prop · GE03164 · 1990-12-31 00:00:00 — Detta förstärks av att anställda vidFond Väst ulgör tvä av tre styrelseledamöter i företaget. RRV anser därför atlFond Väst bör reducera sitt innehav i så att fondensföretagaransvar upphör. 1990/91:164 Bilaga 10 3.7 Omsättningshastighet och långsiktighet iplaceringama Samtligafondstyrelser uppvi.sar lägre omsättningshastighet än SlockholmsFondbörs. Fondstyrelsemasomsättningshastighet ger inga indikationer på all kravel pä långsiktighei intehar lillgodosells. Iavsnittet redovisas RRVs mätning av fondstyreisemas omsättningshastighet 1990.Omsättningshastigheten kan användas som elt mätt för atl ge indikation påhuruvida kravet på långsiktighet lillgodosetts. En nännare beskrivning avberäkningama med kommentarer lämnas i bilaga 2. Om längsiktighet Skr. 1990/91: 164 Bilaga10 Fondmedlen skall enligt 34 § APR "placeras så all kraven på godavkastning, långsiktighei och riskspridning tillgodoses". Av prop1983/84:50 försläs alt för att kravet pä långsiktighet skall vara tillgodosettskall placeringama ha skett enligt två premisser: 1.Att placeringarna har skett medsikte på ell varaktigt innehav. 2.Alt aktieposter endast isärskilda fall avyttrats efter ett kortvarigt innehav. Avdetta följer atl långsiklighelen enligt den första premis.sen endast kan bedömasefler intentionema vid förvärvet har ej varil föremål för granskning iårets utvärdering. Elt sätt att få en indikation pä humvida kravet pålängsiklighel lillgodosells enligt premiss 2 är atl mäta omfallningen av kortvarigainnehav genom alt mäta omsättningshastigheten pä portföljen för noleradeaktier Delta kan sedan jämföras med omsättningen på . Itabell 10 presenteras resultaten frän beräkningama av omsättningshastighet . Tabell10: Omsättningshastigheten (%) för löntagarfondstyrelsema, Fjärde och Femtefondstyrelsema och börsen . (-9) Ingen av fondstyrelsernauppvisar högre omsättningshastighet än börsen för Skr. 1990/91:164 1990.Bland fondstyrelsema har Fond Väst och framför alll Fjärde fondsty- Bilaga10 relsen haft en relativt låg omsättningshastighet . Även övrigafondstyrelser har utvecklals i denna riktning. Värtatl notera är alt Femte fondstyrelsen uppvisar en "negativ"omsättningshastighet enligt RRVs beräkningsmetod. Orsaken är att Femtefondstyrelsen rekvirerat mer medel än vad som har omsatts i nolerade aktier.Under 1990 köpte fonden noterade aktier för och sålde för 60milj kr. LiksomFemte fondstyrelsen uppvisar övriga fondstyrelser i beräkningen en alllför lågomsättningshastighet p g a att de även har gjort andra placeringar än inolerade aklier. Detta gäller särskilt då fondstyrelsema ökal andelenlikvida medel. Beräkningen indikerar trots detta alt omfattningen av kortvarigainnehav inle varil hög. Det finns med andra ord inga indikationer pä atlaktieposter avyttrats efter kortvariga innehav armat än i undantagsfall. 4 Aktualiserade frågor 1990 Iårets utvärdering har följande ämnen aktualiserats: "" "Förekomsl av långsiktiglikviditetspolicy" "Utveckling av en gemensam ekonomiskstruktur" "Inrättande av särskild nämnd" 1990/91:164 Bilaga 10 RRVanser atl samtliga fondstyrelser, mol bakgrund av del gångna åretserfarenheler, bör fastställa ramar för vilka likvida placeringar som får göras. RRVbedömer att ingen av fondstyrelsema kan betraktas som högriskplacerare. T exuppvisar ingen fondstyrelse en anmärkningsvärd hög avkaslning pä likviditetenunder 1990 som skulle kunna indikera elt högl