prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — Eftersomlättnadsreglernas fillämplighet vid gåvobeskattningen förutsätter att gåvanomfattar hela förvärvskällan har - för att bestämmelserna skall överensstämmamed vad som tidigare gällt angetts att lättnadsreglerna endast gäller underförutsättning att gåvan omfattar all givarens rätt till förvärvskälla eller delav förvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhet som enligt äldreförvärvskälleindelning skulle utgjort en egen förvärvskälla inom inkomstslagenjordbruksfastighet eller rörelse eller egendom som enligt punkt 2 sjundeoch åttonde styckena av anvisningarna fill 3 och 4 §§ SFL skall anses som en särskild förvärvskälla inom inkomstslaget rörelse. 9.11 Lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskattför ackumulerad inkomst Lagenbör i fortsättningen benämnas Lagen om statlig inkomstskatt på ackumuleradinkomst. Lagrummet,som består av tre stycken, behandlar dels vissa allmännaförutsättningar för särskild skatteberäkning och dels beräkningsreglerna istort. Nuvarande första stycket har delats upp i fyra stycken. Avförsta stycket framgår att endast inkomst av tjänst eller inkomst av nä ringsverksamhet kan bli föremål för särskild skatteberäkning. Av 3 § samt anvisningarna till lagrummet framgår att särskild skatteberäkning endast 326 kan komma i fråga förvissa inkomster av näringsverksamhet. I anvisning- Prop. 1990/91:54 arnatill 1 § finns en begränsning avseende särskild skatteberäkning vid inkomst avtjänst. Iandra stycket finns grundläggande regler för hur den särskilda skatteberäkningenskall gå till. Som tidigare gäller att den ackumulerade inkomsten skall antasha åtnjutits med lika belopp under de år till vilka den hänför sig. Inkomstenfår inte fördelas Årsbeloppet av den sålunda fördeladeinkomsten skall läggas till den genomsnittliga beskattningsbara inkomsten -dvs. förvärvsinkomsten enligt SIL:s nya terminologi (1 § SIL). I övrigt har ettpar väsentliga förändringar företagits. Denförsta ändringen avser genomsnittsberäkningen. Enligt nuvarande regler skallden genomsnitfiiga beskattningsbara inkomsten beräknas på grundval av ettgenomsnitt av endast de tre senaste årens beskattningsbara inkomster Denändringen görs nu att den genomsnittliga beskattningsbara förvärvsinkomstenskall beräknas på grundval av de beskattningsbara förvärvsinkomsterna förtaxeringsåret och närmast före taxeringsåret att inkomstendärigenom blir fördelad som den hänför sig till enligt förstameningen. För genomsnittsberäkningen kan således -om inkomsten hänför sig till fioår - behövas tillgång till skattelängderna för de nio föregående taxeringsåren. Denandra ändringen avser justering för skiktgränsens förändring. Med skiktgränsavses gränsen för procentuell stafiig inkomstskatt enligt 10 § andra stycket SIL.Skiktgränsen är vid taxering . Vid följande taxeringsårskall skiktgränsen omräknas med hänsyn till förändringar i det allmännaprisläget med tillägg för Hänför sig den ackumuleradeinkomsten till tre eller fler beskattningsår skall enligt punkterna 1 4hänsyn tas tiU mellan ett och förändringar av skiktgränsen vidberäkning av den genomsnittliga beskattningsbara förvärvsinkomsten. Enligttredje stycket skall avsteg göras från tillämpningen av bestämmelserna om skiktgränsjusteringför det fall inte hela den ackumulerade inkomsten hänför sig till tid företaxeringsåret. Såsom lagrådet uttalat kan för dessa fall lämphgen inte gesannat än en mera aUmänt hållen jämkningsregel, vilken bör kompletteras medbeskrivningar i anvisningarna. Till ledning för till-lämpningen av regeln gesdärför några exempel i punkt 2 av anvisningarna (exempel A sista stycket ochexempel B och C). Tillfjärde stycket har de två sista meningarna i nuvarande första stycket flyttats.Eftersom systemet med underlag för filläggsbelopp övergivits kan man ifortsättningen tala om en skatteskala. I lagrådsremissen hade fill detta styckeockså överförts en mening om att den ackumulerade inkomsten skall anses hautgjort den högst