prop · GE03153 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen läggs fram förslag till en ny folkbokföringslag. 1den föreslagna lagen ersätts de nuvarande begreppen kyrkobokföring ochmantalsskrivning med ett enhetligt begrepp, folkbokföring, som avser denlöpande registreringen av befolkningens identitets-, bosättnings- ochfamiljeförhållanden. Hela det särskilda mantalsskrivningsförfarandet föreslåsavskaffat. Bosättningsbegreppet har moderniserats och förenklats. Ävenordningen för beslut om folkbokföring och handläggning av överklaganden harförenklats. Lagförslagetinnehåller vidare en bestämmelse som syftar till att hindra att uppgifterna ifolkbokföringen missbrukas för att söka rätt på en person i syfte att hotaeller på annat sätt förfölja denne. En förföljd person skall kunna beredasskydd genom att han eller hon efter ansökan hos skattemyndigheten får behållasin tidigare folkbokföringsort när han eller hon flyttat eller avser att flyttafrån en bostad på grund av förföljelse. Dessutom föreslås en särskild lag somreglerar möjligheterna för en person som är utsatt för ett allvarligt hot attefter prövning av domstol registreras med fingerade personuppgifter. Propositioneninnehåller slutligen förslag till följdändringar i lagar där begreppen mantalsskrivning,kyrkobokföring och pastorsämbete förekommer. Dennya folkbokföringslagen föreslås träda i kraft den . Lagändringarnatill följd av mantalsskrivningens upphörande föreslås träda i kraft den 1januari 1992. 1 Förslag till Prop. 1 § Folkbokföring skerfortlöpande i register som skattemyndigheten för 2§ Ett barn som föds levande här i landet skall folkbokföras om inte annatföljer av 5 §. Även ett barn som föds utom landet av en kvinna som ärfolkbokförd här skall folkbokföras. Folkbokföringvid inflyttning till landet 3 §Den som efter inflyttning kan antas under sin normala livsföring komma att regelmässigt tillbringa sin nattvila eller motsvarande vila (dygnsvilan) i landet under skall folkbokföras. Även den som kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila både inom och utom landet skall folkbokföras om han med hänsyn till samtliga omstän digheter får anses ha sitt egentliga hemvist här. Undantagfrån första stycket anges i 4 och 5 §§. 4§ En utlänning som är skyldigatt ha uppehållstillstånd skall inte folkbokföras om han saknar sådanttillstånd och det inte finns synnerliga skäl för att han ändå folkbokförs. 5§ Den som tillhör en främmandemakts beskickning eller lönade konsulat eller dess betjäning eller som avses i4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, folkbokförsendast om han är svensk medborgare eller om han, utan att vara svenskmedborgare, var bosatt här när han kom att tillhöra beskickningen, konsulateteller organisationen eller dess betjäning. Detta gäller även en sådan personsfamiljemedlem eller tjänare. Rättfolkbokföringsort m. m. 6 §En person skall folkbokföras på den fastighet och i den territoriella församling där han enligt 713 §§äratt anse som bosatt. Ettnyfött barn folkbokförs i den församling där modern är folkbokförd eller, ommodern inte är folkbokförd, i den församling där det har fötts. Hittebarnfolkbokförs i den församling där det har påträffats. Undantagfrån första stycket anges i 14 16 §§. 7 §En person anses vara bosatt på den fastighet där han regelmässigt tillbringar eller, när byte av bostad har skett, kan antas komma att regel mässigt tillbringa sin dygnsvila. Den som därigenom kan anses vara bosatt på fier än en fastighet anses vara bosatt på den fastighet där han samman lever med sin familj eller med hänsyn till övriga omständigheter får anses ha sitt egentliga hemvist. Enperson skall anses regelmässigt tillbringa sin dygnsvila på en fastighet där han under sin normalalivsföring tillbringar dygnsvilan minst en gång i Prop. 1990/91: 153 veckaneller i samma omfattning men med annan förläggning i tiden. Undantag frånförsta stycket anges 1811 §§. 