prop · GE0355 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:55 "-'-J om statlig garanti för anordnande av Prop. olympiskavinterspel i 1990/91:55 Regeringenföreslår att anta det förslag som tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Iproposifionen föreslås att bemyndigar regeringen att ställa enekonomisk garanti för anordnande av i Östersundoch Åre under förutsättning att beslutarförlägga spelen till dessa kommuner 1 Regeringens proposition. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , , Proposition om statlig garanti för anordnande av olympiskavinterspel i Frånsvensk sida har inför såväl , , som tävlingargjorts ansökningar hos Internafionella olympiska kommittén (lOK) om att fåarrangera . Enligt fordras normalt att enarrangör av () av staten tillförsäkras ekonomiska garantierför spelens genomförande. har med anledning av bl.a. denna regel vidde fidigare ansökningsfillfällena beslutat om sådana statsgarantier (prop.1977/78: 146, KrU23, rskr. 275, prop. 1980/81:200, KrU35, rskr. 428, prop.1985/86: 104, KrU23, rskr. 331 och prop. 1987/88: 24, KrU8, rskr. lOKbeslutade dock i de nu nämnda fallen att erbjuda till andra orter, nämligenSarajevo i , i , i resp.Lillehammer i . 1fi"amställning till regeringen anhöll och Årekommuner genom ett gemensamt bildat bolag - i /ÅreAkfiebolag (bolaget) - om fullständiga ekonomiska garanfier från staten för attansöka om att få arrangera de i . Bolagetär det för kommunerna gemensamma organet för förberedelserna och genomförandetav . Härigenom representerar det också kommunerna vidöverläggningar om statlig ekonomisk garanu för spelen. För att bedrivakampanjen för kommunernas kandidatur fram ull 10K:s beslut om val av arrangörför har Sfiftelsen för i bildats medrepresentanter för (), de båda kommunerna samtSveriges riksidrottsförbund och näringslivet. Framställningenmed en bifogad utredning om förutsättningarna för iÖstersund och Åre har remissbehandlats. Bolaget har under ärendetsberedning inkommit med kompletterande handlingar. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels bolagets framställan med Prop.1990/91: 55 därtill hörande utredning som bilaga 1, dels enremissammanställning som bilaga 2. Östersundsoch Åre kommuner har beslutat ansöka om värdskapet för vinter-OS 1998.Ansökningen kommer att behandlas sluthgt vid IOK:s session i den 15juni 1991. lOK utser därvid värdort bland de sökande. Innan lOK tar avgörandeställning krävs att statlig ekonomisk garanti för spelens genomförande lämnas. Eftersamråd med SOK har kommunerna utrett förutsättningarna för att arrangera . De i utredningen föreslagna investeringarna ochprogrammen har beräknats i samråd med berörda intressenter, myndigheter ochföretag samt därefter godkänts av SOK och de berörda olympiskaspecialförbunden. Utredningenvisar att de infrastrukturella förutsättningarna att föriägga ettvinterolympiskt spel fill och Åre är mycket goda. Nödvändigakompletteringar såsom utbyggnader av kommunikationer och kapacitet för boendeär huvudsakligen planerade att genomföras inom befinthga planer för orternasbehov. Blandstörre investeringar som redovisas märks nybyggnader av ishockeyhallar, nybob- och rodelbana, nya hoppbackar, nytt skidskytte-stadion, nybyggnader avskidstadion och skridskoarena samt en olympisk by i . I Åre rör detsig om investeringar huvudsakligen i befintliga alpina anläggningar samt ettnytt presscenter. Kostnader förutses även för investeringar itelekommunikation. 