prop · GE03122 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:122 om biskoparna i kyrkomötet, m. m. Regeringenöverlämnar denna proposition till . Föredragande vidregeringssammanträde har varit statsrådet . Stockholmden På regeringens vägnar Ipropositionen föreslås vissa ändringar i fråga om biskoparnas ställning i kyrkomötetoch om behörighetskraven för alt utnämnas på tjänster som biskop ellerbiträdande biskop. Förslagen innebär i huvudsak följande. Desom innehar tjänster som biskop eller biträdande biskop skall närvara vidkyrkomötets sammaniräden. De får väcka motioner, delta i kyrkomötetsöverläggningar och ställa yrkanden, men delta i besluten bara om de ärledamöter av kyrkomötet. Ilikhet med vad som gällde före skall den som utnämns tillbiskop inte behöva vara prästvigd. Detsamma skall gälla för den som utnämnstill biträdande biskop. Förslagenföranleder ändringar i lagen (1982:942) om och i prästanställningslagen(1988:184). Ändringarna avses träda i kraft den . 1 1990/91. 1 saml Nr 122 Somelt led i en försöksverksamhet har denna proposition utformats på ett nyllsätt. Den nya utformningen syftar till att vinna erfarenheter för en eventuellövergång till en ändamålsenligare utformning av regeringens förslag m. m. lillriksdagen. Det regeringen vill attriksdagen skall ta ställning till redovisas i propositionen under , som alltså motsvarar den tidigare rubriken . Proposition om biskoparna i kyrkomötet, m. m. pp- 1990/91:122 1982års kyrkomötesreform (prop. 1981/82:192, KU 1982/83:2, rskr. 2 och skr. 1982:2,1 SäU 1, kskr. 28) innebar bl. a. att biskoparna inle längre skulle varasjälvskrivna ledamöter av kyrkomötet. I slällel ålades biskoparna närvaropliklmed räll atl della i kyrkomötets överläggningar, men delta i beslulen bara omde är ledamöler av kyrkomötet. Ienlighet med vad som uttalades i samband med riksdagsbehandlingen av kyrkomötesreformenhar reformen utvärderats. Sålunda beslutade regeringen alttillsälta en särskild utredare (generalsekreteraren t.o.m. den 9april 1987, därefter generaldirektören ) för att göra enutvärdering och analys av kyrkomötesreformens tillämpning. Resultatetav utvärderingen har redovisats dels i rapporten (Ds C 1987:13) Läroansvar ikyrkan teologisk belysning, som var en rapport från en arbetsgrupp vid deleologiska fakulteterna, dels i rapporten (Ds 1989:58) Kyrkomötesreformen enutvärdering. Den senare rapporten har remissbehandlals. För kännedom och evenluelllbeaktande i samband med remissbehandlingen fogades förutom den förstnämndarapporten (Ds C 1987:13) och riksrevisionsverkels rapport (1987:1529) Denrikskyrkliga organisationen av vissa ekonomiska frågor ocksåriks-skatteverkels promemoria angående erfarenheter årsval till kyrkomötet tillsammans med en sammanställning av remissyttrandena överpromemorian. Enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning av deras yttranden fmnsintagen i centralstyrelses skrivelse lill kyrkomöte (CsSkr1990:9) med förslag till vissa förändringar rörande kyrkomötet, m. m. 1990års kyrkomöte har i skrivelse till regeringen (kskr. 1990:6) hemställt attriksdagen föreläggs förslag om sådana ändringar i lagen (1982:942) om (omtryckt 1988:1429, ändrad senast 1990:298) som innebär dels allbiskoparna i kyrkomötet ges rätt atl framställa förslag, dels atl biträdandebiskopen i stift åläggs närvaroplikt i kyrkomötet saml i övrigt gessamma yttrande- och förslagsrätt som sliflsbiskoparna. 1990års kyrkomöte har också anhållit om ändringar av föreskrifterna i prästanställningslagen(1988:184, ändrad senast 1990:301) om behörig-helskraven för tillsättning avbiskopstjänster (kskr. Kyrkomötets skrivelser finns fogade till propositionen som bilagorna Ioch 2. Regeringentar på grundval av kyrkomötets skrivelser i det följande upp frågorombiskoparnas slällning i kyrkomötet i avsnilt 2 och om behörighet att utnämnastill biskopstjänster i avsnitt 3. Iövrigt anser vi att den gjorda utvärderingen av kyrkomötesreförmen och de isammanhanget remitterade rapporterna inte föranleder någon yllerligare åtgärdfrån vår sida. 2Biskoparnas ställning i kyrkomötet Regeringensförslag: De som innehar tjänster som biskop i skall också ifortsättningen ha närvaroplikt i kyrkomötet. Fömtomrätt att delta i kyrkomötets överläggningar skall bisko-pama också fåframställa förslag, men delta i beslulen bara om de är ledamöter av kyrkomötet. Detsammaskall gälla för den som innehar en tjänst som biträdande biskop. Kyrkomötetskall också behandla kyrkliga ärenden som har väckts genom motion av den sominnehar en tjänst som biskop eller biträdande biskop. Förslagetgenomförs genom ändringar i 5 och 6 §§ lagen om . 