prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — ), bidrag till elev- och föräldraorganisationer (.) samttill löntagarorganisationer (.) vilka alltjämt gäller. Enligt förslag i propositionen om vissa skollagsfrågorm.m. 1990/91:115) skall en skolväsendets överklagandenämnd inrättas.Nämnden föreslås knytas till , som skall bistå med kansliresurser.De resurser jag beräknat skall också omfatta kostnaderna för överklagandenämnden. Med hänvisning till.vad jag anfört hemställer jag attregeringen föreslår 1. att under åttonde huvudtitelns förslagsanslag för /92 anvisa ett belopp som är . lägre än vad som beräknats i prop. 1990/91:100 bil. har beslutat att skall avvecklas med utgången avjuni 1991 samt att en nymyndighet för stöd vid handikappade elevers skolgång skall inrättas fr.o.m. den1 . Till den nya myndigheten skall föras länsskolnämndernas stödorganisation,de delar av som är inriktade på handikappområdetsamt förvaltningsansvaret för specialskolorna (prop. 1990/91:18, UbU4, rskr.76). budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 10)har föreslagits att institutet skall placeras i . Vidare har, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, under anslaget B 2. förts upp ett preliminärt beräknat belopp. Med anledning härav får jag anföra följande. Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 1990:83) tillkallade jag en särskild utredare (1991:01) med uppdrag l-Riksdagen 1990/91. 1 saml Nr 150. attlägga fram förslag om och förbereda genomförandet av en ny myn- Prop.1990/91:150 dighet för stöd vid handikappade elevers skolgång m.m. Utredaren har med skrivelse lämnatett principförslag till organisation av iskolan (). Förslaget innebär bl.a. att institutet skall ledas av engeneraldirektör. Ett rådgivande organ, bestående bl.a. av företrädare förhandikapporganisationerna, skall knytas till institutet. Institutets organisation skall bestå av -enspecialpedagogisk stödor{;anisation (konsulenter) som verkar i landetskommuner, -fyrarikscentraler för specialpedagogiska hjälpmedel, belägna i , ,och samt -en centralförvaltning i fördelad på två avdelningar, varav den ena svarar förspecialpedagogisk ledning och den andra svarar för produktionsmässig ledningoch administrativt stöd. Regeringen har beslutat att principförslagetfår läggas till grund för det fortsatta arbetet med den nya myndigheten samtatt benämningen skall vara i skolan (). Den specialpedagogiska stödorganisationen beräknas beståav ca 105 konsulenttjänster, de fyra rikscentralerna av ca 60 årsarbetskraftersamt den centrala förvaltningen av ca 25 årsarbetskrafter, dvs. totalt ca 190årsarbetskrafter. Konsulenterna inom den specialpedagogiskastödorganisationen kommer att ha sin administrativ£i uppehållsplats där det ärmest lämpligt med avseende på deras uppgifter i kommunerna och på de platserdär det administrativa stödet bäsit kan tillgodoses. Detta kan t.ex. vara viden rikscentral, ett resurscenter, en specialskola, fältorganisationeller skolförvaltningen i en kommun. utgör specialskolorna nio egnaförvaltningsmyndigheter med var sin styrelse. Utredaren föreslår attspecialskolornas ställning som egna myndigheter övervägs och attförvaltningsledningen ses över. Enligt utredarens mening bör specialskolornakunna inordnas i institutets organisation och verksamheten vid skolenheternaledas av en rektor. Jag delar utredarens uppfattning att det bör övervägas omspecialskolorna skall vara egna myndigheter. Enligt min mening bör dock fråganytterligare analyseras, varför jag inte är beredd att nu föreslå någon ändringav specialskolornas ställning som egna myndigheter. Som grund för mina anslagsberäkningar för institutetsverksamhet har jag utgått från dels nuvarande kostnader för den regionalastödorganisationen vid länsskolnämnderna, dels statens instituts för läromedelkostnader för de fyra rikscentralernas verksamhet, dels kostnaderna förskolöverstyrelsens förvaltningsansvar för specialskolorna. För /92 beräkriar jag det sammanlagdaanslagsbehovet till . för