8§ Om en person under en påförhand bestämd tid av högst regelmässigt tillbringar sin dygnsvilapå en annan fastighet än den där han har sitt egentliga hemvist, anses dettainte leda till ändrad bosättning. 9§ En person, som under en påförhand bestämd tid regelmässigt tillbringar sin dygnsvila på en annanfastighet än den där hans familj är bosatt, anses bosatt hos familjen. 10 §En vistelse anses inte leda till ändrad bosättning om den föranleds enbart av 1. uppdragsom riksdagsledamot, 2.fullgörande av värnplikt ellervapenfri tjänsteplikt, 3.vård vid en institution försjukvård, vård av unga, kriminalvård eller vård av missbrukare. 11 §En elev under som har sitt egentliga hemvist tillsammans med föräldrar eller andra anhöriga anses bosatt där även om han till följd av skolgången regelmässigt tillbringar sin dygnsvila på en annan fastighet. Förstastycket tillämpas även efter det att eleven fyllt så länge han genomgårgrund- eller gymnasieskola eller motsvarande utbildning. 12§ Den som inte regelmässigttillbringar sin dygnsvila på någon viss fastighet eller regelmässigttillbringar dygnsvilan endast på en fastighet där han med tillämpning av 10 §inte skall anses bosatt, anses bosatt på den fastighet till vilken han medhänsyn till sina familje- och arbetsförhållanden och övriga omständigheter kananses ha sin starkaste anknytning. 13§ Kan en persons bosättning medtillämpning av 712§§ hänföras till en församling men inte till viss fastighetinom denna skall han anses bosatt i församlingen. 14§ Den som är utsänd föranställning på utländsk ort i svenska statens tjänst folkbokförs under dennatjänstgöring tillsammans med sin medföljande familj på den fastighet och i denförsamling där den utsände senast var eller borde ha varit folkbokförd eller,om ändrade förhållanden föranleder det, endast i församlingen. Denutsände får efter ansökan medges att tillsammans med sin medföljande familjfolkbokföras på en fastighet i en församling där han eller någon annan ifamiljen äger eller innehar fast egendom eller innehar en bostad medbostadsrätt. Vadsom sägs i 11 § skall tillämpas på medföljande barn som för skolgång vistas iutlandet på annan ort än den där den utsände är stationerad. 15 §Den som för service och omvårdnad har en sådan bostad för äldre människor som avses i 20§ socialtjänstlagen (1980:620) i en annan för samling än den, där han var eller borde ha varit folkbokförd när han flyttade till den aktuella bostaden, får folkbokföras i sistnämnda försam ling. Han folkbokförs då på den fastighet där han fömt var eller borde ha varit folkbokförd eller endast i församlingen eller, om det finns särskilda skäl, på en annan fastighet. Densom för service och omvårdnad har en sådan bostad som anges i 5 första stycket och ärfolkbokförd i den församling där bostaden ligger får Prop. 1990/91; 153 folkbokföras på en annanfastighet i församlingen om det finns särskilda Förstaoch andra styckena skall även tillämpas på den som vistas i ett hem för äldresom drivs av någon annan än kommunen, om boendet med hänsyn till upplåtelseformoch tillgång till vård kan anses motsvara vistelse som avses i första stycket. 16 §En person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för en allvariig eller upprepad brottslighet, förföljelser eller trakasserier på annat sätt,får, om han flyttat eller avser att flytta, efter ansökan medges att vara folkbok förd på den gamla folkbokföringsorten i högst (kvarskrivning). När det inte längre finns skäl för kvarskrivning skall den upphöra. Kvarskrivningfår även avse den utsatte personens medflyttande familj. 17 §För utredning av frågor om kvarskrivning får skattemyndigheten anlita biträde av polismyndighet. 18§ För varje folkbokförd person fastställs ett personnummer som identitetsbeteckning.Vidare fastställs personnummer för personer som inte är folkbokförda i de fallsom anges i lag eller annan författning. Personnumretinnehåller födelsetid, födelsenummer och kontrollsiffra. Födelsetidenanges med sex siffror, två för året, två för månaden och två för dagen i nunämnd ordning. Födelsenumretbestår av tre siffror och är udda för män och jämnt för kvinnor. Mellanfödelsetiden och födelsenumret sätts ett bindestreck som byts ut mot ettplustecken när en person fyller . 