prop · GE03162 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:162 Regeringenföreslår all anta del förslag som lagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . 1propositionen föreslås vissa ändringar i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet i fråga om stridsålgärder m. m. i arbetsförhållanden medinternationell anknyining. Förslagel syftar bl.a. lill alt ge de fackligaorganisationerna i möjligheter att iräffa kollektivavtal med villkorsom motsvarar vad som normalt tillämpas i fråga om arbete som utförs här ilandet och därigenom motverka s. k. social dumpning. En facklig organisation iSverige skall utan hinder av att en arbetsgivare som är verksam här i landeloch som är bunden av ell kollektivavtal som inte omfattas avmedbestämmandelagen kunna rikta stridsålgärder mot och träffa kollektivavtal medarbetsgivaren. Samma möjligheter skall en facklig organisation ha i fråga om inlernationellasolidaritetsaktioner som riktas mot en arbetsgivare uianför landels gränser. Detföreslås att det i medbestämmandelagen införs en bestämmelse som begränsar tillämpningsområdetför bestämmelsen om fredsplikl i 42 § lill åtgärder som vidtas motarbetsförhållanden som lagen är direkt tillämplig på. Det föreslås också att omen arbelsgivare är bunden av flera kollektivavtal skall del som omfattas avreglerna i 23 24 §§ medbestämmandelagen gälla framför det avtal som lageninte är tillämplig på. Vidare föreslås att del i medbestämmandelagen klargörsatt ett kollektivavtal inte blir ogihigt enbarl för alt det träffats underinverkan av stridsåtgärder som inle är otillåtna enligt bestämmelserna i lagenäven om della skulle följa av utländsk lag som skall tillämpas på avtalet. Förslagetföreslås träda i kraft den . 1 1990/91. 1 saml Nr 162 1990/91; 162 Lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet debatt 42 § skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas två nya paragrafer, 25 a § och 31 a §, av följandelydelse. kollektivavial som är ogilligl enligt utländsk rätt på den grundenatl del tillkommit efter en stridsål-gärd är trots detta gdligt här i landel,om stridsålgärden var tillåten enligt denna lag. År en arbelsgivare bunden av ett kollektivavtal som denna lag inte är direktlillämplig på och träffar han därefter ett kollektivavtal enligt beslämmelsernai 23 24§§ skall i de delar avtalen är oförenliga det senare avtalet gälla. 42§ Arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation får ej anordna eller på annat sättföranleda olovlig stridsålgärd. Sådan organisation får ej heller genom understödeller på annat säll medverka vid olovlig stridsålgärd. Organisation som självär bunden av kollektivavtal är även skyldig all, om olovlig stridsåtgärd avmedlem förestår eller pågår, söka hindra åtgärden eller verka för dessupphörande. Harnågon vidtagit olovlig stridsålgärd, får annan icke deltaga i åtgärden. Bestämmelserna i första slyckel försia och andra meningarna gäller endaslnär en organisation vidtar åtgärder med anledning av arbetsförhållanden somdenna lag är direkt tillämplig på. Dennalag träder i kraft den . pop- i 90/91:162 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , S. ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , , Proposition om vissa fredspliktsregler 1 Inledning Arbetsdomstolen(AD) meddelade dom i del s, k. Britannia-målet (AD 1989 nr. 120).Målet gällde lovligheten av blockadåtgärder som vidtogs i syfte alt tvingaredaren att ersälla ett filippinskt kollektivavtal med elt s. k. ITF-avial.Domen innebar atl slridsålgärderna ansågs otillåtna eftersom de syftade lillatt undantränga ett redan existerande kollektivavtal. Medanledning av bl.a. den domen har i (LO) ochTjänstemännens centralorganisation (TCO) begärt all den svenska lagsliflningenskall ändras så atl del inte skall föreligga hinder mot atl vidla stridsålgärderpå den svenska arbetsmarknaden av det skälet att den berörde arbetsgivaren har Iräflalkollektivavtal