prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Från detta nya anslag bör betalas kostnader för utveckling ochproduktion av samt information om läromedel för elever med handikapp samt förminoritets- och invandramndervisningen. Från anslaget bör även finansieraskostnader för arvoden till externa läromedelsproducenter och annan expertissamt köpta tjänster för denna verksamhet. Vidare bör ur anslaget utgå bidrag för produktionav läromedel i ämnen där det är brist på lämpliga läromedel. Bidrag bör utgåför produktion av läromedel som är avsedda att användas vid hemspråksträning iförskolan, inom undervisning som står under tillsyn av det nya ,arbetsmarknadsutbildning som anordnas av AMU-gmppen samt till tolkordlistor. Med anledning av uttalande om produktionav läromedel i form av talböcker för elever med grava läs- och skrivsvårigheter(l989/90;UbU3, rskr. 52) vill jag anmäla att jag uppdragit åt den särskildeutredaren för den nya myndigheten för stöd till handikappade elevers skolgångm. (skolhandikappinstitutet) att även utreda fömtsättningar-na för en sådanverksamhet inom den nya myndigheten. I uppgiften ingår också att övervägaprissättningen på de läromedel som skall produceras inom myndigheten. Jag förordar att de medel som anvisas under dettaanslag får disponeras av både och skolhandikappinstitutet efter denärmare bestämmelser som regeringen meddelar. () har föreslagitatt medel (275 000kr.) överförs från anslaget B 5. Utvecklingsinsatser påläromedelsområdet m. m. till anslaget B 4. förfinansiering av ett läromedelsprojekt för flerhandikappade elever. Jag delarSlL:s uppfattning atl detta projekt är ett viktigt insatsområde. Jag har därförfört dessa medel lill det nya anslaget B 2. Statens skolhandikappinstitut.Vidare har jag fört medel (.) från anslaget B 6. Stöd för produktionav läromedel till anslaget B 12. Sameskolor för utveckling och produktion avläromedel på samiska. Under nuvarande anslaget B 6. Stöd för produktionav läromedel finns ett system där förhandsbesked kan ges om produktionsstöd i form av ett garantibelopp inom vissa fastställda ekonomiska planeringsramar, vilka åriigen revideras. Regeringen har fastställt planeringsramar för perioden /92- 1994/95. Detta system bör finnas även i del nya anslaget. stöd av SILs förslagföreslårjag för budgetåren 1992/93-1995/96 följande Prop. 1990/91: 100 planeringsramar (milj.kr.). 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 3,0 2,0 2,0 1,5 Efter pris- och löneomräkning beräknar jagmedelshovet under anslaget till . för /92. Den behållning som vid utgången av budgetåret1990/91 kan finnas kvar på anslagen B 5. Utvecklingsinsatser påläromedelsområdet m. m. och B 6. Stöd för produktion av läromedel bör förastill detta anslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att 3. medge att förhandsbesked omstatsbidrag till stöd för produktion av läromedel får lämnas i enlighet med vad jag har förordat, 4. till Utveckling och produktion av läromedel /92 anvisa ettreservationsanslag på . Stöd för utveckling av skolväsendet 1989/90Utgift 59 838 233 Reservation 3629148 1990/91 Anslag 53 585000 1991/92Förslag 90487000 Ur anslaget utgår medel dels för regionala insatsertill stöd för lokalt utvecklingsarbete, dels för korttidsförordnade expertervid länsskolnämnderna och för nämndernas medverkan i programmet för samladskolledar-utbildning enligt förordningen (SÖ FS 1987:42) omskolledamtbildning, dels för stöd till undervisningen i miljöfrågor, dels förbidrag till kommunernas lokala skolutveckling enligt förordningen (1983:238)om särskilt statsbidrag till lokal skolutveckling. Slutligen utgår från anslaget medel för insatserinom undervisningen för internationell förståelse, medel för centraltutvecklingsarbete samt medel för kursplanearbete med anledning avförsöksverksamheten med treåriga yrkesinriktade studievägar. 