19§ Den som avlider ellerdödförklaras skall avregistreras från folkbokföringen. 20§ Den som kan antas under sinnormala livsföring komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila utom landetunder skall avregistreras från folkbokföringen som utflyttad ominte annat följer av 14 §. Även den som kan antas komma att regelmässigttillbringa sin dygnsvila både inom och utom landet skall avregistreras om hanmed hänsyn till samtliga omständigheter får anses ha sitt egentliga hemvistutom landet. 21§ Den som oavbrutet under tvåår saknat känt hemvist avregistreras från folkbokföringen som obefintlig. Densom folkbokförs med fingerade personuppgifter skall avregistreras sävitt avserde tidigare uppgifterna. 22§ Den som flyttat till ettannat nordiskt land får avregistreras från folkbokföringen endast med stöd avett internordiskt flyttningsbevis. Anmälningaroch ansökningar m. m. 23§ Anmälan enligt denna lag skall göras skriftligen, om inte annat anges. Om det finns särskildaskäl får skattemyndigheten begära att anmälan Prop. 1990/91; 153 elleruppgift skall lämnas vid personlig inställelse. 24 §Ett barns födelse skall anmälas till skattemyndigheten om barnet föds inom landet eller om det föds utom landet av en kvinna som är folkbokförd här. Födsbarnet på ett sjukhus eller enskilt sjukhem skallinrättningen göra anmälan. Omen barnmorska hjälper till vid födelsen i annat fall, skall hon görafödelseanmälan. Anmälan skall ske . Iandra fall skall barnets vårdnadshavare göra anmälan inom en månad frånfödelsen. Anmälanenligt första stycket skall göras för en nyfödd, som efter födelsen andatseller visat något annat livstecken, samt dödfödd som avlidit efter utgången avtjugoåttonde havandeskapsveckan. 25 §Den som flyttat skall inom anmäla flyttningen till en skattemyndighet, en allmän försäkringskassa eller ett postkontor. Densom ändrar postadress utan att flyttning skett skall göra anmälan enligt förstastycket om postadressen skall gälla . 26§ Den som,flyttat in frånutlandet skall göra anmälan om inflyttningen till en skattemyndighet eller enallmän försäkringskassa. Detsamma gäller den som är registrerad som obefintligoch skall folkbokföras. 27§ Den som är folkbokförd ochavser att flytta till utlandet skall anmäla detta till en skattemyndighet elleren allmän försäkringskassa. Anmälan skall göras senast före utresanoch skall innehålla uppgift om utresedagen. Om utresan ställs in eller skjutsupp skall detta anmälas senast den tidigare uppgivna utresedagen. 28§ Anmälan enligt 25 eller 26§ skall innehålla följande uppgifter: 2.datum för ändring av bostads-eller postadress, 3.ny bostads- och postadress samtdess beräknade giltighetstid, 4.registerbeteckning för denfastighet som den nya bostadsadressen avser, 5.vem som upplåtit den fastigheteller bostadslägenhet som den nya bostadsadressen avser. Uppgiftom bostads- eller postadress enligt första stycket 3 som avser en lägenhet iflerfamiljshus bör innehålla den beteckning för lägenheten som fastighetsägarenanvänder. Anmälanenligt 26 § skall dessutom innehålla uppgift om inflyttningsdag till landet,avsikten med vistelsen här och dess beräknadc-varaktighet samt de uppgifter som får föras in i folkbokföringsregistret enligt lagen' (1990:1536) omfolkbokföringsregister. 29 § Anmälan enligt 27 § skall innehålla följande uppgifter: 1.namn och personnummer, 2.bostads- och postadress iSverige, 3.datum för utresan, 4.adress i utlandet samtbostadstyp, 5.avsikten med vistelsen och dessberäknade varaktighet, 6.arbetsgivare under vistelsen iutlandet, 7.fastighet eller bostad iSverige som efter utresan fortfarande ägs eller 30 § För barn under18 år skall anmälan enligt 25, 26 eller 27 § göras av Prop. 1990/91:153 barnets vårdnadshavare. Barn som har fyllt har dock rätt att själv göra Förbarn får ansökan enligt 16 § göras av endast en vårdnadshavare, omsyftet med ansökningen är att ge skydd mot den andre vårdnadshavaren. 