prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Polisväsendet står inför stora förändringar i sinekonomiadministration när polisväsendet går in i det treåriga budgetsystemet ioch med /93. har som en av sina mest centralafunktioner att ansvara för budget och övrig ekonomiadministration för helapolisväsendet. För att klara de ökade uppgifter som detta kommer att innebärai anledning av förberedelsen för och införandet av det nya budgetsystemet inompolisen tillfördes styrelsen redan för innevarande budgetår medel förytteriigare tre tjänster för ekonomiadministrativa funktioner. Jag beräknar numedel för ytterligare tre tjänster för analys- och planeringsfunktionen somhänger samman med de ekonomiadministrativa funktionerna. I proposition 1987/88:86 om särskildaregionalpolitiska åtgärder i m. m. föreslogs att vissa delarav databehandling skall utlokaliseras till Kimna. Enligtpropositionen skall de nya rutinerna för ordningsbot och strafföreläggandeutformas med sikte på att databehandlingen skall förläggas till en ny enhet vidrikspolisstyrelsen, lokaliserad till Kimna. godtog förslaget (JuU1987/88:46, rskr. Mot bakgmnd av detta beräknade jag i förra åretsbudgetproposition medel för avgifter till statskontoret för datorinvesteringeni fråga om de nya mtinerna för ordningsbot och strafföreläggande. Jag har nuberäknat ytteriigare medel för avgifter till statskontoret för datorinvesteringför utvecklingen av enheten i Kimna. Jag har därutöver beräknat medel fördriftskostnaderna vid enheten. centraldator är efter bl. a.förtätningen av terminalbeståndet vid den lokala polisorganisationen intetillräckligt kraftfull. Svarstiderna blir oacceptabelt långa ochavbrollsfrekvensen ökar kraftigt. Jag har därför beräknat medel för avgiftertill statskontoret för utbyte av centraldatorn. Jag har under anslaget B 3. Anskaffning avADB-utrustning beräknat medel för motsvarande investeringar. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /92anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91Anslag 1991/92 Förslag Prop.1990/91:100 Bil. Rikspolisstyrelsenföreslår att anslaget förs upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Säkerhetspolisen för /92anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 1990/91Anslag 1991/92 Förslag är chefsmyndighet för statenskriminaltekniska laboratorium (SKL) som är beläget i . Chefför laboratoriet är en professor. Laboratoriets uppgifter består huvudsakligen i attutföra kriminaltekniska undersökningar åt polis- och åklagarmyndigheter samtdomstolar och att bedriva självständig forskning inom sitt verksamhetsområde.Laboratoriets närmare uppgifter framgår av forordningen (1978:677) med instmktionför statens kriminaltekniska laboratorium (ändrad senast 1990:1084). Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Övriga ulgifter ( + 3583000) Ersättning för utförda undersökningar m. m. Rikspolisstyrelsenyrkar medel dels för tjänster inom forskning och utveckling samt förytteriigare en tjänst som dokumentundersökare inom den skrifttekniskaavdelningen, dels för personalutbildningsinsatser inom laboratorietsDNA-verksamhet. För övriga yrkanden hänvisas tillrikspolisstyrelsens anslagsframställ- Prop. 1990/91:100 ning. DNA-teknikenhar visat sig erbjuda mycket värdefulla möjligheter inom det kriminaltekniskaområdet som kan leda till större säkerhet i undersökningarna och till en ökadeffektivitet. Tekniken har sitt främsta användningsområde vid utredningarrörande vissa typer av grova våldsbrott och sexualbrott. För utveckling ochdrift av DNA-tekniken har laboratoriet tidigare tillförts medel för tvåtjänster som biolog samt ca I, I milj. kr. Utvecklingen inomDNA-området sker emellertid mycket snabbt. Behovet av personal som behärskarDNA-tekniken kan därför förväntas öka i takt med den tekniska utvecklingensframåtskridande och är en viktig fömtsättning för ett effektivt utnyttjande avde möjligheter som öppnar sig genom DNA-teknikens vidareutveckling. För enpersonalutbildningsinsats inom DNA-området har jag därför beräknat medel med400000 kr. Den skrifttekniska verksamheten vid SKL erbjuder eni flera avseenden unik kompetens och sakkunskap inom det svenska rättsväsendet.Det gäller såväl utförandet av jämförande handstilsundersökningar som undersökningarav misstänkt falska eller förfalskade dokument. Antalet ärenden inom denskrifttekniska verksamheten har ständigt ökat. Jag harmot denna bakgmnd och även med hänsyn till den långa utbildningstid som krävsför att utbilda en handläggare beräknat medel för ytterligare en tjänst inomden skrifttekniska verksamheten. