prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Frånberedskaps- och larmsynpunkt bör man särskilja tre olika typer av händelser somkan tänkas inträffa: Händelser som orsakas avstorskaliga förändringar i miljön, t.ex. eut-rofiering med algblomning ochsyrebrist som följd. Hit kan också räknas säldöden, även om något miljösambandej påvisats. Händelser som orsakas av någonakut form av olycka eller haveri med fartyg med olja eller kemikalier. Händelser som orsakas av någonakut form av olycka eller haveri vid fast anläggning såsom större industri,lagringsanläggning, anläggning för energiproduktion eller avloppsreningsverk. Detär framför allt inom tre områden som beredskapshöjande åtgärder kan sättas in: Fastare bevaknings- ochledningsorganisation. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig överstatens Prop. 1990/91:90 naturvårdsverks rapport 90 Aktionsprogram mot Bilaga 2.2 Efterremiss har yttranden kommit in från kommerskollegium, , statensräddningsverk, , meteorologiska och hydrologiskainstitut, universitets- och högskoleämbetet, lantbraksstyrelsen,, , statens jordbraksnämnd, plan- ochbostadsverket, statens industriverk, geologiska undersökning, styrelsenför teknisk utveckling, statskontoret, , länsstyrelsernasorganisationsnämnd, , kemikalieinspektionen.Forskningsrådsnämnden, , ,skogs- och jordbmkets forskningsråd. , (), Dalälvsdelegationen (ME1987:02), , , Göteborgsuniversitet/. Skogs- och Lant-braksakademien, lantbmkamas riksförbund.Landsorganisationen i , ,, Skogsindustrierna, statens energiverk, statenslivsmedelsverk, statens väg- och trafikinstitut, statistiska centralbyrån.Svenska hamnförbundet, Svenska vatten-och avloppsverksföreningen, , , kemiskaindustrikontor, , , Sverigesturistråd. Transportforskningsberedningen, ,Åtgärdsgmpp Väst, Åtgärdsgmpp Syd, Åtgärdsgmpp Nord, iÖstergötlands län, i , i Kristianstadslän, i , , ,, kommun, . Svenska maskinbefälsförbundet.Svenska Arbetsgivareföreningen () , ,. Sammanfattning av statens naturvårdsverks rapport . Luft 90 Aktionsprogram mot luftföroreningar ochfbrsurning Bilaga 2.3 Deriktvärden som fastställt med hänsyn till allmäntox-iskaeffekter, överkänslighet och olägenhet överskrids vid trafikerade gatordär ett mycket stort antal människor bor eller arbetar. Överskridan-dena gällerkvävedioxid och koloxid. Riktvärdet för kvävedioxid överskrids i vissa fallför hela stadsdelar. Situationen kommer att förbättras bl.a. genom de skärptaavgaskrav som införts för personbilar och som kommer att införas för lastbilaroch bussar. Problem kommer dock att kvarstå i områden kring stora trafikleder ochi orter med dåliga ventilationsförhållanden. Cancerkommitténuppskattade att luftföroreningama i våra tätorter orsakar 100 1000cancerfall . uppskattningar pekar mot ett intervall på 300 2000fall med ett sannolikt värde kring 800. Denuppskattade cancerrisken av luftföroreningar på 300 2 000 fall svararmot 50 250 dödsfall i cancer och miljon tätortsinvånare. Denna riskligger kraftigt över den risk som eftersträvas inom strålskyddet. Där anges 1 10 dödsfall i cancer och miljon invånare. flesta tätorter ger trafiken det dominerande bidraget till cancerriskenfrån luftföroreningar. Både partiklar och gasformiga ämnen i avgaserna spelarroll. Denna katalytiska rening som används på bensindrivna bilar minskarsannolikt utsläppen av cancerframkallande ämnen kraftigt från dessa bilar. Detblir därmed allt betydelsefullare att söka minska