriminalvårdsanstalteraa för kontroll av narkotika och läkemedeli urin. Dessa undersökningar har minskat från 56 1988 till 46 054 år1989 och 35 1990. Sjukvård,socialvård m.fl. sände in 359 ärenden och 1990. I flertalet avdessa begärdes enbart utlåtande om narkotikastatus i urin. Socialstyrelsenhar redovisat att kostnadema för uppdragsverksamheten /90uppgick till . Därav Uicktes av intäkter. /90 var de totala utgifteraa för verksamheten vid avdelningensåledes drygt 15,3 milj.kr. Antaletårsarbetskrafter var 32,4 vid utgången av . Minbedömning: Inom den nya myndigheten bör finnas regionala rättsmedicinskaavdelningar och en rättskemisk avdelning för de uppgifter som statensrättsläkarstationer och den kemiska avdelningen vid statens rättskemiskalaboratorium nu har. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt. Skälenför min bedömning: Den rättsmedicinska undersökningsverksamheten bör få enorganisation som är ägnad att stärka identiteten och samhörigheten inomverksamheten. Dess uppgift kommer att renodlas till att svara för densärskilda kompetens som behövs med hänsyn till de rättsvårdande intressena (jfravsnitt 3). Detta bör skapa möjligheter att lägga ytterligare tonvikt på frågorsom gäller verksam- betenskvalitet och därmed rättssäkerheten. Min bedömning är att en Prop.1990/91:93 sådan inrikning liksom en organisation enligt mitt förslag skapargoda fömtsättningar för verk.samlietens utveckling.