1utredningen redovisas beräknade kostnader och intäkter för spelens genomförandei prisläget . Kostnadema beräknas uppgå till 2 911 milj.kr. ochintäkterna till 2 271 milj.kr. Dehuvudsakliga intäkterna i kalkylen utgörs av försäljningen av sändningsrättenför TV. Dessa intäkter har beräknats till 1 443 milj.kr. med utgångspunkt delsi senast kända avtalsförslag från lOK fill värdorten 1996,, dels i erfarenheter från och samt beräkningar förLillehammer. Utöver TV-intäkterna har beräknats bl.a. sponsor- ochförsäljningsintäkter, biljettintäkter samt vissa s.k. restvärden efter spelen. Kalkylenär en investerings- och driftskalkyl. I kalkylen beaktas inte samhällsekonomiskaeffekter, såsom ytterligare ianspråktagande av samhällehg service,skatteinkomster, valutaintäkter, sysselsättnings- eller regionalekonomiskaeffekter. Vissa sådana bedömningar har dock redovisats i utredningen och iflera remissvar. Samtliga remissinstanser ställer sig positiva till ettsvenskt OS-arrangemang. granskatutredningens investeringskalkyler och konstaterar att dessa är väl Prop.1990/91: 55 genomarbetadeoch med den noggrannhet som låter sig göras i detta tidiga () anger i sitt remissutlåtande, att det finns förutsättningar attgenomföra en vinterolympiad i /Åre som såväl samhällsekonomiskt somstatsfinansiellt kan balansera. Osäkerheten i främst intäktsberäkningama ärdock stor. RRV pekar på att bedömningama är mycket svåra att göra beroende påden långa tiden fram till spelens genomförande. Därav följer att med olikaantaganden kan utfallet av resultaten variera. Sverigesturistråd har analyserat konsekvenserna för svensk turism om spelen hålls iSverige 1998. Rådet pekar på att samhälleliga basinvesteringar i stora ochkomplexa anläggningar inom turistnäringen ofta är det som erfordras för attfrån olika håll locka fram risk\'illigt kapital i form av följd- ochkompletteringsinvesteringar. Enligt turistrådet kommer ett att för mrismenhuvudsakligen innebära varaktiga och positiva effekter av minst10 är efter spelen, men även ansökan i sig ger en positiv fokusering på Sverigeoch kommunerna ur turismsynpunkt. 1sitt remissutlåtande uttalar i att den ser avgörandefördelar i kandidatur. En viktig fördel är den befinfiigainfrastrukturen som vid en jämförelse ger klart lägre investeringskostnader förbasinvesteringar i /Åre än för tidigare arrangörsorter. EnligtStiftelsen för i har ledande företrädare för svensktnäringsliv ställt i utsikt att under vissa förutsättningar bära investeringskostnaderför arenor vid ett i och Åre 1998. Föregen del anser jag det vara av stor vikt för såväl som för svensk idrottatt större internationella idrottsevenemang kan förläggas till vårt land. Ettarrangemang som ger näringsliv och samhälle direkta inkomster genom ett ökatantal besökare fill landet och bidrar fill att göra käntutomlands. Redan det förhållandet att kandiderar till har positivbetydelse i detta sammanhang. Jag anser att det därför är motiverat att staten,liksom tidigare, ställer erforderlig ekonomisk garanti för anordnande i /Åre. Jag förutsätter därvid att näringslivetlever upp till den ekonomiska medverkan man givit uttryck för Underförutsättning att godkänner mitt förslag bör regeringen senare ta uppförhandlingar med bolaget om de närmare förutsättningarna för en stathg garanti.I det följande redovisar jag de riktlinjer som bör gälla för en sådan garanti. Statsgarantinbör omfatta det av bolaget redovisade utgiftsprogrammet om 2 911 milj.kr.Oförutsedda kostnader för verksamhet och investeringsobjekt som omfaftas avgarantiramen skall kunna finansieras genom ompriorite-ringar. Samtligaekonomiska beräkningar bör ta sin utgångspunkt i prisläget . Av avgörande betydelse fördet ekonomiska resultatet av arrangemangen är storleken av intäkterna och deras periodisering. Med hänsyn främst till att försäljningen av TV-rättighetema förutsätts svara för huvuddelen av intäk- 4 temabör detta försäljningsavtal underställas regeringen för godkännande. 