prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Det är också viktigt att staten genom ett fortsattstöd till ungdomsorganisationerna underiättar för dem att utvecklas så att dekan nå och aktivera också andra grupper av ungdomar än de som redan ärengagerade i föreningslivet. Det gäller inte minst invandrarungdomar ochungdomar med olika slag av handikapp. Det statliga stödet bör också stimuleratill att utjämna villkoren för flickors och pojkars deltagande i föreningslivetoch underiätta generationsövergripande verksamhet. De nu nämnda målen bör varavägledande för det fortsatta stödet till ungdomsorganisationerna. Detnuvarande statsbidragssystemet till ungdomsorganisationerna är Prop.1990/91:100 alltför detaljreglerat. Det är uppdelat i ett bidrag tillungdomsorganisatio- Bil. 15 nernas centrala verksamhet och ett bidrag tillderas lokala verksamhet. Bidraget lill den centrala verksamheten lämnas i formav grundbidrag och rörligt bidrag. Storleken på det rörliga bidraget gmndas påantalet medlemmar och lokalavdelningar. Storleken på det lokala stödet grundaspå antalet sammankomster. Förutom detta stöd utgår särskilt bidrag till vissaungdomsorganisationer. uttalar i sin promemoria medförslag till ett reformerat bidragssystem att ett viktigt syfte med stödet börvara att öka den lokala aktiviteten. föreslår att ett nyttgenerellt stöd inrättas genom att det nuvarande generella centrala stödet ochbidrag till lokal verksamhet slås samman till ett bidrag. Enligt förslagetskall stödet lämnas i form av gmndbidrag, röriigt bidrag och aktivitetsbidrag.Storleken på det rörliga bidraget skall grundas på antalet lokalavdelningar ochaktivitetsbidraget på sammankomster. Bidrag till handikapp- ochinvandrarorganisationer skall kunna utgå enligt vissa särregler. Ett särskilt bidrag skall kunna fördelas fritt tillorganisationer som inte uppfyller kraven för generellt bidrag. Syftet med detsärskilda bidraget skall vara att ge nya ungdomsrörelser ochgenerationsövergripande organisationer stöd, samt att stödja särskildainsatser som görs av ungdomsorganisationerna. Förslaget om ett nytt generellt stöd tillstyrks avde flesta remissinstanserna. De anser dock att storleken på det röriigabidraget även bör grundas på antalet medlemmar. Ett antal remissinstanser ärtveksamma till förslaget att huvuddelen av det generella bidraget skall grundaspå lokala sammankomster. Enligt min uppfattning bör ett reformeratstatsbidragssystem utformas så, att del ger organisationerna större frihet attstyra verksamheten mot de prioriterade målen. Statsbidraget bör utgöra ett stödtill varje organisation som helhet, dvs. ulan någon uppdelning mellan resp.organisations centrala och lokala verksamhet. Jag anser därför i likhet med statens ungdomsrådatt man bör införa ett system som innebär att de slatsbidragsberälligadeungdomsorganisationerna får disponera bidraget fritt lill både central ochlokal verksamhet. På detta sätt får organisationerna större möjligheter atlanvända stödet till olika aktiviteter, som t. ex. läger, ledarutbildning ellerprojekt av olika slag. Framför allt ges organisationerna möjligheter att ökastödet till den lokala verksamheten. Till ungdomsorganisationema bör ett generelltbidrag ges på så sätt att det nuvarande generella stödet till centralverksamhet slås samman med det nuvarande bidraget till lokal verksamhet. Detgenerella bidraget bör lämnas i form av ett grundbidrag och ett röriigt bidrag.Det röriiga bidraget bör grundas på antalet medlemmar, lokalavdelningar ochlokala sammankomster. För att en skall vara berättigadtill generellt bidrag bör gälla samma förutsättningar som . Alla kriterier för det röriiga bidraget är viktigasom mått på den lokala verksamhetens omfattning. Eftersom ett av de främsta målen för stalsbi- 108 dragsgivningen är attfrämja en demokratisk fostran bland ungdomar och Prop. attöka den lokala aktiviteten saml få flera deltagare i verksamheten bör Bil.15 det göras en noggrannavvägning mellan kriteriemas värde vid