1.Skolöverstyrelsen (SÖ) föreslår att 2,2 milj. kr. av de medel som innevarandeår anvisas för länsskolnämndernas medverkan i skolledamtbild-ningen fr.o.m.budgetårei 1991/92 överförs till anslaget Fortbildning m. m., anslagsposten 1. Försök med undervisning på ett modernt språk,främst engelska, i andra ämnen än språk förekommer på ett antal platser i landet. Försöken kan indelas i tre kategorier: a) hela studiegången ges på det främmande språket, b) vissa ämnen ges på del främmande språket, c) ett visst tema studeras utifrån ett främmandespräkligt material. Vanligare torde dock 60 varaatt kommentarer och/eller diskussion av det främmandespråkliga Prop.1990/91: 100 materialet sker på svenska. SÖ föreslår en särskild satsning för att ökaintresset att använda ett främmande språk, företrädesvis engelska, somundervisningsspråk. Anskaffande och bearbetning av lämplig kurslitteraturliksom översättning av vissa prov bör ingå i försöket. SÖ föreslår att 300000kr. anvisas årtigen för att främja användningen avfrämmande språk som undervisningsspråk i ickespråkliga ämnen i gymnasieskolan. anvisas engångsvis för utveckling och förändring av grundvux ochetapp 1 i komvux till komvuxutbildning på grundskolenivå. 4.SÖberäknar medelsbehovet för /92 under reservationsanslaget Stödför utveckling av skolväsendet lill . Underdetta anslag beräknarjag medel inom skolväsendet för olika utvecklingsinsatserenligt de prioriteringar som statsmakterna gör. Jag förordar således att de medel som utgår frånolika anslag för utvecklingsinsatser av skilda slag fr.o.m. nästa budgetår förssamman under ett anslag för stöd för utveckling av skolväsendet. Som jag har anfört inledningsvis avser jag attåterkomma kompletleringsproposition till frågan om det nyaskolverkets arbetsuppgifter samt resurstilldelning för verksamheten. Såsom jag redovisat i inledningen lill littera B.Det offentliga skolväsendet (avsnitt 1) bör del nya mål- ochresultatorienterade synsättet återspegla sig i budgetprocessen. Det innebär atlmyndigheten inom ramen för anvisade medel skall kunna prioritera mellanangelägna ändamål inom verksamhetsområdet. Vidare har jag i inledningen till littera B. Detoffentliga skolväsendet (avsnitt 2) redovisat mitt förslag till nyanslagsindelning med en renodlad anvisning av medlen under anslagen. Jag hardärför till underlaget för mina beräkningar av det nya sektorsbidraget underanslaget B 8. Bidrag till driften av det kommunala offentliga skolväsendet förtde särskilda medlen till kommunernas lokala skolutveckling under detta anslag.Till del anslag jag nu behandlar har jag fört medel för särskildautvecklingsinsatser, för utveckling av skolans dataundervisning och för bidragtill kommuner och organisationer för vissa verksamheter, vilka innevarandebudgetår anvisas under anslaget Bil. Bidrag till driften av grundskolor m. m. 1 propositionen om ansvaret för skolan (prop.1990/91:18) redovisade jag min syn på riktade statsbidrag vid sidan av sektorsbidraget. Vid t.ex. stora reformer, som den förestående reformen av gymnasieskolan, är del naturligt att stimulansbidrag kan förekomma. Verktygel stimulansbidrag bör dock behandlas med restriktivitet och bidragen bör alltid vara tidsbe gränsade. delade denna uppfattning (UbU4, rskr. pågå ende s. k. särskilda satsningar utgör medlen för särskilda utvecklingsinsats er (kultur i skolan, utvecklingsarbete på högstadium, sam verkan mellan skola och skolbarnsomsorg) och för utveckling av skolans 61 dataundervisning.Fastställda planer vid införandet av dessa bidrag omfat- Prop. 1990/91:100tar i något fall tiden t.o.m. budgetårei 1992/93. Enligt min mening bör Bil. 10 projekt som redan påbörjats eller planerats tilldelas medel även nästabudgetär. Jag vill nu för kännedom redovisa deolika stimulansbidragen. Medelför särskilda utvecklingsinsatser inom utgår tillåtgärder för att främja kultur i skolan, till utvecklingsarbete på högstadietsamt till samverkan mellan skola och skolbarnsomsorg. Medlen för främjande avkultur i skolan avser också gymnasieskolan. Utvecklingsarbetet på högstadiet tar särskilt fastapå utvecklandet av elevaktiva arbetssätt och arbetsmetoder samt främjandet aven ökad