prop · GE03128 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:128 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprolokollel . Propositioneninnehåller förslag dels om vissa ändringar i bestämmelserna om onyklerhet lillsjöss, dels om en ny slraffsanktionerad bestämmelse om störande sjöttafik. Sjölagensonyklerheisbrott delas enligt förslagel in i två grader som kallas sjöfyllerioch grovl sjöfylleri. Vid bedömning av om elt brott skall anses som grovl skallföruiom päverkansgraden särskill beakias om den uppgift gärningsmannen haft attfullgöra varit särskill krävande lill följd av fartygets egenskaper eller andraomständigheter eller om framförandet av fartyget inneburit en påtaglig fara försäkerheten lill sjöss. Slraffskalanför sjöfylleri föreslås vara böter eller fängelse och förgrovt sjöfylleri fängelse i högsl elt är. Nägrapromilleregler för sjötrafiken föresläs inte i detta ärende. Frågan skall i slällelbli föremål för en särskild ulredning. Denföreslagna bestämmelsen om störande sjötrafik innebär atl man vid sjöfäider ärskyldig att anpassa färdväg, hastighet och färdsätt i övrigt så att inteomgivningen störs i onödan. Straffet för överträdelse av beslämmelsen föreslåsvara penningböter. Lagändringarnaföreslås träda i krafl . 1Riksdagen 1990/91. Lag om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) Härigenom föreskrivs i fråga om sjölagen (1891:35 s. 1) debatt 325, 332 och 334 §§ skall ha följande lydelse, dels att i lagen skallinföras tt'å nya paragrafer, 324 a och 325 a §§, av följande lydelse. Den som tar sådan färdväg, håller sådan hastighet ellerannars med fartyg färdas så att han i onödan stör omgivningen dötns tillpenningböter. Är densom framför fartyg eller eljest på fartyg fullgör uppgift av väsentiig belydelseför säkerheten till sjöss så påverkad av alkoholhaltiga drycker eller annat berustiingsmedel,att det måste antagas, atl han inle pä elt betryggande sätt kan utföra vad somdärvid åligger honom, döms han till böter eller fängelse i högst etl år. Den somframför fartyg eller / övrigl på fartyg fullgör uppgift av väsentlig betydelseför .säkerheten till sjöss och då är så påverkad av alkoholhaltiga dryckereller något annat medel, att det kan antas, atl han inle på ett betryggandesätt kan utföra vad som därvid åligger honom, döms för sjöfylleri till bötereller fängelse i högst sex ttiånader. ' Senasle lydelse 1986:297. Är ett brott sotn avses i 325 § an anse sotn grovt, skall dötnasför grovl sjöfylleri till fängelse i högst . Vid bedötnande av otnbrottet är grovl skall särskilt beakias om 1. gärningsmannen varit avsevärt påverkad av alkohol eller nägot annal tnedel, 2. den uppgift som gärnings- niatinen haft att fullgöra varil särskilt krävande med hätisyn till fartygets egenskaper eller andra omständighe ter eller 3. framförandet av fartyget inne burit en påtaglig fara för säkerheten till sjöss. Har någongjort sig skyldig till gärning som avses i 323, 324, 325, 326, 327, 328 eller329 § och därigenom visat sig olämplig atl ulöva sädan befattning pä fartyg,för vilken särskilda bihörighetsvillkor gäller, skall domstolen besluta althan för viss lid eller för alltid inte skall ha rätt att utöva befattningen.Beslutet får även avse andra befattningar än den i vilken gärningen begåtts. Meddelasett sådant beslut, skall domstolen ofördröjligen undenätta . Ifråga om radiolele-grafist skall även undenättas. Vidtasåtgärd för att anställa åtal, fär i uppenbara fall meddelabeslut enligt första stycket för tiden intill dess lagakraftägande domföreligger eller domslolen, sedan ålal väckts, förordnar annorlunda. Finnsdet inte längre fog för beslutet, skall detta hävas. Rätten tillbesvär hos regeringen över sjöfartsveikels beslut är inte inskränkt till visstid. Har nägongjort sig skyldig till gärning som avses i 323, 324, 325, 325 a, 326, 327, 328dier 329 S och därigenom visat sig olämplig att utöva sädan befattning pä fanyg,för vilken särskilda behörighetsvillkor gäller, skall domslolen besluta