utomlands. Framställningarnafrån LO och TCO har behandlats i en inom arbetsmarknadsdepartemenlel upprättadpromemoria. I promemorian föreslås vissa ändringar avseende fredspliktsreglernai lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Promemorian, som har remissbehandlats,bör fogas lill protokollet som bilaga 1. En förteckning över remissinstansernahar upprättats och bör fogas lill protokollet som bilaga 2. Remissyllrandenafinns all tillgå i arbetsmarknadsdepartemenlel (dnr R 8412/90). Regeringenbeslutade att inhämla lagrådels yllrande över förslag lill lagom ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Förslagel harupprättats i på grundval av den inom deparlemenlelupprättade promemorian Vissa fredspliktsregler (R 8412/90). Det förslag som remiUeralslill lagrådel bör fogas till prolokollel som bilaga 3. Lagrådelhar lämnai förslagel ulan erinran. Lagrådels yllrande bör fogas till prolokollelsom bilaga 4. Lagrådels granskning har lell till vissa redaktionellaändringar. fl 1990/91. 2 Bakgrund Prop. 1990/91; 162 Ialla demokraliska länder har man funnit det nödvändigt med sociala skyddsreglerav olika slag för att värna arbetstagarnas intressen när det gäller löner ochandra grundläggande anställningsvillkor. Tekniken för att skapa delta skyddskiljer sig ål från land lill land. Man använder sig i olika utsträckning avlag- och avtalsregler. Utanför är den fackliga organisationsgradennormall avsevärt lägre än i . I dessa länder har man haft en annanutveckling än här när det gäller regleringen av arbetslivet. För atl skyddasamtliga arbetstagare har man där i många fall valt all införa olika minimibeslämmelseri lag vad avser lön och andra anställningsvillkor. Densvenska arbetsmarknaden kännetecknas av slarka organisationer som organiseraren mycket stor del av arbelsmarknaden på såväl arbetsgivar- somarbetstagarsidan. Den svenska arbetsrättstagstiftningen bygger därför sedanlång tid på tanken att det är de fackliga organisationerna som i försia handhar att tillvarata arbetstagarnas iniressen. Lagsliflningen syftar lill altskapa goda förutsättningar för delta. Del som brukar kallas den svenskamodellen kännetecknas framförallt av den starka slällning som parterna påarbetsmarknaden har. Typisktför vårt syslem är vidare att det normalt inle finns något hinder mot att vidtastridsålgärder när kollektivavtal saknas mellan parterna, men atl förekomstenav ell kollektivavtal innebär i del närmaste total fredsplikt parterna emellan.Minimibeslämmelser avseende lön och andra anslällningsvillkor ålerfinns i principendasl i kollektivavtal. Reglerna i avtalen kompletterar ofta regler i lagaroch ersätter inte sällan lagregler. Olika regleringar förekommer i olikabranscher beroende på skilda traditioner och förutsättningar. Kollektivavtalentäcker en helt dominerande del av arbelsmarknaden. Gentemot den fackligaorganisationen anses arbetsgivaren ha en skyldighet alt tillämpakollektivavtalets bestämmelser även på oorganiserade arbetstagare. Även på dendel av arbetsmarknaden där kollektivavtal saknas ulgör kollektivavtalen en normför vad som ska gälla mellan arbelsgivaren och dennes anslällda. På så sälltäcker de svenska kollektivavtalen i prakliken hela arbelsmarknaden.Kollektivavtalen är således del dominerande instrumentet i för atttillförsäkra de enskilda arbelstagarna det skydd som de i andra länder tillerkännsgenom lagstiftning. Tillkollektivavtalen är vidare enligt svensk lagstiftning kopplade olika rättigheteroch skyldigheter. Exempel på sådana är reglerna i 11 och 19 §§ medbeslämmandelagenom primär förhandlings- och informationsskyldighet. ISverige har vi funnit all vår modell med våra förutsättningar och traditioner iprakliken ger arbelstagarna etl effektivt skydd som är svårl alt åsladkomma på annalsätt. Genom att sammansluta sig i föreningar har arbelstagarna skapat godaförutsättningar för att också i praktiken hävda sina rättigheter. Parlerna påden svenska arbelsmarknaden är överens om