fördelning måsteman se till att ungdomsorganisationerna har möjlighetatt successivt anpassa sin organisation och verksamhet till ett Jag anser att det rörliga stödet tillhandikapporganisationerna bör ges med förhöjda belopp. börsärskilt beakta handikapporganisationernas fömtsättningar att anordnasammankomster så att de inte missgynnas genom införandet av ett nyttstatsbidragssystem med generella bidrag. Till organisationer som inte uppfyller alla villkorför generellt bidrag bör i likhet med vad som gäller ett särskilt bidragkunna betalas ut. Genom det särskilda bidraget kan framför allt nyaungdomsrörelser och organisationer med generationsövergripande verksamhet fåstöd. Det bör också vara möjligt att bevilja särskilt bidrag som ettengångsbelopp för en viss angelägen tillfällig verksamhet. I det nuvarande systemet har en organisation somfår särskilt stöd rätt att även få bidrag till lokal ungdomsverksamhet. Dennarätt kommer att falla bort när det generella bidraget och bidraget till lokalverksamhet slås samman. Detta förhållande bör enligt min mening också inverkapå beräkningen av nivån för det särskilda bidraget. I några fall fårorganisationer bara lokalt aktivitetsstöd som man fårorganisationsstöd från annat håll. Den del som utgör det lokalaaktivitetsstödet bör därför samordnas med det särskilda stödet. Jag har i det föregående redovisat de mål som börgälla för den statliga bidragsgivningen till ungdomsorganisationerna. På siktbör man enligt min mening söka åstadkomma ett system för statsbidragsgivningensom i än högre grad stimulerar till verksamhet som uppfyller de angivna målen.Vad jag närmast tänker på är en målrelaterad bidragsgivning som innehållermoment av såväl uppföljning som utvärdering. Jag avser alt ta initiativ tillatt ett sådant system närmare utreds. Ett reformerat bidragssystem enligt de riktlinjersom jag nu beskrivit bör genomföras från och med /92. För dettabidragsår bör bidraget till central och lokal ungdomsverksamhet m. m. höjas med3022000 kr. De politiska ungdomsförbunden bör, i likhet med föregående valår,få ekonomiskt stöd för att kunna bedriva valinformation. Detta är särskiltviktigt eftersom valdeltagande bland förstagångsväljarna tenderar atl minska.Därför har anslaget tillförts 1 milj. kr. för detta ändamål. Jag föreslår att . av anslaget tillcentral och lokal ungdomsverksamhet får disponeras av regeringen föraktiviteter inom ungdomsområdet. Den reservation som vid utgången av innevarandebudgetår finns kvar på anslaget bör föras över till kommande budgetår. Under anslaget H 7. Bidrag till folkrörelsernaföreslås ett särskilt anslag på . till folkrörelserna som kompensation för ökade kostnader för skattereformen. Anslaget skall gå till organisationer som bedriver barn- och ungdomsverksamhet. Som kompensation för ungdomsorganisationernas 109 9 Rik.sdagen 1990/91. verksamhet avsätts 14milj. inom ramen för anslagen H 7. till ungdoms- Prop. 1990/91:100organisationemas lokala verksamhet. Från anslagen H 2. och H 7. tillförs Bil. 15 ungdomsorganisationemas verksamhet m. m. således totalt 112 373 000 kr.vilket innebär en total höjning med . Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bidrag till central och lokalungdomsverksamhet m. m. för /92 anvisa ett reservationsanslagpå . Stöd till internationellt ungdomssamarbete' 1989/90Utgift 1248000 1990/91Anslag 2 298000 'Stödet behandlas i en särskild proposition om internationellt ungdomsulbyle. Bidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet 1989/90Utgift 3029000 1990/91Anslag 3154000 1991/92Förslag 3 300000 Från anslaget betalas bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Medlen disponeras avcivildepartementet efter särskilda beslut av regeringen enligt de riktlinjersom anges i prop. 1981/82:155 och AU 1981/82:24. Förordningen (1982:865) om statsbidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet (omtryckt 1987:1 053, ändrad senast1990:836) reglerar bidraget. Statsbidraget består av ett grundbidrag och