prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Försvarsdepartementet ansvarar härvid förfunktionerna Civil ledning och samordning. Försörjning med industrivaror (utomenergiförsörjning och livsmedelsförsörjning) samt Kyrklig beredskap.Försvarsdepartementet ansvarar vidare för samordningen inom regeringskanslietav samtliga funktioner inom totalförsvarets civila del samt förräddningstjänsten i fred. i /91. Nr 100 Bilaga 6 1990/91: lOO Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådetR. Anmälan till budgetpropostitionen 1991 1 Huvudtitelnsutformning Jagtar i detta sammanhang upp anslagsfrågor för anslag endast under littera A.Försvarsdepartementet m. rn. Övriga anslag avsågs ursprungligen ingå i enförsvarsbeslutsproposition som skulle ligga till grund för ett nyttförsvarsbeslut avseende perioden /92 1995/96. Underlag förställningstaganden skulle tas fram av försvarskommitté (Dir. 1988:67).Regeringen har beslutat att den inriktning av 1988 årsförsvarskommitté som lagts fast inte längre skall gälla. Regeringen har vidarebeslutat att kommittén skall ombildas till en beredning med företrädare förregeringen och riksdagspartierna för samråd i frågor som rör inriktningen avtotalförsvaret /93 1996/97. De anslag som skulle tas upp iförsvarsbeslutspropositionen tas nu i stället upp i en särskildtotalförsvarsproposition omfattande endast /92. Denna särskildaproposition avses komma att föreläggas . Anslagen somskall ingå i den särskilda propositionen är därför här beräknade med de beloppsom har anvisats av förbudgetårel 1990/91. Jag tar även upp vissa strukturfrågor, bl.a.förslag om nedläggning av samt vissatjänslepliklsfrågor. Chefenför , statrådet , har tidigare i dagredovisat en sammanfattning av utgångspunkterna för det treåriga program föromställning och bantning av den statliga administrationen som regeringenpresenterade i sitt krispaket . Jag är inte beredd att presentera något merlångsiktigt förslag till strukturella förändringar av myndigheterna inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde. Jag avser att återkomma i samband med den särskildatolalförsvarspro-positionen i fråga om inriktningen av denframtida lednings- och myndighetsstrukturen inom försvarsdepartementetsområde. Dessa förslag syftar till alt under den kommandeförsvarsbeslutsperioden kunna genomföra en motsvarande bantning och omställningav den statliga administarationen inom fjärde huvudtiteln. Jag vill emellertid redan här behandla enorganisatorisk förändring som Prop. 1990/91: 100 särskilt berör (). FRI är en central myndighet för frågor omorganisationsutveckling och rationalisering inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Institutets verksamhet syftar till att ökaeffektiviteten i vid bemärkelse hos de myndigheter som verkar inomförsvarsdepartementets område. FRI organiserades 1968 efter beslut av ianledning av prop. 1968:35 angående organisation m. m. av försvaretsrationaliseringsverksamhet. Utgångspunkt för propositionen var en promemoriaupprättad inom försvarsdepartementet grundad på militära rationaliseringsutredningensbetänkande (Stencil Fö 1965:7). Därvid upphörde statskontorets militära enhet vidutgången av och ersattes av ett centralt verk. Institutet skulleinom försvarsdepartementets verksamhetsområde i första hand medverka istrukturrationaliseringsarbetet. Beträffande den internarationaliseringsverksamheten vid de dåvarande myndigheterna under fjärdehuvudtiteln föreslogs institutet få i huvudsak samordnande och rådgivandeuppgifter. I anslagsframställan för /92 har FRIhemställt om att få övergå lill ny finansieringsform. Institutet föreslår atthuvuddelen av verksamheten intäktsfinansieras från och med /92.Från och med /93 bör det ske en fullständig övergång motintäktsfinansiering. Det möjliggör för institutet att bli kundstyrt och därmedtillhandahålla de tjänster som institutels kunder efterfrågar. Därmedkommer heller inte institutet att styras direkt av regeringen. Överbefälhavaren