utsläppen avcancerframkallande ämnen både i partikel- och i gasfas från de dieseldrivnabilarna. Kulturminnenoch kulturföremål angrips av luftföroreningarna framför allt svaveldioxiden.Många objekt i förorenad stadsmiljö är allvarligt skadade. Närmare3 miljoner människor bor utmed gator eller vägar där naturvårdsverketsföreslagna riktvärden för trafikbuller överskrids. Utgångspunkteraaför de åtgärder vi föreslår är: Hafteraaav koloxid, kvävedioxid, svaveldioxid, sot och partiklar skall senast år 2000ligga under de riktvärden som fastställts av . Detta skallgälla överaUt i landet även i storstäderaa. Dentotala cancerrisken till följd av luftföroreningar bör minskas kraftigt.Långsiktigt bör den minska till samma nivå som eftersträvas inom strålskyddet ifråga om allmänhetens risker. Där anges högst 1 10 dödsfall i cancer per åroch miljon invånare. Korrosionenav värdefulla byggnader och minnesmärken minskas mer än vad som följer avriktvärdena för luftkvalitet. Tekniskt möjliga åtgärder avseende bl. a. fordon,bränslen och trafikplanering bör vidtas såvida det inte är uppenbart ekonomisktorimligt. Bullretfrån vägtrafiken bör på lång sikt inte överstiga de nivåer som anges inaturvårdsverkets förslag till riktvärden avseende vägtrafikbuller. Mångaåtgärder är motiverade med hänsyn till såväl lokala som storskaliga S l.imiljöproblem. Utöver de skärpta generella avgaskrav, ekonomiska styrmedel m.m.som föreslås i andra delar av aktionsprogrammet förordar vi följande åtgärdermed hänsyn till tätortsmiljön: Svavelhalteni dieselbränsle sänks till högst 0,från den . Svavelhalten sänksytterligare och kvaliteten förbättras även i övrigt med stöd av ekonomiskastyrmedel. Miljöklasserför fordon införs i huvudsak enligt miljöavgiftsutredningens förslag.Bullerkrav bör ingå för såväl lätta som tunga fordon i klassen med mestavancerade miljöprestanda. Ensärskild norm för tunga tätortsfordon införs som vägledning förköparna av sådana fordon. läggs till gmnd för miljöklassning av fordonfrån och med modeller. Det innebär bl.a. förbättrad koUektivtrafik, bilavgifteroch begränsning av reseavdragen i storstäderna. Teknikutvecklingför att nå lägre utsläpp från småskalig vedeldning stimuleras. Målet bör varaatt nå lika låga utsläppsnivåer som vid gaseldning. Informationoch utbildning om småskalig vedeldning förbättras. Miljömärkninginförs för villapannor som eldas med olja och gas. Drygt20 milj. kr. avsätts för fortsatt arbete medatt skydda och restaurera kulturminnen och kulturföremål. Vihar bedömt den samlade effekten av skärpta generella avgaskrav, kvalitetskravpå dieselbränsle, införande av en särskild norm för tätortsfordon samtmiljöklassning av fordon. Bedömningen innebär att vägtrafikenskväveoxidutsläpp om alla dessa åtgärder genomförs skuUe minskas med totalt40 räknat mellan och om man utgår från transportrådetsprognos över trafikarbetet. Kolväteutsläppeni tätorteraa bedöms kunna minska med mellan och om denämnda fordonskraven genomförs och även utsläppen från bensindistributionenminskas. Partikelutsläppenmed avgaser från vägtrafiken i tätorterna bedöms kunna minska med minst 50%mellan och till följd av de angivna fordonskraven, starkastyrmedel för att kunna utnyttja samt en förbättring avdieselkvaliteten. Bedömningen föratsätter att det obligatoriska partikelkravetför tunga fordon blir /k kWh från och med modeller. Bullreti tätorterna i första hand toppnivåeraa kommer att minska om