1990/91: 55 är också av stor betydelse att OS-budgeten tillförsäkrasstörsta möjliga intäkter genom försäljning av rätten att använda OS-symbolen. Somjag redan berört är osäkerheten stor när det gäller de intäktsbedömningar somkan göras . Det finansiella kontraktet mellan arrangören och lOK slutsdirekt efter det att arrangörsorten är utsedd vilket är innan spelenhålls. Förändringar i valutakurser vad gäller de huvudsakliga intäkterna,internationella TV-intäkter, är svåra an förutse. Detta gäller även storlekenav intäkterna från t.ex. sponsring. Med den konstruktion av statsgarantinsomjag förordar kommer utvecklingen i fråga om intäkterna att vara avgörandeför om statsgarantin behöver tas i anspråk. Jag vill betona vikten av att allamöjligheter tas till vara att täcka de beräknade kostnadema genom ökadeintäkter Överläggningarmellan staten och bolaget bör utgå från att kommunema suveränt tar ansvar förde olympiska vinterspelens genomförande och ekonomi. Den ekonomiskaverksamheten inom OS-budgeten bör bedrivas så att inte onödigalikviditetskostnader eUer behov av alltför tidig lånefinansiering uppstår.Kommunala investeringsåtaganden på en rimlig nivå bör också bidra till attkommunemas ekonomiska ansvar efter spelen för anläggningar och därtill knutnadriftkostnader kan upprätthållas. Statensgarantiåtagande bör gälla endast mot bolaget. Som ett vilUcor för garantin börbl.a. gälla att staten ges insyn genom revisorer i verksamheten. I dettasammanhang vill jag åter nämna att staten inte bör ställa några garantier förde lån som kommer att behöva tas upp av OS-huvudmannen efter att arrangörenutsetts men före spelens genomförande. Lånen behövs i avvaktan på attOS-budgeten får sina slutliga intäkter efter genomförda tävlingar år 1998.Sådana lån förutsätts den ordinarie kreditmarknaden kunna förmedla mot bakgrundbl.a. av det positiva intresset hos näringslivet. Näringslivetsuttalade intresse för att medverka med olika investeringar måste tas till vara.Bolaget bör uppta erforderliga kontakter med näringslivet om detta . Idrottsrörelsensmedverkan med ideellt arbete är av avgörande betydelse för OS-arrangemangetsgenomförande. Desamhällsekonomiska effektema har tidigare beskrivits. Låt mig avslutningsvispeka på betydelsen av flera positiva aspekter. Staten erhåller ökade indirektaskatteintäkter genom arrangerandet av ett i vårt land. valutabalansgynnas av att ett så stort arrangemang genomförs i . Spelen innebärsåväl varaktiga som tillfälliga sysselsättnings- och investeringsökningar ifrämst , men även i angränsande län. Ett olympiskt spel innebärockså en mängd ej mätbara positiva upplevelser för många människor. Sammanfattningsvisvill jag sålunda framhålla att staten bör kunna lämna en från ekonomisksynpunkt fillräcklig garanti för en vinterolympiad i och Åre . 3 Hemställan Prop. 1990/91: 55 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attbemyndiga regeringen att ställa en statlig garanti för anordnande i , i enlighet med de rikfiinjer somjag här har redovisat. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1990/91: 55 Bilaga 1 1990/91- 55 VINTERSPELEN I /.,i77u/:.i. Ansökan omstatlig garanti för Oljrmpiska vinterspel 1998 SvenskIdrottsrörelse har enhälligt beslutat att fortsätta sinaansträngningar att få stå som värd för ett olympiskt vinterspel. Riksidrottsstyrelsen(RF) och () har enhälligt beslutat stödja Östersundskandidatur och på sina årsmöten gjort uttalanden till stöd förkandidaturen. Kommunfullmäktige i Are och kommuner har medstor majoritet ställt sig bakom en ny ansökan. Isamverkan med näringslivet och idrottsrörelsenstartas en ny kampanj för att marknadsföra Östersundinför omröstningen om 1998 års vinterspel som sker iBirmingham, . skall anmäla sin kandidatur senast den1 och ansökan skall vara hos den Internationella OlympiskaKommittéen (lOC) . Ansökan skall för attvara giltig åtföljas av en statlig garanti för spelensekonomi och genomförande. Underlag för en sådangaranti har utarbetats av kommunernas gemensamma bolag. i /AreAB, som tecknade avtalet med staten. Utredningen baseras på ansökan till1994 med de kompletteringar i bestämmelser och avtal som erhållits från lOC,med erfarenhet från spelen 1 och planeringen för spel 1Albertville och . och skulle bli den störstaIdrottsfesten och det största internationella evenemanget någonsin ivårt land. ger en helt unik marknadsföring avett land och mycket stora möjligheter att knyta nya affärskontakter.Regionalt 