beskattade delen av förvärvsinkomsten. Den meningenuttryckte en självklarhet och har därför strukits. Nuvarandeandra och tredje styckena bildar utan ändringar femte och sjätte styckena. Ändringeni första stycket beror på att systemet med tilläggsbelopp slopats. I andrastycket anges, som förutsättning för särskild skatteberäkning, dels attnettobeloppet av den ackumulerade inkomsten uppgår till minst 50000 Prop.1990/, dels att den, tillsammans med övriga förvärvsinkomster,överstiger skiktgränsen för statlig inkomstskatt med minst motsvarande belopp. Tekniskaförändringar har företagits i denna paragraf bl.a. till följd av den ändradeindelningen i inkomstslag. Den nya lydelsen omfattar i stort sett sammaintäkter som enligt gällande lydelse. Några begränsningar och utvidgningar hardock gjorts. Dennuvarande indelningen i fem moment med upp till sju punkter i varje momentersätts av tretton punkter 1nuvarande 2 mom. (inkomst av jordbruksfastighet)har punkterna 1-7 ersatts efterhuvudsakligen redaktionella ändringar av punkterna 9, 5, 7, 6, 8, 12, 11 resp.13. Inuvarande 3 mom. (inkomst av annan fastighet) har punkterna 1, 2 och 3 ersatts av punkterna 7,11 resp. 13. Nuvarande4 mom. punkterna 1 6 (inkomst av rörelse) motsvaras av punkterna 1, 2, 6, 7,10, 11 resp. 13. Nuvarande5 mom. (inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet) har tagits bort eftersomreavinster skall beskattas proporfionellt som kapitalinkomster i det nyaskattesystemet. Reglerna om särskild skatteberäkning tillämpas dock påvärdeminskningsavdrag m.m. som återförs till beskattning enligt punkt 5 förstastycket av anvisningarna till 22 § KL (se vidare kommentaren tiU punkt 3). Detretton nya punkterna har disponerats med utgångspunkt från fidigare 4 mom.Punkterna 15 behandlar ackumulerade intäkter som kan upp komma i den löpande verksamheten. Punkterna 6-9 har samband med för säkrings-, skade- och expropriationsersättningar Punkterna 10-13 behand lar intäkter i samband med att näringsverksamheten avyttras. Punkt1 behandlar intäkter genom vetenskaplig, litterär, konstnärlig eller därmedjämförlig verksamhet och motsvarar nuvarande 4 mom. 1. Undantagsregeln förkontoinsättningar har såvitt gäller upphovsmannakonto -överförts tillanvisningarna (lagstiftningen om uppfinnarkonton har tidigare upphävts). Punkt2 avser intäkt vid överlåtelse av hyresrätt samt av varumärke, firmanamn ochandra liknande rätfigheter av goodwills natur Punkten motsvarar utan ändringarnuvarande 4 mom. 2. Punkt 3 avser intäkter somskall tas upp till beskattning som inkomst av näringsverksamhet vid avyttring av näringsfasfighet som inte utgör omsätt ningstillgång (punkt 5 första stycket av anvisningarna till 22 § KL). De intäk ter som här kan komma i fråga är återförda avdrag för värdeminskning av byggnad eller av markanläggning, återförda skogsavdrag och återförda av drag för substansminskning, återförda avdrag för värdehöjande reparation och underhåll av byggnad eller markanläggning samt belopp varmed bygg nad eller markanläggning skrivits av i samband med ianspråktagande av er sättningsfond e.d. Särskild skatteberäkning enligt denna punkt får också ske i de fall en näringsfastighet eller del därav övergått fill att bliprivatbostads fastighet. Punkt4 avser intäkter som skall tas upp till beskattning som inkomst av Prop.1990/91:54 näringsverksamhet när en bostadsrätt i näringsverksamhet avyttras(punkt 5 andra stycket av anvisningarna fill 22 § KL). Vad som under därangivna förutsättningar skall återläggas är - med vissa tidsmässigabegränsningar - utgifter för värdehöjande reparationer och underhåll. Särskildskatteberäkning kan också komma i fråga enligt denna punkt när sådan återläggningskett efter det att bostadsrättslägenheten övergår fill privatbostad (jfr punkt5 sista stycket och punkt 6 andra stycket av anvisningarna till 22 § KL). Vadnu sagts gäller även sådan lägenhet som är knuten fill sådan akfie eller andelsom avses i 26 § 1 mom. Punkt5 motsvarar nuvarande 2 mom. 2. Punkt6 avser