LETT-normentillämpas. Om den får stort genomslag kan man räkna med att de maximalaIjudnivåeraa ligger upp till lägre än . Utsläppsreduktionernaförstärks av de föreslagna åtgärder som påverkar trafikarbetet och valet avtrafikslag. Dessa åtgärder är väsentliga även med hänsyn till regionala ochglobala miljöproblem. Kostnaderna för skärptagenerella fordonskrav redovisas under försur- Prop. 1990/91:90 ning, kvävemättnadm.m. Ett dieseldrivet fordon med en vikt över 7 Bilaga som klararden föreslagna tätortsnormen kan uppskattas kosta mer än ettkonventionellt fordon. Kostnaden för att klara avgasdelen av tätortsnormen kankomma att bli betydligt lägre om motsvarande krav införs obligatoriskt 1996.Merkostnaden för dieselbränsle som klarar kraven i de båda kvalitetsklassersom föreslås få lägre skatt än ordinärt dieselbränsle kan uppskattas till10-20öre respektive ca per liter. GLOBALAMILJÖPROBLEM Uttunning av ozonlagret Detär ökande halter av klor och brom i atmosfären som i första hand ligger bakomuttunningen av det stratosfäriska ozonskiktet. Den ökande halten av dessa ämnenhärrör från utsläpp av klorfluorkarboner (CFC) och andra klorerade ellerbromerade ämnen. Deforskningsresultat som kommit fram tyder på att man heltmåste sluta använda CFC och haloner och även 1,1,1 -trikloretan ochkoltetraklorid för att förstöringen av ozonskiktet skall kunna hejdas.Användningen av andra ozonnedbrytande ämnen bör begränsas kraftigt. Naturvårdsverkethar lämnat förslag till åtgärder i en särskild utredning . attanvändningen av haloner så gott som helt avvecklas till 1995, attkoltetrakloriod inte får användas efter 1991 och 1,1,1-trikloretan inte efter1994, attanvändningen av ofullständigt halogenerade föreningar (HCFC) begränsas till deområden där HCFC-föreningarna är nödvändiga för att snabbt ersätta CFC. Omutvecklingen inom energisystemen och andra delar av ekonomin skulle fortsätta iungefär samma banor som måste man befara en kraftigt ökadväxthuseffekt. De senaste uppskattningarna pekar mot en höjning av den globalamedeltemperaturen med ca fram och ca till år2070 att jämföra med förändringar på högst I2grader . En sådan temperaturstegring skulle få omvälvande effekter så som svåraöversvämningar, starkt förändrade betingelser för livsmedelsproduktionen ochlångtgående förändringar av ekologiska systemen. Enavveckling av användningen av CFC bidrar till att minska klimat påverkan men inte tillräckligt. Tillskotten till atmosfären av i högsta grad koldioxid måste också minskas. Forskningsresultat som finns tillgängliga tyder på att de globala koldioxidutsläppen måste mer än halveras för 17 2 1990/91. atttemperaturstegringen skall begränsas till en takt som människorna och Prop.1990/91:90 naturen kan anpassa sig till. Vihar mot denna bakgmnd formulerat följande åtgärdsmål för svensk del vad gällerklimatpåverkande luftföroreningar: Användningenav CFC och andra ozontärande ämnen skall avvecklas enligt vad som sagts. Riksdagensmål att inte öka koldioxidutsläppen skall . Ominternationella överenskommelser om mer långtgående åtgärder för att begränsautsläppen av koldioxid kommer till stånd, skall utsläppen i minskas ienlighet med dessa överenskommelser. Utsläppenav övriga klimatpåverkande ämnen skall begränsas där så är möjligt. Sverigebör aktivt verka för att stoppa skövlingen av den tropiska regnskogen. Ackumulationav koldioxid i biomassa (skog) bör ses som en positiv åtgärd för att begränsanettoflödet av