har i sitt yttrande övermyndigheternas anslagsframställan /92 förordat att FRI övergår till enutökad uppdragsfinansiering. Sedan institutet inledde sin verksamhet så harmetoderna för styrning, planering och genomförande avrationaliseringsverksamheten ändrats. Erforderiiga rationaliseringsåtgärderfastställs numera huvudsakligen i anslutning till den ordinarie planerings-och budgetprocessen. Detta är ett resultat av en efterhand ändrad syn pårationaliserings- och utvecklingsarbete inom försvarsmyndigheterna ochinstitutets roll i detta. De enskilda myndigheternas ansvar för effektivitetenbetonas starkare än . Institutet har därför kommit all mindre vara encentral rationaliseringsmyndighet och mera en samlad resurs som stöd förförändringsarbetet. För FRI har förändringen inneburit ändradearbetsuppgifter och en större betoning av institutets expert- och konsultroll.Regeringens styrning av institutets verksamhet har därför efter hand minskat.Nödvändigheten av att organisera sådant stöd i form av en central statligmyndighet kan enligt min mening ifrågasättas. Regeringen har i sin skrivelse 1990/91: 50 omåtgärder för att stabilisera ekonomin och begränsa tillväxten av de offentliga utgifterna redovisat behovet av ett besparingsprogram inom statlig förvaltning som innebär en tioprocentig reducering av de statliga adminstrationsutgifterna. Även mot denna bakgrund bör behovet av en särskild myndighet på central nivå som stöd för förändringsarbetet inom försvarsdepartementets område ifråga sättas. fl 1990/91. Jagförordar därför att FRI upphör som egen myndighet . Prop.1990/91: 100 Avvecklingen av institutets verksamhet skall ske iöverensstämmelse med Bil. 6 de riktlinjer som regeringen har angivittidigare denna dag i budgetpropositionens bilaga 2 och enligttrygghetsavtalet. Jaghemställer att regeringen föreslär att godkänna vad jag har anfört om försvaretsrationaliseringsinstitut. Riksdagenbeslutade (1990/91:FÖU4, rskr. 1990/91: 19) att regeringennärmare bör överväga och lämna förslag om eU ändrat förfarande vidansökan om vapenfri tjänst. Regeringen har genom beslut den 6 december 1990tillsatt en arbetsgrupp inom försvarsdepartementet med uppgift att utreda ochlämna förslag till ett ändrat prövningsförfarande vid ansökan om vapenfritjänst i enlighet med beslut. Med hänsyn härtill och till framställda förslag omdels direktrekrytering av värnpliktiga till civilförsvarsorganisationen delsvärnpliktig samhällstjänst inom hälso- och sjukvården anser jag att det finnsbehov av att se över pliktsystemet. Formerna härför kommer all redovisas närmare i densärskilda proposition som föreläggs . Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nu anfört om vissatjänstepliktsfrågor inom totalförsvaret. 4 Anslagsfrågor för /92 Försvarsdepartementet m. m. 1989/90Utgift 42 324000 1990/91 Anslag 41860000 1991/92Förslag 46950000' 'Inklusive mervärdeskatt Kostnader och medelsbehov (1000-tal kr.) 1990/91: 100 Uppdrag m. m. 1990/9! Beräknad förändring 1991/92 Förvaltningskostnader (därav personalkostnader + 4180 + 3 782) Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget, inklusivemervärdeskatt, till . Vid min bedömning av försvarsdepartementetsmedelsbehov har jag tagit hänsyn till den reducering av anslaget som entillämpning av rationaliseringskravet medför. Jag har också tagit hänsyn tillatt förvaltningskostnader för statens arbete i samband medvissa allvarliga olyckor skall belasta anslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår atl lill Försvarsdeparletnentet för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift 9084796 Reservation 3832710 1990/91 Anslag 5 500000 1991/92Förslag 6 800000' Medhänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget,inklusive mervärdeskatt, för nästa budgetår uppgå till 6,8 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m. rn. för /92anvisa ett reservat ionsanslag på . LitteraB t.o.m. L Prop. 1990/91: lOO Medhänvisning till vad jag har anfört inledningsvis hemställer jag att regeringenföreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,för /92 beräkna följande anslag: Arméfbrband: Ledningoch förbandsverksamhet ettförslagsanslag på . 