institutets lönekostnader, övrigaförvaltningskostnader och lokalkostnader. I det beräknadeanslagsbeloppet ingår 0,9 milj.kr. för utvecklingsin- Prop. 1990/91:150satser. Dessutom anser jag att institutet bör få disponera 1,2 milj.kr. från Bilaga 1:5 anslaget B 4. Stöd för utveckling av skolväsendet. Vidareräknar jag med att de inkomster som flyter in för försäljning avrikscentralernas produktion, liksom , fär disponeras av rikscentralerna. Jaghemställer att regeringen föreslå) 2.att under ättonde huvudtitelns förslagsanslag Statens instilul förhandikappfrågor i skolan anvisa . utöver vad som beräknats i prop.1990/91:100 bil. Kostnader för m.fl. myndighetersavvecklingsorganisation Nyttanslag (förslag) 1 000 Enligtriksdagens beslut med anledning av förslag i propositionen om ansvaret förskolan (prop. 1990/91:18, UbU4, rskr. 76) skall (),länsskolnämnderna, () samtfortbildningsnämnderna avvecklas med utgången avjuni 1991. /92 kommer vissa avvecklingskostnader att uppstå. Det är iförsta hand fråga om personal-, lokal- och övriga förvaltningskostnader. Detgår inte att mer än översiktligt beräkna dessa kostnader, varför de börbestridas från ett särskilt anslag för /92. Jag bedömer att desamlade avvecklingskostnaderna kan komma att uppgå till ca 70 milj. kr. varavca 50 milj. kr. Regeringenhar denna dag bemyndigat mig att tillkalla en särskild utredare med uppdragatt ansvara för att fullfölja avvecklingen av SÖ, länsskolnämnderna och SILefter den . Uppdraget innebär att den särskilda utredaren frånangivna tidpunkt övertar arbetsgivaransvaret för kvarvarande personal ochslutför avvecklingsarbetet i övrigt vad avser lokaler, inventarier, arkiv m.m. Jagföreslår att, det för täckande av sådana med avvecklingsorganisationen vid SÖ,länsskolnämnderna och SIL oundvikliga kostnader uppförs ett särskilt anslag påstatsbudgeten för /92. Jag hemställer att regeringen föreslår 3. att till Kostnader för ikolöverstyrebens m.fl.myndighelers av-vecklingsorganisaiion för /92 anvisa ettförslagsanslag på . Prop.1990/91:150 Bilaga 1:5 Mitt förslag: Antalet platser i grundläggandehögskoleutbildning ökas med 5 000 . anvisas förutbildningskostnaderna och . till kostnader för lokaler,utrustning och inredning. Skälen för mitt förslag: Enligt regeringens prognos bedöms arbetslösheten öka.Chefen för kommer att föreslå att dearbetsmarknadspolitiska insatserna skall förstärkas. Jag har vidare erfaritatt antalet sökande till högskoleutbildning är större änförra året. Jag anser att det är otillfredsställande med en situation där enökande andel av ungdomarna varken kan erbjudas utbildning eller en plats påarbetsmarknaden som det inom flera samhällssektorer finns brist påvälutbildad arbetskraft. Som ett led i de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaföreslår jag därför en förstärkning av högskoleutbildningen under kommandebudgetår med 5 000 platser för att kunna ge flera ungdomar tillträde tillhögskolan. Förstärkningen skall avse högst tvååriga utbildningar. Vad gäller de ytterligare arbetsmarknadspolitiska åtgärdersom erfordras återkommer chefen för . Vid sin planering av det tillkommande utbildningsutbudetskall högskoleenheterna särskilt utgå från att platserna i första hand skallavse ungdomsstuderande. Dessutom bor utbildningsutbudet kunna avse tekniskfortbildning, 50-poängsutbildning till förskollärare, kompletteringsutbildningför ej behöriga psykologer samt kompletteringsutbildning för m i Ijöskyddsperso nal. Jag är naturligtvis medveten om att en ökad dimensioneringsom högskolor och sökande får kännedom om endast några månader förehöstterminens start vållar vissa problem och knappast kan genomföras enbart påallmänna utbildningslinjer. Jag förordar därför att ökningen /92formellt beräknas under anslaget för lokala och individuella linjer samtfristående kurser (LIF-anslaget). 