atl hanför eller för alltid skall fråntas rätten att utöva befattningen.Beslutet fär även avse andra befattningar än den i vilken gämingen begåtts. Meddelas ett sådant beslut, skall domstolen samma dagunderrätta . I fråga om radiotele-grafist skall även undenättas. Vidtas åtgärd för att väcka åtal, får iuppenbara fall meddela beslut enligt första stycket för tiden intill dess lagakraftägandedom föreligger eller domstolen, sedan ålal väckts, förordnar annorlunda.Finns det inte längre fog för beslutet, skall detta hävas. Rättenatt överklaga beslut till regeringen är inte inskränkt till visstid. Har fleramedverkat lill gärning som avses i 323, 324, 325, 326, 327, 328 dier 329 §,gäller 23 kap, . So-aff ådötnes ej enligt denna lag, om gämingen är belagdmed strängare sttaff i . Har fleramedverkat lill gärning som avses i 323, 324, 325, 325 a, 326, 327, 328 eller329 §, gäller 23 kap. . Straff dötnsinte ut enligt denna lag, om gärningen är belagd med Sttängare straff ibrottsbalken. Denna lag iräder i kraft den 1 juli1991. Till och med utgången av år 1991skall straffet för brott mot 324 a § vara böter, högst . - Senaste lydelse 1986:297. 3 Senasle lydelse 1986:297. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltigadrycker m.m. Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m.skall ha följande lydelse. Alkoholhaltigadrycker eller andra Alkoholhaltiga diycker eller andra berusningsmedel,vilka påträffas hos berusningsmedel, vilka påträffas hos den som brutit mol 4 § eller 4 a § den som brutit mol 4 § eller 4 a § lagen (1951:649) om straff för vissa lagen (1951:649) om sttaff för vissa ttafikbroil, 30 § järnvägssäkerhels- ttafikbroti, 30 § järnvägssäkerhets lagen (1990:1157), 13 kap.l§ luft- lagen (1990:1157), 13 kap. 1 § luft fartslagen (1957:297) eller 325 § farlslagen (1957:297) dier 325 § sjölagen (1891:35 s.l) skall förkla- eller 325 a § sjölagen (1891:35 s.l) ras förverkade, om del inte finns skall förklaras förverkade, om det särskilda skäl mot det. inle finns särskilda skäl mol del. Delsammaskall gälla om sådana drycker eller bemsningsmedel påträffas hos den sommedföljt vid tillfället, om berusningsmedlen kan antas ha varit avsedda ävenför den som begått gärningen. Medförnågon i strid mot gällande bestämmelser spritdrycker, vin eller starköl vid enoffentlig tillställning, skall dessa också förklaras förverkade, om del iniefinns särskilda skäl mol del. Dennalag iräder i kraft 'Senasle lydelse 1990:1161, Utdrag ur protokoll vid regeringssammanttäde den 7 mars1991 Närvarande: statsrådet , ordförande, ochstatsråden , S. , , , , ,, G. , , , Wallslröm, Lööw, , ,, Proposition om sjöfylleri m.m. 1 Inledning Utvecklingen av trafiken lill sjöss har varitutomordentligt snabb och i mänga avseenden har sjötrafiken meroch mer kommit atl likna trafiken på våra vägar. Antalet fritidsbåtar har ökatkraftigt och båtarna är också ofta stöne och snabbare. Ökningen av sjötrafikengör att det blir än mer angeläget än lidigare all slälla höga krav på nykterhettill sjöss. Den gör också att behovel av aktsainhet och hänsyn i sjöttafikenblir större. Frågan om att anpassa sjölagens bestämmelser om onyklerhetlill de bestämmelser som finns för vägtrafiken har aktualiserats i ,som ställt sig bakom etl uttalande av lagutskottet (LU 1987/88:23, rskr. 199)enligt vilkel regeringen i lämpligt sammanhang bör övei-väga, om inte ensträngare syn på onykterhet till sjöss bör komina lill uttryck genom en ändringav 325 § sjölagen (1891:35 s.l) så att bestämmandet av påföljd vid brottet nännareanpassas lill vad som gäller enligt lagen (1951:649) om straff för vissa ttafikbroti(ttafikbrottslagen). Inom har utarbetatsdepartementspromemorian (Ds 1990:52) Sjöfylleri m.m. I promemorian föresläs bla,atl sjölagens bestämmelser om onyklerhet lill sjöss delas in i två svårheisgrader,sjöfylleri och giovt sjöfylleri. I promemorian föreslås också en siraffsankiioneradbestämmelse om störande sjötrafik. Promemorians lagförslag bör fogas som bilaga 1 