ämnessamverkan, i första hand mellan samhällsorienterande resp.natur-orienterande ämnen. En mindre del av utvecklingsmedlen har ställts tillförfogande för dels skolbarnsomsorgskommittén (dir. 1989:16), dels statenskulturråd för utvecklingsarbete med dans i skolan. Den särskilda satsningen på kultur i grundskolanoch gymnasieskolan inleddes . De projekt som kommit till stånd med stödav dessa medel har, från att till en början ha haft försökskaraktär, alltmerinriktats på att bli permanenta inslag i skolans verksamhet. Som framfördes i1990 års budgetproposition (prop. 1989/90:100, bil. 10 s. 133) bör strävan varaatt inlemma kulturinsatserna i skolans reguljära verksamhet och att det efterhand skall bli naturiigt att de enskilda skolorna tar ansvar för sin egenkulturverksamhet. Åtgärder för att stimulera kommunernas intresse fördans i skolan bör fortsätta enligt den plan som upprättats av statens kulturrådoch som enligt denna skall pågå t.o.m. /93. kommer att avsluta sittarbete . Det finns således inte behov av att avsätta medel till dennakommitté. Ämnessamverkan på högstadiet och elevaktivaarbetsformer och arbetssätt är ännu inte naturliga företeelser i en delskolor. Den s. k. högstadiesatsningen inleddes och bör fåfortsätta, som planerat, . Bl.a. har det visat sig atttematiska studier, som undervisning i miljöfrågor, är mycket lämpliga somutgångspunkt för ämnessamverkan och elevaktiva arbetssätt. Medel för nu nämnda verksamheter har av SÖfördelats till länsskolnämnderna, vilka i sin lur har fördelat dem tillkommunerna efter projektansökningar. Medel för /92 bör fördelasav skolverksutredningen efter förslag av SÖ och länsskolnämnderna. På så sättbibehålls kontinuiteten i de projekt som redan inletts eller planerats. Utvecklingsinsatser av de slag somstimulansbidragen gett upphov till, bör nu betraktas som reguljära inslag i skolans verksamhet. Kommunerna bör därför alltmer ta över ansvaret för sådana utvecklingsinsatser. avsärskilda medel kommer därför att vara lägre . För budget- Prop.1990/91:100 /92 beräknarjag 33,5 milj.kr. för dessa utvecklingsinsatser. Efterförslag budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 10) beslötriksdagen att avsätta särskilda medel för en treårig försöks- ochutvecklingsverksamhet kring frågorom dataundervisning i skolan. Verksamheten bedrivs dels som försöksverksamhet meddatorn som pedagogiskt hjälpmedel i , gymnasieskolan, särskolan,specialskolan och sameskolan, dels som utvecklingsarbete med inriktning påutveckling av pedagogisk programvara, dels som regionalt utvecklingsarbete viduniversitet och högskolor. Centralt leds arbetet inom ramen för SÖs projektDatorn och Skolan (). Inom ingår också bl.a. uppgifter somutvärdering av datorutrustning, nordiskt samarbete om utveckling av programvaraför skolan och kursplanearbete. En utvärdering av verksamheten inom DOS-projektethar inletts vid i och en fullständigutvärderingsrapport kommer att överiämnas till regeringen . Försöksverksamheten med datorn som pedagogiskthjälpmedel avslutas vid utgången av innevarande budgetår. Jag delar denuppfattning som SÖ har framfört i sin anslagsframställning att det behövsfortsatta statliga insatser när det gäller dataundervisningen i skolan. 1likhet med SÖ anser jag att sådana fortsatta insatser främst bör gällautveckling och produktion av programvara för skolbruk. Vidare bör det regionalautvecklingsarbete som bedrivs vid i och vid högskolan iKarlstad få fortsätta. Enligt min mening är dét viktigt att i anslutningtill det utvärderingsarbete som kommer att redovisas ocksåöverväga hur den framtida programvaruförsörjningen för skolan bör ske. Mot denna bakgrund föreslårjag att fortsattainsatser för dataundervisning i skolan bedrivs inom det nya . /92 beräknarjag 7,4 milj.kr. Ar1992 är det tillkomsten av folkskolestadga. För attförbereda firandet av 150-årsjubileel, bl. a. planering av centrala aktiviteterinom olika områden, har SÖ tillsatt en särskild projektgrupp med representanterför SÖ, länsskolnämnderna. , de