risktagande. Sydfonden,Trefond Invesi och Fjärde fondstyrelsen har gjort ränte- och/eller kreditförlustergenom innehav av marknadstievis i vissa finansbolag. RRV konstaterar all dessaplaceringar har skell inom ramen för APR och respeklive fondstyrelses placeringspolicy.RRV har därtor inget all erinra mot des.sa placeringar. Ettmotiv för att placera i likvida medel är att förränta fondkapital inför investeringari aktier (handlingsberedskap). Ett annat motiv är att placera likvida medel iställel för i aktier för atl på så sätt försöka åstadkomma en bättreförräntning när avkastningen på en aktieplacering bedöms bli lägre. Under1990 har samtliga fondstyrelser successivt ökat sin likviditet och placeringari kortfristiga penningmarknadsinstrument 1990 har inte bara visat sig vara eltdåligt börsar, ulan också varit del år som emittenler pä penningmark- nåden, främst finansbolag,råkat i betalningssvårigheter. I avsnittet redovisas Skr. 1990/91:164fondstyrelsemas placeringsverksamhet för likvida medel avseende omfattning, Bilaga 10 avkastning, riskspridning, säkerheter m m. En bas för fondstyrelsemaslikvida placeringsverksamhet är vad som regleras i APR och de riktlinjer somfonderna fastställt för förvaltningen av likvida medel. 4.1.2 Ramarna för fondstyrelsemas placeringar ilikvida medel IAPR 39§ regleras fondstyrelsemas möjlighet att placera likvida medel: "Om det behövs för en tillfredsställande betalningsberedskap eller för atttiUgodose kravet på en ändamålsenlig förvaltning får fondmedel placeras hosriksbanken, annan bank eller postgirot I samma syfte får fondmedel placeras istatsskuldväxlar, skattkammarväxlar, bankcertifikat, företagscertifikat samtandra värdepapper med hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden." APRger således fondstyrelsema möjlighet att placera likvida medel dels för attupprätthälla en handlingsberedskap, dels "för att tillgodose kravet pä enändamålsenlig förvaltning". Till ändamålsenlig förvaltning hör ocksåavkastningskravet Fondstyrelsema ges därmed möjlighet att avstå från atlplacera i aktier om bedömningen av utvecklingen på aktiemarknaden är negativ iförhällande penningmarknaden. Denna tolkning måste dock slällas mol all fondstyrelsemasplaceringar skall syfta till att förbättra riskkapitalförsörjningen till gagnför svensk produktion och sysselsättning (APR 34§). Placeringama i likvidamedel skall därför göras på ett sädant sätt att fondstyrelsernas aktieplacerandeverksamhet inte missgynnas. Vägledandeför fondstyrelsemas likviditetsförvaltning skall därför vara att placeringarskall göras till gynnsam avkastning men med höga krav på säkerhet Ett högtrisktagande i denna typ av placeringar i syfte att ästadkomma högstapotentiella avkastning rimmar illa med fondstyrelsemas roll som långsiktigaktieplacerare till gagn för svensk produktion och sysselsättning. Turbulensenpå penningmarknaden har visat att emittenler som bedömts sombetalningsstarka inte kunnat uppfylla villkoren för placeringen. Dennaerfarenhet bör öka kraven på bedömningen av emittentemas kredit-värdighet Fondstyrelsemasplaceringspolicys för likvida medel Skr. 1990/91: 164 Bilaga10 Samtliga fondstyrelser har fastställt kompletterande riktlinjer förplacering av likvida medel. Delaljeringsgraden skiljer sig dock åt väsentligt TrefondInvests och Fjärde fondstyrelsens reglementen är relalivt utförliga ochinnehåller, föruiom riktlinjer för andelen likvida medel, begränsningar