koldioxid till atmosfären. Desvenska koldioxidutsläppen väntas öka med ochmed eller mer om inte motåtgärder vidtas. Tillväxten i densvenska skogen är större än avverkningen vilket innebär att detbinds kol i biomassan och i skogsmarken. Denna bindning motsvarar ungefarhälften av de svenska koldioxidutsläppen från förbränning av fossila bränslenoch från industriprocesser. I ett längre perspektiv kommer denna ackumulationatt minska när avverkningen kommer i balans med virkesproduktionen. attdet framtida elpriset skall anpassas till marginalkostnaden för att producerael inkl. miljöavgifter. Den koldioxidskatt på per kg som regeringenföreslagit bör således också omfatta elproduktionen. De omställningsproblem somdärvid kan uppstå bör kunna lösas genom att den elintensiva industrin får enåterbetalning motsvarande koldioxidskatten i elproduktionen, attnaturgasnät inte skall byggas ut i områden med goda fömtsättningar föranvändning av biobränslen, attfjärrvärmens konkurrensförmåga i förhållande till individuell eldning skallvidmakthållas. Skatteomläggningens effekter på Qärrvärmens konkurrenskraft börföljas noga och vid behov bör staten justera beskattningen. Reglerna för denkommunala taxesättningen bör anpassas så att det blir möjligt att i vissutsträckning låta intäkter från elproduktion i kraftvärmeverk täcka kostnaderför distribution av fjärrvärme, attteknisk utveckling rörande bl. a. vindkraft och andra utsläppsfria energislag,förgasning av biobränslen samt småskalig kraftvärme får ökat stöd, attteknisk utveckling stimuleras i syfte att modifiera förbränningsprocesser (t.ex. fluidiserande bädd) med förhöjda utsläpp av dikväveoxid, attmetan bör utvinnas ur avfallsdeponier. Beträffande trafiken föreslår vi: Utbyggdoch förbättrad kollektivtrafik, bilavgifter och begränsning av reseavdragi storstäder genomförs enligt storstadstrafikkommitténs för- Prop.1990/91:90 slag. Mermiljövänliga transportslag stimuleras även utanför tätorteraa. Utvecklingoch försäljning av bränsleeffektiva fordon stimuleras. avseratt bistå miljöavgiftsutredningen med att ta fram förslag härom. Utvecklingav elbilar m. m. ges ökat stöd. Detframtida systemet med hastighetsgränser på våra vägar utformas så att detbidrar till att minska trafikens koldioxidutsläpp. Våraförslag rörande begränsning av koldioxidutsläppen är inriktade på attriksdagens mål om oförändrade koldioxidutsläpp skall kunna . FÖRSURNING,KVÄVEMÄTTNAD, EFFEKTER AV FLYKTIGA ORGNISKA ÄMNEN OCH OXIDANTER Utsläppav deposition av svavel och kväveföreningar Detunderlag som tagits fram för detta aktionsprogram visar att kväveoxidutsläppenfrån arbetsfordonen och från sjöfarten är väsentligt större än vad som tidigareantagits. De totala svenska kväveoxidutsläppen fördelade sig påföljande sätt på olika källor. Desvenska kväveoxidutsläppen väntas minska till följd av bl.a.skärpta avgaskrav på lätta och tunga vägfordon. Nuvarande och beslutandemiljökrav räcker dock inte till att minska utsläppen med mer än tillslutet av 90-talet. Deeuropeiska kväveoxidutsläppen väntas enligt nuvarande elplaner minska med 15%till senare . Ammoniaksom släpps ut till luften härrör framför allt från stallgödsel. Utsläppen är särskiltstora i södra och . av ammoniakutsläppen frånstallgödsel kommer från dessa områden. Flyktigaorganiska ämnen utsläpp och omvandling Trafikenoch användningen av lösningsmedel är de dominerande källorna till utsläpp av flyktiga organiska ämnen. Trafikens