prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Dettasker genom kunskapsutveckling och institutionsuppbyggnad. Stöd för byggnationoch driftskostnader avvecklas. Utbildningsradion och iStockholm deltar i samarbetet. En undersökning pågår om möjligheten att öka deltagandeti primärskoleutbildningen till att omfatta alla barn. Ett försöksprogram förutbildning av fattiga kvinnor i grönsaksodling har givit goda resultat.Gmndläggande arbetsmarknadsutbildning ingår även i programmet, liksom fortsattstöd till alfabetiseringsprogrammet. Detsvenska biståndet har bidragit till att 290 byar fått förbättrad försörjningmed dricksvatten. Samtliga byar har fått vatten inom gångavstånd. Enundersökning av de underjordiska vattenresurserna görs inom ramen för en"National Water ". I det svenska stödet ingår ett stortpersonalbistånd. undertecknades ett avtal om fortsatt stöd under tre årmed 68 milj. kr. Denna insats inriktas på alternativ teknologi, utbildning,underhåll av fordon och borrutrustning, grundvattenundersökningar och kontrollav föroreningar. 1990/91: 100 Ril 5 Programmet avser stärka de kommunalamyndigheternas kompetens och kapacitetatt överta ett större ansvar från centrala instanser. första hand inriktat påutbildning av tjänstemän på olika nivåer. delinsatser är stöd tillarbetsintensiva verksamheter på landsbygden och uppbyggnad avunderhållsenheter för vattenanläggningar i distrikten. insats avser stöd tillfysisk planering på distriktsnivå. 1990om fortsatt stöd med 75 milj. kr. Detsvenska stödet avvecklades och ersätts av visst samarbete inomindustrisektorn i andra former. Personalbiståndetomfattar ca 20 kontraktsanställda och ca 10 personer anställdaav med löneförstärkning från . Ett tiotal botswaner fårvidareutbildning. Konsultfonden har använts bl. a. för fortsatt stöd till etttrafiksäkerhetsprogram, en studie av flygledning och till insatser som kan banaväg för ett bredare samarbete. 5 milj. kr. SIDA planerar att ökaantalet direktrekryterade personer. Utanförlandramen utgår svenska bidrag till regionalt samarbete inom SADCC för attmodernisera järnvägens signal- och telesystem. 20 milj. kr. har anslagits frånkatastrofanslaget som delfinansiering av reparationer av vägen till . SAREC utvidgar samarbetet på forskningsområdet tillatt bl. a. omfatta forskarutbildning inom miljö- och vattenområdena. Stöd utgåräven till enskilda organisationer, flyktingar, kvinnor och kultursamarbete.Inom miljö- och markvårdsområdet bidrar till studier i fysisk planeringför och Ngamiland. Förslaget till en nationell naturvårdsstrategi,har utarbetats med svenskt stöd genom (lUCN). Totalt utbetalades under /90 123,3milj. 1990/91:100 Bil.5 BefolkningstilIväxt/år BNP/invånare Spädbarnsdödlighet (per 1 000) Skuldtjänstkvot (% avBNP) Offentligt nettobistånd/person -totalt (exkl. östländer) Ekonomisk och social utveckling ''■'oP- 90/91:100 5 är ett av världens allra fattigasteländer. BNP per invånare beräknas till . Den genomsnittligatillväxttakten i ekonomin var ,vilket huvudsakligen förklaras av att produktionen inom jordbruket, den inomekonomin helt dominerande sektorn, minskade med i genomsnitt undersamma period. Orsakerna till den ogynnsamma utvecklingen inom jordbruket kantillskrivas den förda politiken med prioritering av ineffektivaproduktionsformer, otillräckliga incitament till brukarna, samt påtvingadbybildning och andra omvälvningar på landsbygden. av statsbudgetenavser försvarsutgifter. Eftersom möjligheter till ökade skatteinkomster istort sett saknas i den stagnerande ekonomin måste det ökade budgetunderskottetfinansieras genom upplåning. Skuldtjänsten som ökat snabbt under senare åruppgick till av exporten. Valutan är kraftigtövervärderad, och underskottet i bytesbalansen har sedan revolutionen ökat. I ett läge med eskalerande krig, svälthot förmiljoner etiopier och en allt sämre ekonomi beslutade den etiopiska regeringen om genom gripande ekonomiska och politiska reformer. upptogs diskussio ner med om utarbetande av ett ekonomiskt