prop · GE0399 · 1990-12-31 00:00:00 — Dendel av beloppet som föreslås finansieras ur anslaget C3 bör ses som ett beloppav engångskaraktär. /92 kan förnyade överväganden göras om stödetsnivå." Ännusaknas erfarenheter av effekterna av den höjning som gjordes av stödet för1990/91. Stödet höjdes kraftigt även 1989/90. Höjningen /90 synesdock inte ha påverkat antalet getter nämnvärt. 6 1990/91. har stödet höjtsfrån . per mjölkande get till . 1990/91:99 1989/90 och till700 kr. per get 1990/91, vilket motsvarar en höjning med Bilaga 3 . Tillräckligtnoggranna kalkyler saknas för att kunna göra en väl genomarbetad beräkning avstödbehovet. Därför har JN nu utgått från en schablonmässig beräkning grandadpå kostnadsutvecklingen. Utgående från en ökning av kostnadsläget enligt PMindex med 7,() och baserat på nivån /91skulle stödet öka med ca . Är däremot utgångspunkten den del av stödet somfinansierats via anslaget C6 blir ökningen från . till , vilketmotsvarar . per mjölkande get. Enligtden beräkning som redovisas ovan har inte utgångspunkten varit en justeringav stödet i förhållande till vad som beräknats för mjölk. Skälet till detta äratt det inte finns några uppgifter som styrker att det skett en försämring avpriserna på getost m. m. Stödettill potatisodlingen utgår /91 med /ha i ochi de inre delarna av samt med /ha i övriga delar avVästerbottens län och i , och . Påsamma sätt som gäller för getter saknas noggranna kalkyler. JN har därför nuvalt att även för potatis nu utgå från en schablonmässig beräkning. Medutgångspunkt från en avkastning i norra om /ha och ett pris om1 kr./kg, erhålles en intäkt om /ha. Appliceras en ökning avkostnadsläget enligt PM-index om 7,() på dennaintäkt skulle stödet rent matematiskt behöva ökas med /ha. Lönsamhetenunder 1990 har emellertid även påverkals av det inkomststöd som utgår. I norraSverige uppgår stödet till ca /ha. Inkomststödet /91 var intekänt till sin storlek vid bestämningen av stödnivån /91 och harsåledes inte beaktats. Därför bör beloppet nu dras av från den beräkning som grandadespå PM-index. Dessutombör en korrigering göras för produktivitetsutvecklingen. Med enproduktivitetsutveckling om bör en ytterligare reducering med /hagöras. Nettoökningen blir därför /ha. Idet livsmedelspolitiska beslutet (l989/90:JoU 25) anförs: "Utskottetdelar... regeringens mening att föratsättningarna för äggproduktionen i norraSverige måste bevaras och att jordbraksnämnden ges i uppdrag att lämna förslagom hur detta kan ske." JNvill med anledning av det citerade uttalandet av jordbraksutskottet anföraföljande. 1norra fanns 1989 enligt lantbraksregistret totalt 1 626 företag med höns. Antalet företag med höns har minskat och uppgick till ca 1950 st. svarar för av antalet företag med höns. Dessa företag fördelar sig på olika besättningsstorlckar enligt tabell 4.7. med höns efter besättningsstorlek 1989 Prop. 1990/91: 99 % av hela landet Ettsystem som är relativt enkelt att administrera är ett system med direktutbetalningartill företagen om endast de större besättningarna är bidragsberätligade. Omexempelvis gränsen för att bli bidragsberättigad sätts vid 1 000 värphönskommer enligt tabell 4.7 ca 60 företag att omfattas av systemet. Sätts gränsenså lågt som vid 200 värphöns kommer ca 125 företag att omfattas av systemet.Ett mellanläge kan vara att företag med minst 500 värphöns omfattas avsystemet. Uppskattningsvis kommer då ett hundratal företag att omfattas avsystemet. Stödetbör rikta sig till de producenter som inte bara satsar en marginell del av sin tidi produktionsgrenen. En besättning om inemot 10000 värphöns kan beräknas geheltidssysselsättning åt en person. Enligten beräkning som utförts av () uppgårmerkostnaden för produktion av ägg i till /kg och iövriga till /kg. Merkostnaderna uppkommer till största delengenom högre uppvärmningskostnader och högre kostnader för byggnader ochinventarier. Beräkningarna avser i prisläge 1989. Enutgångspunkt för de fortsatta övervägandena kan vara att ett stöd sätts tillmotsvarande /kg ägg i område I och 2 samt till motsvarande /kg äggi område 3 och 4. Förändringen av kostnadsläget enligt PM-index om 7,() har därvid beaktats. Vid en produktion om 19,/höna och med en dödlighet om , skulle beloppen per insatt höna komma attbli enligt tabell 4.8. 