31 §Om det kan antas att en person är skyldig att göra anmälan enligt denna lag, får skattemyndigheten förelägga honom att antingen göra en sådan anmälan eller skriftligen eller muntligen lämna de uppgifter som behövs för bedömningen av hans folkbokföring. 1 föreläggandet skall anges vilka uppgifter som skall lämnas. Omett barns vårdnadshavare inte anmält barnets förnamn inom föreskriven tidenligt 30 § namnlagen (1982:670), får skattemyndigheten förelägga barnetsvårdnadshavare att fullgöra denna skyldighet. 32§ fårförelägga en fastighetsägare eller innehavare av bostadslägenhet, som upplåteren bostad åt någon annan, att uppge till vem han upplåter bostaden och om dennemed hans medgivande upplåter bostaden åt annan samt vilka personer som enligthans kännedom bor i fastigheten respektive lägenheten. 1 fråga om en person sombor i flerfamiljshus får föreläggandet också avse uppgift om den beteckning (lägenhetsnummer)som fastighetsägaren använder för bostadslägenheten. 33§ Bestämmelser om dödsbevis ochintyg om dödsorsaken finns i begravningslagen (1990:1144). Beslutom folkbokföring m. m. 34 §Skattemyndigheten beslutar i ärende enligt denna lag efter anmälan eller ansökan eller annars när det finns skäl till det. Rörärendet folkbokföring på fastighet eller i församling beslutar skattemyndigheteni det län där fastigheten eller församlingen är belägen. Personnummerenligt 18 § första stycket andra meningen fastställs av den skattemyndighet sombestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen förordnar. 1övriga ärenden beslutar den skattemyndighet inom vars verksamhetsområde enperson är eller senast har varit folkbokförd. 35 §Vid flyttning gäller den nya folkbokföringen från och med flytt ningsdagen om anmälan görs enligt 25 eller 26 §. Kommer anmälan in senare gäller folkbokföringen från och med den dag då anmälan kom in. Harbeslut om folkbokföring meddelats utan föregående anmälan, gällerfolkbokföringen från och med beslutets dag. 36 §Vid flyttning inom landet upphör den flyttande att vara folkbokförd på utflyttningsorten den dag då han blir folkbokförd på inflyttningsorten. Vidflyttning till utlandet upphör den flyttande att vara folkbokförd utresedageneller om flyttningen anmäls senare den dag anmälan kom in. 37§ Vite kan av skattemyndigheten föreläggas den som inte följer ett föreläggandeenligt 31 eller 32 §. 38 § En skattemyndighets beslut överklagas hos länsrätten. Beslut om personnummer överklagas dock hos . Ettbeslut om någons folkbokföring enligt 316 och 20 22 §§ får överklagas avden person vars folkbokföring det gäller, av en kommun som berörs av beslutetoch av . Ett överklagande av en kommun eller riksskatteverketskall ha kommit in till skattemyndigheten från det att beslutetmeddelades. Ettbeslut i en annan fråga än som avses i andra stycket får överklagas utanbegränsning till . 39 § beslut om personnummer får inte överklagas. Föreläggande vid vite får inte överklagas. 40 § Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet inte fullgör sin an mälningsskyldighet enligt 25 eller 26 § skall dömas till penningböter. Iringa fall skall inte dömas till ansvar. Föreskrifter om ikraftträdandet av denna lag meddelas i lagen (1991:000) ominförande av folkbokföringslagen (1991:000). 2 Förslag till Prop. 1990/91; 153 Lag om införande av folkbokföringslagen (1991:000) 1 §Denna lag och folkbokföringslagen (1991:000) träder i kraft då folkbokföringslagen (1967:198) skall upphöra att gälla med de begränsningar som följer av denna lag. Dengamla lagen gäller fortfarande i fråga om förhållanden som avser tid föreikraftträdandet. 2§ Ett kyrkobokloringsärende hospastorsämbetet som inte har avslutats före ikraftträdandet skall prövas avskattemyndigheten. 3§ 1 fråga om överklagande ochunderställning av ett beslut i ett kyrkobokföringsärende som har meddelatsföre ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. 