utsläpp kommer att minska till följd av de skärpta kraven på lätta fordon och åtgärder i bensinhanteringen. Användningen av lösningsmedel tenderar också att minska både inom industrin och inom hushåll och service. Vägtrafikens utsläpp väntas minska med i till följd av redan fattade beslut. I har bl. a.Nederiänderaa, och beslutat Prop. 1990/91:90 att minska utsläppen. Svaveldepositioneni överskrider den kritiska belastningsgränsen i större delen av landet.Nedfallet skulle behöva minska med i sydvästra och iSvealand jämfört med . En påtaglig minskning behövs också längsNorrlandskusten. 1 inland är det främst syraflödet undersnösmältningen som ger upphov till problem. Kvävenedfalletöverskrider den kritiska belastningsgränsen i . Nedfallet behöverminskas med i , mest i de sydvästra delarna. Sommarmedelvärdenaav ozon i överskrider de kritiska halterna för såväl växtskadorsom hälsoeffekter. Somrnarmedelvärdena behöver minskas med minst 10 . Deepisodvis höga halterna skulle behöva minskas i södra och mellerstaSverige. Vihar utgått från de mål som har ställt upp för begränsning av desvenska utsläppen dvs. att svaveldioxidutsläppen skall minskas mellanår 1980 och och att kväveoxidutsläppen - som ett första steg skallminskas mellan och . Vi har utrett möjligheteraa attminska kväveoxidutsläppen . Utsläppenav organiska ämnen av betydelse för ozonbildningen bör begränsas föreår 2005. Begränsningar av de mest miljö- och hälsofariiga ämnena bör gesförtur. Förslagtill begränsning av svaveldioxidutsläppen Regeringenhar föreslagit en svavelskatt på olja, kol och torv på . per kg svavel. Fortsattminskning av svaveldioxidutsläppen från industrins processer med sikte på minst80% reduktion av dessa utsläpp räknat mellan och . Kostnaden fören sådan reduktion kan på marginalen uppskattas till . per kgsvaveldioxid (. per kg svavel) dvs. samma nivå som för den föreslagnasvavelskatten på bränslen. Minskningav sjöfartens svaveldioxidutsläpp. Ekonomiska styrmedel bör utnyttjas för attminska sjöfartens utsläpp av luftföroreningar. skalllämna förslag om sådana styrmedel i sitt slutbetänkande . Hämtöverbör försöka få till stånd en nordisk överenskommelse om att begränsasvavelhalten i bunkeroljor. Begränsningav svaveldioxidutsläppen från förbränning enligt beslut från år1988. De skärpta generella svavelkraven bör införas successivt med början isydligaste och 1993. bör kravenomfatta hela landet. Våraförslag innebär tillsammans med den föreslagna svavelskatten 20 - attsvaveldioxidutsläppen bör kunna minskas . De Prop.1990/91:90 lokala störningarna i känsliga skärgårds- och stadsmiljöer minskar.Kost- Bilaga 2.3 naderna för att minska utsläppen från industriprocessernakan uppskattas till omkring 300 milj. kr. Förslagtill begränsning av utsläppen av kväveföreningar och flyktiga organiska ämnen Förtrafiken föreslår vi: Skärptaobligatoriska krav för personbilar och lätta lastbilar/bussar med maximilast på690 kg bör införas i två steg. års modeller bör gränsvärdenaför kväveoxidutsläpp skärpas och års modeller bl.a.gränsvärdena för kolväteutsläpp. I det andra steget bör även kraven på bl. a.hållbarhet bli strängare. Förlätta lastbilar/bussar med maximilast över bör kraven skärpas från ochmed modeller för fordon med en totalvikt på högst och frånoch med modeller för fordon med högre totalvikt. Sverigebör inom den s. k. Stockholmsgmppen, vid kontakter med EG m. m. agera med siktepå att skärpta krav för