anpassnings- ' program. Dessa diskussioner pågår alltjämt och de viktigaste stötestenarna synes vara budgetunderskottets storlek och en devalvering. Det verkar dock stå klart att den marxist-leninistiska modellen skall ersättas med en utvecklingspolitik baserad på biandekonomiska principer. Genomgripan de förändringar aviseras inom jordbruket och vissa förändringar i riktning mot en marknadsekonomi har genomförts. Denpolitiska situationen i är komplicerad. Efter ett försök tillstatskupp och brist på framgångar i kriget i norr har situationenför president och hans militärregering stadigt försämrats. Denmilitära bilden förändrades markant i och med den eritreanska befrielserörelsens(EPLF) offensiv . EPLF intog därmed hamnstaden ochbehärskar nu i stort sett hela med undantag för städerna ochKeren. Efter framgångarna har motståndsrörelserna under en stor del av åretvisat sig mindre villiga till dialog med den etiopiska regeringen. 1 oktober1990 har dock samtal återupptagits mellan etiopiska regeringen och EPLF undermedverkan av amerikanska . Det förefaller inte troligt medett militärt avgörande i konflikten. är en enpartistat. MR-situationen i landetförvärrades succes sivt . Den militära mobiliseringen för kriget i norr och bybildningsprogrammet har genomförts utan iakttagande av mänskliga rättigheter. Amnesty uppger att flera hundra människor hålls fångna av politiska skäl, och att tortyr och summariska avrättningar sker. avrättades 12 generaler som var delaktiga i statskuppsförsöket tidiga- 291 Avrättningarna leddetill starka protester och en del demonstrationer i Prop. 1990/91: 100 AddisAbeba. beslut om ekonomiska och Bil. 5politiska reformer har inte på ett tydligt sätt omsatts i lagstiftning,men det förefaller som om det råder en öppnare och mer ifrågasättande stämningi landet. Någon opposition och fri debatt i västeriändsk bemärkelse förekommerinte i . Trotssin fattigdom hör till de som mottar minst bistånd. Störstabilaterala givare är , medan Väridsbanksgruppen och EG är störst blandde multilaterala organisationerna. Svenskt bilateralt bistånd har lämnats tillEtiopien . Därmed är landet vårt äldsta samarbetsland.I huvudsak har det svenska utvecklingsbiståndet varit koncentrerat tillsektorerna jordbruk, hälsa och utbildning. Utvecklingssamarbetet med regleras av ettettårigt avtal för /91. Inom landramen på 145 milj. kr.finansieras samarbetsavtal omfattande 105,6 milj. kr. samt humanitära insatservia FN och enskilda organisationer om 39,4 milj. kr. Sedan det svenskabiståndet inleddes har ca utbetalats. Detsvenska biståndet är inriktat på följande områden: -utbildningoch kunskapsutveckling, -humanitärt motiverade insatser. En ökad betoning på sociala och humanitära insatserär betecknande för de svenska biståndsansträngningarna. Frågor rörandedemokrati och mänskliga rättigheter har kommit att spela en allt viktigare rolli dialogen med den etiopiska regeringen. Beredskapen för förändringar kommeratt hållas hög då mycket är under omprövning i . Utgående reservation 14,8 - 13,5 Varav samarbetsavtal för 105,6 milj. ERCS 18,0 milj. kr. 7,6 milj. kr. WFP 13,8 milj, kr. följande tabell (milj. kr 145 (1) Övrigt (personal och konsi n. m. ) Bistånd via enskilda o 40,7(2) Samarbetetrörande markvård inom det s. k. har för tillfället avstannatberoende på strider i projektområdet. Skogsprogrammetutgör en del av de ansträngningar som görs för att skydda miljön och bevaramarken för framtida produktion. Samarbetet i skogsprogrammet har inte fungeratbra. Stödet har därför bantats kraftigt och koncentreras för den närmasteframtiden på utbildning och forskning. del av landets skolor har byggts med delfinansiering från . Detfortsatta undervisningsstödet kommer att ha en ökad inriktning på underhåll,skolmöbeltillverkning, lärarfortbildning, vuxenutbildning och tryckning avskolböcker. Bil 5 Stödet till hälsoseklorn omfattarutbildning, mödra- och barnavård inklusive familjeplanering, omgivningshygiensamt administration. Stödet har humanitär karaktär. Programmetsom har en katastrofförebyggande inriktning, genomförs trots budgetrestriktioneri den torkdrabbade regionen . Genom programmet har stora delar a vbefolkningen fått tillgång till dricksvatten inom rimligt avstånd. 