prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — Lag om ändring i bostadssaneringslagen (1973:531) Härigenomföreskrivs att 25 § bostadssaneringslagen (1973: 531) skall ha följandelydelse. Omsärskilda skäl föreligger, kan Om särskilda skäl föreligger, kan medgeundantag från medge undantag frän tillämpningen av lagen ifiråga om tillämpningen av lagen i fråga om fastighet,vilken åges av förening fastighet, vilken ägs av förening eller elleraktiebolag som avses i punkt aktiebolag som avses i punkt 7 16övergångsbestämmelserna till övergångsbestämmelserna till bo- bostadsrättslagen(1971:479). stadsrättslagen (1991:000). Dennalag träder i kraft . 'Senastelydelse 1974:821. Lag om ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol Härigenomföreskrivs att 13 § lagen (1974:1082) om bostadsdomstol skall ha följandelydelse. Sammanträder bostadsdomstolen med sju ledamöter, är tre av dem lagfarna ledamöter och fyra av dem intresseledamöter. En av de lagfarna leda-mötema är därvid ordförande. Av intresseledamötemaskall två vara väl förtrogna med förvalming av hyresfastigheter eller, närmålet rör prövning av en friga enligt 52 § eller 60 § första stycket 1 bostadsrättslagen(1971:479), av bostadsrättsfastigheter. Om målet rör en hyresfastighet som ägsav staten, en kommun, en landstingskommun, en kommunalförbund, en allmännyttigtbostadsföretag eller ett aktiebolag, som helt ägs av en kommun eller enlandstingskommun, skall dessa ledamöter företrädesvis vara väl förtrogna medförvaltning av hyresfastigheter som tillhör andra än enskilda. Om målet rören hyresfastighet som ägs av nägon enskild, skall de företrädesvis vara välförtrogna med förvalming av sädana fastigheter. Deåterstående tvä intresseledamötema skall vara väl förtrogna med hyresgästerseller bostadsrättshavares föihällanden. Om mälet rör prövning av en frågaenligt 12 kap. 36 § jordabalken, skall dessa ledamöter vara väl förtrogna mednäringsidkande hyresgästers förhållanden. Om mälet rör prövning av en frägaenligt 52 § eller 60 § Av intresseledamötemaskall två vara väl förtrogna med förvalming av hyresfastigheter eller, närmälet rör prövning av en friga enligt 2 kap. , 4 kap. 6 §,9 kap. 16 §första stycket 1 eller 2 eller 11 kap. 2 § bostadsrättslagen (1991:000) avbostadsrättsfastigheter. Om mälet rör en hyresfastighet som ägs av staten, enkommun, en landstingskommun, ett kommunalförbund, ett allmännyttigtbostadsföretag eller ett aktiebolag, som helt ägs av en kommun eller enlandstingskommun, skall dessa ledamöter företrädesvis vara väl förtrogna medförvalming av hyresfastigheter som tillhör andra än enskilda. Om målet rör enhyresfastighet som ägs av någon enskild, skall de förettidesvis vara väl förtrognamed förvalming av sädana fastigheter. Deåterstående tvä inttesseleda-mötema skall vara väl förtrogna med hyresgästerseller bostadsrättshavares förhållanden. Om mälet rör prövning av en fiigaenligt 12 kap. 36 § jordabalken, skall dessa ledamöter vara väl förtrogna mednäringsidkande hyresgästers förhållanden. Om mälet rör prövning av en frigaenligt 2 kap. 10 §, 4 kap. 1 Senaste lydelse1989:664. förstastycket 1 bostadsrättslagen, skall de vara väl förtrogna med bostadsrättshavaresförhållanden. I andra mål skall de vara väl förtrogna med bostadshyresgästersförhållanden. 6§, 9 kap. 16 § förstastycket 1 eller 2 eller 11 kap. 2 § bostadsrättslagen skall de vara välförtrogna med bostadsrättshavares förhållanden. I andra mål skall de vara välförtrogna med bostadshyresgästers förhållanden. Denna lag träder ikraft . Lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärv av Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m' skallha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydebe 1.om egendomen förvärvasfrin staten, kommun, landstingskommun eUer kommunalförbund, 2.om staten, kommun,landstingskommun, kommunalförbund, aktiebolag, som helt ägs av kommun ellerlandstingskommim, allmännyttigt bostadsföretag, folkrörelsekooperativriksorganisation eller regional