förvilka typer av instmment fonden får placera i, krav på säkerheter och diversifieringöver olika institut och branscher samt beloppsgränser. Båda har också skärptreglema ytterligare i slutet av årel för att minska risktagandet genom attplaceringsmöjlighelen i av K2-ralade instmment stm-kits. Övrigafondstyrelsers rikllinjer för likviditetsförvaltningen innefattar endast frågaom lämplig likvidiletsnivå. Fondstyrelsema uppger dock alt man i första handtar hänsyn till riskexponeringen inför valel av placering. Genomgående är väljer instmment utställda av staten, av stora stabila svenska företagoch/eller förelag som fonden placerat aktier i och därmed kan bedöma själva,högralade papper eller mol krav på bankgaranti. RRVanser alt samtliga fondstyrelser, mot bakgmnd av det gångna årets erfarenheter,bör fa.slslälla ramar för vilka typer av instrument som fonden skall kurmaplacera i och hur kravel på låg riskexponering skall lillgodoses i form av kravpå emittenler, garantier/rating, löplider saml för hur stora placeringar somfår göras i ett enskilt instmment 4.1.3 av likvida medel Skr. Omfattningenav fondstyrelsemas förmögenhet som ej placerats i aktier Itabell 11 redovisas fondstyrelsemas likviditet i förhåUande till det samladereala fondkapitalet per den 31/12 1989 och 1990. Tabell11: Likviditet för resp fondstyrelse i förhåUande till fondens totalatillgångar 1989 och 1990, Mkr. 4e AP-fonden'» Summa 2262,2 4,7 5754,0 10,7 1)Mellansvenska löntagarfonden och Fjärde fondstyrelsen inkluderar inte de medelsom ej rekvirerats i likviditeten. Dessa uppgick vid slut till 1 452Mkr resp . Tabellenvisar att samtliga fondstyrelser hade en väsentligt högre likviditet /91 än 1989/90. Föralt ge en bild av fondstyreisemas likvida placeringar redovisas i tabell 12fondemas likvida placeringar per (nominellt belopp) uppdelat påtillgodohavanden och olika typjer av instmment Tabell12: Likvida placeringar för respeklive fondstyrelse (nomi- Skr.1990/91:164 nelli belopp), Tkr Bilaga 10 Typ av praccring Syd. Tnrond Meilan- Nord. ronden fonden fonden fonden fonden fonden fondlnneh TUlgodohavanden I) 76475 108612 427997 124513 37329 245037 26319 1046281 Företags./banlicertinkat 283000 220000 6. 'i000 50000 140000 1153000 280000 2I>)I(K)0 Konununcerllflluit 85000 - 1>)«0») - 50000 52000 2(KJ)(HI Statsskuldväxiar - 232000 20000 - 745000 40000 5(VXK1 1087000 Marluiadsbe«Ls 193141 160000 153000 - 115000 50000 - 671141 Ohiigationer 2) 2,10000 - - 120000 - 400000 - 75(RKX1 Summa 867616 720612 684997 294513 1037329 1938037 408319 5951422 1)Tillgångar i kassa, postgiro,konto i eUer annan bank. 2)Placeringar överstigande ettärs löptid. Avtabellen framgär att placeringar framför aUt gjorls i företags- och bankcertifikatsaml slatsskuldväxlar. Placeringama i marknadsbevis utgör en mindre andel. Itabell 13 redovisas underlag för bedömning av riskexponeringen för de kortfristigaplaceringama . Tabell13: Fondstyreisemas kortfristiga placeringar per avseende Skr.1990/91:164 anlal, genomsnittligt nominellt belopp, löptid och återstående Bilaga 10 genomsnittlig löptid. Vidare anges den genomsnittliga avkastning pålikviditeten (ränta/genomsnittlig likviditet) . 