1en genomförd utvärdering av stödet till det etiopiska kartverketkonstaterades att programmet varit framgångsrikt. Samma gäller stödet tillbyggmaterialfabriken som producerar lokalt byggmaterial. Inom personal- och konsultfonden har bl. a. lämnatsstöd till ett samarbete mellan det etiopiska management institutet, , ochen svensk konsultfirma. Detta samarbete kan förväntas få ökad vikt i takt medatt aviserade ekonomiska och politiska förändringar genomförs. SARECbedriver forskningssamarbete med det etiopiska forskningsrådet Etiopian Scienceand Technology Commission, ESTC. har sammanlagt 87,3 milj. kr.utgått i stöd. Forskningen är bl.a. inriktad på jordbruk, hydrologi ochmedicin. Betydande katastrofmedel till det etiopiska folketutgick med anledning av det svåra svältläget främst i norr. En delav katastroftislån-det kanaliserades via . Totalt utbetalades under /90 315,5milj. till , varav 131 milj. kr. från landramen, ca 85 milj. kr.katastrofmedel, ca 27 milj. kr. bidrag genom enskilda organisationer, 43,3milj. i livsmedelsbistånd och ca 16,1 milj. kr. forskningsstöd via SAREC. Prop.1990/91:100 Bil.5 1 iL-lanSE... .,g,33y BefolkningstilIväxt/år BNP/invånare 1 milj. (1988) (1980-88) totalt (exkl. östländer) (1988) . 21 1990/91. Ekonomisk och social utveckling Prop. 5 är med en BNP på 190 US dollarper capita ett av väridens fattigaste länder. Jordbrukssektorn svarar för drygthälften av BNP och för av sysselsättningen. En stor del av befolkningenlever på självhushållning. Ägarfördelningen av jorden är jämn, vilket medföratt inkomstskillnaderna på landsbygden inte är särskilt stora. av ekonomisk stagnation slötGuinea-Bissau ett avtal om ett strukturanpassningsprogram med IMF ochVärldsbanken. har den ekonomiska politiken gått mot ökad liberalisering,vilket fått vissa positiva resultat. a. ökade den ekonomiska tillväxtenunder med . Särskilt jordbmksproduktionen ökade starkt. Siffrornabaserar sig dock på ett mycket osäkert statistiskt material och torde förjordbrukets del också ha påverkats av gynnsamma regn. Den ekonomiska tillväxt som skett har dock intelett till att landets skuldsituation förbättrats. Under 1980-talets börjanväxte statens utlandsskulder mycket snabbt och uppgår till drygt 400miljoner US dollar (eller av BNP). Skuldtjänsten före och efteromförhandling beräknas till respektive, av exportvärdet. Isjälva verket klarar inte landet av att betala ens en bråkdel av vad man ärskyldig. För att skall kunna få kontroll på sin ekonomi iframtiden krävs därför avsevärda skuldlättnader. Kraftiga devalveringar av den guineanska peson harvisserligen lett till att den officiella kursen har närmat sig parallellmarknadenskurs men fortfarande missgynnas exporten av både övervärderad valuta och höginflation. Anpassningsprogrammets andra fas avser perioden1989 1991 och har bl.a. som mål att åstadkomma en årlig tillväxt om , attminska inflationen från år och all nedbringaunderskottet i betalningsbalansen till en acceptabel nivå . Syftet medprogrammet är att tillföra resurser för att möta de negativaeffekterna av strukturanpassningen bland vissa sociala grupper. Detaljhandeln har privatiserats och prisregleringarhar i princip släppts. Producentpriserna för lantbruksprodukter och fisk harhöjts. Programmet har dock medfört en stigande arbetslöshet i landet. Guinea-Bissauär en enpartistat. Staten och partiet kontrollerar det i sig mycket svaga utbudet av press, radio och TV. En större öppenhet atl framföra kritik mot myndigheter har dock kunnat noteras. Någon uttalad opposition av betydelse finns inte i landet. Brott mot mänskliga rättigheter har tidigare förekommit och övergrepp förekommer alltjämt men de se naste åren har inga uppseendeväckande händelser rapporterats. Tvärtom finns det tecken som tyder på en strävan