förorganisationer med fler än 3000 medlemmar ett rörligt bidrag. I enlighet med beslut (prop. 1989/90:100bil. 15, AU 9, rskr. 124) har bidraget fr.o.m. /91 höjts ochbetalats enligt följande. Fören kvinnoorganisation med fler än I 500 menhögst 3 000 medlemmar utgör grundbidraget . För organisationer med flerän 3000 medlemmar utgör gmndbidraget . Det rörliga bidraget är 6kr.75 öre per medlem när antalet medlemmar är över 3 000. För antalet medlemmaröver 60000 betalas inte något rörligt bidrag. Gmndbidraget och detröriiga bidraget bör följa den allmänna prisutveck- Bil. lingen.Med hänsyn till detta förordar jag att gmndbidraget höjs med 5 824 Dettainnebär att grundbidraget för kvinnoorganisation med fler än I 500 menhögst 3000 medlemmar blir , dvs. Vidare förordar jag att det rörliga bidraget höjsfrån nuvarande öre per medlem till . när antalet medlemmar är över3000. För antalet medlemmar över 60000 förordar jag att det inte betalas utnågot rörligt bidrag. Med hänsyn till höjningen av gmndbidraget och detrörliga bidraget förordar jag att anslagsbeloppet räknas upp med 146000 kr.under nästa budgetår. Utbetalningen av bidragen skall ske . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till kvinnoorganisationernascentrala verksamhet för /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift 1951725 1990/91Anslag 1880000 1991/92Förslag 2074000 är central förvaltningsmyndighet förfrågor om tiUlämpning av lotterilagen (1982:1011, ändrad senast 1989:839). Nämnden har bl. a. till uppgift att som sistainstans pröva överklaganden av beslut i lotteriärenden av kommuner ochlänsstyrelser, pröva ärenden om tillstånd till riksomfattande lotterier samtmeddela föreskrifter och rekommendationer för tillämpningen av lagstiftningen. Nämnden skall verka för en enhetlig tillämpning avlotterilagen och lotteriförordningen (1982:1012, ändrad senast 1989:274). Vidare skall nämnden i övrigt verka för enändamålsenlig tillsyn och kontroll över efterlevnaden av lotteribestämmelsemabl. a. genom utbildning. Inkomster i lotterinämndens verksamhet får användasför de ändamål som avses under anslagsposten. Inkomster och avgifter somuppbärs enligt lotteriförordningen redovisas på inkomsttitel 2 536Lotteriavgifter. Avgifter för bevis om typgodkännande av lotter, bingobrickorcch kontrollut-mstning för bingospel får nämnden tillgodogöra sig till ettbelopp som motsvarar kostnaderna för verksamheterna. Verksamheten undertreårsperioden kommer fömtom hanteringen av tillståndsärenden och prövning avöverklaganden huvudsakligen att inriktas på vidareutbildning av kommunernashandläggare och kontrollanter. Nämnden avser vidare att se över roulett- ochkortspelsverksamheten och lägga förslag till de förändringar som kan behövasoch fortsätta med den påbörjade utvärderingen av de ändringar i lotterilagensom trädde i kraft den Ijanuari 1989. 1990/91:100 Bil. Förbudgetårei 1991/92 Lotterinämndenkommer under budgetåret att fortsätta och följa upp den utbildningsverksamhetsom nämnden bedriver för kommunernas handläggare och kontrollanter. För attdetta skall vara möjligt anser sig nämnden behöva en basresurs med 200000 kr.per år för att klara sin interna utbildning och för kursmateriel. Nämnden vill även framledes kunna tillgodogöra sigde avgifter som uppbärs enligt lotteriförordningen för utfärdande av bevis omtypgodkännanden med ett belopp som motsvarar nämndens kostnader för verksamheten. Förden kommande perioden skall verksamheten i huvudsak inriktas på att utbildaoch vidareutbilda myndigheternas handläggare och kontrollanter, kartläggaroulett- och kortspelsverksamheten samt utvärdera de ändringar av lotterilagensom trädde i kraft den . Budgetramen förperioden /92-1993/94 har beräknats till . har under /90 avgjort 250 ärenden varav huvuddelen varittillståndsärenden. Totalt har nämnden under verksam- hetsårethållit 14 sammanträden. Ärendena har behandlats relativt skynd- Prop.1990/91:100 samt och nämnden har hållit regelbundna sammanträden för attärendenas