1)Uppgiftema har lämnats av repektive fondstyrelse. RRV har funnit att gmndemaför beräkningen kan skilja sig åt beroende på vUka mättillfällen som använtsvid beräkningen av genomsnittlig lUcviditet RRV bedömer dock att uppgifternagrovt sett ändå är jämförbara. Engenomgång av fondstyrelsemas likvida placeringar visar att emittenterna avföretagscertifikat lUcsom marknadsbevis i huvudsak ulgörs av ,banker och instmment med bankgaranti. RRVs bedömning är att ingen avfondstyrelsema kan betraktas som en högriskplacerare. Trefond Invesi ochMeUansvenska löntagarfonden sanmiantaget visar störst "försiktighet"avseende belopp per placering, löptid och placeringshorisont för placeringama1990-12-31. EnUgtRRVs bedömning uppvisar ingen av fondstyrelsema en anmärkningsvärd högavkaslning som skuUe kunna indikera ett högt risklagande. Kreditförlusteroch/eUer ränteförluster har dock gjorts av Fjärde fondstyrelsen genom innehavetav marknadsbevis i Finansor (nomineUt belopp ). Sydfonden genom sittinnehav av marknadsbevis i Nyckeln (nominellt belopp ) och av TrefondInvest genom innehavet av marknadsbevis i Beijer Capital () och iFinansor (20 mUj kr). Samtliga emittenler betraktades vid placeringstiUfälletav den allmänna marknaden som företag med hög kreditvärdighetIngen av här redovisade kreditförluster är slulreglerad, varför den definitivaförlusten ännu ej är faslsläUd. RRV konstaterar atl dessa placeringar skettinom ramen för vad som är tiUålet enbgt APR och i enlighel med respektivefondstyrelses placeringspolicy. RRV har därför inget atl erinra mot nämndaplaceringar. 1990/91:164 Bilaga 10 4.2Förekomst av långsiktig likviditetspolicy - RRV anser alt samtliga fondstyrelser aktivt bör följa hur det långsiktigalikviditetsbehovet skall tillgodoses. Nordfonden, samt Fond Västbör därvid dokumentera sina strategier för detta ändamål. 1990var del löntagarfondstyrelsema tilldelades ytterligare medel.Samtliga har, med undantag av Mellansvenska löntagarfonden, rekvirerat tilldelademedel. Förutsällningarna för löntagarfondslyrelsernas placeringsverksamhetförändras därmed så till vida att fondema måste finansiera köp av nya aktiergenom försäljning av existerande aktieinnehav eller genom minskning avexisterande likviditet Fondstyrelsemabör därför, som RRV framhöU utlåtande, utveckla en policy för hurdel längsUctiga Ukviditetst)ehovet skaU liUgodoses efter 1990. Utgångspunktenbör vara atl dokumentera fondens strategi för hur fonden med bibehåUenhandlingsfrihet skall trygga inleverensen av medel tiU AP-fonden ulan attfondkapitalet urholkas. RRVsrekommendation all fondstyrelsema bör upprätta en mer långsiktig strategi skallses som elt slöd för alt undvika atl komma i en situation som innebär"tvångsförsäljning" av aktier eller upplåning. Genomatt rekvireringsmöjlighelerna upphört för fyra av löntagartbndstyrel-serna har"beredskapsfrågoma" aktualiserats. Flera representanter för fondstyrelsernahar dock i intervjuer ifrågasatt behovet av alt dokumentera långsiktiglikviditetspolicy, då det är en mängd variabler som avgör vilken likvidi- tetsnivå man bör ligga päi en given situation. Delta innebär dock inte att Skr. 1990/91: 164 fondstyrelsema inle har den beredskap RRV efterlyst BilagaIO Varesig i APR eller i dess förarbeten ges nägon vägledning fcir vilken likvidiletsnivåsom kan anses vara lämplig mot bakgrund av fondstyrelsernas huvuduppgift, atlagera pä riskkapitalmarknaden genom att placera i aklier. I avsaknad av sådanarikllinjer har varje fondstyrelse gjort sin tolkning av vad som kan anses varaen rimlig nivå. Detta har skett explicit genom fastlagda ramar iplaceringpolicys för likvida medel eUer genom beslut i den löpandeförvaltningen. Fyraav de sju fondstyrelsema