från statsmakternas sida att stärka rättsskyddet och respekten för mänskliga rättigheter. Liberalisering ar som följer med strukturanpassningen har ställt ökade krav på ett funge rande rättsväsende. Svenskt stöd planeras för att stärka landets rättsväsen- 296 de. Guinea-Bissauerhåller ett omfattande internationellt bistånd. uppgick del till ca100 miljoner US dollar, av vilket var krediter och resten gåvor. Dennasiffra kan jämföras med exporten som uppgick till 20 milj. US dollar.Sverige svarar ensamt för av det bilaterala biståndet och av dettotala biståndet till . Denna siffra kan jämföras med det samladeofficiella exportvärdet, som utgjorde omkring 25 miljoner US dollar.IDA och Afrikanska är tillsammans med och Nederländernalandets största biståndsgivare. Sedanutvecklingssamarbetet inleddes har 894 milj.kr. utbetalats t. o. m.juli 1990. Det nuvarande samarbetsavtalet avser kalenderåren 1990 och 1991 ochomfattar 180 milj. kr. Det svenska biståndet lämnas till bland annat fiske,undervisning, industri, en personal- och konsultfond samt varubistånd. Måletför det svenska biståndet är främst att söka bidra till att ge landet en bättreresurstillväxt, både vad gäller ekonomisk utveckling och materiella och mänskligaresurser. Biståndet inriktas i stor utsträckning på att förbättra degrundläggande förutsättningarna för utveckling. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. 1990/91:100 Bil.5 Under1980-talet har ca 180 milj. kr. av landramsmedel utnyttjats för ettlandsbygdsutvecklingsprojekt i landets norra delar. Programmet omfattar bl.a.försöksodling, vattenförsörjning, rådgivningsverksamhet, primärhälsovård ochkrediter för inköp av redskap. I det framtida samarbetet väntaslandsbygdsutveckling, inklusive en jordbruksskola, bli den största svenskainsatsen. 1990/91: 100 Bil 5 Industrisamarbetet har gradvis inriktats pååtgärder som syftar till att förbättrade allmänna förutsättningarna för industriell utveckling, i form av utbildningav företagsledare samt en industrifond. 1 övrigt är stödet inriktat på attkonsolidera vissa pågående insatser avseende statliga industriföretag. , fordonsverkstaden , träindustriförelaget SOCOTRAMsamt ett hantverksprojekt kommer successivt att upphöra. Produktion ochlönsamhet vid reparationsvarvet , gjuteriet Fundicao och vid etttegelbruk har utvecklats i positiv riktning. Efter bildandet av ett privattelebolag i beslutade att stödet till telesektorn skallupphöra. Hantverksfiskeprojekteti har pågått . Områdets fiskare levererar ungefärett tusen ton fisk till huvudstaden. De statligt reglerade priserna påfisk har varit ett hinder för den kommersiella delen av projektet. Fiskestödetär under omformning och inriktas mer mot institutionsuppbyggande ochutbildning. Varubiståndetökar och skall utöver tändstickor, fotogenlampor, korrugerad takplåt m. m.även omfatta import av läkemedel och sjukvårdsmaterial. Stödettill undervisningssektorn är under utbyggnad. Det syftar till att höjakvaliteten på undervisningen i primärskolan genom stöd till skolmaterial,produktion av läromedel, lärarfortbildning och undervisningsforskning. Även hälsoseklorn stöds bl.a. genom etthälsolaboratorium, som kartlägger och diagnostiserar främst tropiskasjukdomar. Personal-och konsultfonden finansierar experter som statenrekryterar till sin förvaltning. Betalningsbalansstödom 21 milj. kr. har lämnats till inom ramen för Världsbankenssärskilda program för . Ytteriigare 20 milj. kr. till Världsbankenssociala och infrastrukturella biståndsprogram (SIRP) har lämnats. har12 milj. kr. i biståndsmedel använts för betalning av vissa guineanska skuldergaranterade av EKN. Afrikagrupperna och är verksamma i Guinea-Bissau.Ett tiotal ARO-volontärer är aktiva inom olika sektorer i landet. Enskildaorganisationer är verksamma inom olika områden, t.ex. genom att bygga ut enförskola i . Totalt utbetalades under /90 111,6milj. ■'iifSfiRfiiii" Prop.1990/91:100 Bil. ,/..,Jf''''-' »X ■> »S,.-,. ;,., > >-'iSUW«i} '■..■Harstaja \ ..." .■■ Kanpur < -.