försäkringsersättning, skadestånd e.d. för inkomstbortfall inäringsverksamheten eller ersättning för att egendom tagits i anspråk genomexpropriation eller andra tvångsliknande förhållanden. Punkten ersätter delvisnuvarande 2 mom. 3 och 4 mom. 3. Den i dessa lagrum angivna förutsättningenatt intäkten inte skall ha föranlett avdrag för avsättning till eldsvådefond(i det nya skattesystemet ersättningsfond) har flyttats fill anvisningarna. Punkt7 avser försäkringsersättning eller annan ersättning för skada på byggnadereller markanläggningar till följd av brand eller annan olyckshändelse. Punktenmotsvarar nuvarande 3 mom. 1 samt 2 mom. 3 och 4 mom. 3 i de delar dessapunkter inte omfattas av punkt 6. Punkt8 avser skadeersättning som föranletts av industriell eller därmed jämförligverksamhet och motsvarar nuvarande 2 mom. 4. Punkt9 motsvarar nuvarande 2 mom. 1 och avser skogsintäkter i vissa skogsskadefall.Den i momentet angivna förutsättningen att intäkten inte skall ha föranlettavdrag för insättning på skogskonto har flyttats till anvisningarna. Punkt10 motsvarar nuvarande 4 mom. 4 och avser intäkt i form av engångsersättningvid avyttring av patent eller liknande rättighet samt vid avyttring elleravlösning av royalty. Punkt11 avser intäkt vid avyttring av maskiner och andra för stadigvarande brukavsedda inventarier i samband med överlåtelse, upplåtelse eUer nedläggande avverksamheten. Punkten ersätter nuvarande 2 mom. 6,3 mom. 2 och 4 mom. 5. Enanpassning har skett till KL:s nuvarande terminologi. Möjlighetenatt fillämpa särskild skatteberäkning för intäkt vid avyttring av "varoroch andra produkter" har avskaffats (avsnitt 5.4.5). Iförhållande till nuvarande 3 mom. 2 (annan fastighet) innebär ändringen enanpassning med hänsyn till vad som gäller för näringsverksamhet i övrigt. Föratt få särskild skatteberäkning räcker det inte längre med att en enstaka hyresfasfighetavyttrats, såvida inte fastigheten kan betraktas som en i förvärvskällaningående särskild verksamhet. Punkt12 motsvarar nuvarande 2 mom. 5 men utsträcks till att omfatta ocksårenskötsel. Punkt13 ersätter nuvarande 2 mom. 7,3 mom. 3 och 4 mom. 6. Ändringen sammanhängermed att eldsvådefonderna ersatts av ersättningsfonder och att övrigafondförfattningar tidigare upphävts. beloppsom avsatts fill de i nuvarande lagrum nämnda fonderna hänvisas till Prop.1990/91:54 punkt 4 av övergångsbestämmelserna nedan. 1sista stycket anges att vad som i lagen (närmast punkterna 10-13) sagts omöverlåtelse, upplåtelse eller nedläggande av näringsverksamhet skall ägamotsvarande tillämpning beträffande en i förvärvskällan ingående verksamhet(jfr 18 § KL). Lagrummetändrades senast i samband med reformeringen av förfarandereglerna. Den nuföreslagna ändringen föranleds av att underlag för filläggsbelopp inte längreskall beräknas. /(//7 § Ianvisningspunkten behandlas bl.a. vilka slags intäkter som skall anses varaackumulerade i lagens mening samt fördelningstiden i vissa skilda fall. Itredje stycket har ett tillägg gjorts som anger att sådan intäkt som enhgtpunkt 14 av anvisningarna till 32 § KL (stoppreglerna avseende företagsledareoch delägare i fåmansföretag) skall beskattas som inkomst av tjänst inte skallanses som ackumulerad inkomst. Nuvarandefjärde stycket bortfaller eftersom reavinster beskattas i inkomstslagetkapital. Schablonregelni nuvarande sjätte stycket infördes i syfte att undvika tvister om fördelningsfidenslängd. Vissa intäkter skall hänföras fill det antal år varunder denskattskyldige bedrivit jordbruket eller rörelsen eller varit delägare ibolaget, andra intäkter fill det antal år han innehaft fastigheten.Schablonregeln skall frångås om den skattskyldige så yrkar och företer vissutredning eller om det framstår som uppenbart att inkomsten hänför sig fillkortare tid. Det skulle vara förenat med tekniska svårigheter att flytta överregeln fill det nya systemet. Det är vidare osäkert om regeln fyllt någotegentligt syfte. Regeln har därför upphävts. Nuvarandesjunde stycket rör det fallet att verksamhet (jordbruk eller rörelse) sombedrivits av den ena maken övertagits av den andra maken. Makarnas sammanlagdainnehavstid får beaktas när fördelningstiden bestäms. I konsekvens med att särbeskattningav makar nu är i det närmaste helt genomförd bör dessa bestämmelser tas bort. Däremotbör möjlighet till särskild skatteberäkning och sammanläggning av innehavstidenfinnas kvar för efterlevande make som övertagit näringsverksamheten i sambandmed makens död och är ensam dödsbodelägare (jfr prop. 1988/89:141 s. 9 och 12). Övrigaändringar är följdändringar eller av redakfionell natur Räkneexempleti nuvarande första-femte styckena har ersatts med tre nya exempel numrerade A-C därde nya reglerna om beräkning av den genom- 330 snittligabeskattningsbara förvärvsinkomsten med justering för skiktgräns- Prop,1990/91:54 förändringar i olika situationer åskådliggörs. Nuvarandesjätte stycket bortfaller då avrundningsregler med nuvarandeberäkningshjälpmedel snarare försvårar än förenklar förfarandet, Idet nya skattesystemet skall enskild näringsverksamhet ha kalenderår sombeskattningsår En möjlighet till dispens från kalenderårskravet har dockinförts. Bestämmelsen i nuvarande åttonde stycket har därför behållits även omden torde bli tillämplig endast i något enstaka fall. Sistastycket har ändrats efter lagrådsföredragningen. Stycket behandlar det fall enskattskyldig uppbär flera intäkter, vilka var för sig är att ansesom ackumulerade inkomster och vilka hänför sig till olika antal år Förnärvarande gäller att intäkterna skall fördelas oberoende av varandra på de årtill vilka de hänför sig, dock minst tre, och att skatteberäkningen skall skepå grundval av ett gemensamt årsbelopp,Med hänsyn fill de nya reglerna förgenomsnittsberäkningen går det inte längre att beräkna ett gemensamt årsbelopp.Skatteberäkning för de olika ackumulerade inkomsterna måste i stället skeenligt en viss turordning enligt vilken resp. årsbelopp läggs fill dengenomsnittliga beskattningsbara förvärvsinkomsten för den ackumulerade inkomstsom står i tur för skatteberäkning. För de fall inkomsterna hänför sig fill olika antal år skallskatteberäkning först ske för den inkomst som hänför sig fill tio eller fleraår Därefter görs en ny skatteberäkning för den inkomst som hänför sig till nästflest antal år osv. Sist görs skatteberäkning för den inkomst som hänför sigtill minst antal år Vid beräkning av den genomsnittliga beskattningsbaraförvärvsinkomsten för varje ackumulerad inkomst skall tillägg göras för det årsbeloppsom den föregående genomsnittsberäkningen gett upphov till. Detta gäller äveninkomst som hänför sig till framfida år Följande exempel får belysaberäkningssättet. Antaatt en skattskyldig uppbär två ackumulerade inkomster på 500 000 kr.och . hänförliga till resp. fem gångna år Den genomsnittligabeskattningsbara förvärvsinkomsten, beräknad på grundval av de beskattningsbaraförvärvsinkomsterna vid taxeringar, antas uppgå till 150 000 kr.Skiktgränsen antas vid taxering ha uppgått fill , vid 1997års taxering fill och vid taxering till . Skiktgränsjusteringskall således ske med (239 000 -197 000=) . för den inkomst som hänförsig till fio gångna år och med (239 000 - 217 000 =) för den inkomstsom hänför sig till fem gångna år. Vid den första skatteberäkningen skall fillden justerade genomsnittliga beskattningsbara förvärvsinkomsten om (150 000-I- 42 000=) läggas årsbeloppet (en tiondel av 500 000).Skatten på den ackumulerade inkomsten kan härefter beräknas fill av skiUnadenmellan . och skiktgränsen , dvs . DeUa belopp skallsedan multipliceras med fio varefter skatten på den ackumulerade inkomstenblir Härefter görsskatteberäkningen för beloppet Den genom snittliga beskattningsbara förvärvsinkomsten, beräknad på grundval av de beskattningsbara förvärvsinkomsterna vid taxeringar, antas uppgå till . Till detta belopp skall läggas det i den föregående skat- 331 teberäkningingående årsbeloppet om , skiktgränsjustering om Prop. och det nya årsbeloppet om . (en femtedel av 400 000).Skatten