har faställt ramar för den genomsnittliga likviditetensom vägledning för atl säkerslälla behovet av handlingsberedskap. TrefondInvesi och Fjärde har fastäUt en normallikviditets-nivå motsv5-10 % av del samlade förmögenhetsvärdet Nordfonden och Fond Väst harfastslagit en undre gräns på 5 respeklive . De omnämnda fonderna har isamtliga fall utom även fastställt en övre gräns pä . Somjämförelse kan nämnas att denna nivä är i paritet med Bankinspektionensställningslagande av.seende tilläten maximal likviditetsandel fiir aktiefonderna. Samtligafondstyrelser framhåller dock atl del är nödvändigl att vid varje tidpunkl hatillgäng till en viss lUcviditet för alt uppnå en ändamålsenlig förvaltning.Denna nivå kan (och bör) skifta över tiden beroende av utvecklingen pä aktie-och penningmarknaden. Fondstyrelsernaredovisar en ovanligt hög likviditet jämfört med tidigare är.Representanter för löntagarfondstyrelsema uppger ocksä att detta till en delförklaras av alt rekvireringsmöjlighelerna upphört (ett undantag ärMellansvenska löntagarfonden som vall att ej rekvirera hela utrymmet). Dettaförklarar dock inle hela den höga likviditeten. Den vikande börsmarknaden ärytteriigare ett motiv som bl a Trefond Invesi och Nordfonden velat haen särskild beredskap i avvaktan på elt stäUningstagande om rätl all placera iutländska aktier. Mellansvenskalöntagarfonden har valt alt tiUgodose silt likviditetsbehov för de kommandeåren genom alt låta de sista 1,5 mdr kr slä kvar hos RFV lills vidareför alt därigenom bibehålla en neltoinvesleringskapacilel även efter Skr.1990/91: 164 1990. Sydfonden har upprättat en finansieU plan vilken faststäUtsav styrelsen Bilaga 10 som slöd för hur fonden avser att agera för atttUlgodose lUcviditetsbehovet med utgångspunkt i den befintUga likviditeten omdrygt . Nordfonden har valt alt häUa en knapp mUjard kronor Ukvidför att kunna tillgodose utdelningen till AP-fonden även under en vikandebörsmarknad, ulan att tvångsförsäljningar eller lån skall behöva komma ifråga. (Denna strategi har dock ej dokummenlerats). TrefondInvest har .som strategi valt atl "lå.sa" motsvarande det belopp somskall inlevereras till AP-fondssystemet i likvida medel, för att inte riskeraev tvångsförsäljningar pga medel.sbrisl vid inleveranstUlfället (ejdokumenterad). Fond Väst har inle någon uttalad strategi för delta, men utgårfrän att den likvidiletsnivå som fastställts av styrelsen (se ovan) ikombination med förväntningen att aktieutdelningen skaU trygga inleverensematUl AP-fonden och all värdetillväxten i aktiema skall tiUgodose bibehåUen"köpkraft". Fjärde och Femte fondstyrelserna räknar med alt även ifortsättningen kunna tillgodose likviditetsbehovet genom rekvirering av medel. RRVan.ser att samtliga fondstyrelser aktivt bör följa hur det långsiktiga likviditetsbehovetskaU liUgodoses. Nordfonden, Trefond Invesi samt Fond Väst bör därviddokumentera sina strategier för detta ändamål. 