all del är önskväri alt reglera löneroch andra anställningsvillkor genom avtaläven i framliden. Bred enighet råder också om att vi inle bör införa Prop.1990/91: 162 någon minimilönereglering i lag för den svenska arbetsmarknaden. Myckettalar för atl kommer all utgöra en del av engemensam europeisk arbetsmarknad. Del är då av yttersta vikl att vi skaparförutsättningar för de fackliga organisationerna att även på en sådan marknadkunna tillvarata arbetstagarnas rätl. Genom krav på arbetstillstånd har vi hittillskunnal se lill att ulomnordiska förelag verksamma i tillämpat anslällningsvillkorsom stått i överensstämmelse med vad som i övrigt gäller på den svenskaarbetsmarknaden. Inom en gemensam europeisk arbetsmarknad kommer kravel påarbetstillstånd inte alt kunna vidmakthållas i den utsträckning som gäller . Äveninom den europeiska gemenskapen har man alltmer betonat viklenav att skapa regler som stärker arbetslagarnas ställning och som motverkar vadman brukar kalla social dumpning. Inom ramen för den s.k. sociala dimensionenhar man påbörjat arbelel med atl förhindra att den gemensamma marknaden medföroönskade sociala effekter. Etl uttryckligt mål är också att den ökade välfärdman avser atl skapa förutsättningar för skall komma alla till del. Härvidhar bl.a. uppmärksammats de problem som kan uppstå när företag inomtjänstesektorn bedriver verksamhet över nationsgränserna. Del gäller närmaslfrågan om vilka regler om löner och andra anslällningsvillkor som skalltillämpas för dem som lillfälligl arbelar i etl annal land. Somlidigare nämnts har olika traditioner och skilda förhållanden på arbelsmarknadenute i fått till följd atl staterna vall olika teknik för all skyddaarbetstagarna. Ett inle ovanligt sätt är alt lagstifta i frågan. Men någrahinder för fackliga organisalioner all också förhandla sig fram till detta,ytterst genom stridsålgärder, föreligger sällan. ISverige är rätten au vidta fackliga stridsåtgärder skyddad av regeringsformen.Inskränkning i denna rättighet kan ske genom lag eller avtal. Regleringen i medbeslämmandelageninnebär att rällen atl vidla fackliga stridsålgärder när kollektivavtalföreligger mellan parterna är ytterligt begränsad. I många länder i Europainnebär förekomsten av etl kollektivavtal inte någon fredsplikl i sig. Denomständigheten att fredspliktsreglerna i medbestämmandelagen i princip ävenskyddar kollektivavtal som huvudsakligen avser alt reglera torhållanden utanförSverige innebär därför särskilda problem för oss när det gäller att motverkasocial dumpning. Molbakgrund av det sagda anser jag del nödvändigl all föreslå sådana förändringari medbestämmandelagen alt de fackliga organisationerna ges möjlighet alt verkaför atl alla arbelsgivare som är verksamma på den svenska arbetsmarknadentillämpar sådana löner och andra anslällningsvillkor tor sina anslällda som molsvararvad som är brukligt här i landel. Genom sådana regler skapas också förutsättningarför en sund konkurrens på lika villkor här i landel mellan svenska företag ochnäringsidkare från andra länder. Dennareglering bygger på tanken alt arbetsförhållanden som överhuvudtaget intefaller under medbestämmandelagens tillämpningsområde inte heller kan ges ell särskillskydd mol stridsåtgärder i lagen. man la utgångspunkten iregeringsformens regler om den fria konflikträl-ten. Jag menar vidare atl delär angeläget atl undanröja vissa hinder för de fackliga organisationerna attgenom sympatiåtgärder stödja arbetstagarorganisationer i andra länder. Reglersom är helt främmande för våra demokraliska traditioner kan inle tillålasförhindra svenska fackliga organisalioner all vidla åtgärder för all stödja arbelslagarei andra länder. Mittförslag: Tillämpningsområdet för beslämmelserna i 42 § första slyckel försiaoch andra meningarna medbeslämmandelagen bör begränsas. Del där regleradeförbudet mot stridsålgärder för arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer atlbl. a. anordna eller understödja