4§ Den som är kyrkobokfördenligt den gamla lagen skall på motsvarande sätt anses som folkbokförd enligtden nya lagen. 5§ Vad som i lag eller annanförfattning föreskrivs om kyrkobokföring i icke-territoriell församling skall istället avse medlemskap i en sådan församling. 6§ Frågor om medlemskap iicke-territoriell församling prövas och registreras av den skattemyndighetinom vars område personen är folkbokförd. 7§ beslut ifrågor om medlemskap i en icke-territoriell församling får överklagas hoslänsrätten. 8§ Bestämmelsen i 62 § gamlalagen får tillämpas efter ikraftträdandet i ärenden om kyrkobokföring ochmantalsskrivning som avser tid före ikraftträdandet. 9§ Intill den I januari 1992skall straffet för brott som avses i 40 § nya lagen i stället för penningbötervara böter, högst femhundra kronor. 10 §Pastor skall i enlighet med arkivlagens (1990:782) bestämmelser svara för vården av de kyrkobokföringshandlingar som har bildats före , till dess att handlingarna har överlämnats till en statlig arkiv myndighet. Pastoratetskall svara för att pastor har personal, lokaler och vad som i övrigt behövsför arkivvården. 3 Förslagtill Prop. 1990/91; 153 Lag om fingerade personuppgifter 1 §Om det finns en uppenbar risk att en person som är folkbokförd i landet kan bli utsatt för särskilt allvariig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet och om personen inte kan ges tillräckligt skydd på annat sätt, får efter skriftlig ansökan medge perso nen att använda andra personuppgifterom sig själv än de verkliga (finge rade personuppgifter) under högst . Ettmedgivande att använda fingerade personuppgifter får även ges åt enfamiljemedlem till en person som avses i första stycket, om personernavaraktigt bor tillsammans. 2 §Ansökan om medgivande enligt 1 § görs av efter framställning från den som vill använda fingerade personuppgifter. Omrikspolisstyrelsen har avslagit en framställning från en enskild person fårdenne själv ansöka hos rätten om medgivande. Enperson som har fått eller begär medgivande för egen del får även göraframställan eller ansökan om medgivande för ett barn som personen ärvårdnadshavare för och varaktigt bor tillsammans med om syftet är att ge skyddmot den andre vårdnadshavaren. Ettbeslut av att inte göra ansökan hos rätten får inte överklagas. 3§Vid tingsrättens handläggning gäller lagen (1946:807) om handläggning avdomstolsärenden i tillämpliga delar. 4 §Om ett medgivande att använda fingerade personuppgifter har läm nats skall skyndsamt se till att den person som har fått medgivandet registreras inom folkbokföringen med de fingerade uppgifter som styrelsen bestämmer. Defingerade personuppgifterna skall bestämmas och registreras på ett sådant sättatt det inte därav framgär vilken person det är som använder uppgifterna. Rikspolisstyrelsenskall bevaka att fingerade personuppgifter inte används änvad som har medgetts. Rikspolisstyrelsensbeslut enligt första stycket får inte överklagas. Dennalag träder i kraft den . 4 Förslagtill Prop. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs att 60 och 66 §§ samt punkt 1 av anvisningarna till 66 §kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. 60§' Innefattar hemortskommunen flera församlingar sker beskattningen i denförsamling där den skattskyldige med tillämpning av reglerna om hemortskommunanses ha sin hemort. Den som året näst före taxeringsåret är medlem i enicke-territoriell församling anses ha denna församling som hemort i stället förden territoriella församling där han skall vara folkbokförd, om denförsatnlingen ligger inom den icke-territoriella församlingensupptagningsområde. Medhemortskommun för- Med hemortskommun för stås i denna lag den kommun, där stås i denna lag den kommun, där den skattskyldige författningsenligt den skattskyldige författningsenligt skall vara mantalsskriven för året skaW vara folkbokförd den 1 novem- näst före taxeringsåret. ber årel