4.3 Utvecklingav en gemensam ekonomisk struktur 1990/91:164 Bilaga 10 -1-3 AP-fondskansliet börsammanstäUa all gemensam ekonomisk infomiation frän fondstyrelsema, vilkensnarast bör delges RFV och RRV till slöd för gransknings- och analysarbetetDärmed kan befintligt dubtjelarbete undanröjas. -Samtliga fondstyrelser börtillsammans med sina revisorer och övriga intressenter ytterligare klariäggautforming och innehåll av gemensam ekonomisk information. -Det bör finnas en gemensamdokumenlalion mall för hur ekonomisk information skall hanleras och redovisas. -RRV utgår från attfondstyrelserna skaU lUlämpa bokföringslagen (SFS 1976:125), då fondstyrelsemaej ingär i den statliga redovisningsorganisationen. görs sammanställningar av fondstyrelsernas årsredovisningar av såväl RFVoch RRV som kansliet för 1-3 AP-fondema. Kansliet har ett instruk-tionsenligtansvar enligt 17 paragrafen i APR alt göra dessa sammanställningar. I RRVsintervjuer med företrädare för fondstyrelsema har det framgått att manupplever del besvärande alt ta fram underiag lill flera"samman-ställare", då delta bl a sker då del egnabokslutsarbetet är intensivt. Ellomfattande arbete har fått läggas ned vid säväl RFV som RRV för att få fram etljämförbart material för alt kunna påbörja analys och bedömning av fondstyrelsemasförvallning. Flertalet av de sammanställningar som görs är av gemensamkaraktär. 4.3.1 1-3 AP-fondskansliets ansvar försammanställningar av Skr. fondstyrelsemas årsredovisningar Bilaga 10 Sammanställningenav fondstyrelsemas årsredovisningar borde enUgl RRV kunna genomföras mereffeklivt och inte minst arbelsbesparande fiir liera intressenter. RRVanser att därför att 1-3 AP-fondskansliet skall ta fram sammanställningar avgemensanima tabeller, t ex resultat-Zbalansräkningar och beskrivning avaktieportföljer, och överlämna dessa lill RFV och RRV. Sammanställningarna fram successivt för atl finnas lillgängUga för användning av RFV och RRVsom underlag i granskningsarbelet 4J.2 Behov av likformig årsredovisning Degmndläggande uppstäUningama för balans- och resultaträkningar såvälbokföringsmässigt som reall bör utformas på ett enhetligt sätt. RRV har i åretsgranskningsarbele konstaterat att så inte alltid är fallet. Tillkomsten av nyaverksamhetsområden, t ex derivata instrument förstärker behovel av en fiir-nyadgenomgäng och samordning av redovisnings-/bokföringsregler samt uppställningar. Denekonomiska verksamheten torde bli enklare att redovisa enhetligt om det fannsen gemensam dokumenterad mall för hur fondstyrelserna skall redovisa aktuellaekonomiska händelser. I denna mall bör bl a exempel på ulformning av noteringå, saml de vanligaste ekonomiska transaktionerna i fondstyrelsernasverksamhet. RRVanser att fondstyrelsema i samarbete med de auktoriserade revisorerna bör lafram en sådan mall och löpande komma överens om och dokumentera tillkommandeaktiviteter/transaktioner som bör ingå i den gemensamma ekonomiskahandledningen. 4.3.3 Gmnd for ekonomisk redovisning UnderRRVs granskning.sarbete har det framkommit fräga om den statligabokföringsförordningen (SFS 1979:1212) skall lillämpas pä fondstyrelserna.Statliga myndigheter är bokföringsskyldiga enligt denna förordning. Då fondemaej ingär i den stalUga redovisningsorganisalionen utgår RRV från attfondstyrelsema skall tUlämpa bokföringslagen (SFS 1976:125) samt i övrigt följaFARs rekommendationer. Skr.1990/91:164 Bilaga 10 -RRV föreslårall en nämnd inrällas som ges ett löpande ansvar för lillsyn av kvaliteten ifondstyrelsemas förvaltning, alt verka fiir atl fondstyrelsemas redovisning avverksamheten blir likalydande och därmed jämförbara samt att stå tiUfondstyrelsemas förfogande som rådgivande organ för tolkning av placeringar iförhållande lill APR. -Inrättandet aven .särskild nämnd borde enligt RRV innebära att omfattningen av nuvarandegranskning/utvärdering av fondstyrelserna begränsas. RRV uttryckte utvärdering behovet av atl ennämnd med uppgift