olovliga stridsåtgärder bör inte sträcka sigutöver åtgärder som riklar sig mol sådana arbetsförhållanden som medbestämmandelagenär direki tillämplig på. Vidarebör i medbestämmandelagen införas en beslämmelse som anger alt ett senare,enligt beslämmelserna i 23 24 §§ i lagen, träffat kollektivavtal skall gällaföre ett lidigare träffat kollektivavtal som lagen inte är tillämplig på. Dettabör dock endasl gälla i de delar avtalen är oförenliga med varandra. Fördet fall att någol annal följer av en utländsk lag när den är tillämplig påavtalet bör del slutligen i medbeslämmandelagen föreskrivas all eltkollektivavtal inte blir ogilligl enbarl för alt del har träffats underinverkan av fackliga stridsålgärder, om dessa inte är olillålna enligt reglernai lagen. Promemoriansförslag: I promemorian föreslogs all elt tillägg borde göras till medbeslämmandelagenså att c7f/5beslämmelserna i 42 § inte blir tillämpliga på stridsålgärder someljest skulle anses som olovliga på grund av att de strider mol fredsplikt somföljer av ett utländskt kollektivavtal eller en utländsk lagregel, dels sådana stridsålgärderinle skall beakias vid bedömningen av giltigheten av etl kollektivavtal som harträffats under inverkan av sådana åtgärder. Remissinstanserna:Bland remissinstanserna lillslyrker de fackliga organisalionerna LO, TCO och S.4C0,att promemorians förslag genomförs. De har därvid pekat på viklen av attåtgärder mol s.k. social dumpning vidtas. LO och TCO har också pekal på viktenav all de fackliga organisationernas räll att delta i internationella solidaritelsaktionersäkerställs. har dock anmäll tveksamhet belräffande den föreslagnaregleringens konsekvenser. ILO-kommitténanser all förslaget inle står i slrid med de ILO-konven-tioner som harratificerat. AMS och har inle anförl några erinringar mol förslagel.Sjöfartsverket har avstått från atl uttala sig om förslagel, men har liksomnågra andra remissinstanser pekat på risken för Prop. 1990/91: 162 alt svenskafartyg kan komma alt utsättas för repressalieaktioner utomlands.Landstingsförbundet har ställt sig tveksamt till promemorians förslag medmotiveringen bl. a. atl de inlernalionella integrationssträvandena talar för atlländer bör respektera varandras lagstiftning och civilrällsliga avtal såvitt inlemyckel slarka skäl lalar i annan riktning. Sveahovrätt, kommerskollegium, juridiska fakultelsnämnden vid Stockholmsuniversitet, arbetsdomstolen, , slalens pris-och konkurrensverk,Kotnmunförbundel och har avstyrkt promemoriansförslag. Flera av dessa remissinslanser har fört fram uppfattningen attförslaget inte är förenligt med det förbud mot diskriminering på grund avnationalitet som råder inom EG. Den åsikten har också förts fram att förslageti vart fall är alltför långtgående och borde begränsas ålminslone lill arbetemed stark anknytning till . Härutöverhar i särskilda skrivelser luftfartsverket avslyrkl förslagel och Tysk-Svenskahandelskammaren anfört att förslaget är ell hot mot import-konkurrensen på ijänstesektornrespektive den kombinerade varu- och tjänstesektorn samt står i slrid med den uppfaltningom kollektivavtal och arbetskraftens fria röriighet över gränserna som hållerpå att etableras inom EG. Skälenför mitt förslag: Promemorians förslag har sin grund i en sirävan atl sökahindra att den ökade internationaliseringen för med sig s. k. social dumpning.Med detta ullryck avses har främst all låglöneländers arbetskraft utnyttjas påden svenska arbetsmarknaden på villkor som inte når upp till en nivå som äracceptabel för den övriga delen av arbetsmarknaden. Till det kommer altsvenska fackliga organisationer skall kunna delta i inlernationella solidaritelsaktioner.Promemorians förslag tar sikte på båda dessa situationer. Underremissbehandlingen har arbelsdomslolen framförl uppfattningen alt elleventuellt förslag bör skilja mellan åtgärder som riktar sig mot den svenskaarbetsmarknaden och ätgärder som riktar sig mol förhållanden utanför denna.