fackligaorganisationerna och och Skola. Det gäller bl.a. utgivandetav skrifter som belyser skolans utveckling under och enjubileumsutställning på . Firandet av folkskolans150-årsjubileum bör dock ha sin tyngdpunkt i skolorna i landets kommuner. Förgenomförande av centrala aktiviteter i samband med 150-årsjubileet beräknarjag 2 milj. kr. som engångsanvisning under /92. Underanslaget harjagäven beräknat 2,45milj.kr. för samverkansålgär- Prop.1990/91:100 der mellan olika skolformer. Jag avser att återkomma till hur dessamedel Bil. 10 skall disponeras i den tidigare aviserade propositionen om enny gymnasieskola. Jag anser, i likhet med SÖ, atl de medel som hittillsberäknats under detta anslag för skolledarutbildningen bör föras över tillanslaget B 6. Fortbildning m.m. ( 2,2 milj.kr.) (I). Jaganser vidare att medel för utveckling av samiska läromedel bör beräknas underanslaget B 12. Sameskolor (- . Jag beräknar det sammanlagda medelsbehovet förutvecklingsinsatser m. m. för /92 till . Jag anseratt sådana förslag som SÖ fört fram i anslagsframställningen (2 och 3) bör varaen prioriteringsfråga för det nya inom ramen för detta belopp. För bidrag till kommuner och organisationer förvissa verksamheter beräknarjag vidare 7,4 milj. kr. för budgetårei 1991/92avseende dels bidrag till i , delssommarkurser i teknik för flickor, dels ock för pedagogiskutvecklingsverksamhet för finskspråkiga elever. Jaghemställer att regeringen föreslår 5. att till Stöd för utveckling av skolväsendetför /92 beräkna ett reservationsanslag på 90487000kr. 1989/90Utgift 37 913 807 Reservation 3 387 093 1990/91 Anslag 25 252000 1991/92Förslag 27 221000 Från anslaget bekostas forskning inom ungdomsskolaoch vuxenutbildning samt informationsåtgärder i samband därmed.Skolöverstyrelsen (SÖ) ansvarar för planering, samordning, utvärdering ochspridning av information om verksamheten. SÖ beräknar pris- och löneomräkning med 3 634000kr. SÖ beräknar medelsbehovetunder anslaget till . Jaghar beräknat pris- och löneomräkning med . Den förändrade ansvarsfördelningen på skolområdetinnebär att staten skall styra verksamheten i skolan genom att ange nationella mål och riktlinjer medan kommunerna skall ansvara för atl de angivna målen uppnås. Den styrning av skolverksamheten som staten ansernödvändig skall ske Prop. 1990/91: 100 via skollag, läroplaner med tillhörande timplaner och kursplaner. Genom ett system för uppföljning och utvärdering,såväl innehållsmässigt som ekonomiskt, skall det bli möjligt att följa i vadmån de nationella målen faktiskt uppfylls och hur verksamma olika styrmedelskall anses vara. Skolan som helhet behöver studeras på ettsystematiskt sätt, för att skolverksamheten successivt skall kunna omprövas.Jag ser ett stort värde i tillgången till forskning på skolområdet och menaratt detta anslag för sektorsforskning är ett nödvändigt verktyg i den framtidautformningen av skolan. Det nya bör liksom SÖ förfoga översektorsanslaget för forskning. 6. att till Forskning inom .skolväsendet /92 anvisa ett reservationsanslag på 27 221 000kr. Fortbildning m. m. 1989/90 Utgift 79 931682 Reservation 2 057078 1990/91 Anslag 101882000 1991/92 Förslag 178 896000 Under anslaget beräknas medel till högskolan förlärarutbildning i samt universiteten i . , ,och för den verksamhet med personalutbildning för skolväsendetsbehov som fortbildningsnämnderna beslutar om. Vidare beräknas medel tillpersonalkostnader m. m. för fortbildningsnämndernas kanslier. Från anslaget betalas också kostnader förskolledamtbildning och för sådana övriga utbildningsinsatser därskolöverstyrelsen (SÖ) ansvarar för genomförandet. SÖ ansvarar därvid för attvissa angelägna utbildningar kommer till stånd, säsom vissa riksrekryterandekurser och andra utbildningsinsatser för lärare i yrkesämnen samt kurser förpersonal vid specialskolan, sameskolan samt fristående skolor på gymnasialnivå. Från anslaget anvisas medel för åtgärder som syftar till att förbättratillgången på lärare i ungdomsskolan samt medel för utbildning av