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1991 /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift 7 228 841000 1990/91 Anslag 6475 587000 1991/92 Förslag 7 381700000 Länen är indelade i polisdistrikt. Antaletpolisdistrikt är 118. I vaije polisdistrikt finns en polismyndighet somansvarar för polisverksamheten inom distriktet. och arbetsuppgifter framgår av polisförordningen (1984:730;omtryckt 1990:1 071). Beräknad ändring 1991/92 Prop.1990/91:100 Bil. Lönekostnader lill polispersonal Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Ersättningar till sakkunniga Vissakostnader för förundersökning m. m. Lokalkostnader Kostnader för förpassning,politilransporter saml för kost och sjukvård för omhändertagna personer m. m.Passformulär m.m. Bidrag till kostnader för gemensam konlorsdrift m. m. i kv.Kjonoberg Ersättning för vissa telefonkostnader + 626154000 + 208127 000 (935602000) (+156900000) 22582000 + 2310000 11888000 + 670000 36910000 + 34240006485076000 +906682000 - 9489000 - 569000 6475587000 +906113000 100 nya polismanstjänster börinrättas för /92. 20 nya tjänster som polisintendentbör inrättas. begär uppräkningav förvaltningskostnaderna bl.a. med 120milj.kr. för administrativa göromål, 30milj.kr. för särskild utbildning och personalutveckling, 25 milj.kr. för ökadeexpenskostnader m.m. med anledning av yrkade nya tjänster, 6,9 milj.kr. förADB-säker-hetsverksamheten, 9 milj. kr. för konsultkostnader för utveckling avRAR-projektet, 25 milj.kr. för satsningar inom narkotikaområdet och 23 milj.kr. för ökade drivmedelskostnader. 4.För övrigayrkanden hänvisas till anslagsframställningen. Arbetsbelastningen inom polisen ökar. råder deten bekymmersam personalsituation i den lokala polisorganisationen. a. krav på en förbättrad produktivitet i polisverksamheten. Enviktig faktor därvidlag är att polisen har möjligheter att införa nyarationella arbetsmetoder. Vidare är tillgången till modema tekniskastödfunktioner av stor betydelse. För att möjliggöra en önskadproduktivitetshöjning föreslårjag en omfördelning av medel inom anslagen förpolisväsendet. Lokala polisorganisationen görs därför vissa besparingar och huvudde- Prop. 1990/91:100 len av de medel som därmed frigörs omfördelas inom anslagetoch även till Bil. 15 anslagen El. och E 5. Mot bakgmnd av arbetsbelastningen ochpersonalsituationen inom polisväsendet har regeringen för innevarande budgetårbeslutat att polismyndighetema får ta i anspråk högst 140 milj.kr. avlönemedel för de polistjänster som är vakanta för att förstärka denadministrativa kapaciteten. Då det kan fömtses att alla polistjänster inteheller kommer att kunna hållas tillsatta under nästa budgetår bör lönemedel förvakanta polistjänster övergångsvis få tas i anspråk också för nästa budgetår. Belastningen på anslagspost I, Lönekostnader tillpolispersonal, har varit svår att beräkna. Till följd av detta haranslagsposten visat sig vara underbudgeterad. På uppdrag av regeringen harrikspolisstyrelsen gjort en beräkning av den reella belastningen påanslagsposten. Inför genomförandet av treåriga budgetramar för polisväsendetär det av väsentlig betydelse att belastningen beräknas helt korrekt, ochregeringen har därför lämnat ett nytt uppdrag till i de s.k. myndighetsspecifika direktiven att genomföra en ny sådan beräkning. Jag har under anslagspost I beräknat medel för femnya tjänster som polisintendent. Under anslagspost 2 har jag beräknat medel förutbildningsinsatser inför