1 dessa belopp inkluderas kostnaderna av avyttring avutslagshöns. Stödbehov till äggproduktionen, kr. Föratt motverka tröskeleffekter föreslås att stöd betalas ut endast för det antal höns som överstiger gränsen för stöd samt att ett minsta belopp som betalas ut utgör . Sätts gränsen vid I 000 värphöns utbetalas därför stöd först vid minst 1 043 höns i område 1-2 och först vid minst 1 112 höns i område 3-4. Uppskattad utgift, milj. kr. 1990/91:99 Bilaga 3 4.4 Diskussion kring möjligheterna att "upprätthållaett livskraftigt jordbruk i norra " 1det uppdrag som JN fick av regringen uppdrogs åt nämnden"att ge förslag till hur det särskilda prisstödet till jordbruket i norra bör utformas för att det skall vara möjligt att bevara ett livskraftigtjordbruk i dessa delar av landet. Prisstödet bör därvid bedömas tillsammansmed andra tillgängliga stödformer samt de övriga möjligheter som står tillbuds för att bibehålla jordbraket i norra , t.ex. genom uppbyggnaden avkombinationsföretag." (JoU 25) noterar "att statens jordbraksnämnd fått regeringens uppdrag attlämna förslag om hur det särskilda prisstödet till jordbruket i norra utformas för att det skall vara möjligt att bevara ett livskraftigtjordbruk i dessa delar av landet." Detär i hög grad en tolkningsfråga vad som avses med "ett livskraftigt jordbruk".Det är troligt att det finns en viss lägsta nivå på jordbruket i ett område föratt jordbruket långsiktigt skall kunna bestå. Skäl till att det bör vara på detsättet kan vara att det måste finnas ett visst underlag för handel medinsatsvaror till jordbruket och att det även måste finnas ett visst underiagför att kunna upprätthålla transportlinjer för uppsamling av mjölk m. m. Avuppdraget framgår också att stödet bör bedömas tillsammans med andra stödformersom slår till buds. Det s. k. åtgärdsprogrammet har enligt statsmakterna avsattmycket goda resultat. Detta program kommer att fortsätta ytterligare ett parår. Det är inte möjligt att nu dra några slutsatser om hur stor effektprogrammet har haft på produktionen. Successivt bör uppföljningar ske. Vidbedömning av var denna nivå ligger måste hänsyn tas till ett flertal faktorer.Bland sådana faktorer kan nämnas möjligheterna att upprätthålla infrastrukturmed vägnät, skolor, sjukvård m.m. JN anser att det i första hand är en politiskbedömning var denna nivå ligger. Emellertid bör frågeställningen belysas. Ettsätt att belysa frågeställningen är att ta en utgångspunkt i den faktiskautvecklingen . 5 Stödet till livsmedelsindustrin i norra Mejerier(för statligt pristilläggsberättigade kvantiteter), slakterier (för besiktigad slakt) och äggpackerier (för runmärkta ägg) i norra har fått kompensation för merkostnader, framför allt för högre trans portkostnader, och som finansierats med regleringsmedel. har i huvudsak beräknatssom skillnaden i transportkostnader mellan Prop. 1990/91:99 företag i norra och i övriga landet. Underlagför de beräkningar som gjorts för livsmedelsindustrin har varit enenkätundersökning där de deltagande företagen redovisat sina kostnader enligtbokföringsmaterial. Detbör understrykas att ett flertal schabloniseringar har måst göras. Beräkningarnakan därför inte ses som exakta. Bl.a. har beräkningarna utgått från dekvantiteter som uppgetts av företagen. Som framgick av JNs rapport tillregeringen om områdesindelningen föreslogs att endast de kvantiteter somhämtats från stödområdet bör utgöra underlag för beräkning av stöd. Av dettaskäl torde de belopp som visar den totala utgiften för stödet vara någotöverskattade. JNåterkommer nedan i avsnitt 6 med förslag till stöd /92. Mejeriernai norra har kompenserats för högre in- och uttransport-kostnader medextra regionalt bidrag. Stödet till mejerierna har administrerats () och har utgått med ett visst belopp per kgmjölk för de olika mejeriföreningarna. extra regionala bidraget ändradessenast den . Extra regionalt bidrag till mejeriindustrinunder 1990 (prog), exkl. Arla , Invägning, Totalt, öre/kg Mkg Mkr. Förnärvarande pågår strukturförändringar inom mejeriindustrin. Beslut har fattatsom en sammanslagning mellan dels Arla och dels S:aHälsinglands, och Värmlands mejeriföreningar. Vidare pågårdiskussioner om sammanslagning mellan ochNorrmejerier. 