lillprotokollet i della ärende. Efter remiss har yttranden över promemorian avgetls avhovrätten för Nedre Norrlatid, Stockholtns tingsrätt, ,riksåklagaren (), brottsförebyggande rådet (BRA), , tratisportforsknings-beredtiingen,, sjösäkerhetsrådet, statens väg- och traftkinstitut (VTI),, juridiska fakultetsnätnnden vid ,(), poUstnyiidigheten i Slockholtn, Sverigesadvokatsamfund, Centralorganisatiotien , Svenska tullijänsiemanna- Svenska tnaskinbefälsförbutidet, Prop. 1990/91:128 Svenska sjöfolksförbundei, Föreningen ,Föreningen . NFB), , Svenska kiyssarklubben, och lOGT-NTO-Rörelsen. RÅ har överlämnat ylttanden från överåklagarna vid åklagarmyncUglieternai Slockholtn, Göleborg och saml från överåklagama vid regionåklagarmyndigheiernai , , och . Överåklagaren vidregionåklagarmyndigheten i har vid sin yllrande fogat yttranden frånchefsåklagaren i Hatiden och distriktsåklagaren . RPS haröverlämnat yttranden från poUstnytidigheterna i och Maltnö. En skrivelse har kommit in från (). En sammanställning av remissyllrandena har upprättats inomjustitiedepartementet och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr88-1480). Kommittén (Kn 1981:02) för undersökning av allvariiga olyckshändelser(katasirofkommissionen) lade fram betänkandet (SOU 1990:15)Beredskapen mot oljeutsläpp lill sjöss. I betänkandet föreslås bl.a. alllagstiftningen om sttaff för onyklerhet lill .sjöss ses över. För slraffansvarbör, enligt kommissionen, gälla samma bestämmelser om alkoholkoncentration iblodet som i ttafikbrottslagen. Betänkandet har remissbehandlals av försvarsdepartementet.Frågan om onyklerhet till .sjöss hardäi-vid kommenterats av ,Svenska petroleutnitisiituiet och . RÅ har överlämnat ytttanden friln överåklagartia vid regiotiåklagarmytidig-helertiai , , och . Överåklagaren vidregionåklagarmyndigheten i hai- vid sitt yllrande fogat yttranden frånchefsåklagarna i och . En sammanställning över remissyttrandena belräffandefrågan om onyklerhet till sjöss har upprättats inom ochfinns tillgänglig i lagstifttiingsärendei. Jag kommer atl ta upp de frågor som behandlas ipromemorian och i betänkandet bettäffande regleringen av onyklerhet lill sjöss. Regeringen beslulade alt inhämtalagrådets yttrande över lagförslag som utai-beiats i ärendet. De lill lagrådetremitterade lagförslagen bör fogas rill prolokollet i delta ärende som bilaga2. Lagrådet har lämnat förslagen utanerinran. I förhållande till lagrådsremissen hiu- en ändring av redaktionell karaklärgjorts i lagtexten. Lagrådets ytn-ande bör fogas till prolokollet i detta äiendesom bilaga 3. 2 Bakgrund Prop. I 324 § sjölagen finns ansvarsbestämmelser om vårdslösheti sjötrafik. Där Sladgas att den som brisler i gott sjömanskap tillförekommande av sjöolycka skall dömas, om inte oaktsamheten är ringa, tillböter eller fängelse . Om brottet är grovl, är suaffskalanfängelse i högst tvä år. 1 325 § sjölagen föreskrivs straff för den som framförfartyg eller annars på fartyg fullgör uppgift av väsentiig betydelse försäkerheten till sjöss och som är så påverkad av alkoholhaltiga drycker eller annalbemsningsmedel all det måste antas att han inte på betryggande sätt kan utföravad som därvid åligger honom. Slraffskalan omfattar böter eller fängelse ihögst ett är. Bestämmelsen har inte ändrats mer än i formellt hänseende sedanden infördes 1966. Vissa andra sjörättsliga regleritigar I 2 kap. sjöirafikförordningen (1986:300) finnsbestämmelser om föreskrifter för sjötrafiken. I 1 § finns ell bemyndigande försjöfartsverket att meddela de föreskrifter som behövs med hänsyn lill.sjösäkerheten vid förande av fartyg. Enligt 2 § får länsslyrelsen i samråd medsjöfartsverket meddela föreskrifter om bl.a. fartbegränsning och om andrabegränsningar och förbud som avser rätten alt använda ett vattenområde för u-afikined fartyg under vissa nännare angivna förutsättningar (andra styckel), I iredjestyckel anges att länsslyrelsen efter samråd med får meddelaäven andra föreskrifter om användandet av Sveriges sjötenitorium