1 skulle ett innebäranyinvesteringar, stimulans och utveckling av en omfattning som är svår attbeskriva. Utvecklingeni tyder redan nu på mycket omfattande nyinvesteringar ochnyetableringar 1 anknytning till spelen. För de länder som ansöker om och arrangerar ingår det nästanalltid i en nationell och regionalpolitisk strategi för attutveckla ett land eller en region. Samma synsätt bör gälla i Sverigeoch möjligheterna att ta till vara detta tillfälle ärutomordentligt goda för regionen och hela . Turism- och besöks-näringenhar en stor betydelse och är en Internationellt ökande näringsgren.Sverige har mycket stora möjligheter att få en ökandeturism från när samarbetet Inom EG ökar. För det krävs enmarknadsföringsinsats med utomordentligt storgenomslagskraft. Inget torde överträffa 1 detta avseende. Ekonomini ett kan beskrivas på olika sätt. Arrangören skall göra en kalkyl som redovisar de företagsekonomiskakostnaderna och intäkterna. Spelen genererar också storaintäkter till samhället dels direkt genom ökadeskatter och avgifter till stat, kommun och landsting p g a spelen dels via de intäkter somerhålls genom en ökad turism och därav följandeomsättning och sysselsättning. I utredningen redovisas dels arrangörenskalkyl dels de intäkter som samhället erhåller i form av skatter och förbättradvalutabalans. Arrangörens kalkyl visar ett underskott med 337 miljonerkronor beroende på ökade driftkostnader och försämradeTV-inkomster sedan förra ansökan. I ökade skatter och avgifter erhållsemellertid . Den ökade turismen beräknas förbättrabytesbalansen med . Det bör noteras att enbartinkomsterna för staten i form av moms påinvesteringar i anläggningar och driftkostnader under spelen uppgår tillminst . De direkta inkomsterna i form av moms är således större än arrangörensunderskott till vilken det behövs en statlig garanti. Utöver dettaligger samhällets övriga intäkter för skatter, avgifter och ger pä den nivå som beskrivs i utredningen ett stort samhällsekonomisktöverskottoch även ett stort överskott i statens samlade budget. T111 detta skallläggas nya arbetstillfällen i en region som fortfarande behöver ettomfattande regional-politiskt stöd. Medhänvisning tUl föreliggande underlag och ekonomisk kalkyl för 1998 hemställes att regeringen föreläggerriksdagen förslag om statlig garanti 1998. 1990/91: 55 Bilaga 1 Jruno Wcobsson rice ordförande (i Are kommun) (1:evice ordf i ; (j-vXii-i, SvenHeurgren\ Ordföra/ide ANSÖKANOM OLYMPISKA VINTERSPEL TILL 1998 kandiderade till de Olympiska Vinterspelen1994 i . Resultatet var trots det en storframgång. var den enda nya kandidaten bland fyrakonkurrenter och hade eftersom flyttades från1996 till 1994 en mycket kort kampanjtid. hade endastbehövt ytterligare fyra rösterför att bli tilldelad spelen. Det ärdet bästa resultatet av de ansökningarsom gjort. Sverigehar med en mycket stark kandidat. Östersundsförslag med koncentrerade arenor, en olympisk by, ettstabilt vinterklimat och dokumenterad organisationserfarenhet möttemycket stor respekt bland medlemmarna 1 den (lOC) och de representanter för de internationella vintersportförbundensom besökte och undersökte Östersund.Det framgår även klart av de rapporter som upprättatsav olika undersökningskommissioner att Östersundhar mycket goda förutsättningar att arrangera . Kampanjenför 1994 upplevdes som mycket positiv 1 Jämtlandoch . Den starka uppslutningen kring kampanjenskapade en sammanhållning och ett samarbete mellan näringsliv,organisationer och kommuner som har stor betydelse förlänets utveckling. Kampanjen visade på länetsstora naturliga mojligheter till utveclllng närviljan och sammanhållningen finns. och Are stårdärför som kandidat till de nu för1998. Huvudskälen för en ansökan ärde sammma som Inför ansökan till 1994. 0Sverige som är en av de störstavlntersportnatlonerna bör en gång få stå som värd för ett . 