folkrörelsekooperativ organisation avbostadsrättsföreningar eller bostadsrättsförening ansluten till sädanorganisation är förvärvare, om egendomen i annat fall än 2 a. om egendomen i annat fall än somanges under 2 förvärvas av en som anges under 2 förvärvas av en bostadsrättsförening och föreningen bostadsrättsförening och förenmgen har fattat beslut om förvärvet i den har fattat beslut om förvärvet i den ordning som föreskrivs i 60 a § ordning som föreskrivs i 9 kap. bostadsrättslagen (1971:479), 19 §bostadsråttslagen (1991:000), 3.om egendomen enligtmedgivande av regeringen förvärvas för kyrkligt ändamål eller fånget prövatsenligt lagen (1988: 183) om förvaltningen av kyrklig jord, 4.om egendomen förvärvasav kreditinrättning vilken enligt lag eller enligt reglemente ellerbolagsordning som regeringen fastställt är skyldig att åter avyttra egendomen, 5.om förvärvaren är giftmed överlÅtaren och inte heller om förvärvaren eller, när makar förvärvargemensamt, nägon av dem är överlåtarens avkomling, allt under fömtsättning attöverlätaren inte är skyldig att avyttra egendomen enligt 6 § eller enligt 3kap. 1 § lagen (1982: 618) om utiändska förvärv av fast egendom m.m., 6.om förvärvet skallprövas enligt lagen om udändska förvärv av fast egendom m.m., 7.om förvärvet sker genominrop på exekutiv auktion. 1990/91: 92 Dennalag ttider i kraft . Prop.1990/91; 92 11Förslag till Lag om ändring i hyresförhandlingslagen (1978:304) Härigenomföreskrivs att 33 § hyresförhandlingslagen (1978:304) skall ha följandelydelse. Omsärskilda skäl föreligger, kan Om särskilda skäl föreligger, kan medge undantag frän medge undantag från tillämpningen av lagen i friga om tillämpningen av lagen i friga om hus som ägs av förening eller aktie- hus som ägs av enförening eller bolag som avses i punkt 16 över- aktiebolag som avses i punil:t 7 gdngsbestämmelserna till bostads- övergdngsbestämmeberna till bo- rättslagen (1971:479). stadsråttslagen (1991:000). Dennalag träder i kraft . 1990/91:92 12 Förslag till Lag om ändring i lagen (1982:617) om utländska förvärv avsvenska företag m.m. Härigenomföreskrivs att i 3 § lagen (1982:617) om utiändska förvärv av svenska företagm.m.l "bostadsrättslagen (1971:479)" skall bytas ut mot "bostadsrättslagen(1991:000)". Dennalag träder i kraft . 'Lagen omttyckt 1987:420. Senaste lydelse av 3 § 1983:106. Lag om ändring i lagen (1986:1242) om försöksverksamhetmed kooperativ hyresrätt Härigenomföreskrivs i friga om lagen (1986:1242) om försöksverksamhet med kooperativhyresrätt dels att 1 § ochövergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 §, av följande lydelse. 1§ Enligt denna lag får regeringen denna lag får regeringen försöksvis lämna ekonomiska för- försöksvis lämna ekonomiska för eningar tillständ att utan hinder av eningar tillstånd an utan hinder av bestämmelsema i 79 § bostads- bestämmelserna il kap. 8 § bostads rättslagen (1971:479) bedriva verk- rättslägen (1991:000) bedriva verk samhet i vilken föreningen tillämpar samhet i vilken föreningen tillämpar villkor som innebär att det med an- villkor som innebär att det med an delsrätt i föreningen följer en rätt att delsrätt i föreningen följer en rätt att hyra bostadslägenhet (kooperativ hyra bostadslägenhet (kooperativ hyresrätt). Regeringens tillstånd eller kommunens tillstyrkan enligt denna lagskall inte utgöra någon förutsättning för att regbtrera en ekonomisk föreningsom avser att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt. Dennalag träder i kraft den 1 ja- Denna lag träder i kraft den 1 ja- nuari 1987 och gällertill utgången nuari 1987 och gäller till utgången av . av . Tillstånd som harmeddelats enligt denna lag skall fortfarande gälla efter utgången av lagensgiltighetstid. Lag om ändring i lagen (1987:232) om sambors gemensammahem Härigenomföreskrivs an 2 § lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydebe Medsambors gemensamma bostad avses i denna lag, om inte annat följer av 4§, 1.fast egendom som sambomaeller nägon av dem äger