när de är avtillfällig natur Ansvarsbestämmelserna finns i 5 kap. 1 § 3 där det anges attden som bryler mol bl.a. föreskrift som har meddelats med stöd av 2 kap. 1eller 2 § döms till böter. Med Slöd av dessa bestämmelser har länsstyrelser utfärdatlokala föreskrifter om hastighetsbegränsningar, förbud mot trafik med motordrivnafartyg, m.m. Trafikbrottslagen, järnvägssäkerhetslagen och vägtrafikkutigörelsen I 4 och 4 a §§ ttafikbrottslagen finns bestämmelser omrattfylleri och grovt rattfylleri. Bestämmelserna fick sin nuvarande lydelse år1990 (SFS 1990:149). Bestämmelserna om rattfylleri inleds med en promilleregelsom straffbelägger framförande av motordrivet fordon om föraren har enalkoholhall i blodet som uppgår lill eller molsvarande värdeför alkoholhallen i uiandningslufien. Därefter följer en straffbestämmelse om s.k.kliniskt rattfylleri. Med detta uttryck avses att föraren är så påverkad avalkohol eller något annat medel att det kan antas att han inte på ellbetryggande sätt kan föi-a fordonet. I beslämmelsen om grovl rattfylleri anges vissaomständigheter som sär- Prop. 1990/91:128 skilt skall beaktas vid bedömningenav om brottet är grovt. Förutom ell värde för alkoholhalten i förarens blodeller utandningsluft (1,resp. per liter luft) nämns ibeslämmelsen annan avsevärd påverkan av alkohol eller något annat medel samtpåtaglig fara för trafik.säkerheien som sådana omständigheter som skall beakiassärskill i sammanhanget. Också andra omständigheter kan emellertid kvalificera brotlelsom grovl. Slraffskalan för rattfylleri är böler eller fängelse ihögst och för grovt rattfylleri fängelse i högsl , I allt väsentligt motsvarande straffbestämmelser finns i jämvägssäkerhets-lagen(1990:1157) beträffande den som för maskindrivet spåifordon på jäm-väg ellertunnelbana. Järnvägssäkerhetslagen innehåller dessutom en bestämmelseom ansvar för den som utan all föra sådanl fordon vid järnväg eller tunnelbanafullgör tjänst, i vilken ingår uppgifter av väsentlig betydelse för säkerheten,och dä är så påverkad av alkohol eller något annat medel atl del kan antas atthan inte kan utföra dessa uppgifter pä betryggande sätt. Straffskalan är bötereller fängelse i högsl ell år. I 1 § första styckel ttafikbrottslagen finnsansvarsbestämmelser om vårdslöshet i trafik. Brister en vägtrafikant, den somför spårvagn eller den som nägon annanstans än på väg för motordrivet fordon iden omsorg och varsamhet, som till förekommande av trafikolycka betingas av omsländighelerna,och är inle oaktsamheten ringa, döms enligt dessa bestämmelser för vårdslösheti trafik till böter. I andra styckel finns ansvarsbestämmelser om grovvårdslöshet i trafik. I vägirafikkungörelsen (1972:603, VTK) finns regler förtrafik med motordrivna fordon. I 116 § anges alt fordonsförare skall behandlafordonet så att det inte bullrar onödigt mycket. Det anges ocksä att föraren imöjligaste mån skall se till att fordonet inte släpper ut avgaser i sådan mängdatt de förorsakar olägenheter. Bestämmelsen i 117 § lar sikte på körningar somär onödiga och störande. Där sägs att sådan körning inte får äga rum med motordrivetfordon vid bostadsbebyggelse. Del anges också att färdväg, hastighet ochfärdsätt i övrigl skall anpassas sä alt andra inte störs i onödan. Dessa reglerär straffsanktionerade genom 164 § 10 VTK. Där sägs att den som bryter mol bl.a.116 och 117 §§ skall dömas till böter, högst . 