-'|nli.>,-ii. *,»ä'";,~fNag«(ai# I ,--- i,f.. -,..., ja... C /f'"\..-..;if'-'-»--" ''■■■" .' i. tJij-iiiC' .i-:4«esft?i,»!w ' Smmi \ _; ■■- ■ '"■iljniCM! ;" ..'xDHAHA .j4-L,l ManUsr .■=*i ♦, '■: ■ :. IWvlCn ■■--,, ..&Bst<' iviV S\tfm YTfntfm \ Punc ,. ;K3rn3i3ka'*; -'...■■ V-, ,:■■■-' 'adras _gtt 400 m> m im Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person 815 milj, (1988) (1980-88) 340 (1988) Ekonomisk och social utveckling Prop. 1990/91: 100 5 aren regional stormakt med högteknologiskkompetens, somman har en stor grupp mycket fattiga. Jordbruket är den dominerande sektomi ekonomin med av sysselsättningen, men Den kraftiga befolkningsökningen utgör på sina håll ett hårt tryck pånaturresurserna och leder till allvarliga miljöproblem. Industrisektorn svarar för av BNP och harexpanderat kraftigt . Tillväxten har dock inte varit tillräckligtstark för att kunna ge sysselsättning åt den snabbt växande arbetskraften.Resurserna fördelas dessutom ojämnt. Regeringen söker genom liberalisering ochinfrastruktursatsningar stimulera industri och jordbruk. Dessutom söker man numer intensivt bekämpa fattigdom, bl.a. genom sysselsättningsskapande program. har satsat på snabb inhemsk tillväxt ochökad konkurrens på den nationella marknaden. Den åriiga tillväxten i ekonominvar . Export volymen har ökat med mitten av , men med växande import har handelsbalansunderskottetökat. Budgetunderskottet är av BNP, skuld-tjänstkvoten ochstatsskulden mer än . Åtgärder för att hålla nere inflationen försvårasav de höjda oljepriser Gulfkrisen för med sig. Sparkvoten är dock höga . Indienär en demokrati. Yttrandefriheten är omfattande, rättsväsendet oberoende ochlagstiftningen stringent. På det lokala planet är det emellertid ibland svårtför de fattiga att skydda sig mot lokala makthavare som inte sällan användervåld. Polisen står oftast på de starkares sida. är också en kontinent präglad av lokalakonflikter mellan olika etniska, religiösa och politiska grupper. Antaletdödade av mer eller mindre politiska skäl är stort. Det djupt rotadekastsystemet bidrar till att är ett hierarkiskt samhälle. Till dettakommer att kvinnans ställning är svag. har en överdödlighet blandkvinnor. Det politiska livet domineras av Kongresspartietunder ledning av , Janata , ledd av V.P. , det hinduiskapartiet samt olika koalitioner av oppositionspartier. Dessutom finns en radsmå partier vilka företräder olika etniska och religiösa grupper. Inget partihar egen majoritet i parlamentet. Indienfår förhållandevis lite utvecklingsbistånd per invånare trots att landet har en av världens lägsta inkomster per capita. De multilaterala organisationerna är de största givarna. står för en ringa del av bistånd, och i reala termer har det svenska biståndet minskat . Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av ett tvåårsavtal för budgetåren1989/90 och 1990/91. Landramen /91 är 400 milj. kr. Biståndssamarbetetinleddes och tillkom det första samarbetsavtalet. Till och /90 har omkring 5 600 milj. kr. Detsvenska samarbetet är främst inriktat på landsbygdens fattiga grupper, genomhälso- och utbildningsprojekt, skogs- och markvård och miljösatsningar.Dessutom sker samarbete på energiområdet. är ett mycket stort land medstark men tung byråkrati. Projekt tar därför att bereda, men de blir åandra sidan väl genomarbetade och genomförda. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. 1990/91:100 Bil.5 Samarbetetinom skogs- och markvård avser främst stöd till byskogsbruk i delstaternaBihar, och . Sysselsättningsintensiva former av plantering ochskogsbruk är en del av stödet och stora ansträngningar görs för att fåkvinnligt deltagande i projektet. Nya insatser, framför allt inom markvård, ärunder beredning, bl. a. i södra . Miljöbiståndvad gäller industriella luft- och vattenföroreningar är under planering. Bil 5 Inom hälsoseklorn stödsimmuniseringsprogram för mödrar och barn via Även de nationella lepra- och tuberkulosprogrammen erhåller svenskt stöd. GenomUNICEF ges långsiktigt stöd