eller innehar med tomträn, om det finns en byggnad päegendomen som är avsedd som sambomas gemensamma hem och egendomen innehashuvudsakligen för detta ändamål, 2.fast egendom som sambomaeller nägon av dem innehar med nyttjanderätt i förening med byggnad pä egendomensom samboma eller någon av dem äger, om byggnaden är avsedd som sambomasgemensamma hem och egendomen innehas huvudsakligen för detta ändamål, 3. byggnadeller del av byggnad 3. byggnad eller del av byggnad som samboma eller någon av dem som samboma eller någon av dem innehar med hyresrätt, bostadsrätt innehar med hyresrätt, bostadsrätt eller annan liknande rätt om bygg- eller annan liknande rätt om bygg naden eller byggnadsdelen är avsedd nåden eller byggnadsdelen är avsedd som sambomas gemensamma hem som sambomas gemensamma hem och innehas huvudsakligen för detta och innehas huvudsakligen för detta ändamål. 4. byggnad eller del avbyggnad som samborna eller någon av dem har rätt att förvärva medbostadsrätt enligt förhandsavtal som sägs i 5 kap. bostadsrättslagen(1991:000), om rätten gäller en lägenhet som när avtalet trevades var avsedd anbli sambornas gemensamma hem och att innehas huvudsakligen för detta ändamål.Samboma får i en av dem båda undertecknad handling anmäla till inskrivningsmyndighetenatt en fastighet som är lagfaren för en av dem eller en tomträtt för vilken enav dem är inskriven som innehavare är gemensam bostad för dem båda. Denna lag träder ikraft . Prop» 1990/91: 92 15 Förslag till Lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor Härigenomföreskrivs att i lagen (1987:813) om homosexuella sambor"bostadsrättslagen (1971:479)" skall bytas ut mot"bostadsrättslagen (1991:000)". Dennalag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1990:1103. 4 1990/91. Lag om ändring i lagen (1987:1274) om kommunalbostadsanvisningsrätt Härigenomföreskrivs an 8 § lagen (1987:1274) om bostadsanvisningsrätt skall haföljande lydelse. Omkommunen inte anvisar någon bostadssökande eller om husägaren inte godtar denbostadssökande sora kommunen anvisar eller inte kan träffa avtal med denne, ärhusägaren skyldig att upplåta lägenheten till kommunen om kommunen begär det. Omannat inte avtalas, skall upp- Om annat inte avtalas, skall upp- låtelsetill kommunen anses ha skett lätelse tiU kommunen anses ha skett dä konununens be- då kommunens be gäran enligt första stycket kommit gäran enligt första stycket kommit husägaren till hända och på de vill- husägaren till hända och på de vill kor som angetts i meddelandet enligt kor som angetts i meddelandet enligt 7 §. Om upplåtelsen avser bostads- 7 §. Om upplåtelsen avser bostads rätt, skall den dock inte anses ha rätt, skall den dock inte anses ha skett innan de förutsättningar är skett innan de fömtsätmingar är upp uppfyllda som anges i 3 och 5 §§ fyllda som anges i 3 kap. 1 § första bostadsrättslagen (1971:479). stycket och 4 § samt 4 kap. 2§ boswdsrättslagen (1991:000) Denna lag träder i kraftden . 1990/91: 92 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 7 febmari 1991 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , R, , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , , Proposition med förslag till ny bostadsrättslag, m.m. 1Inledning är en ekonomisk förening vars primära uppgift är attupplåta lägenheter åt föreningsmedlemmarna utan begränsning i tiden. Denlegala gmnden och ramen för bostadsrättsföreningars verksamhet fmns ibostadsrättslagen (1971:479, omttyckt 1982:353), i det följande kallad BRL.Lagen ttädde i kraft (prop. 1971:12, LU 9, rskr,125). Dessreglering går huvudsakligen ut på att förhindra uppkomsten av ekonomiskt osundaföretag som medlemmama tillförsäkras god insyn i föreningensangelägenheter och ett stort mått av trygghet i besitmingen till sinalägenheter Underårens lopp har BRL ändrats i olika hänseenden. Några ändringar som haft storbetydelse är de som genomfördes i anslutning till lagen (1982:352) om rätt tillfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt (ombildningslagen) och