2.2 Utländsk rätt m.m. I dansk rätl föreskrivs sttaff för en skeppsförare, somutför arbete ombord på ell skepp, om han har använl alkohol eller andra msmedeli en sädan omfattning att han är ur stånd att utföra sin tjänst på fulllbetryggande säll. Straffet är böter eller haefie (ett kortvarigt fängelsesirafO. I döms den för fylleri i sjöttafik som framförfartyg efter att ha förlän alkohol eller annat rusmedel i sådan mängd att hans fönnägatill de prestationer som uppgiften kräver är nedsatt eller alkoholhalten iblodet medan uppgiften handhas eller därefter är näromständigheterna är sädana atl gämingen är ägnad alt äventyra annans säkerhet. Slraffskalanupptar böter eller fängelse i högst tvä år För fylleri i sjöttafik döms även ell fartygs befälhavare,stymian eller lots eller någon annan person i tjänst på fartyget som efter attha förtärt nämnda mängd alkohol eller msmedel och under i övrigt sammaomständigheter manövrerar fartyget eller handhar uppgift av väsentligbetydelse för dess ttafiksäkerhei. Med fartyg avses i finsk rätt inte roddbäl, segeljolleeller annan därmed jämförbar farkost. I norsk rätt föreskrivs ansvar för förare av skepp,maskinist, styrman, , lelegrafisi, skeppsdektriker eller lots som avsiktiigteller oaktsami berusar sig under tjänsten eller när den föreslår. Straffet ärböter eller fängelse i högsl ell år. Sttaffelovrådei har fått i uppdrag att utteda frågan om enfasl promillegräns för bålförare och för manskap och besättningsmedlemmarombord på bålen. 2.3 Vissa tidigare överväganden om regleringen avnykterhet i sjötrafiken Frågan om en anpassning av sjölagens bestämmelser omonykterhet till de bestämmelser som finns för vägtrafiken har vid flera lillfällenaktualiserats motion.svägen i . Som jag lidigare redovisal har lagutskottet i ettbetänkande som ställt sig bakom (LU 1987/88:23, rskr. 199) anfört altregeringen bör i lämpligt sammanhang överväga om inte en strängare syn påonykterhet till sjöss bör komma till uttryck genom en ändring i 325 § sjölagensä atl bestämmandet av påföljd vid brollel närmare anpassas till vad somgäller enligt ttafikbrottslagen. Utskollel underströk i sill betänkande attalkoholförtäring i samband med sjöttafik inte är förenlig med de krav sjölivei slälleroch leder till ökade risker för allvarliga olyckor. Utvecklingen när det gällerantalet fritidsbåtar och deras utmstning och fai-tegenskaper medförde enligtutskottets mening att man i högre grad än fön måste inskärpa kravel pänykterhet till sjöss. När det gäller anpassningen till den påföljdspraxis som lillämpasvid rattfylleri framhöll emellertid utskollel att hänsyn måste las till altsjölagens bestämmelser har ett betydligt vidare tillämpningsområde än trafikbroltslagens,Bl.a. pekade utskottet på att sjölagens regler inte gäller endast den som förfartyget ulan också andra personer som utför vikliga uppgifter ombord .samt attreglerna gäller inie bara motordrivna fort.skaffningsmedel ulan även t.ex.segelbåtar 1* 1990/91. Utskottet konstaterade mot den bakgrunden att det även i fort- Prop. 1990/91:128 sättningen måsle finnas ett betydande utrymme för alt döma utböter som påföljd vid onyklerhet till sjöss liksom annars för en nyanseradbedömning av varje enskilt fall. I betänkandet diskuterade utskottet även frågan om attinföra promilleregler i sjölagen men utskottet ställde sig, i likhet med vidflera lidigaie lillfällen, avvisande till att i sjölagen införa särskildaansvarsregler som anknyter till promillehalten. Utskottet uttalade där\'id bl.a,att man inte borde införa ansvarsregler vars efterievnad i praktiken inte kanövervakas. Frågan har därefter behandlats även i lagutskottets betänkanden1989/90:LU8ochLU15. Frågan om att införa en promilleregel för sjötrafikens delefter mönster av ttafikbrottslagen har även diskuterats i flera andrasammanhang. Den behandlades under förarbetena till den nuvarandestraffbestämmelsen om onyklerhet till sjöss (prop. 1966:145, 1 LU 1967:3) ochav fritidsbåtsutied-ningen(SOU 1974:95 s. 79 f). Frågan har även aktualiserats inom . Social-och miljöutskottet behandlade vid sina möten och i januari1989 etl medlemsförslag om samordnad insats för minskat alkoholbruk i (A846/s). I medlemsförslagel hemställdes atl skulle rekommenderaNordiska mininsterrådet att utarbeta etl tidsbestämt aktionsprogram för attuppfylla () mål om en 25-procentig minskning avalkoholkonsumtionen till är 2000, men dessutom bl.a. alt samma regler somtillämpas på land avseende promillegränser och påföljder i trafiken skullerekommenderas att gälla även till sjöss. Social- och miljöutskottei inskränkte sinhemställan