atl på begäran av fondstyrelse, fondrevisor ellerutvärderande organ ta ställning liU om elt visst agerande är förenligt medintentionema bakom APR samt i övrigt vara normgivande inom fondstyrelsemasverksamhetsområde. Nämndens arbetsområde föresläs avgränsas fill frågor avprincipiell natur och inle inbegripa de affärsmässiga aspekterna ifondstyrelsernas agerande. Den föreslagna nämnden bör sammankallas vid behovoch fömtsätts kunna agera snabbt och med.iakttagande av nödvändig sekretess(RRV dnr 1986:1042, s 21 ft-). RRV vill aktualisera förslaget igen mot bakgmnd av deförslag som framfiirs i den remissbehandlade promemorian "En teknisköversyn av AP-fondens reglemenle" (Ds 1990:90) samt RRVs erfarenheter frånårets granskning. Fiirslagen i den tekniska översynen innebär i huvudsak eninriktningsfciränd-ring av APR från en delaljreglering till generellabestämmelser. De vidgade ramama kommer sannolikt all öka behovel av enfrislående toUcningsinstaiis som vägleder fondstyrelserna i tillämpningen av APR. 21 1990/91. RRVhar under arbetet med årets utvärdering iakttagit oUkheter i fondstyrel- Skr.1990/91:164 sernas sätt att redovisa sin verksamhet vilket försvårar enrättvisande jäm- Bilaga 10 förelse av fondstyrelsemas medelsförvaltning. RRVhar även visat att fondstyrelserna tolkat reglementet olika för vad som ärtillåtna placeringar. Om förslagen i översyn avreglementet antas är del sannolikt att nya tolkningsfrågor kommer alt uppkommai och med all aktie- och penningmarknaden utvecklas. RRVföreslår därför ånyo att en nämnd införs som får ett ansvar för atl följakvaliteten i fondstyreisemas förvarning, alt verka för atl redovisningen avverksamheten och dess resullal blir likalydande och därmed jämförbara samt atlslå lill fondernas förfogande för tolkning av placeringar i förhåUande lillAPR. Nämnden, beslående av personer med .sakkunskap som är relevant förfondstyrelsernas verksamhet, föreslås därmed ges en mer "koncemstyrande"funktion samlidigt som de enskilda fondstyrelsemas fristående ställning bibehålls. Fjärdeoch Femte fondstyrelsema och löntagarfondstyrelsema är föremål förgranskning/utvärdering av flera olika organ. Förutom fondstyrelsernas egnarevisorer har såväl RFV och RRV som sådana uppgifter. Därutöver har1-3 AP-fonden atl sammanställa fondstyrelsemas årsredovisningar. Inrältandel aven särskild nämnd motiverar enligt RRV all omfallningen av nuvarande insatserpä detta område ses över. 1990/91:164 (10) Bilaga 10 SAMMANST/VLLNING AV FONDSTYRELSERNAS BOKSLUT M M Tablå1 Resultaträkningar, hwkförda värden 1 Tablå2 Balansräkningar, t)okförda värden 2 Tablå 3 Reala resultat över/underskott i i förhåUande till resultatkravet Tablå 4 Balansräkningar i reala termer 5 Tablå 5 Jämförelse Findatas index 7 perioderna 1984 - 1990 och 1990 Tablå 6 Jämförelse placering i räntebärande 8 värdepapper inom 1-3 AP-fondema Tablå 7 Grov uppdelning av fondemas placering 9 på olika tillgångar, typ aktier,konvertibler samt ilikvida medel mm. Tablå 8 Värdepappersinnehavet på Stockholmsbörsen 10 med fördelning på branscher i procent och antal Skr.1990/91:164 Bilaga 10 ' O -c .- l/ CO O O -J o '.-' 1 .-CO -O " O r\j to ■- O O O O 1 O O .- * t O > ■ O O eo O r\J E t. ro O « Cl in "O i- I £ ;? f> J £ ? ? . . ' C C a, 10 c - - ■ O »- - tfl c -I (J 3t U Ul -0 Q. o (O c O) 4; 6 - I o o 00 r«- Kl o rM o a <3 K) 1 (öm 5 O m ■ i/ fn O ID o r-. Skr.1990/91:164 Bilaga 10 sD f»- &■ Ö rvj 3 o>-o ruo iaO"-o f\j