somträdde i kraft (prop. 1981/82:169, CU 41, rskr. Vidarebör nämnas den möjlighet som folkrörelsekooperativa riksorganisationer fickfr.o.m. att återköpa eller lösa bostadsrätter under entt-eårsfrist från upplåtelsen (BoU 1984/85:12, rskr. 194, SFS 1985:182). Den 1juli 1987 n-ädde nya regler i kraft om försäljning av bostadsrätt på offentiigauktion (prop. 1986/87:37, BoU 13, rskr. 249, SFS 1987:243). Slutiigen börnämnas de huvudsakligen redaktionella ändringar i BRL som trädde i kraft den 1januari 1988 med anledning av den nya lagen (1987:669) om ekonomiska föreningar(prop. 1986/87:7, LU 20, rskr. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarande chefen förbostadsdepartementet den 27 febmari 1986 en särskild uttedare (dåvarandekommunalrådet ) med uppdrag att se över bostadsrättslagen m.m.Uttedningen antog namnet bostadsrättsunedning. I sitt betänkande (SOU1988:14) Översyn av bostadsrättslagen m,m. redovisar utredaren resultatet avsitt arbete. Uffedaren lägger fram förslag till en rad sakliga ändringar i enny - delvis omarbetad och moderniserad - bostadsrättslag. De sakliga ändringamaavser bl.a. vissa frågor om medlemskap, ekonomisk plan, förhandsavtal och ombyggnad samt underhäll. Vidarebehandlas upp- Prop. 1990/91: 92 lätelse av smähus med bostadsrätt och attmaiic skall kunna ingå i upplåtelseavtal. Avgiftssystemet är ett annat exempeldär vissa ändringar föresläs. Utredaren lägger i betänkandet ocksä fram förslagtill ändringar i ombildningslagen samt föreslår en ny lag om omregistrering avs,k, bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar. Till protokollet i detta ärende bör fogas delsutredningens lagförslag som bilaga 1, dels en förteckning över remissinstansemaoch en remissammanställning som bilaga 2. Regeringen beslutade an inhämtalagrådets ytoande över lagförslagen. De till lagrådet överlämnade förslagen börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Lagrådet yttrade sig över de remitterade förslagenden . Yttrandet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga4. Lagrådet har med några fä undantag godtagit de framlagdaförslagen i sak, men föreslagit en hel del omdispositioner och redaktionellaförtydliganden som syftar till att underlätta öveiblicken över lagens innehåll. Lagrådets synpunkter har föranlett vissa ändringar iförhällande till lag-rädsremissens förslag. Detta innebär bl.a. ändringar avparagrafiöljden i förslaget till bostadsränslag. Lagrådets synpunkter och de överväganden dessa föranlettredovisas i det följande i den allmänna motiveringen (avsnitt 2,2, 2.4, 2,4,1,2,4,2, 2,5,2, 2.6.4, 2.6.6. 2.7.1, 2.7.2, 2.9, 2.10 och 2.11) samt ispecialmotivcringen under resp, kapitelmbrik och i kommentarema till de berördalagmmmen, Hämtöver har i de förslag som läggs fram gjorts vissa redaktionellaändringar och kompletterande uttalanden i förhällande till vad som redovisats ilagrådsremissen. Dessa justeringar har i alh väsentiigt redovisats under handför lagrådet. 2 En ny bostadsrättslag Vår gällande bostadsrättslag, bostadsrättslag(BRL), nidde i kraft och ersatte dä lag ombostadsrättsföreningar, Lagstifmingen bygger på den äldre lagen och pä deförslag som lades fram i betänkandet (SOU 1969:4) Bostadsrätt. I stora delaravviker dock lag från betänkandets förslag. Utredningen har i sitt betänkande lagt fram förslag tilländringar i olika frågor som regleras i BRL. Nägon total översyn i sak avlagen har det dock inte varit frågan om. Däremot har utredningen företagit enspråklig och redaktionell omarbeming av hela lagen och utifrån denna bcarbeminglagt firam förslag till en helt ny lag. Uttedningens förslag har fått ett positivt mottagandebland de allra flesta av remissinstansema. Till dem som tillstyrker eller på annat sätt stöder att för- 52 slagen i huvudsak läggs till grand fÖr lagstiftning hörHSB:s riksförbund, Prop. 1990/91: 92 , ,Sveriges bostadsrättsföreningars cennalorganisation (SBC), , , . ochSveriges fastighetsmäklar-samfund samt hovrätten för ,kammarrätten i , , bostadsdomstolen, de hördahyresnämndema, de hörda länsstyrelsema och StadshypoteksKassan. vid avstyrker dock attutt'edningsförslaget förs vidare innan ytterligare några frågor har utretts.Hit hör förbudet mot andelsupplätel-ser, skyddet för den ekonomiska planen ochsJc. kontorsbildning av bostadsrättsföreningar. somkonsumentverket har i sina yttranden ocksä framfört önskemål om ytterligareuttedning i syfte att ge den som förvärvar en bostadsrätt minst sammakonsumentskydd som övervägs bett-affande ägda småhus. Under remissbehandlingenhar man vidare från bl.a. Stadshypotekets sida och fiin bankhåll pekat päbehovet av klarare lagstiftning såvitt gäller panthavamas rättsliga ställning,formkraven vid förvärv av bostadsrätter och vissa fiigor om godtrosförvärv.Stadshypoteket anser också att tiden nu är mogen för att ta upp frågan om ettoffentiigt lägenhetsregister. För egen del anser jag i likhet med de alha flestaremissinstansema att utredningens lagförslag mnebär en positiv omarbeming avlagstifmingen med en i huvudsak ändamålsenlig systematisering och språkligredigering. Som jag nämnde har utredningsarbetet inte inneburit nägonöversyn av lagstiftningen i sin helhet. Jag kan i och för sig instämma i attnågra av de fiigor som en del remissinstanser pekat på skulle vara förtjänta avnärmare överväganden. Jag anser emellertid inte att detta förhållande börföranleda att man nu bör dröja med att fullfölja utredningens förslag. Enligtmin mening bör därför BRL med utgångspunkt i utredningens förslag ersättas aven ny lag. Innan jag övergår till utredningens olika förslag vill jagerinra om att skattereformen trätt i kraft sedan utredningen lämnade sinbetänkande (prop, 1989/90: 110, SkU30, rskr, 356, SFS 1990:650 ff). Jagåterkommer i vissa delar till innehållet i denna refoim. I en bostadsrättsförening har bostadsrättshavama en tilltiden obegränsad nyttjanderätt till sina lägenheter. Utmärkande förbostadsränsinstimtet är vidare att medlemmama själva deltar i föreningensverksamhet for att på så sätt främja sina ekonomiska intressen. Det kooperativasynsättet och medlemmamas trygghet i besittningen till sina lägenheter ärenligt min mening viktiga utgångspunkter även för en reviderad lagstifming.Detsamma gäller lagens nuvarande syfte att förhindra uppkomsten av ekonomisktosunda och inte bärkraftiga företag, Formema och fömtsätmingama förbostadsrätts-havamas anknytning till föreningen i samband med produktioneneller förvärvet av föreningsfastigheten bör nu liksom tidigare inta en centralplats i lagstiftningen. Det sagda innebär att jag, liksom utredningen, inte harnågra andra ut gångspunkter för en reviderad bostadsrättslagstifming än dem som den nu varande lagen vilar pä. Som utredningen konstaterar har dock förhållandena r päbostadsmarknaden förändrats som BRL varit i kraft, BRL Prop.1990/91: 92 tillkom i ett skede av intensiv nybyggnadsverksamhet ochutformningen av lagen har ocksä präglats av detta. Ombyggnads- ochunderhållsveiksamheten har dock ökat och allt fleräldre bostadsrättshus har kommit in i ett skede då behovet av mer ellermindre ingripande saneringsåtgärder gör sig gällande. Detta medför atttillämpningen av BRL, förutom frigör som gäller nyproduktion, ocksä till stordel kommer att gälla frågor om ombyggnad och underhäll. Ettgenerellt problem har visat sig vara den vetorätt som en bostadsrättshavarehar och som iimebär att han kan förhindra förändringar i den egna lägenheten.På så sätt kan en angelägen ombyggnad försväras. Detta kan ocksä fä till följdatt samhällets intentioner att förbättra våra bostäder motverkas. Enligtmin mening är det inte försvarligt att i längden bibehålla ett system sominnebär att en bostadsrättshavare kan förhindra en ombyggnad av fastighetenenbart av den anledningen an ombyggnaden också får konsekvenser för dennes egenlägenhet En ändring av lagen är därför enligt min mening nödvändig för att geföreningama bätffc fömtsätmingar att tillgodose det om- eller tillbyggnadsbehovsom finns. Vadgäller