Bil. 15 genomströmning skall bli så snabb som möjligt. Under budgetåren 1989/901990/91 har nämnden, medde extra resurser som anslagits, genomfört utbildningar av kommunernashandläggare och kontrollanter. Totalt har under /90 ca 600personer genomgått utbildning. Utbildningsverksamheten utgör en viktig ochväsentlig del av nämndens verksamhet och är en fömtsättning för att uppnå en såenhetlig tillämpning av lotterilagstiftningen som möjligt. Lotterinämndenutövar den centrala tillsynen över efterlevnaden av lotterilagen (1982:1011,ändrad senast 1989:839) och de föreskrifter som har meddelats med stöd avlagen. Kontroll- och tillsynsverksamheten vad beträffarroulett- och kortspelsverksamheten har varit bristfällig ellerobefintlig. Därför behöver nämnden skärpa denna verksamhet. Utbildningsverksamheten är en förutsättning för attfå en så enhetlig tillämpning av lotterilagstiftningen som möjligt. Verksamheten bör inriktas i huvudsak på utbildningoch utökad kontroll- och tillsynsverksamhet. Nämnden bör vidare fortsätta sin påbörjadeutvärdering av de ändringar som gjordes i lotterilagen föratt se vilka konsekvenser, främst ekonomiska och administrativa, somändringarna medfört för folkrörelserna. Nämnden bör bedriva arbetet skyndsamtoch färdigställa vissa delar av utvärderingen /92. Jag föreslår att nämnden även under kommandebudgetperiod får tillgodogöra sig avgifter för bevis om typgodkännanden tillett belopp som motsvarar nämndens kostnader för verksamheten. bör anvisas en budgetram /92 på . Denna ram ger nämnden möjlighet att bl.a.fortsätta och följa upp utbildningsverksamheten samt skärpa kontroll ochtillsyn vad beträffar roulett- och kortspel. Jaghemställer att regeringen föreslår 1. att godkänna att den huvudsakliga inriktningen skall vara i enlighetmed vad jag förordat i avsnittet Förslag 2. till för /92 anvisaett ramanslag på . Stöd till kooperativ utveckling Prop. 1989/90Utgift 2670000' ''- ' 1990/91 Anslag 2 500000' 1991/92Förslag 5000000 ' anslaget slöd lill arbetskooperalion m.m. Från anslaget betalas kostnader för stöd tillkooperativ försöksverksamhet. Kooperativa rådet beslutai" enligt regeringensföreskrifter om stöd från anslaget. har ett nätverk av lokala ochregionala kooperativa utvecklingscentra byggts upp mnt om i landet. Dessacentra sprider information om kooperativa idéer och verksamhetsformer samt gerstöd och råd till människor som vill starta kooperativ. Utvecklingscentra harunder perioden fått ekonomiskt stöd från staten och från etablerad kooperation,genom Kooperativa rådet. I detta s. k. utvecklingssystem har även och Koop-Service medverkat med materialproduktion ochjuridisk rådgivning,till stöd förde lokala utvecklingscentra. De kooperativa utvecklingscentra har utvärderatsoch erfarenheterna är positiva (Ds 1990:1). fick ca150 nya kooperativ stöd av utvecklingscentra vid sitt bildande. Indirekt, viainformation och utbildning, har centra troligtvis initierat långt flerkooperativ. Föräldra-kooperativen har ökat till över 700. Utvecklingscentra arbetar med kooperativ inom fleraolika områden. Målgrupperna är t. ex. byar/byalag, föräldrar, pensionärer,handikappade, hantverkare, elever, kvinnor, lantbrukare samt personal ochpolitiker inom ofientlig sektor. Många kooperativ ger direkta samhällsekonomiskaeffekter i form av ökad sysselsättning, minskad sjukfrånvaro och förbättradsamhällsservice. Kooperativen växer fram där det finns behov och erbjuder enslags hjälp till självhjälp. De kooperativa idéerna används alltmer för attförnya den offentliga sektorn och bidra till utvecklingen på landsbygden och istorstadsregionerna. Intressetär stort från många kommuner och landsting att pröva kooperativa lösningar somen alternativ verksamhetsform. Motiven är bl.a. att den kooperativaorganisationsformen ger ett ökat inflytande över verksamheten för bmkare,bidrar till decentralisering och överblickbarhet, leder till ett bättreutnyttjande av resurserna, högre effektivitet och förbättrad kvalitet. Den