2.Arméförband: Anskaffning av materiel ett förslagsanslag på 2 . 3.Arméförband: Anskaffning av anläggningar ett förslagsanslag på . 2.Marinförband: Anskaffning av materiel ett förslagsanslag på . 3.Marinförband: Anskaffning av anläggningar ett förslagsanslag på . Flygvapenförband:Ledning och förbandsverksamhet ettförslagsanslag på . 2.Flygvapenförband: Anskaffning av materiel ett förslagsanslag på . 3.Flygvapenförband: Anskaffning av anläggningar Operativ ledning m. m. Prop. 1990/91: lOO Operativ ledning m. m.: Ledning och förbandsverksamhet ett förslagsanslag på880660000 kr. 2.Operativ ledning m. m.: Anskaffning av materiel ett förslagsanslag på 121 300000kr. 3.Operativ ledning m. m.: Anskaffning av anläggningar ett förslagsanslag på . 4.Operativ ledning m. m.: Forskning och utveckling ett förslagsanslag på . F. Gemensamma myndigheter m.m. inom försvarsmakten 2.Försvarets sjukvårdsstyrelse ett förslagsanslag på . 3.Anskaffning av anläggningar för gemensamma myndigheter ett förslagsanslag på . ett förslagsanslag på . 5.Försvaretsmaterielverk ettförslagsanslag på . 6.Anskaffning av anläggningar för ett förslagsanslag på . 7.Försvaretsradioanstah Prop.1990/91:100 ett förslagsanslag på . Försvarets förvaltningsskola ett förslagsanslag på . 13.Statens försvarshistoriska museer ett förslagsanslag på . 14.Frivilliga försvarsorganisationer m. m. ett förslagsanslag på . 15.Försvaretsdatacenter ettförslagsanslag på . 16.Reserv för detmilitära försvaret Gemensamma myndigheter m. m. utanför försvarsmakten 1990/91: 100 6 ett förslagsanslag på .' ' Hur anslagsmedlen skall disponeras efter nedläggningenav kommer att närmare behandlas i densärskilda totalförsvarsproposi-tioncn . 5.Anskaffning avmateriel för ettförslagsanslag på . m. inom det militära försvaret ettförslagsanslag på . 7.Reglering avprisstegringar ettförslagsanslag på . Civil ledning och samordning 1.Överstyrelsenför civil beredskap: Förvaltningskostnader ett förslagsanslag på . Civil ledning och samordning ett reservationsanslag på . I. Befolkningsskydd och räddningstjänst m.m. Prop. 1990/91: lOO Befolkningsskyddoch räddningstjänst ett förslagsanslagpå . 2.Anläggningar för räddningsskolorna, m. m. ett förslagsanslag på . 3.Skyddsruin, m. m. ett förslagsanslag på . 5.Ersättning förverksamhet vid räddningstjänst m. m. ettförslagsanslag på . 6.Frivilligorganisationer inom den civila delen av totalförsvaret m. m. Styrelsen för psykologiskt försvar Drift av beredskapslager ett förslagsanslag på . Beredskapslagring och industriella åtgärder ett reservationsanslag på 125 642000kr. Täckande av förluster till följd av statliga Prop. beredskapsgarantier m. m. 2.Flygtekniskaförsöksanstalten ettförslagsanslag på . 3.Beredskapsstyrkaför FN-tjänst ettförslagsanslag på . FN-styrkors verksamhet utomlands ett förslagsanslag på . 5.Övervakningskontingenteni ett förslagsanslag på 4 964000kr. m. för vissa militära ändamål ett reservationsanslag på . m. inom försvarsdepartementets område ett förslagsanslag pä . Flygtekniska försöksanstalten: Intäktsfinansierad uppdragsverksamhet ., Bil. 1Huvudtitelns utformning ................................... ... 2 2Strukturfrågor ............................................... ... 2 3vissa tjänslepliklsfrågor....................................... ... 4 4Anslagsfrågor för /92. A. Försvarsdepartementetm.m ............................ 