nyproduktionen kan det nuvarande förbudet mot avtal om framtidaupplåtelse av bostadsrätt i firåga om bostadslägenheter, s.k. förhandsavtal,inte heller anses ändamålsenligt med hänsyn till den utveckling som har skett,Uttedningen har ocksä lagt fram ett förslag om förhandsavtal och förskott.Förslaget, som har godtagits av de flesta remissinstansema, uppfyller enligtmin mening i allt väsentiigt de rättssäkerhetskrav som bör ställas isammanhanget. Med vissa justeringar av förslaget är jag därför beredd att anpassaden nya bostadsrättslagen för att tillgodose de praktiska behov somuppenbarligen finns för föreningama att använda sig av förhandsavtal. Äveni andra hänseenden framstår dagens lagstifming som inte helt tidsenlig. Bl.a.har den utveckling som skett mot att juridiska personer i allt störreutsttäckning förvärvar bostadsrätt till bostadslägenheter medfört olika typerav problem. En begränsning av juridiska personers möjligheter att förvärvabostadsrättslägenheter behövs därför enligt min mening. Jag anser ocksä atträtten till medlemskap i en bostadsrättsförening bör regleras pä ett någotannorlunda sätt än . Det ökade antalet ombildrungar frånhyresrätt till bostadsrätt ger ocksä anledning till överväganden. Närdet gäller firågan om att komma till rätta med den icke önskvärda prisutvecklingpå bostadsrätter och egnahem som förekommit inom vissa regioner, har riksdagentidigare givit regeringen till känna att en översyn av frågan bör görasvarefter regeringen bör redovisa sin syn på frågan för (se BoU1986/87:13, rskr. har en bostadsrättsförening möjlighet att beslutaom att ett högst treårigt hembud skall gälla för nyproducerade bostadsrätter.Denna möjlighet har tillkommit för att motverka spekulationsköp av nyabostadsrätter, För att ytterligaremotverka sådan spekulation har förslag framförts om att Prop. 1990/91: 92utöka hembudet till fem är. Jag har noga övervägt detta. Genomriksdagens beslut om ett nytt bostadsfinansieringssystem harmöjlighetema till spekulationsvinster på nya bostadsrätter minskat påtagligt.Enligt min mening bör därför ingen ändring av hembuds-reglema nu göras. Däremotbör prisutvecklingen på bostadsrätter följas noga. Skulle det visa sigerforderligt bör då åtgärder vidtas för att motverka spekulation. Ett medelkan då vara att förlänga hembudsmöjligheten. Medanledning av vad SBC framfört bl.a. i sitt remissytttande vill jag i dettasammanhang ocksä säga an jag inte anser att det finns anledning att i den nyalagen ersätta begreppet "folkrörelsekooperativ riksorganisation" med"riksorganisation av bostadsrättsföreningar". Utredningenhar, som ett led i sitt uppdrag om en anpassning till hyreslagen, föreslagitvissa sakliga förändringar i förhällande till nuvarande lagstifming i fråga omförverkande av nyttjanderätt när en bostadsrättshavare vid upprepade tillfalleninte betalar sin månadsavgift i rätt tid (se betänkandet s. 156 f) och omunderrättelse till socialnämnden vid bristande betalning. Motsvarande frågor iansluming till förverkande av hyresrätt utreds av 1989 årshyreslagskommitté (Bo 1984:04, dir, 1989:11). Enligt min mening börbostadsrättslagen i möjlig mån anpassas till hyreslagen såvitt avser dessafrigör. Ett ställningstagande till bostadsrättsuttedningens förslag bör därföravvaktas tills förslag i motsvarande frågor lagts fram av hyreslags-kommittén.Jag tar alltså inte upp de angivna frigoma . I avsnin 2.10 får jag dockanledning att återkomma till vissa andra frågor som har anknyming tillhyreslagstifmingen. Jagvill slutiigen också anmäla att jag inte avser att i detta ärende lägga framnågot förslag om bostadsrätt för fritidsboende (se uttedningens betänkandesid, 213 ff). Det saknas tillräckligt underlag för ettställningstagande i frågan om en särskild lagstifming behövs. Jag anser ocksåatt effekterna av skattereformen bör avvaktas. Jagavser att i det följande närmare behandla uttiedningens förslag om antaletlägenheter i föreningens hus m.m, i avsnitt 2,2, geografiskspridning av föreningens hus i avsnitt 2,3,