övergången till ett treårigt budgetsystem. Vidare harmedel beräknats för insatser som syftar till bl.a. en mer effektivfömndersökning i fråga om olika former av våldsbrott mot kvinnor. Under anslagspost 2 beräknarjag medel för avgiftertill statskontoret för investeringar i rikstäckande och lokala ADB-nät. Jag har under anslaget B 3. Anskaffning av ADButmstning beräknat medel för motsvarande investeringar. Jag har under anslagspost 2 även beräknat medel föranskaffning av fordonsburen videoutmstning att användas itrafikövervakningsarbetet. Medel har vidare beräknats under anslagspost 2 föratt ytterligare förstärka insatserna på narkotikaområdet och möjliggöra enoffensiv mot bl.a. nyrekrytering av narkotikamissbrukare. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Lokala polisorganisationen för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Utrustning m. m. för polisväsendet 1989/90Utgift 273556000 Reservation 91885000 1990/91Anslag 208080000 1991/92 Förslag 243 500 000 Underdetta anslag tas upp medel för sådan utmstning som bör anskaf- 75 fas av rikspolisstyrelsensåsom motorfordon, hästar och hundar, tjänsteva- Prop. 1990/91:100 pen,radioutmstning, inventarier och annan utmstning till nya polishus Bil. För utmstning som polismyndigheterna själva fömtsätts anskaffaberäknas medel under anslaget E4. för utökning och utbyte av utmstning m. m. /92. Av denna summa beräknar styrelsen . förbyte och nyanskaffning av motorfordon och båtar. För radioutmstning beräknas125000000 kr. För komplettering, utökning och utbyte avtrafikövervak-ningsmateriel beräknar styrelsen totalt . för sådan övrig utmstning som bör tas uppunder detta anslag, varav . för byte av tjänstevapen. Beträffandeberäkningama i övrigt hänvisas till anslagsframställning. Anslagethar beräknats med utgångspunkt i att medlen skall användas för anskaffning avsådan utmstning som befrämjar en produktivitetshöjning inom polisverksamheten. För att tillgodose behovet av ökade möjlighetertill en effektiv bekämpning av narkotikabrottsligheten har jag beräknat medelför inköp av spa-ningsutmstning m. m. till 10 milj. kr. För behovet av akut skydd mot olika former avvåldsbrott för utsatta kvinnor har jag beräknat 5 milj. kr. för anskaffning avlarm m. m. För att skapa möjligheter till en god planering ochen rationell resursanvändning bör enligt min mening medlen inom förevarandeanslag i övrigt disponeras för de ändamål som anslaget omfattar utan angivandeav särskilda belopp för de skilda ändamålen. Den ingående reservationen börockså i allt väsentligt få disponeras på samma sätt. Jagberäknar anslaget till sammanlagt . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utrustning m. m. för polisväsendet /92 anvisa ett reservationsanslag på . Underhåll och drift av motorfordon m.m. 1989/90Utgift 155 382000 1990/91Anslag 150636000 1991/92 Förslag 164048000 76 Från detta anslag tas i anspråk medel främst förunderhåll av motorfor- Prop. 1990/91:100 don, för underhåll och drift avhelikoptrar och radiosystem samt för Bil. 15 försäkring av motorfordon. Rikspolisstyrelsenyrkar att anslaget räknas upp med sammanlagt ca 60 milj.kr. Yrkandet gmndasdelvis på betydligt ökade kostnader för underhåll av motorfordon samtunderhåll och drift av radioanläggningar i avvaktan på att polisen byter tillett nytt radiosystem. 1avvaktan på att polisen byter till ett nytt radiosystem är det från bådesäkerhets- och effektivitetssynpunkt viktigt att det nuvarande systemetfungerar tillfredsställande. Med hänvisning härtill beräknade jag i förra åretsbudgetproposition ytterligare 10 milj. kr. för underhåll av radiosystemet förinnevarande budgetår. Underhållet av radiosystemet måste även fortsättningsvishållas på en hög nivå. Chefen för redovisade i förraårets budgetproposition under huvudtitel (bil. 7 tillbudgetpropositionen) vissa frågor om ansvaret för sjuktransporter i fred ochkrig. Hans överväganden, som skett efter samråd med mig, mynnade ut i att landstingskommunernaskall ha ansvaret också för luftbuma akuta sjuktransporter; somrikspolisstyrelsens ansvar på området upphör. Det pågår arbete med att överföradessa uppgifter till landstingskommunerna. I avvaktan på att detta arbeteslutförs bör medel motsvarande polisväsendets kostnader för verksamheteninnehållas till regeringens disposition. Jag har därför inte beräknat medel förny leasing av helikopter. Jagberäknar anslaget till sammanlagt . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Underhåll och drift av motorfordon m. m.för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Gemensam kontorsdrift m. m. inom kvarteret 1990/91Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 Förvaltningskontoret för kvarteret ingåri organisation som ett stabsorgan direkt underställt verksledningen. Konto rets huvuduppgift är att svara för samordning och ledning av kontorsdrif ten för de olika lokalnyttjarna i kvarteret jämte och 77 polismyndighetens iStockholm lokaler utanför kvarteret (exkl. polishög- Prop. 1990/91:100 skolan).Förvaltningen avser följande myndigheter: , po- Bil. 15lismyndigheten i med polisområden, kriminalvårdsverkets häkte iStockholm, åklagarmyndigheten i , delar avStockholms tingsrätt samt fastighetsdrift. Dessutom ingårbrottsförebyggande rådet, datainspektionen och regionåklagarmyndigheten iStockholms län och samt statsåklagarmyndigheten för speciella måli den gemensamma telefonväxeln. Antalet tjänstemän inom kvarteret uppgår tillca 3000. I kontorsdriften ingår telefontjänst, lokalvård, post- ochgodsmottagning, tele- och svagströmsservice, inventarieservice,reproduktionscentral, simhall och bevakning samt förvaltning av sport- ochmotionshallar, hör- och filmsalar, restaurang och cafeteria, garage ochparkeringsutrymmen. Kostnaderna för kontorsdriften fördelas iförhållande till den lokalyta som varje myndighet disponerar. Den ersättningsom myndigheterna betalar tillförs anslaget, som i statsbudgeten förs upp medett formellt belopp av . Regeringen fastställer i regleringsbrevet enstat för verksamheten. föreslåratt medel för två nya tjänster tillförs förvaltningskontoret. Vidare yrkar att anslagettillförs 28,3 milj. kr. a. ökadekostnader för servicen inom kvarteret, för ökade telefonkostnader, förrenovering av lokaler samt för utbyte av kontorsinventarier och tekniskutmstning inom kvarteret . De av beräknade kostnaderna förförvaltningskontoret och reproduktionscentralen uppgår till sammanlagt ca 110milj. Desammanlagda kostnaderna för kontorsdriften och reproduktionscentralenberäknarjag till ca 88,8 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Gemensam kontorsdrijt m. m. inom kvarteretKronoberg för /92 anvisa ett förslagsanslag på I . 1989/90Utgift 7965000 1990/91Anslag 6805000 1991/92Förslag 7 349000 Fråndetta anslag betalas bl. a. bidrag till den internationella polisorgani- 78 sationen,, och till föreningar för anställda vid polisväsendet. I Prop.1990/91:100 övrigtbetalas från anslaget bl.a. kostnader för efterspaning av försvunna Bil. Kostnader för sådan polisverksamhet som inte skallbetalas från annat anslag betalas från detta anslag efter särskilda beslut avregeringen. Rikspolisstyrelsenföreslår att anslaget förs upp med . Jagberäknar anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Diverse utgijier för /92anvisa ett förslagsanslag på . F. Konkurrens- och konsumentfrågor Prop. 1990/91: lOO Konkurrensfrågornasbetydelse för att stärka den svenska ekonomin har uppmärksammats allt mer undersenare år. Konkurrensen stimulerar till en bättre användning av ekonominsresurser och stärker det svenska näringslivets förmåga att långsiktigt hävdasig såväl på hemmamarknaden som på de internationella marknaderna. Detkonkurrensfrämjande arbetet är inriktat på effektivitet och dynamik i såväl denprivata som den offentliga sektorn. Ökad frihandel och omprövning avoffentliga regleringar är viktiga inslag i konkurrenspolitiken. arbetarkonkurrenskommittén (C 1989:13) med uppdraget att utreda hurkonkurrenspolitiken kan förstärkas ytterligare. Kommittén har avgettdelbetänkanden om konkurrensen inom livsmedelssektom, bygg/bosektorn ochinrikesflyget samt om prisinformation till konsumenter. Kommitténs förslagövervägs av regeringen. Kommitténs slutbetänkande med förslagtill ytterligare åtgärder för att stärka konkurrensen väntas under sommaren1991. Inom flera betydande samhällssektorer haravregleringar genomförts och fler förbereds. En skärpt konkurrens och färreregleringar främjar produktiviteten, dämpar kostnadsstegringarna och skaparförutsättningar för samhällsekonomisk balans. Syftet med avregleringarna ärgivetvis att uppnå välfärdsvinster. 