bl. a. kväveoxidutsläppen skall kunna bli obligatoriskafrån och med modeller av tunga fordon. Deobligatoriska kraven bör kompletteras med miljöklassning av både lätta ochtunga fordon års modeller. Systemet med avgifter/bidragrelaterade till miljöprestanda bör utformas i huvudsak enligtmiljöavgiftsutredningens förslag. Definitionen av vissa miljöklasser börjusteras något med hänsyn till de obligatoriska krav vi föreslår. Vidare börbullerkrav införas för såväl lätta som tunga fordon i klassen med mest avancerademiljöprestanda. Hamnavgiftemaför sjöfarten bör differentieras med hänsyn till fartygens miljöprestanda.Avgiftsbeloppen bör relateras till de beräknade svaveldioxid- ochkväveoxidutsläpp i närområde givet den reningsteknik/typ av motor somär installerad och givet svavelhalten i bunkeroljan. Miljöavgiftsutredningenskall lämna förslag rörande ekonomiska styrmedel för att begränsa sjöfartensutsläpp av luftföroreningar i sitt slutbetänkande sommaren 1990.Naturvårdsverket räknar med att bistå avgiftsutredningen i detta arbete. Ettsystem med landningsavgifter baserade på miljöprestanda bör tillämpas för såvälinrikes flygtrafik som för internationell flygtrafik. Landningsavgiftema bördifferentieras med hänsyn till buller och bränsleeffektivitet samtutsläppsegenskaperna vad gäller kväveoxid och kolväten. Ocksåvad gäller flygets utsläpp skall miljöavgiftsutredningen lämna förslag tillsommaren 1990. avser att bidra med underlag m.m. tillutredningen. Hämtöver bör flygets utsläpp begränsas via koncessionsprövningenav flygplatser. Kravpå utsläppen från arbetsfordon bör förberedas med sikte på att 21 införassnarast med stöd av ekonomiska styrmedel och göras obligato- Prop.1990/91:90 riska omkring . Fråganom avgaskrav måste från svensk sida väckas internationellt bl.a. inom Stockholmsgrappen, i överläggningar med EG och i det nordiska samarbetet. Deåtgärder vi föreslår med hänsyn till lokala och globala problem bl. a.förändrade reseavdragsbestämmeler och utbyggnad av miljövänlig kollektivtrafikkommer också att bidra till minskade kväveoxidutsläpp. Förenergiproduktionen räknar vi med att den kväveoxidavgift på . per kgkväveoxider som regeringen föreslagit kommer att ge starka incitament attminska utsläppen från de större pannorna. Vi föreslår inte några ytterligareåtgärder för dessa pannor. Detsystem med förbättrad information, miljömärkning av vissa pannor m.m. som viföreslår under lokala miljöproblem bör kraftigt minska utsläppen avflyktiga organiska ämnen från de mindre pannorna och även minskakväveoxidutsläppen från dess pannor. Deåtgärder som vi förordar för att begränsa energiproduktionens koldioxidutsläppkommer också att minska kväveoxidutsläppen. Det gäller speciellt de åtgärdersom ökar incitamenten att hushålla med el och att använda utsläppsfriaenergislag som vindkraft. Förindustriprocesserna föreslår vi: Begränsningav kväveoxidutsläppen med stöd av miljöskyddslagen. Åtgärderupp till en kostnad av ungefärligen . per kg minskad kväveoxidemission börnormalt genomföras. Fortsattbegränsning av utsläppen av flyktiga organiska ämnen med stöd avmiljöskyddslagen. Föranvändningen av lösningsmedel inom industrier och hushåll föreslår vi: Måletför åtgärder rörande klorerade lösningsmedel bör vara att användningen ihuvudsak upphör. och kemikalieinspektionen kommer att lämnaförslag då de båda myndigheternas uppdrag rörande åtgärder för att begränsaanvändningen av särskilt hälsooch miljöfarliga