Även i övrigt har framförts atl den i promemorian föreslagna regleringen kanfå elt alltför vidsträckl lillämpningsområde. Del har sagts all den föreslagnaregeln skulle kunna användas för angrepp på vilka utländska kollektivavialsförhållandensom helsl. Jag kan förslå de farhågor som har framförts. Mitt förslag hardärför fått en från promemorians förslag annorlunda utformning. Med denutformningen bör enligt min mening dessa farhågor inle kvarstå. Jagkommer försl alt behandla frågan om de fackliga organisationernas möjligheteratt påverka villkoren för arbete i . Därefter behandlar jag frågan om rällenatt delta i internationella solidaritelsaktioner. Fackliga möjligheter att påverka villkor för arbete iSverige Närdel gäller fackligl inflytande i samband med arbele som skall ulföras på den svenska arbelsmarknaden delar jag den syn på frågan som framgår av promemorian. Del är alliså viktigt att det svenska regelsystemet är utformat så att svenska fackliga organisationer har möjlighet att utöva 7 inflylande på de villkorsom skall gälla på den svenska arbetsmarknaden. Att så skall vara fallelär en av hörnstenarna i del svenska arbelsrättsliga Påden svenska arbetsmarknaden riskerar alla arbelsgivare atl utsättas för stridsålgärderfrån de fackliga organisationernas sida när dessa strävar efter att få tillstånd kollektivavtal om de villkor som bör gälla i den akluella verksamheten.Organisationernas rätt att vidta stridsåtgärder är grundlagsskyddad genombestämmelser i regeringsformen. Har etl kollektivavtal träffats är detemellertid inte tillålet alt genom stridsålgärder söka ändra eller upphävaavtalet. Även om en arbetsgivare är bunden av ett kollektivavtal riskerar handock att bli utsatt för stridsåtgärder som syftar till att åstadkomma ett annatkollektivavtal vid sidan av del redan träffade avtalet. Enutländsk arbetsgivare som avser att bedriva verksamhel i riskerar atlpå samma sätt som ovan nämnts bli utsatt för stridsåtgärder på den svenskaarbetsmarknaden. förhållande har inte vållat några särskildaproblem. Det beror till slor del på all del krävs arbetstillstånd för utomnordiskarbetskraft. I praxis har tillstånd givils endasl då anslällningsvillkorenmotsvarar vad som gäller på den avtalsreglerade delen av den svenska arbelsmarknaden.Den pågående integrationen med det övriga och den med denna förbundnafria rörligheten för såväl förelag som arbelskraft kommer emellertid atlmedföra en ny situation eftersom det då inte går att upprätthålla systemet medarbetstillstånd i samma utsträckning som . Vadsom föranlett LOs och TCOs framställningar om ändringar av reglerna är riskenför atl en arbelsgivare, som avser att bedriva verksamhel i , harträffat kollektivavtal med en utländsk facklig organisation på ett sådant sättatt avtalet ocksä omfattar verksamheten i . Den situationen skulle dåkunna länkas uppkomma att del avtalet kan vara skyddat i den meningen altstridsåtgärder inte får vidtas i för atl ändra eller upphäva avtalet.Svenska fackliga organisalioner skulle då inle kunna svara för alt den svenskaarbetsmarknadens villkor kommer att gälla för arbetet i fråga på det sätt som iövrigt gäller för dem som är sladigvarande verksamma här i landet. Det är föratt undanröja de oklarheter som kan föreligga i sådana situationer somförslaget till lagändring förts fram. Innanjag går närmare in på förslaget i denna del vill jag här la upp en tankegångsom vissa remissinstanser har framfört, nämligen att förslaget bör utformas såatt det enbart kommer att omfatta kollektivavtal med villkor som understiger enviss nivå. Den frågan berördes redan i promemorian. Där anfördes bl.a. attkonsekvenserna av en sådan ordning inte lät sig överblickas i delta sammanhangoch atl sådana tankegångar var hell främinande för svensk rättstradition pådetta område. Jag delar den uppfattning som kommit lill uttryck i promemorian.Det är i detta sammanhang enligt min mening alltså inle en framkomlig väg att ulformaförslaget