till till att omfatta det ovan angivna beslutade att följa social- o<:hmiljöutskottets rekommendation. I social- och miljöutskottets betänkande uttaladesemellertid att den starkt ökande trafiken med fritidsbåtar och antalet alkoholrdaieradebåtolyckor gjorde det rimligt att frågan om samma promillegränser lill sjösssom vid trafik till lands skulle utredas i .samband med det tidsbegränsadeaktionsprogrammet. Med anledning av rekomininendationen har ininisieiTådet imeddelande redovisal vilka älgärder som vidtagits i , , Norgeoch samt anfön att det inte är möjligt att utlova nägottidsbestämt aktionsprogram för att uppfylla WHO:s mål har lagt fram ell handlingsprogramför förebyggande ålgärder Programmet utgör den första delen i elt meromfattande alko-holpoliiiski handlingsprogram för att minskaalkoholkonsumtionen . Bland de åtgärder somsocialstyrelsen anser bör prioriteras anges i handlingsprogrammet atl man börverka för alt ingen alkohol konsumeras i situationer som släller särskilda kravpå reakiionsfönnåga och omdöme. I detui hänseende föreslår bl.a.att regeringen verkar för atl lagstiftningen jämställer onykterhet till sjössmed onyklerhet i trafiken samt att kontrollen ökas av nykterheten hosbåtförare. 2.4 Några statisuska uppgifter Prop. Sjösäkerheisrädet ger ul en redovisning av allvariigarefritidsbåt-olyckor. Av redovisningen för framgår bla. Underår 1989 omkom 63 personer vid 58 olyckor med fritidsbåtar. Av dessa personervar alkoholpåverkade. Av de som omkom var43, 63 resp alkoholpåverkade. Belräffande olyckorna som skedde lämnasvissa uppgifter om de nännare omständigheterna i redovisningen. Knappt hälften av de som omkom (31 personer) förolyckadesi samband med fritidsfiske. Många av de omkomna färdades i små, öppna båtar (28personer i öppen båt med motor och 17 i roddbåt eller jolle). När det gällertyp av olycka kan sägas att fall över bord är den i särklass vanligaste orsaken(34 omkomna), närmast följd av kantring (15 omkomna). Kollision med annan bålvar inle olycksorsak i något fall och endast i ett fall var kollision med annatföremål orsak till olyckan. Beträffande typen av olyck.splats kan sammanfattningsvissägas alt de flesla olyckorna, , skedde på mindreinsjöar. Av de sjöräddningsinsaiser som gjordes under år 1989beträffande fritidsbä-lar förorsakades av moioihaveri och av giundstöining. sammanställer uppgifter om till verkeirapporterade sjöolyckor med svenska handels- och fiskefartyg. Enligt den senaslestatistiken (sjöfailsverkeis meddelanden nr 3 1989), som gäller ,rapporterades 200 olyckor med svenska fartyg till . redogörelse anges inte i nägot fall drogpåverkan som sannolikorsak eller som en omständighet som haj- bidragit till olyckan. Statistik om brott mot 325 § sjölagen Från har inhämtats statistik överlagföringar för brotl mot 325 § sjölagen . Av statistikenframgår bl.a. följande. Lagföringar som gällt brott endasl mol 325 § sjölagen I de lagföringar som gällt brott endasl mol 325 § sjölagenhar påföljden genomsnittligt beslämts lill fängelse i av fallen.Andelen fängelsedoinar har varierat de olika åren mellan O och . Knappt40 % av de lagförda har även lagforts för irafiknykierhelsbrott under åren1973-1987. För dessa är molsvarande siffror resp. Den genomsniltiiga andelen böiessttaff vid lagföringar somgällt brott endasl mol 325 § sjölagen har varit med en variation deolika åren . Lagföringari de fall där brott mol 325 § sjölagen varil huvudbrott Igenomsnitt har påföljden bestäints till fängelse i av fallen. Variationenför de olika åren är O - . Drygl av de lagförda personerna harockså lagförts för irafiknykterhetsbrott . Molsvarandesiffror för dem är resp, O - . Andelenbötesstraff vid lagföringar där brott mot 325 § sjölagen varit hu-vudbroli är genomsniitiigtca med en variation de olika åi-en . Båtlivetblir för allt fler människor en källa lill avkoppling och rekreation. Den Sloranaturtillgång vi har i våta kuster, sjöar och andra vatten utnyttjas av fleroch fler med eller utan båt.