300 platser bör emellertid föras upp underanslaget Bidrag till högskoleutbildning m.m. för att möjliggöra en ökning även inom den De av mig föreslagna ökni ngarna bör fördelas på högskole- enheter enligt nedanstående tabell. Högskolan för lärarutbildning i för högre kommunikations- och Den av migförordade utbyggnaden av högskolan beräknas medföra Prop. 1990/91:150 en ökning av statens kostnader för studiemedel med ca 65 milj.kr. Lokal-, inrednings- och utrustniingskostnaderna bedömsuppgå till 35 milj.kr. Jag återkommer till den anslagsmässigahanteringen av dessa kostnader. Jag hemställer att regeringen föreslår att 4.öka de i prop.1990/91:100 bil. 10 föreslagna planeringsramarna för /92 ienlighel med vad jag nu föreslagit, 5.alt underåttonde huvudtitelns reservationsanslag Lokala och individuella linjer samtenstaka kurser för /92 anvisa . utöver vad somföreslagits i prop. 1990/91:90, 6.att underåttonde huvudtitelns reservationsanslag Bidrag tid högskoleutbildningm. m. för budgetårei 1991/92 anvisa . utöver vad som föreslagits iprop 1990/91:100 bil. budgetproposition förordades alt nuvarandestudiemedelsnämnder och vuxenutbildningsnämnder avvecklades och enlänsstudie-stödsnämnd inrättades successivt i varje län med början den 1 juli1991. Min avsikt var då att, när frågan om de nya nämndernassammansättning och uppgifter ytterligare beretts, senare föreslå regeringenatt återkomma till med ett förslagom ändrad nämndorganisalion. Regeringen föreslog att godkänna nämndariktlinjer för en successiv övergång till en organisation med en sammanhållenlänsstudi-eslödsnämnd i varje län. hade ingen erinran mot förslagel (prop.1989/90:100 bil. 10, SfU 14, rskr. budgetproposilion (prop. 1990/91:100 bil. 10)anmälde jag att frågan om den framtida regionala studiestödsorganisationen isin helhet borde ytterligare belysas och prövas innan ställning togs tillinrättande av länsstudiestödsnämnder. Jag gjorde då den bedömningen att arbetethärmed kunde vara slutfört i sådan tid atl jag kunde återkomma lill regeringenmed närmare förslag om den regionala sludieslödsorganisa-tionen i samband medbehandlingen av kompletteringspropositionen för /92. En särskild utredare har tillkallats för all utreda vuxnasmöjligheler atl finansiera studier på grundskole- och gymnasieskolenivå (dir1990:2). Arbelel härmed bör vara slutfört . Jag har nuerfarit atl den särskilde utredaren överväger sådana förslag att de kan komma attpåverka även den regionala studiestödsorganisationen och Prop. 1990/91:150därmed behovet av lekmannanämnder. Jag anser det därför lämpligt att Bilaga 1:5frågan om den regionala studiestödsorganisationen bör prövas först i sambandmed beredningen av den särskilde utredarens kommande förslag. I avvaktan härpåbör den nuvarande ordningen med studiemedelsnämnder ochvuxenutbildningsnämnder ligga fast tills vidare. Detta får dock inte leda tillatt det arbete som påbörjats med förändrad kansliorganisation vid centralastudieslödsnämnden, studiemedelsnämnderna och vuxenutbildningsnämndernaavstannar utan fortsätter i planerad utsträckning. Jag hemställer att regeringen föreslår atl 7. godkänna vad jag har förordat beträffande fortsattverksamhet vid studiemedelsnämnder och vuxenutbildningsnämnder. I. Lokalförsörjning m.m. Inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m.m De i prop. 1990/91:87 och 1990/91:90 föreslagnaförstärkningarna av grundutbildningen inom högskolan kommer alt föranleda behovav lokaler, inredning och utrustning. I propositionerna har för budgetåret1991/92 medel om 5,1 milj.kr. beräknats för lokalkostnader inkl. inredning ochutrustning. Jag har lidigare under littera D. föreslagit en utökning avgrundutbildningen med ytterligare 5 000 platser. Kostnaderna för lokaler,inredning och utrustning härför beräknar jag lill 35 milj. kr. Jag avser alt,när underlag föreligger för bedömning av medelstillskoll för lokaler,inredning och utrustning, föreslå regeringen all fördela tillgängliga medel. 