1"Driftsstatistik för svenska mejerier" redovisas såvälintransportkostnad per kg invägd mjölk som mjölkinvägning per mejeriförening.Med hjälp av dessa uppgifter har genomsnittliga intransportkostnader beräknats.1 tabell 5.2 redovisas de merkostnader i norra som beräknats förintransportkostnader . Merkostnader för intransportkostnader (prog) Merkostnad öre/kg Mkr. Prop.1990/91:99 Bilaga 3 Den beräkning som redovisas i tabell 5.2 slutar således påett belopp som är något lägre än det belopp som redovisades i tabell 5.1. Ettskäl till denna avvikelse är att i tabell 5.2 har endast beaktatsintransportkostnader. Kostnadstillägg till slakterierna har utgått förbesiktigad slakt inom resp. område A D. I tabell 5.3 redovisas de belopp somgäller (beloppen per kg slakt ändrades ). ' Inkl. kalvkött. I tabell 5.4 redovisas resultatet av den undersökning somnu genomförts. Enligt undersökningen ar det svårt att motivera endifferentiering efter djurslag. Merkostnader för intransportkostnader under1990 ' Inkl. kalvkött. ' 5.3 Äggpackerier Prop. Bilaga 3 På sammasätt som för mjölk och slakt har en undersökning g)orts rörande I tabell 5.5 redovisas resultaten från denna Mkg öre/kg Mkr. 1-2 3,5 30 1,1 3-4 1,2 30 0,4 Förnärvarande finns två packerier i område 12 och ett packeri i område 3 4. lden rapport om områdesindelningen som JN redovisade för regeringen den 29november 1990, "Prisstödet till jordbraket i norra ", statens jordbruksnämnddecember 1990 redovisade JN vissa frågeställningar i samband med höjdastödnivåer. Det konstaterades redan då att i vissa skördeområden är stödet nuså högt att det överstiger ersättningen till arbete och kapital. Aversättningen till arbete och kapital beräknas utgöra ersättning tillarbete och resten ersättning till kapital. Beräkningarnavisar alt för område I blir stödet för mjölkföretag i genomsnitt av denfaktiska ersättningen till arbete och kapital. Den faktiska ersättningen utgördå i sin tur, enligt de beräkningar som redovisas i avsnitt 4.1, (täckningsgraden) av den beräknade ersättningen. För område 2 har beräknats96%. För område 3 och 4 har beräknats tal som är lägre än . JN föreslår nuatt ingen reducering härför sker. Fortsatta studier bör ske för att belysaeffektiviteten av olika former av stöd. JNföreslår, i likhet med tidigare att område 4 utgör ett avtrappningsområde.Tidigare har pristillägget avvägts så i område 4 att en reducering har skett avdet beräknade pristillägget till 2/3. JN föreslår att denna reducering skeräven /92 för mjölk och kött. Hurdet stöd som betalas ut genom det s. k. åtgärdsprogrammet för norra börbehandlas vid avvägning av prisstödet till norra kan diskuteras.Införandet av åtgärdsprogrammet ansågs då inte motiveranågon korrigering av prisstödet. Enligt JN kan det därför vara konsekvent attinte heller nu göra någon korrigering för detta stöd. Närerfarenheter vunnits av andra beslutade stödformer bör emellertid effekterna av även dessa beaktas vid avvägning av stödet till jordbraket i norra . JNanförde i rapporten om områdesindelningen att statsmakterna ytter- Prop.1990/91: 99 ligare bör precisera målsättningen för stödet till jordbraket inorra . Bilaga 3 Det är enligt JN oklart i vilken utsträckning stödet äratt se som ett produktionsstöd resp. ett mera allmänt regionalpolitiskt stöd. förslag till stödnivåer som redovisas nedan föreslår JN att de delar avstödet som utgår i form av djurbidrag ersätts (utom för suggor och värphöns)med ett pristillägg. Alternativt redovisas också för mjölkkor hur stort ettdjurbidrag skulle bli om pristillägget matematiskt omvandlas till ett djurbidrag. Jämförtmed den utgift som redovisades i samband med beräkningarna i avsnitt 4 och 5har en reducering skett för mjölk för minskad produktion /92i förhållande till de uppskattningar som utnyttjats. För kött harproduktionen förutsatts bli oförändrad. 