ämnen skall redovisas till den30 . Utsläppenav övriga lösningsmedel bör fortsätta att minskas med stöd av miljöskyddslagen.Utsläppen bör i första hand reduceras genom övergång till lösningsmedelsfriaeller lösningsmedelsfattiga material. I andra hand bör de reduceras genomrening. Förbättradinformation bör utnyttjas för att stimulera tillverkning/användning avmiljövänligare produkter. Förjordbraket föreslår vi följande åtgärder för att begränsa ammoniak-emissionen: Lantbraksstyrelsenges i uppdrag att utarbeta ett åtgärdsprogram med målet att minska avgivningenav ammoniak till atmosfären till 1995 i södra och västra bör redovisas till regeringen . Ytterligareåtgärder i stallar och vid lagring av gödsel och urin får övervägas närresultaten från pågående utredningar i främst Nederiänderaa och Danmarkföreligger. Lantbmksstyrelsen bör ges i uppdrag att 22 senasti redovisa möjligheter till och konsekvenser av en Prop. 1990/91:90minskning av ammoniakemissionen i södra och Bilaga 2.3västra . Informationenoch rådgivningen m.m. om motiven för och möjligheterna till att begränsaavgivningen av ammoniak från stallgödsel förbättras. Forskning och försök isyfte att pröva och utveckla olika metoder för att begränsa utsläppengenomförs. Ettsärskilt övervakningsprogram etableras i syfte att följa upp om vidtagnaåtgärder ger förväntad effekt. Deåtgärder vi föreslår för att begränsa kväveoxidutsläppen bör tillsammans medde åtgärder vi föreslår med hänsyn till lokala och globala miljöproblem göradet möjligt för att minska sina kväveoxidutsläpp till år 1998jämfört med något av åren 1980- 1985. Dd betyder att utsläppen kan minskas ienlighet med vad deklarerat internationellt tillsammans med ett antalandra länder. Vi vill stryka under att enbart de tekniska åtgärder viföreslagit inte är tillräckliga. För att den önskade utsläppsminskningen skallnås krävs att också energipolitiken och trafikpolitiken så som vi föreslårunder lokala och globala miljöproblem inriktaspå att främja mer miljövänliga energi- och trafiksystem än hfttills. Vihar med hänsyn bland annat till den förändrade bedömningen av vissa utsläppsstorlek - inte ansett det möjligt att rikta in åtgärdema på reduktion tiUår 1995. Föratt minska kväveoxidutsläppen krävs utöver tekniskaåtgärder mycket långtgående trafikpolitiska och energipolitiska åtgärder. Vianser att en reduktion bör säkras innan ett nytt mål sätts upp. Utsläppenav flyktiga organiska ämnen bedöms minska till följd av deåtgärder vi föreslår. Fleraav de åtgärder vi föreslagit för att minska kväveoxidutsläppen kräverytterligare utredning innan de kan preciseras. Det gäller t. ex. skärpta kravpå tunga fordon och arbetsfordon samt åtgärder för att minska utsläppen frånflyget och sjöfarten. Vi kan inte bedöma de samlade kostnaderna av dessaåtgärder ännu även om vi gjort uppskattningar i vissa delar. Detotala årliga kostnaderna till följd av skärpta krav på lätta fordon kanuppskattas till ca 35 milj. kr. när kraven introduceras och uppemot 400 milj.kr. närde slagit igenom i hela bilparken. Enminskning av kväveoxidutsläppen från industrins processer upp till en kostnadav . per kg kväveoxider kan väntas kosta omkring 150 milj. kr. Detotala årliga kostnadema för att minska utsläppen av flyktiga organiska ämnenfrån fasta anläggningar kan uppskattas till omkring 700 milj. kr. TUNGMETALLEROCH STABILA ORGANISKA ÄMNEN Tungmetalleroch stabila organiska ämnen påverkar både landmiljön,