1avvaktan härpå bör en särskild anslagspost om 40,1 milj. kr. utöver förslagel ibudgetpropositionen, föras upp under anslaget I 2. Jag hemställer att regeringen föreslår alt 8. under åttonde huvudtitelns reservationsanslag Inredningoch utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. för /92anvisa 40 100000kr. utöver vad som föreslagils i prop. 1990/91:100 bil. Bilaga1:6 Föredragande: statsrådet Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /92, m. Arbetsmarknadslägethar försämrats ytterligare under slutet av och början av år 1991.Efterfrågan på arbetskraft minskade under hela och nedgången haraccelererat av . Antalet nyanmälda ledigaplatser till arbetsförmedlingarna minskade med i genomsnitt och med36 % jämfört med . Den vikandeefterfrågan härrör i mycket stor utsträckning från den konkurrensutsattasektorn. Industrikonjunkturen vände och antaletnyanmälda platser inom industrin har minskat ända sedan mitten av år 1989.Sedan slutet av har efterfrågan på arbetskraft dämpats inomsamtliga sektorer. Antalet varsel om uppsägning steg kraftigt mot slutet av år1990 och och har under ett flertal månader legat på enhistoriskt sett mycket hög nivå. Bristenpå yrkesarbetare, som varit mycket besvärande i många branscher under de sistaåren har, enligt (Kl) barometermätningar,mer än halverats . Bristen på övriga arbetare har minskat ännumer. Densnabba sysselsättningsökningen som ägde rum senare delavstannade helt som en följd av den vikande efterfrågan påarbetskraft. Antalet sysselsatta minskade i säsongrensade siffror successivtunder loppet av och . Arbetslösheten,som så sent som låg på en mycket låg nivå, ökade stegvis undersamma period och uppgick till 2,av arbetskraften. Det är imycket stor utsträckning ungdomar som har svarat för uppgången iarbetslösheten. uppgick antalet arbetslösa ungdomar i åldern 16 19 årtill 5,av arbetskraften i åldersgruppen, vilket är högreän . Det är i synnerhet yngre ungdomar utan yrkeserfarenhet somdrabbats av det kärvare arbetsmarknadsläget. Tillgängligaprognoser tyder på att avmattningen i ekonomin kommer att bestå underinnevarande år och en vändning i konjunkturen väntas ske tidigast under senaredelen av . Konkurrensläget gentemot utlandet och en återhållsaminternationell efterfrågan innebär att en fortsatt svag, 1 1990/91. omän stigande, industrikonjunktur och sannolikt fallande industriinveste- Prop. 1990/91:150 ringar kan väntas . En nedgång ibyggaktiviteten Bilaga 1:6 förutses till följd avminskade byggnadsinvesteringar inom näringslivet och en dämpad efterfrågan påbostäder. () och länsarbetsnämndernas prognoser för och början av år 1992pekar mot en fortsatt nedgång i efterfrågan på arbetskraft och en betydandeökning av arbetslösheten under loppet av perioden. Ett flertal nämnderframhåller att vid sidan om den vikande industrikonjunkturen kommerarbetsmarknadsläget att försvåras av omstruktureringar och en begränsadefterfrågan på arbetskraft inom den offentliga sektorn. Vidare väntas enförsämring av byggkonjunkturen. AMS bedömer att arbetslösheten kommer att uppgåtill i genomsnitt av arbetskraften under /92 ochstiga till 4,. Chefenför har presenterat regeringens bedömningav den ekonomiska utvecklingen under innevarande och . Enligtregeringen beräknas arbetslösheten fortsätta att stiga under detta år och in pånästa år. För /92 beräknas den genomsnittliga arbetslöshetenuppgå till 2,med den förstärkning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernasom jag nu föreslår. AMShar i skrivelse föreslagit att ytterligare arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, utöver dem som har beräknats för innevarande budgetår, sätts in /92. AMS har beräknat kostnaderna för dessa utifrån ettalternativ som motsvarar 1,av arbetskraften eller för ca 68 000 personer. 