6.2 Förslag till stöd 6.2.1 Jordbruket Itabell 6.1 redovisas de justeringar som enligt JN bör göras för mjölk, i förhållandetill de beräkningar som redovisades i avsnitt 4.2. JNs förslag till pristillägg på mjölk, öre/kg öre/kg Mkr. Deuppgifter om pristillägg som redovisas i tabellen ovan är uttryckta vid 4,fetthalt.Tidigare har pristilläggen till mjölk uttryckts som pristillägg på mjölkfett.Pristillägget på mjölkfett erhålles genom att dividera uppgifterna i tabellenovan med 0,042. Det är oklart om del är lämpligt att betala ut stödet eftermängden mjölk eller efter mängden mjölkfett. JN föreslår att nämnden bemyndigasatt avgöra om pristillägget bör uttryckas som pristillägg på mjölkfett eller påmjölk. Iförslaget till pristillägg ingår även det extra utjämningsbidraget som tidigarefinansierades inom utjämningssystemet för mjölk. Ompristilläggen för mjölk i stället fullt ut omvandlas till ett djurbidrag skullebidraget per mjölkko komma att uppgå till 8000, 6 500, 4000 resp. . område räknat vid en avkastning på /år. För typgårdarna betydersåledes stödet för mjölk mellan ca 29000 och /år. Livdjursprisemai för en ko har angetts till . och för en kviga till . I norra har livdjurspriset för en kviga angetts till . Även om uppgifterna är mycket översiktliga och därmed osäkra synes 76 de indikera att livdjurspriserna sett som genomsnitt ärungefär de samma Prop. 1990/91:99 eller något högre i norra än i övriga delar av landet. 1 tabell 4.4 redovisades beräkningar för nötkött. JNföreslår att samma pristillägg utgår för kalvkött samt för får- och lammköttsom för nötkött. JNs förslag till pristillägg för dessa produkter redovisas itabell 6.2. För att även beakta de kvantiteter av kalvkött samt får- ochlammkött som produceras har schablonmässigt ett tillägg till utgiften gjortsom . JNs förslag till pristillägg på nötkön,kalvkött samt får- oeh lammkött, öre/kg Reducering i område 4 1 och med att pristillägget för kött successivt höjts,ökar risken att systemet missbrukas. Inom JN har utförts ettarbete med att utveckla alternativa former för utbetalning av stödet samtformer för hur kontrollen kan skärpas. Detta arbete kommer att slutföras undervåren. Detta inkluderar även en förändring av utbetalningsformerna förpristilläggen på kött i riktning mot att även utnyttja utbetalningar direkt tilljordbrukare. sker utbetalningar uteslutande genom slakteri ellermotsvarande. För att kunna utföra kontrollen på ett effektivt sätt är detangeläget att ha tillgång till lantbraksregistret. Bör även hänsyn tas till produktionsutvecklingen kan deträkneexempel som redovisades i avsnitt 4.4 tas som en utgångspunkt. Med de föratsättningarsom ställdes upp för räkneexemplet skulle pristilläggen i genomsnitt behövahöjas med ytterligare ca /kg mjölk och med ca /kg nötkött.Utgiften kommer då att öka med ca 150 milj. kr. I tabell 6.3 redovisas JNs förslag till stöd för suggoroch slaktsvin. JNs förslag till stöd for suggor oeh slaktsvin För getter föreslår JN att stödet höjs i område 1 och 2 till750 kr. per mjölkande get samt bibehålles vid oförändrat . per mjölkande get i område 3 och 4. Skälet till att en differentiering föreslås är dels att i någon 77 7 1990/9J. månminska trappstegseffekten mot området söder om stödområdet, dels Prop.1990/91:99 att merkostnaderna för vallproduktionen torde vara lägre i den södradelen Bilaga 3 av stödområdet jämfört med den norra delen av stödområdet. Utgiftenför getstödet beräknas till 1,7 milj. kr. Uppgifterom priser på getter är svårt att få fram. Det finns emellertid indikationer påalt livdjurspriset är i samma storieksordning som stödet. Vadgäller matpotatisodlingen föreslår