kanockså ge personalpolitiska effekter i form av ökad delaktighet i verksamheten,minskad sjukfrånvaro, breddad kompetens och arbetstillfredsställelse samtunderlätta rekrytering. Kooperativa rådet har föreslagit att stödet tillutvecklingssystemet ska ersättas av en målmedveten satsning på stöd till ochupprättande av kooperativa utvecklingscentra. Motivet för ett fortsatt stöd till kooperativautvecklingscentra är att sådan rådgivnings- och informationsverksamhet utgörett viktigt komple- ment till annanföretagsrådgivning och att den kooperativa företagsformen Prop. 1990/91:100 bör ha en likvärdig ställning med andra företagsformer. har också i ett uttalande till regeringenpåtalat det angelägna i att stödet till utvecklingscentra utgår även /91 och då på en högre nivå än (1989/90:NU 43,rskr. Jagutgår från uttalande att stödet till utvecklingscentra skallfortsätta och utökas för att stimulera till en kooperativ utveckling inom nyaområden. Kooperativa verksamheter kan aktivt bidra till denoffentliga sektorns förnyelse liksom till landsbygdens utveckling. Kooperativhar också visat sig ge positiva eflfekter för sysselsättning, demokrati ochsamhällsekonomi. Genom en målmedveten satsning på stöd till ochupprättande av kooperativa utvecklingscentra skall kooperativ rådgivning blimer lättillgänglig. Särskilt angeläget bör det vara att nå ut medrådgivningsverksamhet i glesbygdsregioner, där kooperativt nyföretagande har enspeciell betydelse för sysselsättningen, inte minst för kvinnornas del. Detta kan ske dels genom att befintligautvecklingscentra försöker täcka de områden som saknar utvecklingscentra, menockså genom att nya centra skapas där sådant intresse finns. Förutom stöd till redan existerande centra i syfteatt säkerställa en stabil och varaktig verksamhet bör stödet prioriteras tillregioner som av olika skäl behöver stöd, t. ex. av sysselsättningsskäl. Jag föreslår att stödet till kooperativautvecklingscentra fördubblas, för att ge kostnadsfri rådgivning och informationom den kooperativa verksamhetsformen. Jagberäknar anslagsbehovet för /92 till 5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Stöd till kooperativ utveckling /92 anvisa ett reservationsanslag på . Nyttanslag (förslag) 100 000 000 Något motsvarande anslag finns inte upptaget påstatsbudgeten för /91. har /90 beslutat om ett nyttskattesystem (prop. 1989/90:50 SkU 10, rskr. 96; prop. 1989/90:110 SkU 30,31,rskr. 356; prop. 1989/90:111, SkU 31, rskr. Skattereformen träder i kraft fullt ut den Ijanuari 1991. Inkomstskatten för enskilda människor minskar med bmtto ca . En del av 115 finansieringenav denna reform sker genom en breddning och i vissa fall Prop. 1990/91: 100 höjning av mervärdeskatten. 1989/90:110 om reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning uttalade föredragande statsrådet följande. "Reformenhar emellertid också särskilda effekter inom vissa avgränsade sektorer avsamhällslivet. Även dessa bör bli föremål för uppföljning. Detta gäller t. ex.de ideella folkrörelserna såsom idrottsrörelsen och handikapprörelsen. Mångaav de regelförändringar som jag redovisar påverkar deras betingelser vissapositiva medan andra har negativa effekter i form av ökade kostnader. Enligtmin mening bör därför skattereformens eflfekter för folkrörelsema följas uppmed särskild uppmärksamhet. Skulle det vid en sådan genomgång visa sig att ickeavsedda eflfekter uppkommer bör självfallet motverkande åtgärder vidtas. Dessabör redovisas senast i budgetpropositionen. vill jag framhålla måste se helhetsbilden när man bedömer utfallet." Från folkrörelsemas sida har påpekats att denbreddade och ökade mervärdeskatten ökar kostnadema för föreningarnasverksamhet, som de inte har möjlighet att i någon störreutsträckning dra av kostnadema eller kompensera sig på annat sätt. Bakgmnden äratt ideella föreningar inte är mervärdeskattepliktiga. Dessaökade kostnader kan enligt folkrörelsema negativt påverka det ideellaföreningarnas verksamhet. Vidare har folkrörelsema