lärare vidskolor som skall medverka i den skolförlagda delen inom grundskollärarlinjen.Från anslaget bekostas vidare bidrag till lärarorganisationer m.fl. förfortbildningsverksamhet och publikationer samt bidrag till skolpersonal fördeltagande i internationella kurser och konferenser. Inom anslaget disponerarSÖ också medel tor planering och uppföljning av samt information ompersonalutbildning i skolan. I. Pris- och löneomräkning9550000kr. Dessutom föreslås en förhöjd prisomräkning med 1.6 milj. kr. av medlen för skolledarutbildningen till följd av fördyrade internatkostnader. SÖ föreslår att 2,2milj.kr. 5 1990/91. Nr IIH). medel,som anvisas för skolledamtbildningen under anslaget B 3. Stöd för Prop.1990/91:100 utveckling av skolväsendet, överföirs till detta anslag i syfte attförenkla Bil. 10 hanteringen av resurserna. För den särskildafortbildningen av lärare som medverkar i försöksverksamheten med treåriga yrkesutbildningar föreslår SÖ attlOmilj.kr. Vidare föreslår SÖ att 2,5milj. anvisas för fortbildning av lärare, som undervisar i social servicekunskap inom denkommunala vuxenutbildningen. SÖ beräknar medelsbehovet /92 under reservationsanslagetFortbildning m.m. till 127 732000kr. Jaghar i inledningen till littera B. Det offentliga skolväsendet (avsnitt 5)redovisat åtgärder för att förbättra tillgången på lärare i gmndskolan, bl. a.genom en ökad dimensionering av gmndutbildningen för lärare, särskildautbildningar för obehöriga lärare, kompletteringsutbildningar av olika slagm.m. För nästa budgetår föreslår jag att ytterligare 55 milj.kr. anvisas fördessa åtgärder. Sammanlagt har jag beräknat 93,15 milj. kr. för särskildalärarutbildningsåigärder nästa budgetår. Fortbildningens syfte är att öka måluppfyllelsenoch utveckla verksamheten i skolan. den Ijanuari 1991 får kommunerna del fullaansvaret för lärare och övrig personal. Det innebär bl. a. ett mer entydigtansvar för kommunerna att prioritera fortbildningsinsatserna. Det innebärockså atl den statliga detaljregleringen beträffande angelägnafortbildningsbehov upphör. Låt mig dock understryka att delta inte innebär attstaten avslår från att styra fortbildningens inriktning. Staten har fortfarandeett intresse av att utöva ett inflytande på fortbildningen. Detta behov snarareökar med övergången lill en mål- och resultatorienterad styrning av helaskolväsendel. Den statliga styrningen kommer att utövas i frågaom hur de statliga resurserna skall användas. Den kan också utövas så attnationella mål ställs upp för innehållet i fortbildningen. En väg att uttryckadelta är den nationella utvecklingsplanen för skolan. De nya principerna för skolans styrning innebär allskolverket får ett tydligare ansvar och siörre befogenheter att direkt leda denstatligt finansierade fortbildningsverksamheten och också att ange desskonkreta innehåll utifrån de mål och regeringen ställer upp förfortbildningen eller för skolan som sådan. Fortbildningen fyller således en viktig funktionsom förmedlare av de samhälleliga målen förskolan. Men den harockså enbetydelsefull roll som ett stöd på de områden där skolan har lyckats mindrebra. Man kan alltså säga att de signaler som styrskolverkets prioriteringar inom fortbildningsområdet är av tre slag: och regeringens målformuleringar för fortbildningen 66 målen för skolans verksamhet Bil. resultaten av utvärderingen av skolan. Till detta kommer givetvis det intresse som visasfrån skolpersonalens sida och från de ansvariga skolhuvudmännen. Fortbildning av lärare i anslutning till den nyaläramtbildningen för , den s.k. kompletteringsfortbildningen,inleddes /90 och skall pågå . Regeringen har ien särskild förordning angivit vilka områden som bör prioriteras ifortbildningen. Statsbidraget för kompletteringsfortbildning har hittillsbetalats ut av länsskolnämnderna till kommunerna. m. den I juli 1991kommer bidraget att ingå i sektorsbidraget. Mot bakgmnd av den nyaansvarsfördelningen mellan stat och kommun anser jag att staten inte längreskall styra prioriteringen utan