9Ett olympiskt spel i är en kraftfull stimulans försvensk Idrottsrörelse, främst dåvintersporterna. tI och Are skapas ett starktvintersport-centrum. , som gynnar bådeidrotten och turismen. Ett ärmed säkerhet den största och starkasteregionalpolltiska insats som kan få. Investeringar päomkring och driftkostnader på0,ger sysselsättningsökning, krlnglnveste-rlngar, ökadturism, förbättrad bytesbalans med 5 miljarder och ökadeskatteintäkter med . AnsökanInför 1998 har fatt ett mycket starkt stödav kommuner, organisationer och näringsliv. 1990/91: 55Bilaga 1 1990/91: 55 OlympiskaKomm1tté;s styrelse beslöt1 februari _., 1989 att ställa sig bakom en ny ansökan.S0K:s årsmöte Bilaga 1 uttalade sitt stöd. tRiksidrottsmötet antog ett uttalande för Östersundskandidatur. Kommunfullmäktigei och Are kommuner har med stor majoritetbeslutat att ansöka om . Regionens näringslivställer upp som sponsorer av en ny kampanj med stödav bidrag frän regering och länsstyrelse. Detär således med ett starkt stödsom en organisation för en ny kampanj nu byggs upp. KampanjenInför 1998 kommer att bedrivas inom en stiftelse därSveriges Olympiska Kommitté (SOK) är stiftare. LandshövdingSven är ordförande och hedersordförandetalman . Stiftelsen ansvarar försjälva kampanjen som slutar med en omröstning1 . Arbetet Inriktas i mycket hög grad påpersonlig bearbetning av I0C:s 94 medlemmar. En giltig ansökantill lOC om att få stå som kandidat vid omröstningeni förutsätter en statlig garanti som garanterar spelensgenomförande. Detär 1 likhet med ansökantill 1994 kommunerna som tillsammans med SOK och en speciellorganisationskommitté ansvarar för ett genomförandeav eventuella spel och därmed även behöver den statliga garantin. Are och Östersundskommuner har därför gemensamt bildat det till hälftenvardera ägda bolaget "1 Östersund-AreAB" som utarbetar förslag och kalkyler samt ansökerom statlig garanti. Avtal om statsgaranti avses tecknas med bolaget efter särskiltgodkännande av bolagets ägare,kommunerna. Falunoch Are ansökte om ,nämligen till 1984, 1988 och 1992. Riksdagenbeslutade 1 samtliga fall att bevilja statlig garanti. Inför Östersundsförsta ansökan till 1994 gjordeVinterspelen 1 /en utredning "Förutsättningarför 1 Östersund1994", som överlämnades till regeringen. Efter förhandlingaroch remissbehandling föreslog regeringen 1 prop 1987/88:24 "att bemyndiga regeringen att ikläda staten ekonomiska åtaganden1 överensstämmelse med till dennaproposition bifogat avtal". biföllförslaget och avtal träffadesmellan staten, kommunerna och i /AreAB. Förutsättningarvid ansökan till 1998 Prop. 1990/91: 55 Bilaga1 Den utredning som föreläggs baseras 1 höggrad pä ansökan till 1994. Förändringarhar gjorts p g a ändringar 1 det olympiska programmet, noggrannareprogramanalyser under den förra kampanjen och förändringoch flyttning av några arenor 1 . Utredningenhar dessutom tillförts erfarenheter och kalkylunderlag frånCalgarys slutredovisning samt och Llllehammers kalkyler. Utredningenbaseras pä nu gällande program, standardkrav och tävlingsreglersom ställs av vintersportförbundenoch godkänts av ICC. I0C:s charter och andra bestämmelsersom "Minimum requirement for press and media" samt senast kändaförslag till avtal mellan arrangöroch lOC ligger även till grund förutredningen. Kostnaderredovisas 1 kostnadsläge . Följandeändringar har gjorts av lOC 1 programmet -Skidskytte damer tillkommitmed 3 grenar -Skidor längdåkninghar fått ytterligare 2 grenar -Skidor freestyle puckelpisttillkommer -Kortäkningpä skridsko (shorttrack) tillkommer (1992) -Konståkningobligatoriska programmet utgär -Inga s kdemonstrationssporter tilläts Blandannat med ledning av dessa programförändringar föresläsföljande ändring av arenor 1 Skidor och skidskytte päseparata stadlon vid nuvarande skidstadion och den s k Remonthagen. Backhoppning päFrösön (östberget). Ishallar flyttas tillOdensala Sportfält där en ersättningshall till dennerbrunna Z-kupolen skall uppföras. Hastlghetsäkningpä skridsko förläggstill nuvarande skridskoarena . Lillehammerprojekterar och