på denna ackumulerade inkomst kan härefter beräknas till avskillnaden mellan och , dvs. Detta belopp skallsedan multipliceras med fem varefter skatten på den ackumulerade inkomstenblir Övriga ändringar i anvisningspunkten utgör följdändringar Ändringeni första stycket är av redakfionell natur Sista meningen i andra stycket ärobehövlig. Nuvarande tredje stycket bortfaller eftersom lagerned-skrivningsreglernatagits bort (jfr avsnitt 5.4.5). Nuvarande femte stycket är överflödigt (jfrnya tredje stycket). Nyatredje stycket ersätter nuvarande fjärde stycket och behandlar hur denackumulerade inkomsten (nettobeloppet) skall beräknas vid avyttring avdjurlager i jordbruk och renskötsel. Ändringen innebär en anpassning till KL(punkt 2 fjärde stycket av anvisningarna till 24 § KL). Exemplifieringeni nuvarande tredje stycket över vissa tvångsavyttringsfall har tagits bort.Enligt nya tredje stycket är paragrafens första stycke punkterna 1, 6, 7 och 9endast tillämpliga under förutsättning att intäkten inte har föranlett uppskovmed beskattningen genom insättning på upphovsmannakonto, avsättning fillersättningsfond eller uppskov med beskattningen genom insättning påskogskonto. Liknande bestämmelser fanns tidigare i lagrummet under resp.moment och punkt. Densista att-satsen i nuvarande femte stycket har slopats med hänsyn tillutformningen av 18 § KL. 1övrigt är det endast fråga om följdändringar till de fidigare föreslagnaändringarna. Deföreslagna ändringarna träder enligt punkt 1 i kraft . De nyabestämmelserna skall tillämpas även vid särskild skatteberäkning för sådanackumulerad inkomst som uppbärs efter men som hänför sig filltid före ikraftträdandet. De nya reglerna för beräkning av statliginkomstskatt i SIL skall tillämpas även vid beräkning av ackumulerad inkomstför de år före ikraftträdandet som den ackumulerade inkomsten i förekommandefall kan fördelas på. Avpunkt 2 framgår att man vid beräkning av den genomsnittligt beskattningsbaraförvärvsinkomsten vid taxeringar i förekommande fall skallanvända sig av de beskattningsbara inkomsterna sOm gäller för 1983-1991 årstaxeringar fastställda underlag för tilläggsbelopp saknar betydelse. Avpunkt 3 framgår att bestämmelserna om justering för förändring av skiktgräns inte skall tillämpas vid taxering och att vid taxeringar justering endast skall ske med belopp motsvarande 332 övergångsbestämmelserna i p«n/:/4 syftar fill att särskildskatteberäkning Prop. 1990/91:54 även skall kunna komma i fråga förintäkter som uppkommer på grund av att vissa fonder återförs till beskattningpå grund av förhållanden som kan inträffa vid taxering eller . Bestämmelsen i punkt 5 anger att villkoret i femte stycketav anvisningarna fill 3 § om att det inte skall kvarstå avsättning tillersättningsfond skall gälla även avsättning som skett till särskildnyanskaffningsfond, särskild investeringsfond för avyttrat fartyg ellereldsvådefond. Denna typ av avsättningar kommer att finnas kvar under ett antalår 9.12 Lagen (1955:257) om inventering avvarulager Ändringarnai lagen är i huvudsak av redaktionell art. 9.13 Lag (1958:295) om sjömansskatt Bestämmelserna i första stycket omtilläggsbeloppstabellerna NT och FT kan mönstras ut eftersom systemet medgrundbelopp och tilläggsbelopp har upphävts i och med skattereformen. För atttabell F och N enligt 7 § skall kunna särskiljas från tabell F och N, kolumn U,enligt 8§ (för utländska sjömän) bör läggas till att beskattning enligt 7 §sker enligt tabellerna N och F, kolumn S. Kolumn S gäller således samtligasjömän som beskattas enligt 7 § och kolumn U gäller samtliga som beskattas enhgt8 §. Skattereduktionen för ensamstående med barn och för giftvars make saknar eller har låg inkomst har avskaffats genom skattereformen.Några bestämmelser om indelning i kolumn 1 och 2 behövs därför inte längrevarför ifrågavarande regler i andra stycket kan utgå. Ändringarna är konsekvensändringar. Hänvisningen till tilläggsbeloppstabellerna NT och FT kanutgå ur även denna bestämmelse (se kommentaren till 7§ 1 mom. första stycket).Bestämmelsen om särskild skatteberäkning kan även den utgå. Bestämmelserna 12-- styckena rör regler om indelning ikolumn 1 och 2 varför de kan upphävas. 