1AMS förslag till ytterligare insatser är inriktningen att utbudspåver-kandeåtgärder, främst arbetsmarknadsutbildning, skall prioriteras och attsysselsättningsskapande åtgärder som beredskapsarbete skall användas merrestriktivt. I enlighet härmed har AMS gjort en bedömning av i vilkenutsträckning utbildningen kan öka utan att effektiviteten försämras. AMSbedömer det dock nödvändigt att som ett komplement till en kraftigt ökadutbildning också öka omfattningen av de sysselsättningsskapande åtgärderna. AMSföreslår att antalet personer i genomsnitt i arbetsmarknadsutbildningbör öka med 35 000 i förhållande till det beräknade genomsnittet på 43000 permånad under innevarande budgetår. Detta bör vara möjligt att genomföra med enbibehållen kvalitet i rekryteringen och utbildningen. Konjunkturnedgångenbör enligt AMS utnyttjas för att förbättra företa gens framtida kompetensförsörjning. 1 detta syfte och för att förenkla systemet med bidrag till arbetsgivare vid utbildning av anställda föreslår AMS att bidraget vid utbildning i företag skall få uppgå till högst hälften av arbetsgivarens kurskostnader och lönekostnader, dock med högst . Under /92 bör dock bidraget tillfälligt få uppgå till högst . för företag inom tillverkningsindustrin. getskall kunna utgå vid intern rekrytering och anpassning av personalens Prop.1990/91:150 kompetens till ändrade förhållanden samt vid risk för permitteringoch Bilaga 1:6 uppsägning. Bidragetvid utbildning för nyanställda bör ersättas med rekryteringsstöd för personersom har varit arbetslösa . Vidarebör enligt AMS möjligheterna att köpa utbildning på högskolenivå utökas medhänsyn bl. a. till att neddragningar inom den offentliga tjänstesektorn kommeratt innebära arbetslöshet för vissa kategorier välutbildade personer, kanskemed tidigare högskoleutbildning, som inte kan få nytt arbete. AMSföreslår också att anställda som saknar eller har en bristfälligyrkesutbildning skall få delta i upphandlad arbetsmarknadsutbildning underförutsättning att arbetsgivaren anställer ersättare med rekryteringsstödeller i beredskapsarbete. Deberäknade medlen för /92 för beredskapsarbeten, rekryteringsstödm. m. behöver öka kraftigt. Av olika skäl finns det en gräns för hur storomfattning på arbetsmarknadsutbildningen som kan bli aktuell och det finnssökandegrupper och regioner för vilka beredskapsarbeten är en merändamålsenlig åtgärd. Enligt AMS behöver omfattningen på beredskapsarbeten,rekryteringsstöd m. m. öka med ca 21 000 platser i genomsnitt utöverden genomsnittliga omfattningen under /91. Föratt förbättra möjligheterna att möta den väntade ökningen av arbetslösheteninom bygg- och anläggningssektorn föreslår AMS att 500 milj. kr. beräknas förberedskapsarbeten av investeringskaraktär. Vidare bör bl.a. investeringar iinfrastrukturen påskyndas och kvotbegränsningarna för annat byggande änbostäder i samt liksom den 30-pocentigainvesteringsskatten upphävas. Statliga investeringsarbeten bör tidigareläggasi de mest utsatta länen och reparations-, ombyggnads- ochtillbyggnadsverksamhéten stimuleras. Rekryteringsstödetför flyktingar bör enligt AMS ändras så att det antingen kan utgå med högst85% , vilket gäller , eller med högst . Ifråga om åtgärder för ungdomar föreslår AMS att rekryteringsstöd skall ersättade avtalade inskolningsplatserna. Placering med rekryteringsstöd bör kunna skenär den sökande har deltagit i jobb-sökar-aktiviteter med vägledning underminst . Rekryteringsstödet för 18- och 19-åringar inomtillverkningsindustrin bör få utgå antingen med högst under sex månadereller med högst . Föratt stimulera ungdomar med dålig eller på arbetsmarknaden ejgångbar utbildning att utbilda sig bör utbildningsbidraget vid upphandladarbetsmarknadsutbildning höjas för denna kategori. Dagpenningen vid sådanutbildning bör få utgå med samma belopp som utgår till dem som har fyllt 20 åroch som inte uppfyller villkoren för rätt till ersättning från en erkändarbetslöshetskassa. Medanledning av förslag budgetproposition om att AMS fortsättningsvis inte skall lämna bidrag till arbetshjälpmedel åt redan anställda förordar AMS att verkets ansvar för finansieringen av ar- 3 betshjälpmedel bör kunnaavse av en anställning. 