1 skydd av regleringar etableras ofta enstel branschstmktur med omfattande samarbete och starka organisationer. Det ärdärför påkallat med förstärkta insatser för att främja konkurrensen i sambandmed avregleringar. Den västeuropeiska harmoniseringen kräver ökadeinsatser av de konkurrensfrämjande myndigheterna. I ett kommande avtal om etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) kommer konkurrensfrågorna att ha encentral plats. Mot bakgmnd av den beskrivna utvecklingenföreslårjag ett resurstillskott till de konkurrensfrämjande myndigheterna. överväger för närvarandelämplig myndighetsstruktur på konkurrensområdet. 1 avvaktan påkonkurrensutredningens slutbetänkande avser jag att ta initiativ till ensamordnad användning av de medelsförstärkningar jag har beräknat förkonkurrensområdet. Avregleringarna och internationaliseringen påverkarförutsättningarna för flera myndigheters arbete. Uppgifter ochansvarsförhållanden närmar sig varandra. Det pågår översyner där det finnsberöringspunkter. Jag kommer därför ta initiativ till en översyn av vissaberörda myndigheters verksamhetsområden for att precisera ansvarsgränser.Översynen skall också ses som ett led i regeringens program för en omställningoch minskning av den statliga administrationen. Verksamhetenpå konsumentområdet inriktas i hög grad på de hushålls- 80 ekonomiska frågoma.Konsumentverket prioriterar dem och gör insatser Prop. 1990/91:100 när detgäller budgetrådgivning, skuldsanering, pris- och kreditfrågor samt Bil. Strävandena att sänka de höga matprisema kommer att föranledasärskilda åtgärder för att öka konkurrensen. Vidare kommer åtgärder för attförbättra prisinformationen till konsumentema att vidtas. Regeringen har vidarebeslutat att försök skall bedrivas i några kommuner, under konsumentverketsledning för att visa hur felaktiga viktangivelser på färdigförpackade livsmedelkan stävjas. Fortsatt stöd till ideella organisationer föreslås för attstimulera och stärka konsumentemas möjligheter att agera när det gällerlivsmedelspolitiska och hushållsekonomiska frågor. Särskilda medel tas upp förfortsatt konsumentforskning. Oroande signaler har kommit från kommunema ombegränsningar i den kommunala konsumentverksamheten. Regeringen förberederdärför åtgärder för att stödja verksamheten. Det västeuropeiska integrationsarbetet kräverfortsatt stora insatser för att de svenska konsumentemas intressen skall kunnavämas. Den höga svenska ambitionsnivån för att skydda konsumenterna skallupprätthållas och väsentliga svenska säkerhetskrav får inte sänkas. Svenska insatser inom ramen för det europeiskastandardiseringsarbetet är viktiga. EGs nya harmoniseringsmetod ger ochövriga EFTA-länder möjligheter att direkt påverka säkerhetsreglerna i har redan kunnat visa att kraftfulla och professionellainsatser ger goda resultat. Det europeiska standaidiseringsarbetet kommer denärmaste åren att vara intensivt eftersom EG under stor tidspress arbetar föratt kunna forma en inre marknad . Barnsäkerhet och personligskyddsutmstning är aktuella arbetsområden. Under /92 kommer ettutredningsarbete att bedrivas för att förbereda omställningen till de reglersom skall gälla på konsumentområdet inom ramen för ett avtal om ett europeisktekonomiskt samarbetsområde (EES). Bl.a. förbereds en översyn avmarknadsföringslagen. Regeringen tog initiativ till enfrivillig positiv miljömärkning. Under systemets uppbyggnad behövs bidrag överstatsbudgeten. För att