4 Littera B t. o. m. Bilaga 7till budgetpropositionen 1991 1990/91:100 Bil. Tillsocialdepartementets verksamhetsområde hör det sociala trygghetssystemet: * Ekonomiskt stöd till barnfamiljer inkl.föräldraförsäkring och bamom sorg * Försäkring vid sjukdom, arbetsskada, handikappoch ålderdom och i samband med rehabilitering *Hälso- och sjukvård *Äldreomsorg och omsorger omhandikappade * Socialtbehandlingsarbete och alkohol- och narkotikafrågor. ansvarar också för statistik, forskning och utveck lingsarbete inom den sociala sektom. ansvarsområden innefattar del av den offentliga sektom. Detta gäller mätt i såväl utgifter som antalanställda. De samlade sociala utgiftema inkl. landstingens och kommuneraas utgifterför sjukvård, bamomsorg, äldre- och handikappomsorg och andra sociala insatserberäknas uppgå till omkring 415 000 milj.kr. Detta motsvarar avBNP. Ca 245 000 milj.kr. eller av de samladesociala utgiftema utgörs av transfereringar till hushållen. Staten ochsocialförsäkringssek-tom svarar för av dessa transfereringsutgifter.De mest omfattande är pensioner, bambidrag, sjuk- och föräldraförsäkring. del av utgiftema styrs av automatiska bindningar till konsumentprisindexoch lönenivå. I 1990/91. Totalastatliga utgifter inom sociala sektom (mi.kr) 1990/91:100 Bil. Allmän tilläggspension (ATP) Kommunalt bostadstillägg (KBT) Av de samlade statliga utgiftema redovisas på statsbudgetens utgiftssida och på dess inkomstsida, medan ca 25 %ligger utanför statsbudgeten. Socialförsäkringssektorns del av de statligautgiftema för /92 beräknas uppgå till 250 331 milj.kr., varavutgiftema för ATP och delpension ligger helt utanför statsbudgeten. Jämfört medinnevarande budgetår beräknas utgiftema öka med 14 310 milj.kr. Befolkningsutvecklingeni landet påverkar fömtsättningama för socialpolitiken. Den inverkar på hurbehoven utvecklas, t.ex. genom förändringar i efterfrågan på bam- resp.äldreomsorg. Den påverkar också möjlighetema att tillgodose behoven, exempelvisgenom tillgången på personer i arbetsför ålder. Flera faktorer i befolkningsutvecklingen medverkarnu till att efterfrågan på sociala insatser ökar. Ökningen av antalet föddabam medför att kostnadema för barnbidragen, föräldraförsäkringen och bamomsorgenstiger. Antalet äldre ökar också kraftigt, vilket medför ökadekostnader för hälso- och sjukvård, omsorg, social service och pensioner.Antalet yngre pensionärer, , beräknas bli färre, vilket medför attanspråken på vård och omsorg i denna gmpp minskar. Socialpolitikenär en viktig del i välfärdssamhället. Det sociala välfärdssystemet är ettuttryck för en fördelningspolitik som bygger på solidaritet och rättvisa. Densvenska socialpolitiken skall även i fortsättningen bygga på generella åtgärderoch vara en socialpolitik för hela folket. Densvenska välfärdspolitiken är utformad utifrån övertygelsen om alla märmiskorslika värde. Det innebär att varje människa har rätt till ekonomisk trygghetoch inflytande över sin egen situation och i samhället. En viktig del i densvenska välfärdspolitiken är de trygghetssystem som omfördelar resurser mellanolika grupper och skeden i livet. Den största omfördelande uppgiften är att utjämnainkomsteraa över livsförloppet. Fördelningspolitiken kan liknas vid ettförsäkringssystem där skatter och avgifter blir som en försäkringspremie, somger utdelning i livets olika skeden. Omfördelningen gäller det normalalivsförloppet, det som nästan alla kan förväntas uppleva. Bam och bamfamiljer är en gmpp med höga kostnaderoch stort behov av stöd. Bam för med sig ökade kostnader och ställer stora kravpå samhället genom behov av vård och omsorg, kunskaper och fostran. Pensionärerär en aiman gmpp med stort behov av stöd. Inkomstema minskar och behovet avsjukvård och omsorg ökar. Mellangmppen, förvärvsarbetande utan bam eller medvuxna bam, har inte samma behov av stöd. Dessa blir en viktig komponent ifördelningspolitiken genom att de tillför medel till den gemensamina kassan.Denna gmpp står för en ansenlig del av skatter och sociala avgifter. Inkomstutjämningen syftar också till att ge allamöjlighet till en ekonomisk gmndtrygghet och ett självständigt liv. För attalla exempelvis skall kunna få pensioner som går att leva av, måste en vissomfördelning ske ' till låginkomsttagamas fördel. För att tillgodose tryggheten måste omfördelningenockså verka när något händer utöver det normala