1990/91:150 Behovetav hjälpmedel kan inte alltid bedömas vid en nyan- Bilaga 1:6ställning utan det kan från såväl funktionell som ekonomisk synpunkt behövas enprövotid. AMSförordar att strukturstödet för byggarbetsmarknaden skall få användasflexibelt som andra åtgärder under anslaget, till åtgärder för arbetshandikappadeoch med hänsyn tagen till situationen för äldre lokalt bundnabyggnadsarbetare. AMSbedömer att behovet av insatser för anställda inom byggbranschen kommer att ökavid en konjunkturdämpning. En begränsning av antalet anställda i Galaxen voreolämpligt i det arbetsmarknadsläge som kommer att råda under budgetåret1991/92. Styrelsen aviserar vidare att den avser att lämna förslag om hurGalaxen kan inrymmas i den ordinarie arbetsmarknadspolitiska verksamheten isamband med anslagsframställningen för /93. AMSbedömer att inom ramen för de medel som anvisas till lönebidrag för budgetåret1991/92 skall ytterligare ca 3 500-4000 arbetshandikappade kunna placeras.Enligt AMS kommer detta att ge utrymme för bl. a. stöd till tortyr- ochkrigsskadade flyktingar samt till ett systematiskt arbete med övergångar frånSamhall till den reguljära arbetsmarknaden, vilket i sin tur ger utrymme förplacering av gravt handikappade hos . Lönebidragvid anställning av arbetshandikappade betalas nu av förslagsanslag men avsesfr.o.m. /92 bli finansierade från reservationsanslag. AMS villha klargjort om reservationsanslaget kommer att omräknas med hänsyn tilllöneutvecklingen under budgetåret. Regeringensmedelsberäkning för /92 har enligt AMS inte tagit hänsyn tillkostnader för arbetshjälpmedel avseende redan anställda. Särskilt när detgäller avancerade hjälpmedel kan det emellertid gå mellan beslut ombidrag och utbetalningen av bidraget. Därför måste utbetalning av medel tillarbetshjälpmedel för redan anställda ändå ske under /92. AMS begärdärför medgivande att överskrida anslaget C 7. Särskilda åtgärder förarbetshandikappade med ett belopp som motsvarar kostnaden för beslut omarbetshjälpmedel som har fattats föreden Ijuli 1991, men som inte harutbetalats . AMShar vidare redovisat ett antal förslag som gäller flyttningsbidrag, traktamentevid utbildning utanför hemorten m. m: Länsarbetsnämndernai , , och har i skrivelsertill AMS begärt bl.a. förstärkningar av de arbetsmarknadspolitiska resurserna idessa län. AMS har överlämnat skrivelserna till regeringen i de delar som AMSinte själv har kunnat tillgodose länens önskemål. AMS har vidare redovisatantalet personer som under /92 kan beredas sysselsättning iberedskapsarbete och med rekryteringsstöd. Även länsarbetsnämnden iVästerbottens län har kommit in med en skrivelse i denna fråga. i i skrivelse hemställt om50 milj. kr. i tre budgetår för att skapa arbeteri i länet. 2 Föredragandens överväganden Prop. Bilaga 1:6 2.1Arbetsmarknadspolitiken budgetaret 1991/92 Arbetsmarknadslägetunder /92 förväntas bli sämre än vad regeringen förutsåg idecember 1990.1 årets budgetproposition anförde jag att detkundefinnasanledningatt ompröva omfattningen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna för /92 om utvecklingen påarbetsmarknaden skulle kräva detta. Enligt regeringens prognos bedömsarbetslösheten öka. För att motverka denna utveckling anser jag att dearbetsmarknadspolitiska insatserna nu måste förstärkas. Regeringensmål om full sysselsättning står fast. För att långsiktigt värna den fullasysselsättningen krävs en sund ekonomisk utveckling. Chefen förfinansdepartementet har redogjort för det ekonomiska läget ochbehovet av en fortsatt stram finanspolitik och en strukturförändring av denoffentliga sektorn. pekar han på att en del tecken nu tyder på attpris- och lönekostnadsutvecklingen har dämpats. Rehnberg-gruppens arbete harhaft inflytande på de avtal som sluts på arbetsmarknaden. En vändning avkonjunkturen kommer sannolikt . Genomslaget påarbetsmarknaden kommer dock . Föratt möta den nu ökande arbetslösheten måste därför arbetsmarknadspolitikenförstärkas och koncentreras till huvudproblemen, att tillsätta platserna ochbegränsa långtidsarbetslösheten som kompetensen hos arbetskraftenhöjs. Varje person som blir arbetslös skall ha möjlighet, att snabbt komma ini eller tillbaka till arbetslivet. Arbetslöshet är ett slöseri med mänskligaresurser.