den bör ankomma på resp. kommun. Detta får ingalundatolkas som en nedprioritering av kompletteringsfortbildningen som sådan; endastsom en anpassning till det nya styrsystemet. Fortbildningsnämnderna, sex till antalet och knutnatill de fem universiteten och i , avvecklas den 1 juli1991. Nämndernas uppgift har bl.a. varit att fördela medel tillhögskoleenheterna för verksamheten med personalutbildning för skolväsendelsbehov. De uppgifter som i fortsättningen skall åvila staten inomfortbildningsområdet kommer att fullgöras av . Det blir uppgiftatt använda dessa medel för att planera och genomföra fortbildning. Fortbildningsnämnderna har även varit en viktigförbindelselänk mellan avnämare och utbildningsanordnare. Den uppgiftenövertas nu av , som får ansvara för samordning av fortbildningsbehovoch för all goda kontaktvägar skapas. Högskolan kan med sin kompetens spela enviktig roll som anordnare av fortbildning även . Fortbildning somanordnas av högskolan och inte betalas genom högskoleanslag skall organiserassom uppdragsutbildning. Detta innebär att principen om full kostnadstäckningskall tillämpas. Jag vill dock betona att denna princip inte innebär atthögskolan har rätt att bedriva denna fortbildning i vinstintresse. Det är viktigt att planeringen och genomförandet avfortbildningen för /92 inte hämmas av den pågåendeomorganisationen. Jag räknar därför med all fortbildningsnämnderna fortsätterplaneringen av fortbildningen och därvid i erforderlig utsträckning samrådermed den särskilde utredaren för den nya skolmyndigheten. Jag vill i detta sammanhang också erinra om alt jagi propositionen om ansvaret för skolan aviserade en översyn avskolledarutbildningen mot bakgrund av de förändrade ansvarsförhållandena inomskolväsendet. Denna översyn pågår . Jag räknar med att de som påbörjat sinskolledar-utbildning skall kunna fortsätta den i stort sett som planerat. Redannästa läsår kan det vara möjligt att inleda försök med en modifieradutbildning. Vad gäller inriktningen av fortbildning för lärarei gymnasieskolan och vuxenutbildningen återkommer jag i samband med propositonen om gym nasieskola och vuxenutbildning. 1990/91: 100 Ienlighet med beslut med anledning av kommunaliseringspro-positionen(prop. 1989/90:41, UbU9, rskr. 58) återkommer jag nu lill med fråganom ell särskilt slipendiesystem för den individuellt motiverade fortbildningen.För nästa budgetår föreslårjag att 5 milj.kr. anvisas för sådana åtgärder.Dessa medel skall ses som ett komplement till andra insatser som görs inomfortbildningens ram. Jag föreslår alt varje stipendium skall uppgå till högst25000 kr. Det innebär att minst 200 lärare kan erhålla stipendium. Enligt minmening bör stipendierna kunna användas för sådana fortbildningsbehov som ärsärskilt angelägna för den enskilde lärarens utveckling men också viktiga förskolans utveckling, sett framför allt i ett nationellt perspektiv. röra sig om studieresor till annat land eller till andra skolor, där annorlundaverksamhet bedrivs t.ex. med alternativ pedagogik. Det kan också vara fråga ominternationella studier eller studier inom yrkeslivet. Stipendierna bör kunnasökas såväl av en enskild lärare som av flera lärare gemensamt, t. ex. ettlärarlag. Del bör ankomma på regeringen att meddela föreskrifter omstipendiesystemet. Ienlighet med beslut med anledning av utbildningsutskottets uttalandei betänkandet om vissa skolfrågor m. ( 1989/90: UbU3, rskr. 52) återkommerjag även till frågan om fortbildning för att öka lärarnas kompetens i atlundervisa elever med grava läs- och skrivsvårigheter. Som jag tidigare framhållit i propositionen omansvaret för skolan innebär det fullständiga kommunala huvudmannaskapet bl.a.atl kommunerna i högre grad svarar för fortbildningen av personalen i skolan.Staten har genom bl.a. den nya grundskollärarlinjen, prioriterad fortbildning ispecialpedagogik, kompletteringsfortbildningen och den nya specialpedagogiskapåbyggnadsutbildningen vidtagit olika åtgärder för att öka lärarnas kompetenspå detta område.