näst före tax eringsåret. Förden, som varit under ett be- För den, som varit under ett be skattningsår eller del därav bosatt skattningsår eller del därav bosatt här i riket utan att mantalsskriv- här i riket utan att han bortfolkbok- ningsskyldighet i någon kommun föras i någon kommun den I no- beträffande honom förelegat för året vember året näst före tax näst före taxeringsåret, skall såsom eringsåret, skall såsom hemorts hemortskommun anses den kom- kommun anses den kommun, där mun, där han först varit bosatt un- han först varit bosatt under det år, der det år, som närmast föregått som närmast föregått taxeringsåret, taxeringsåret. Förden som på grund av väsentlig anknytning, som avses i punkt I andra stycket avanvisningarna till 53 §, skall anses som bosatt här i riket skall såsomhemortskommun anses den kommun till vilken anknytningen varit starkast underåret före taxeringsåret. Fördödsbo efter den som vid dödsfallet varit bosatt här i riket, skall såsomhemortskommun anses den avlidnes hemortskommun. ' Senaste lydelse 1986:473. Senaste lydelse 1986:1113. Av bestämmelserna idenna paragraf jämförda med föreskrifterna i 68 §, framgår, att för den somunder ett beskattningsår eller del därav stadigvarande vistats här i riket utanatt mantalsskrivningsskyldighet i någon kommun belräffande honom förelegatför året näst före taxeringsåret, skall såsom hemortskommun anses den kommun,där han under det år, som närmast föregått taxeringsåret, först vistats, utanatt vistelsen varit allenast tillfällig. Av bestämmelserna idenna paragraf jämförda med föreskrifterna i 68 §, framgår, att för den somunder ett beskattningsår eller del därav stadigvarande vistats här i riket utanatt han bort vara folkbokförd i någon kommun året före åretnäst före taxeringsåret, skall såsom hemortskommun anses den kommun, där hanunder det år, som närmast föregått taxeringsåret, först vistats, utan attvistelsen varit allenast tillfällig. Dennalag träder i kraft den och tillämpas första gången vid 1993 årstaxering. 'Senaste lydelse 1986:473. 5 Förslagtill Prop. 1990/91; 153 Lag om ändring i Härigenomföreskrivs i fråga om ' dels att i 4 kap. 6 § ordet"kyrkobokförd" skall bytas ut mot "folkbokförd", dels att10 kap. 1 § skall ha följande lydelse. Lagadomstol i tvistemål i allmänhet är rätten i den ort, där svaranden har sitthemvist. Arsvaranden mantalsskriven å Ar svaranden folkbokford i Sveri- ort inotn riket, anses den orten som ge anses som hans hemvist den ort hans hemvist. där han var folkbokförd den 1 no- Förbolag, förening eller annat samfund, stiftelse eller annan sådan inrättninggälle som hemvist den ort, där styrelsen har sitt säte eller, om säte förstyrelsen ej är bestämt eller styrelse ej finnes, där förvaltningen föres. Lagsamma vare i fråga om kommun eller annan sådan menighet. Dödsbosökes vid den rätt, där den döde skolat svara. Densom icke äger känt hemvist vare sig inom eller utom riket sökes där hanuppehåller sig. Är han svensk medborgare och uppehåller han sig utom riketeller är hans uppehållsort okänd, sökes han där han inom riket senast hafthemvist eller uppehållit sig. Denna lag träder ikraft, i fråga om 4 kap. 6 § den Ijuli 1991 och i övrigt den . ' Senaste lydelse av 4kap. 6 § 1988:1328. Senaste lydelse 1947:616. Lag om ändring i lagen (1991:000) om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivsi fråga om lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag' att 1 § i paragrafenslydelse enligt lagen (1991:000) om ändring i nämnda lag samt ikraftträdande-och övergångsbestämmelserna till lagen (1991:000) skall ha följande lydelse. Förbarn, som är svensk medborgare och bosatt i riket, skall av allmänna medelsåsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran utgå allmänt barnbidrag med10020 kronor i enlighet med vad nedan närmare stadgas. Allmänt barnbidrag skall utgå jämväl för här i riket bosatt barn, som icke är svensk medborgare, såframt barnet eller endera av dess föräldrar vistas i riket.