10 § 2 mom. Reglerna om indelning i kolumn 1 och 2 har upphävts varförbestämmelsen kan mönstras ut. 10 § 3 mom. Även denna bestämmelse behandlar indelning i kolumn 1 och2 varför den 333 kan mönstras ut. Förstastycket reglerar möjligheten fill jämkning av sjömansskatt för som erläggersjömansskatt enligt 7 §. Möjlighetentill jämkning på grund av underskott i förvärvskälla har förändrats i och medskattereformen. Underskott i förvärvskällan kapital medges således hädanefteri form av en skattereduktion (3§ 14 mom. Fjärde momentet har därförkompletterats med en bestämmelse som ger rätt fill jämkning av sjömansskatt medhänsyn till att förutsättningar för medgivande av skattereduktion på grund avunderskott i förvärvskällan kapital är för handen. Det enda underskott iförvärvskällan näringsverksamhet som i fortsättningen kommer att kunna kvittasmot inkomst av tjänst är underskott avseende aktiv litterär, konstnärlig ochdärmed jämförhg verksamhet (33 § 3 mom. KL). 1och med skattereformen har reglerna öm rätten till avdrag för underhåll av ickehemmavarande barn enligt 46 § 2 mom. KL upphävts. Hänvisningen till dennabestämmelse i d kan därför mönstras ut. Rättentill avdrag på grund av nedsatt skatteförmåga har även den upphört i och medskattereformen. Bestämmelsen i e kan således också mönstras ut, 1andra stycket görs en redaktionell ändring eftersom punkten d upphävts.Hänvisningen till tilläggsbeloppstabellerna kan även den utgå, Efterskattereformens genomförande skall kapitalinkomster beskattas i ett inkomstslagsom utgör en förvärvskälla och beläggas med en separat statlig inkomstskatt om30%, Underskott i inkomstslaget ger rätt fill en skattereduktion somfår räknas av från statlig och inkomstskatt samt skogsvårdsavgift ochfastighetsskatt samma beskattningsår, 3§ 14mom, SIL och 2§ 4 mom, uppbördslagen(1953:272). Bestämmelsernai detta moment utvidgas således till att omfatta rätt fill jämkning avsjömansskatt enligt 7 § i den mån den skattskyldige har rätt tillskattereduktion på grund av underskott i förvärvskällan kapital. Denna skattereduktionfår dock endast medges i den mån sådan icke kan antas kunna tillgodoräknas ifråga om inkomster som beskattas enligt landskattesystemet. Bestämmelsenom jämkning på grund av skattereduktion enligt lagen (1978:423) omskattelättnader för vissa sparformer kan även den upphävas eftersomförutsättningar för lagens tillämpning inte längre föreligger Rätttill så kallad "barnbidragsjämkning" gäller som inte är bosatti men som erlägger skatt enligt bestämmelserna i 7§. Skattereduktionenför ensamstående med barn och för gift vars make saknar 334 ellerhar låg inkomst avskaffas genom skattereformen. hartillerkänts denna skattereduktion. Anvisningspunkten kan upphävas ef- Prop.1990/91:54 tersom bestämmelserna om indelning i kolumn 1 och 2 enligt 7 § harupphävts. Förstastycket kan mönstras ut eftersom 12 § 1 mom. e har upphävts. Bestämmelsenhar kompletterats med ett fjärde stycke. I detta stycke fastställs att ävensjöman som betalar skatt enligt 7 § men som inte är bosatt i har rätttill jämkning på grund av skatteredukfion för underskott av kapital enligt 4mom. Underskottet skall beräknas efter svenska beskattningsregler 9.14 Kupongskattelagen (1970:624) Benämningenaktiefond har ändrats till värdepappersfond som en följd av förslaget till nylag om värdepappersfonder (prop. 1989/90:153). Iförsta stycket har anpassningar gjorts till nyssnämnda lagförslag. Kupongskattskall i princip erläggas av fysiska och juridiska personer som uppbär utdelningfrån svenskt aktiebolag men som inte är skattskyldiga i . Utskiftningfrån svenska aktiebolag beskattas enligt lagen om utskiftningsskattoavsett var aktieägaren är bosatt. I och med att denna lag slopas börkupongskatt påföras oberoende av om utbetalningen sker i form av vinstutdelningeller i form av utskiftning.