planerar just nu spel med 1 stort sett samma underlag som dennaansökan. Jämförelser med Llllehammers beräkningarhar gjorts. Det bör emellertid observeras att f n arbetarmed olika alternativ och ej med sitt slutliga förslag. Programmet baseras på ett tävlingsprogram med 16 tävlings-dagarliksom , och . Antalet aktiva ledare, delegaterav olika slag och massmedia representanter ökar successivt. En uppräkning med ca10 X har gjorts från den tidigare kalkylen. Anläggningskostnaderna har mellan stigit medca 25 X. utredningen bygger päett genomförande av tävlingar av hög Prop, 1990/91:55 internationell klass i moderna anlägggningarmed en väl Bilagal fungerande service. Förslagetbygger pä koncentrerade anläggningar1 och Are med en olympisk by i en region ochstad som erbjuder genuin olympisk stämning. Medverkandei utredningen framgår av bilaga 12. Förslagtill arenor och anläggningar utredningenbaseras pä uppgifter frän ochegna uppskattningar. Aktivaoch ledare, ca 60 nationstrupper 3 300 pers lOC-ledamöter,representanter, 750 pers tekniska delegater, bedömareoch jurymedlemmar Massmediarepresentanter 6 000 pers varavi Are ca 1 500 pers Publik,antal sålda biljetter 1000 000 st varav1 Are 150 000 st Anställdpersonal: Successiv ökning till 300 pers Frivll1Iga 7 000 pers Polisoch säkerhetsvakter 2 000 pers Dessutomförutsätts medverkan av militäroch förstärkning av personal 1 offentlig tjänst. Tävlingsprogramredovisas 1 bilaga 6. Arenor med kapacitet och andra nyckeltal Prop.1990/91: 55 Bilaga 1 70 m ind H 90 m ind H 90 m lag H 70 m komb H 70 m komblag H Stafett 4x7,H Stafett 3x7,D 500 m, 1 000 m. 1 500 m, 5 000 m 10 000 m H 500 m, 1 000 m. 1 500 m, 3 000 m. 5 000 m D 2-mans bob 4 heat H 4-mans bob 4 heat H 1-mans rodel 4 heat 2-mans rodel 2 heat 1-mans rodel 4 heat 70 m och90 m backe Permanentbyggyta 1 650 m Provisoriskalokaler 1 100 m 40 000 äskädare pästadion 10 000 åskådare ute 1 spär Permanent byggyta 2 870 mProvisoriska lokaler 1 250 m Spårområde 15 000 åskådare päläktare 5-10 000 " ute 1 spår Provisoriska lokaler 1 690 m Spårområde Konstfrusen 400 meters utebana Total yta 12 000 m 10 000 åskådarePermanent byggyta 1 440 m Provisoriska lokaler 2 010 m Bobbana 1 500 m Rodelbana 1 200 m Permanent byggyta 1 600 m Provisoriska lokaler 1 350 m 9-10 000 sitt- och ståplatser Kortprogram, fri åkning H Kort program, fri åkning D Isdans, obligatoriskt program 1 o 2. progr. 2 st träningshallarinom frän Befintlig nyuppfördhall 2 000 - 3000 sittplatser 700 - 1 000 åskådare Prop.1990/91: 55 Bilaga 1 Skidäknlnq alpint Område 1 StörtloppD. H Störtlopp komb D. H Super G. H Slalom komb D, Storslalom D, Super G. DPuckelpist D, Befintligt störtloppbyggs ut med ny nedfart 30 000 åskådare 7 800 pers Permanent byggyta m Åskådare 20 000 pers Läktare 3 500 pers Permanent byggyta 1 725 m Arenornasplacering framgår av karta 1 och 2. Arenorna ligger1 Inom frän olympisk by och presscentrum. Läget för respektivearena är valt efter nuvarande användning och en fortsatt framtida användning. Hoppbackar byggs nytt päÖstberget slalombacke enligt nya normer fränFIS. Backarna syns väl frän stora delar av och hopptornen tjänar som utsiktstorn över staden och omlandet. Den helt nya konstfrusna kombinerade bob- och rodelbananbyggs ocksä pä Östberget 1 en syd-väst sluttning. Erfarenhetsvärden frånAlbertville har utnyttjats. Pä placeras även anläggningenför hastlghetsäkning påskridsko. Den nuvarande banan byggs om till konstfrusen och med nya byggnader.Anläggningen är 1 framtiden konstfrusen skridskobana ochbandyplan. Nuvarande skidstadion vid ÖSK-stugan byggs ut till ett stort skidstadion. Den naturligasluttningen utnyttjas till läktare. Anläggningen utnyttjas för öppningsceremonien och har den officiella olympiska elden. Den välkända SM-ter- Prop. 1990/91:55 rangen används som spårområde. Skidstadion används efter Bilaea 1 spelen även för skidskytte. Ett separat provisoriskt skidskyttestadlon byggs nära presscentrum pä Remonthagen.