snabbare få fram kriterier för miljömärkning och därmedfå fler miljömärkta produkter i handeln föreslås tidigareläggning till budgetåret1991/92 av redan beslutade bidrag. Statsmaktema har vid fleratillfällen övervägt om kosmetika som har testats på djur kan märkas på någotsätt. Det är angeläget att konsumenter som vill väga in etiska aspekter när deväljer kosmetika också ges fömtsättningar för detta. Om många konsumenterväljer sådana produkter kan också utvecklingen av testmetoder som inte kräverdjurförsök påskyndas. Regeringen har tagit initiativför att få fram underlag för sina överväganden om en märkning av kosmetikautifrån de aspekter jag här behandlar. Det har visat sig svårt att utforma ellsådant system. Det senaste uppdraget att utreda frågan om märkning avkosmetiska produkter med uppgifter om genomförda djurtester fick konsumentverketi december . har, i en skrivelse till regeringen den 20december 6 1990/91. 1 saml Nr 100. 1990 avrapporterat sittuppdrag. Verkets förslag kommer att remiss- Prop. 1990/91:100 behandlas. En invändning som anförs mot obligatorisk märkningav kosmetika som testats på djur är att det inte har utvecklats metoder attallergitesta preparat som till fullo kan ersätta testning på djur. Jag har avchefen för jordbmks-departementet erfarit att han kommer att föreslåregeringen att centrala försöksdjursnämnden (CFN) får i uppdrag att undersökade praktiska och principiella fömtsättningama för ett förbud mot djurtestervid framställning och testning av kosmetika. Jag kommer att föreslå regeringen att en samladredovisning lämnas till när och förslag harberetts. 1989/90Utgift 3 254000 1990/91Anslag 3 371000 1991/92Förslag 4108000 handlägger ärenden enligtkonkurrenslagen (1982:729), marknadsföringslagen (1975:1418),konsumentkreditlagen (1977:981), lagen (1978:763) med vissa bestämmelser ommarknadsföring av alkoholdrycker, lagen (1978:764) med vissa bestämmelser ommarknadsföring av tobaksvaror, konsumentförsäkringslagen (1980:38), lagen(1971:112) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, lagen (1984:292) omavtalsvillkor mellan näringsidkare samt produktsäkerhetslagen (1988:1604). består av ordförande och viceordförande samt tio andra ledamöter. Till domstolen är knutet ett kansli.Domstolens närmare organisation m.m. framgår av lagen (1970:417) ommarknadsdomstol m.m. och förordningen (1988:1564) med instmktion förmarknadsdomstolen. Omfattningenav verksamhet styrs av framställningar som kommer frånandra myndigheter och från enskilda. Antalet inkomna ärenden ligger fortsattpå en hög nivå. Domstolen räknar med att den totala arbetsbelastningen kommeratt bestå eller öka under /92. Marknadsdomstolenföreslår i sin anslagsframställning bl. a. följande. /87 har godtagitmarknadsdomsto lens förslag om realt oförändrade resurser. Skälet för detta har varit att ett genomförande av huvudförslaget skulle kräva att antalet sekreterare hos domstolen minskades från tre till två. Konsekvenserna härav skulle bli ökade handläggningstider och växande ärendebalanser. Domstolen fömt sätter att beslut har giltighet för hela treårsperioden dvs. även för /92. Inga nya omständigheter som är av betydelse för resursbehovet har tillkommit. Domstolen yrkar atl 82 i förvaltningsanslagetingående belopp för portokostnader, som för /90 beräknats påett missvisande underlag, höjs (+ ). Med justering för dessaportokostnader yrkar domstolen sålunda ett pris-och löneomräknat anslag. 2.Ökade lokalkostnader ( + . 1990/91:100 Bil.15 Beräknadändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader ( + 217000) Jaggodtar förslag om i princip realt oförändrade utgifter /92. Jag föreslår därför att rationaliseringskravet reducerasoch att medel återförs till domstolen. Portokostnader bör finansieras inomramen för tilldelade förvaltningskostnader. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /92anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag () har uppgifter enligt konkurrenslagen (1982:729) och förordningen(1988:1582) med instmktion för NO.