JN att stödet ökas med avrundat /ha.1 område I föreslås att det nuvarande högre stödet om /ha ökas till4340 kr./ha och i område 2 föreslås att det nuvarande lägre stödet om /haökas till /ha. Inget stöd föreslås utgå i område 3 och 4. Utgiftenför stödet till matpotatisodlingen beräknas till 7,1 milj. kr. Stödettill äggproduktionen i norra har utgått i form av packeribidragsom finansierats inom regleringsekonomin. Dessutom har ett stöd betalats ut föratt minska kostnaderna för fjäderfäslakt. JN har i tidigare skrivelse tillregeringen föreslagit att detta senare stöd avvecklas. Motbakgrund av det livsmedelspolitiska beslutet föreslår JN att det införs ettstöd riktat direkt till äggproducenterna. Stödetkan utformas så att det utgår först fr. o. m. 1000 insatta höns samt att detminsta belopp som betalas ut utgör . Gränsen I 000 utnyuttjades också förden numera borttagna produktionsavgiften för värphöns. Även branschföreträdareanser att denna gräns är lämplig. JNföreslår att nämnden bemyndigas att fastställa närmare bestämmelser om villkorför att erhålla stöd. 1tabell 6.4 redovisas stödet till äggproduktionen. JNs forslag till stöd till äggproduktionen Område Kr.per in- Milj. kr. JNföreslår dessutom att de övergångsåtgärder som skisserades i nämndens förslag tillområdesindelning införs. I utredningen om områdesindelningen angavs en utgiftom 10 milj. kr. Med de stödbelopp /92 som JN nu föreslår torde dettabelopp vara en överskatining. Hur stor den verkliga utgiften kommer att bli ärsvårt att beräkna. Med de regler som skisserades i utredningen omområdesindelningen torde en utgift om högst 5 milj. kr. vara mera realistisk. JNföreslår, vad gäller livsmedelsindustrin, att stödområdet delas in i två delar, ett område 1 -2 och ett område 3-4. Som ett allmänt krav föreslås att den bidragsberätligade produktionen kommer från stödområdet. JN har inte kunnat göra en fullständig analys avmerkostnaderna Prop. 1990/91:99 inom livsmedelsindustrin. harendast intransportkostnaderna ana- Bilaga 3 lyserats. JN föreslår att samma totala utgift tas upp förkostnadstillägg för mejerier och slakterier som /91, samt att JNbemyndigas att efter fortsatt utredningsarbete fastställa de belopp som börutgå. En förutsättning kan då vara atl stödet inte tillåts öka. Det fortsattautredningsarbetet bör bl.a. inriktas mot att analysera uttransportkostnaderna. Med denna föratsättning kan kostnadstillägget tillslakterier beräknas till 26 milj. kr. och till mejerier 50 milj. kr. samt packeribidragtill äggpackerier 2 milj. kr., vilket totalt innebär 78 milj. kr. Beloppet tilläggpackerier har därvid reducerats för den omfördelning som föreslås genom attstöd även föreslås riktas direkt till jordbrukarna. 6.2.3 Sammanfattning av utgift /92 enligt JNsförslag I tabell 6.7 redovisas i sammanfattning en beräkning avden otala utgiften för stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norraSverige. Som redovisades har antagils att produktionen av mjölk är 5%lägre /92 än /91. Det faktiska utfallet blir beroende påproduktionens utveckling. Tot»l beräknad utgift för stödet tilljordbruket och livsmedelsindustrin i norra , milj. kr. '", utjämningsbidrag Kött av nöt, kaW, gris, får och lamm 189 Ägg 3 '- Förekommer inte 1990/91. Skillnadenmellan /91 och 1991/92 beror dels på ändrat stöd, dels på ändrad produktionav mjölk. Om produktionen av mjölk hade hållits oförändrad, skulle utgiften för1991/92 ha varit ca 30 milj. kr. 7 Förslag Prop. JNföreslår, vad gäller jordbruket och livsmedelsindustrin i norra , attstatsmakterna beslutar attden områdesindelning som föreslogs i JNs skrivelse införsfr. o. m. den , attpristilläggen ändras för mjölk, nötkött, kalvkött, kött av gris samt får-ochlammkött, allstödet ändras för smågrisproduktionen och getnäringen, attpristillägg införs för ägg, attarealbidraget ändras för potatis, atlövergångsåtgärder införs enligt den skiss som redovisades i JNs skrivelse den29 , attett statsfinansierat kostnadstillägg införs för mejerier och slakterier