till det indiska programmet för dricksvatten ochsanitet. Detta stöd går dels till ett nationellt program för dricksvatten medomgivningshygien, dels till ett integrerat projekt (SWACH) i medbetoning på vattenburna sjukdomar. Programmet har varit mycket framgångsriktoch även tjänat som modell för projekt på andra håll i . Undervisningstöds genom ett innovativt primämtbildningsprojekt med inslag av informellundervisning i stamområdena i . Ett nytt större program avseendeprimämtbildningen i hela är under beredning. Energisamarbetetmed domineras av Uri-kraftverket i Kashmir, vilket avtalades hösten1989. Förutom 715 milj. kr. av landramsmedel ingår SEK- och BITS-krediter på I300 resp I 400 milj. kr. samt en kredit från nordiska investeringsbanken ochbrittiskt bistånd. Vattenkraftverket som planeras få en installerad effekt på480 MW och beräknas kosta ca genomföres på turnkey-kontrakt avett av entreprenadföretaget lett konsortium. Störningar igenomförandet på grund av säkerhetsproblem och undantagstillstånd i Kashmir,vilket bl.a. förhindrar skiftarbete, har uppträtt ,men arbetet pågår och svensk personal är på plats. Stöd till kraftöverföringsprojekt, minikraftverkoch energisparande utgör de övriga delarna i energisamarbetet. Utanförlandramen ges stöd via svenska enskilda organisationer om ca 20 milj. kr. Ett fyrtiotal indiska organisationer som driver program för förbättring avkvinnors situation erhåller direktstöd om totalt ca 5 milj. kr. per år.Direktstöd utgår också till ett antal indiska organisationer förlandramsanknutna insatser avseende byskogsbmk, dricksvatten och miljöaktiviteter.Indien är dessutom en av de största m.ottagarna av u-krediter. Totahutbetalades under /90 I 057 milj. kr. Den högasumman beror framför allt på utbetalningar till . 1990/91:100 BiL5 Befolkningsti11växt/är BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl. östländer) 0,36 milj. (1988) (1980-88) (1988) , (U , (lE Ekonomisk och social utveckling ProP- 1990/91:100 KapVerde är för sin överlevnad starkt beroende av livsmedelsimport. Genomatt landet har haft ett antal goda skördarhar självförsörjningsgraden förbättrats. Den kommer emellertid inte ens undermest gynsamma väderleksförhållanden upp till mer än . Landetshandelsbalans har under alla år varit extremt negativ. Underskottet finansierasgenom betalningar från medborgare som arbetar utomlands, gåvobistånd elleru-krediter. Baserat på dessa knappa men ändock viktiga resurser, har landetlyckats skapa en stabil tillväxt på åriigen utanatt, som så många andra i , hamna i en ohanterligskuldsituation. Ett stort problem för landet är bristen påsysselsättning. Endast en tredjedel av invånarna i arbetsför ålder är fulltsysselsatta. Närmare hälften är säsongsvis sysselsatt, medan de övriga heltsaknar arbete. De är för sitt upphälle beroende av stöd från familjemedlemmar,hemma eller i utlandet. Det är huvudsakligen kvinnor som är undersysselsattaeller arbetslösa. av arbetskraften är temporärt sysselsatt inomjordbrukssektorn. En stor del av dessa arbetar med biståndsfinansierademiljövårdande insatser, som beskogning, terrassering etc. Trots att av befolkningen, som uppgårtill 360 000, har utvandrat så ärbefolkningstillväxten . Regeringen planerar att sökareducera tillväxten till . UNFPA har inlett ett omfattandebefolkningsprogram i landet. KapVerde har sedan självständigheten varit en enpartistat med PAICV:s(Partido Africano de de Cabo ) politiska monopol inskrivet ikonstitutionen. PAICV har dock tillkännagivit att man avser införaflerpartisystem. De första fria parlamentsvalen planeras äga rum i början av år1991. Några problem inom området mänskliga rättigheter uppges inte förekomma.Kap har avskaffat dödsstraffet. Yttrandefriheten är lagstadgad medtillägget att rätten inte får utnyttjas för att undergräva nationell enighet. Detinternationella biståndet till är av största vikt för landets överievnad. Det internationella biståndet uppgick till 85 milj. US dollar. svarade för av det bilaterala biståndet.