livsförloppet. Utan en sådanomfördelning iimebär risken att bli sjuk, handikappad eller arbetslös också enrisk att bli medellös. Omfördelningen genom offentliga system gör det möjligtatt också omfördela till dem som drabbas av ohälsa och arbetslöshet. Attvälfärden är generell innebär att alla medborgare omfattas. Alla har i sammasituation vissa bestämda rättigheter baserade på behoven, utan hänsyn till hurmycket eller litet den enskilde har bidragit med. Det är behoven som avgörvilken samhällsinsats den enskilde är berättigad till. Likhet i behov har i densvenska välfardsmodellen tillämpats på två olika sätt. När det gäller t.ex.hälso- och sjukvård skall alla med lika behov ha rätt till lika vård ochbehandling. Ett annat exempel är barnbidragen. 1990/91:100 utgifter som följer av att man har bam ersätts lika för alla. En annan tolkning av likhet i behov tillämpas isjukförsäkring och ATP. Här utgår systemen från att lilchet i behov innebär i stort sett skall kunna behålla en oförändrad levnadsstandard. I en välfärdsstat med en institutionell modell somden svenska är strävan att sysselsättningspolitik och generell välfärdspolitikfungerar så väl och heltäckande att t.ex. behovet av socialbidrag minimeras.Socialbidragens omfattning blir en mätare på hur väl politiken fimgerar. Denviktigaste fömtsättningen för en framgångsrik välfärdspolitik är en starkekonomi med god tillväxt, stabila priser, hög sysselsättning och starkaoffentliga finanser. Viktigt för välfärden är också att välfärdspolitiken ochvälfärdssystemen i sig utformas så att den svenska ekonomin stärks. Hög sysselsättning bidrar till att det socialaskyddsnätet i sin helhet kan hållas intakt. Arbetslöshetens kostnader ökartrycket på de sociala kostnadema totalt sett, som samhälletsskatteinkomster minskar. En svagare ekonomi med arbetslöshet och vikandestatsinkomster gör det svårare att upprätthålla en generell välfärdspolitik.Skyddsnäten kan då snart komma att anses för dyra, och grogmnden för enselektiv politik ökar. Arbete är grunden för välfärd och trygghet. Detgäller både för individen och för välfärdssystemens finansiering. En aktivsysselsättnings-, arbetsmarknads- och utbildningspolitik som stärker människorsförmåga att få och upprätthålla ett arbete är grundläggande. Därtill krävs attde sociala försäkringssystemen utformas så att de stimulerar till arbete. Samhälletsekonomiska stöd till bamfamiljema syftar till att utjämna skillnadema mellanbamfamiljer och familjer utan bam samt att skapa en rättvis fördelning mellanolika slag av bamfamiljer. Stödets utformning och omfattning framgår av diagram1. Diagram 1: Statens stödtill bamfamiUerna budgetaret 1991/92 (MKR) 1990/91:100 Bil. Barnbidrag,17 200 Bostadsbidrag, 2 050 Föräldraförs., 16 992 Studiehjälp, 2 688 Isamband med skatteomläggningen höjs bambidraget kraftigt åren 1991 och 1992.Sedan år 1982 har bambidraget höjts åren 1983, 1985, 1987 och 1990.Utvecklingen av barabidrag och flerbarnstillägg framgår av diagram 2. Diagram2: Bambidrag i familjer med 1,3 resp. 5 bam . 90 -80 - r/år f I- 90 - 80 Isamband med skatteomläggningen genomförs en höjning av bostadsbidragen fr.o.m.den 1 januari 1991. I det följande föreslås vidare aft maximibeloppet förbidraget vid utländska adoptioner höjs från 20 0(X) kr. den 1juli 1991. En arbetsgrupp i regeringskanslietöverarbetarunderhållsbidragskommit- Prop. 1990/91:100 tens förslag i syfteatt lägga fram en proposition om underhållsbidrag och Bil. Försäkringvid sjukdom, handikapp och älderdom Genomsocialförsäkringssystemet garanteras alla medborgare en allmän ekonomisktrygghet vid ålderdom och ersättning för inkomstbortfall vid sjukdom, handikappoch rehabilitering. Socialförsäkringen omfattar sjukförsäkring (inkl.tandvårdsförsäkring), föräldraförsäkring, folkpension med pensionstillskott,allmän tilläggspension (ATP), arbetsskadeförsäkring, delpensionsförsäkring,handikappersättning och vårdbidrag. De ersättningar som betalas ut frånsocialförsäkringarna