samt attett statsfinansierat packeribidrag införs för äggpackerier. attnämnden bemyndigas att besluta om kostnadstilläggens och packeri-bidragensstorlek inom en maximal ram om 73 milj. attnämnden ges möjlighet att besluta om ändrad betalningsgrund för mjölk, attnämnden bemyndigas att utforma de närmare villkoren för pristillägg för äggsamt attde belopp som redovisas i nedanstående tablå skall gälla fr. o. m. den 1 juli1991. Mjölk, öre/kg Kött av nöt, kalv, får och Kött av gris, öre/kg Getter, kr./mjölkande get Matpotatis, kr./ha Ägg, kr./insatt höna Besluti detta ärende har fattats av generaldirektören efter föredragning av avdelningsdirektörenSvensson samt byrådirektörerna i närvaro avavdelningscheferna . STATENSJORDBRUKSNÄMND Dnr 00-145/90 Prop. Komplettering av tidigare redovisat förslag om stöd tilljordbruket och livsmedelsindustrin i norra 1skrivelse till regeringen redovisade statens jordbraksnämnd(JN) förslag angående stöd till jordbraket och livsmedelsindustrin i norraSverige /92. Detta förslag kompletteras nu genom att ytterligarematerial redovisas. 1bilaga /redovisas beräkningar avseende pristillägg till jordbraket i norraSverige grundade på den nuvarande områdesindelningen. Ibilaga //redovisas en analys av effektema i norra av avskaffandet av tvåprissystemetför mjölk. Besluti detta ärende har fattats av generaldirektören efter föredragning avavdelningdirektören i närvaro av avdelningschefen . 1990/91:99 Bilaga 4 Beräkningar avseende pristillägg till jordbruket i norraSverige grundade på den nuvarande områdesindelningen 1skrivelse till regeringen redovisade statens jordbraksnämnd(JN) förslag till pristillägg m.m. för jordbraket i norra under1991/92. Förslaget avsåg den områdesindelning som föreslogs i rapport tillregeringen i november 1990.1 denna skrivelse redovisas förslag till pristilläggsom grandas på den hittillsvarande områdesindelningen för mjölk och kött frånolika djurslag. Medsamma föratsättningar som använts för beräkningarna för skrivelsen den 23januari 1991 föreslår JN de belopp som redovisas i tabell 1 (mjölk) och tabell2 (kött från olika djurslag). Vid beräkningen av den totala utgiften har sammaproduktionsutveckling föratsätts som i ovan nämnda skrivelse. Beräkningeninrymmer viss osäkerhet. Därför har utgiften i resp. område anpassats så atttotalsumman blir densamma som i den tidigare beräkningen. I annat fall hadekostnadsberäkningen avvikit med några miljoner kr. från den beräkning somredovisades tidigare. Förslag till pristillägg lör mjölk Område Enligt Reducering beräkn. till pristillägg för nötkött, kalvkött samt får- och lammkött Reducering i område 4 1990/91:99 Bilaga 4 Effekter i norra av avskaffandet av tvåprissystemetför mjölk Genombeslut av regeringen fick statens jordbraksnämnd (JN) iuppdrag att följa utvecklingen för producentema i norra och för de småproducenterna. I denna PM redovisas ett försök till bedömning av den effekt somhittills har uppkommit genom avskaffandet av tvåprissystemet. 1motioner /88 (JoU 1987/88:25) pekades på den oro som förelåg"för att en eventuell produktionsöknings inverkan på producentpriset vidavskaffandet av tvåprissystemet skulle drabba de mindre producenterna ochproducenterna i norra . För att motverka sådana effekter för de mindre producentemabör enligt utskottets mening särskilda övergångsåtgärder vidtas under ett årefter avskaffandet av tvåprissystemet." Avskaffandet av tvåprissystemetledde till att produktionen ökade och att de genomsnittliga avräkningsprisernaföll som efterfrågan inom landet på mejeriprodukter inte ändradesnämnvärt eller minskade något. Itabell 2.1 redovisas strakturförändringarna totalt för landet under de senasteåren. Det är svårt att se några större förändringar i utvecklingen. Det fmnsdock en tendens till att de genomsnittliga leveranserna ökat relativt kraftigtunder samt att antalet mjölkkor per besättning ökat merunder . Av tabellen framgår attunder perioden med tvåprissystemet ökade antalet kor per besättning med knappt0,5 ko .