hävdat att skattereformeninnebär administrativa merkostnader och ökade arbetsuppgifter, vilket innebärproblem vid rekrytering av ledare och funktionärer. Detta skulle särskiltdrabba barn-och ungdomsverksamheten. Skattereformenseflfekter för folkrörelsema har följts upp särskilt inom regeringskansliet.Resultatet av detta arbete visar att särskilda icke avsedda effekter kandrabba de ideella folkrörelsema. Framför allt får folkrörelsema ökadekostnader på gmnd av breddningen av mervärdeskatten som man inte harmöjlighet att dra av dessa kostnader i sin verksamhet. En av de bärande tankarna i skattereformen harvarit att den enskilde genom en högre disponibel inkomst själv skall kunnaavgöra hur han eller hon skall prioritera sina utgifter. Detta bör enligt minmening även kunna medföra ökade intäkter för föreningslivet. Emellertid anserjag att särskilt barn- och ungdomsverksamheten kan drabbas av negativaeffekter. Folkrörelserna har pekat på att skatteformen medföradministrativt merarbete och ökade kostnader. Min mening är att regeringenssamlade åtgärder för att kompensera folkrörelserna begränsar dessa problem. Chefen för har tidigare dennadag föreslagit vissa åtgärder specifika för idrottsrörelsen. Chefen för har tidigare dennadag redovisat att AB Tipstjänst skall kunna ge kommersiella ersättningar i vissa former till idrotten. StatsrådetLindqvist har tidigare denna dag anmält att handikapprörel- Prop.1990/91:100 sen bör särskilt kompenseras för sina ökade kostnader. Jag har tidigare föreslagit att trossamfunden skallfå utökade resurser till sin verksamhet. Jag föreslår dämtöver ett särskilt bidrag tillfolkrörelser som bedriver bam- och ungdomsverksamhet av olika slag för attkompensera deras ökade kostnader för denna del av verksamheten. Jag beräknaranslagsbehovet för /92 till 100 milj. kr. för detta ändamål. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till folkrörelserna för budgetåret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . I. Jämställdhetsfrågor Prop. 1990/91: lOO BiL 15 antog propositionen(1988/89:105, AU 17, rskr. omjämställdhetspolitiken inför 1990-talel. Propositionen innehöll en femårighandlingsplan för det fortsatta jämställdhetsarbetet med tonvikt på kvinnomasroll i ekonomin, jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden, iutbildningen och i familjen, samt kvinnors inflytande i samhället. Syftet medplanen var en större långsiktighet i arbetet samt en höjd ambitionsnivå vadavsåg målen för jämställdhetsarbetet. I propositionen betonades att föreslagnaåtgärder inte skulle ses som tillräckliga för att nå uppsatta mål utan attplanen behövde kompletteras med ytterligare åtgärder. Handlingsplanenär nu inne på sitt tredje år. har jämställdhetsutredningen lämnatsitt slutbetänkande (SOU 1990:41) med jämställdhetslagen. Jag avser att återkomma tillregeringen med en proposition om jämställdhetspolitiken med förslag om en nyjämställdhetslag, åtgärder inom området kvinnor och ekonomi samt åtgärder föratl motverka våld mot kvinnor m. m. Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnoroch män liksom könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser kommer också attredovisas där. Mot denna bakgmnd kommer jag inte nu att närmareredogöra för jämställdhetspolitikens fortsatta inriktning. m. m. 1989/90Utgift 3 774640 1990/91 Anslag 3 996000 1991/92Förslag 3996000 Från anslaget betalas kostnader förjämställdhetsombudsmannen (JämO) med kansli och för jämställdhetsnämnden. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till m. m. för /92 anvisa ettförslagsanslag på . Särskilda jämställdhetsåtgärder Prop. 1989/90Utgift 13009231 Reservation 9106301 - 1990/91Anslag 12 854000 1991/92 Förslag 12854000 Från anslaget betalas kostnader för åtgärder somsyftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Särskilda jämslälldhetsåtgärder för /92 anvisa ett reservationsanslagpå 12 . Underbilaga 15:1 Prop. 1990/91:100 Bil. redovisning av verksamhetensregionalpolitiska effekter