har en mycket stor fördelningspolitisk betydelse. Omkring26 % av den totala privata konsumtionen i landet sker med hjälp av deersättningar som efter skatteavdrag betalas ut från socialförsäkringen ochvissa andra stödsystem. Det s.k. ohälsotalet kan beskrivas som detgenomsnittliga antalet dagar per försäkrad då ersättning utges i form avsjukpenning, arbetsskadesjukpenning och förtidspension. har ohälsotalet ökat . Ökningen av ohälsotalet har varit mindre kraftigunder än de närmast föregående åren. Denna avmattning i ökningstaktenberor uteslutande på ett minskat antal sjukpenningdagar från sjukförsäkringen.Såväl arbetsskadesjukpenning som ersättning i form av förtidspension/sjukbidraghar ökat lika kraftigt . Den stora ökningen av antalet godkända arbetsskadorhar medfört att kostnadema för arbetsskadeförsäkringen ökat med 7,8 miljarderkr. (omräknat i 1990 årspenningsvärde) till . har antalet långa sjukfall legat påsamma nivå som . Endast de fleråriga fallen har fortsatt att öka.Är 1989 svarade sjukfall som varade och mer för av fallen och för44 % av kostnadema. De sjukfall som varade mellan en och svarade för80 % av fallen och av kostnadema. Sjukpenningkostnademas fördelning eftersjukfallens längd framgår av diagram 3. Diagram3: Sjukpenningkostnademas fördelning efter ukfallens längd är 1989 Prop.1990/91:100 10 20 30 40 50 60 70 80 Det är viktigt att på lång sikt uppnå stabilitet isocialförsäkringamas utgifter för att också kunna bevara denekonomiska tryggheten för gmpper som på gmnd av sjukdom eller ålderdom harsvårt att klara sin försörjning. Därför kommer nya regler inom sjukförsäkringenatt införas fr.o.m. . Förändringama genomförs för att minskakostnaderaa och dämpa den framtida kostnadsutvecklingen i sjukförsäkringen.Kompensationsgraden för förlorad inkomst sänks från till de förstatre ersättningsdagaraa och till för tiden därefter t.o.m. nittionde dageni en sjukperiod. Särskilda bestämmelser ges bl.a. för personer med återkommandesjukfall. Tillfällig föräldrapenning sänks från till för de första14 dagama per bam och år. Fr.o.m. har försäkringskassomamöjlighet att köpa yrkesinriktade rehabiliteringstjänster för 500 milj. kr. skall lämna en särskildredovisning av de effekter som denna möjlighet har haft. Regeringen avser att återkomma med meromfattande och genomgripande förslag för att stärka arbetslinjen inomsocialförsäkringen. Förslagen koinmer bl.a. att omfatta ansvars- ochsamarbetsformer, uppföljning, utvärdering och tillsyn av rehabilitering förden enskilde. Dessutom kommer en rehabiliteringspenning på att föreslås. Förslagen syftar till tydligare roller för allarehabiliteringsaktörer och att arbetsgivaren skall få ett större ansvar. Bl.a.kommer arbetsgivaren att bli skyldig att göra en rehabiliteringsutredning när denförsäkrade varit sjukskriven . konmier regeringen vidare att föreslåförsöksverksamheter i syfte att åstadkomma en bättre samordning av sjukvårdensoch sjukförsäkringens finansiering. I försöken konmier olika modellerattprövas med totalt kostnadsansvar för hälso- och sjukvård, läkemedel, sjukresor,sjuk-och arbetsskadeförsäkring samt förtidspension. Dettidigare påbörjade arbetet med en översyn av tandvårdsförsäkringen fortsätterochförsöksverksamheter med bl.a. olika altemativa ersättnings- Prop.1990/91:100 system planeras starta . Vissa förändringar föreslåshär i Bil. 7 ersättningsreglema för tandvården. I det följande föreslås också förändringar av vissaavgifter i syfte att dämpa kostnadsutvecklingen. Iemedelsavgiften för denenskilde höjs från . för varje inköpstillfiille till . Avdraget påsjukpenningen vid sjukhusvård höjs från . Motsvarandeavgift för ålderspensionär ökar från . För förtidspensionärerblir avgiften också . Denna gmpp hade tidigare ett helt avgiftsfritt år. Alla garanteras en god gmndtrygghet genomfolkpension och pensionstillskott. av alla nytillkommande pensionärerfår en ordentlig kompensation för sitt inkomstbortfall genomtilläggspensioneringen.