så att det endast omfattar kollektivavtal med villkor som understigeren viss nivå. Enligtmin mening bör utgångspunkten för förändringen i slället vara 8 Som framgår av promemo- Prop. 1990/91:162 rian bestämsdetta genom en helhetsbedömning av det aktuella arbetsförhållandets anknytningtill , varvid sådana faktorer som arbetsplatsens geografiska belägenhetoch parternas nationalitet får belydelse liksom huruvida arbelel är mera sladigvarandeförlagt till . De särskilda regler som ställts upp till skydd förträffade kollektivavtal såvitl gäller stridsålgärder och motsvarande bör endaslavse sådana avtal som även i övrigt omfattas av lagen. Den förändring avreglerna i 42 § medbestämmandelagen jag nu föreslår bör därför utformas så atträckvidden av ifrågavarande bestämmelse begränsas. Ett tillägg till 42 §medbestämmandelagen bör alltså införas så att tillämpningsområdet förbestämmelserna om förbud mol stridsåtgärder begränsas till sådanaarbetsförhållanden som lagen är lillämplig på. Syftel med regeln är att deaktuella förbudsreglerna inte skall vara tillämpliga på åtgärder som vidtasmot arbetsförhållanden som har så liten anknyining till den svenskaarbetsmarknaden att medbestämmandelagens regler inle är tillämpliga på dem. Defackliga organisationernas möjligheter all della i inlernationella solidaritelsaktionerhar behandlats i samband med medbestämmandelagens tillkomst. Arbetsrältskommitténhade föreslagil alt svenska sympatiåtgärder skulle vara tillålna om de företogstill stöd för part i en primärålgärd utomlands som var tillåten antingen enligtdet egna landets lag eller med motsvarande tillämpning av svensk lag.Kommitténs förslag i denna del var dock inle enhälligt.Löntagarrepresentanterna vände sig mol förslagel bl. a. i fråga omsympatiåtgärder med utländsk bakgrund. De ansåg all den föreslagna regelnskulle komma att bli svår all tillämpa och oberäknelig lill sina verkningar. Ifall där berättigade krav kan slällas från de fackliga organisationernas sidapå all få della i inlernalionella solidaritelsaktioner utan hinder avkollektivavtalslagstiftningens fredspliktsregler skulle den av kommittémajoritetenförordade regeln riskera atl inte ge tillräckligt handlingsutrymme (prop.1975/76:105 bilaga 1 s. 274 f). Närdel gäller strejk och andra stridsålgärder med bakgrund i ulländska förhållandenfann departementschefen inle anledning atl ulforma regler i lagen. Han fann delhelt naturligt alt svenska arbetstagarorganisationer inte skulle varaförhindrade alt della i internationellt organiserade sympatiåtgärder till stödför broderorganisationer utomlands eller för all uttrycka solidaritet med demsom utsätts för politiskt förtryck eller eljest är i behov av internationelltstöd. Begär i sådana sammanhang en facklig internaiional alt dess svenskamedlemsorganisation skall ansluta sig till en inlernalionell aktion kan detinte vara rimligt all resa rättsliga hinder häremot. Även om det rättsligaläget inte var till alla delar klart saknades det, enligt departementschefen,anledning att tro annal än all del av honom uttryckta synsättet i alltväsentligt skulle motsvaras av vad som skulle bli bedömningen vid en rättsligprövning (prop. s. 275). Inrikesutskottetuttalade i fråga om de svenska arbetstagarorganisatio nernas räll all delta i inlernalionelll organiserade slödaktioner för arbets- 9 tagare i andra länder attMBL utan tvivel ger handlingsutrymme för de Prop. 1990/91; 162 svenskaorganisationerna. Utskottet framhöll all det inte var fråga enbart, eller ens iförsta hand, om den rättsliga sidan av saken, utan all viktigare var atl mankunde räkna med alt del i praktiken tillämpades elt handlingsmönster som tersig tillfredsställande for alla berörda parier (InU 1975/76:45 5.47). Delbör i delta sammanhang framhållas att det i propositionen också anfördes att fredspliktsreglernaulgår från en fri och lika räll för alla all vidta ekonomiska stridsålgärderför alt främja fackliga syften gentemot en motpart.