1990års kyrkomöte: Kyrkomötets förslag motsvarar i huvudsak vårt (CsSkr 1990:9, 2KL4,kskr. Biskoparnahar en särställning inom genom sitt ansvar för frågor som hängersamman med kyrkans lära. kyrkomötesreform innebar bl.a. alt ettkyrkomöte med en bredare förankring och med en mera demokratisk uppbyggnadskulle tillskapas. I samband med reformen diskuterades därför frågan ombiskoparnas självskrivenhet. Man var dock inte beredd att bryta den gmndläggandeprincipen att bara fritt valda ledamöter skall ingå i ett organ av det nyakyrkomötets karaktär. Genombiskoparnas närvaroplikt och yttranderätt skulle garantier skapas för attdebatten före kyrkomötets beslut i t. ex. lärofrågor tillfördes den sakkunskapsom biskoparna besitter. Av samma skäl får kyrkomötet enligt 32 § lagen (1982:943)om kyrkomötet (ändrad senast 1990:299) besluta atl en eller flera biskopar,även om de inte är ledamöter i kyrkomötet, får delta i ett utskottsöverläggningar men inte delta i besluten (jfr prop. 1981/82:192s.26foch70 0. Enligt4 kap. 17 § kyrkliga kungörelsen (SKFS 1983:4) om arbetsordning för kyrkomötet(ändrad senast SKFS 1990:2) ingår vidare biskoparna tillsammans med åtta avkyrkomötet valda ledamöter i kyrkomötets läronämnd. har tilluppgift all som ett led i kyrkomötets beredning av ärendena avge yttranden iärenden som avser lära, det kyrkliga ämbetet, svenska kyrkansböcker eller sakrament, gudstjänst och handlingar. Eftergenomförandel av kyrkomötesreformen har frågan om etl självskrivet ledamotskapför biskoparna i kyrkomötet tagits upp vid flera olika tillfällen, bl.a. imotioner till 1983, 1985 och kyrkomöten. Vid kyrkomötena och1988 bifölls motionerna. Med anledning av bl.a.svenska kyrkans centralstyrelses skrivelse Prop. 1990/91:122 (CsSkr 1990:9) medförslag till vissa förändringar rörande kyrkomötet, m.m. behandlade årskyrkomöte frågan om biskoparnas ställning i kyrkomötet. Kyrkomötet beslötdärvid (kskr. 6) att hos regeringen hemställa om sådana lagändringar sominnebär att biskoparna i kyrkomötet ges rätt all framställa förslag. Kyrkomötetgick därmed emot centralstyrelsens förslag. Centralstyrelsen hade nämligen medknapp majoritet föreslagit att biskoparna och den biträdande biskopen iUppsala stift skulle bli självskrivna ledamöler i kyrkomötet. Biskoparnaär de främsta företrädarna för läroämbetet. 1 denna egenskap har debetydelsefulla uppgifter också när det gäller behandlingen av många av defrågor som det ankommer på kyrkomötet att besluta om. Enighet råder om atlderas ställning i kyrkomötet därför bör stärkas. Kyrkomötet har ansett att detbör ske genom alt biskoparna ges förslags-och motionsrätt. En majoritet avledamöterna har avvisat ett självskrivet ledamotskap med hänvisning till attendast fritt valda ledamöter bör ingå i en beslutande församling av det slagkyrkomötet är. Regeringenhar för sin del ingen erinran mol alt biskoparnas ställning förändras på delsätt som kyrkomötet har föreslagit. De bör alltså ges förslags- och molionsrätti kyrkomötet. Riksdagenbeslöt om ändringar i bl.a. prästanställningslagen för attgöra det möjligt att avlasta ärkebiskopen vissa av hans uppgifter som biskop iUppsala stift (prop. 1989/90:11, KU 17, rskr. Regeringen har därefterunder inrättat och tillsatt en tjänst som biträdande biskop i Uppsalastift. Isamband med lagändringarna om biträdande biskop togs inte ställning till fråganom tjänsteinnehavarens ställning i kyrkomötet. kyrkomöte har påförslag från hemställt att den biträdandebiskopen skall jämställas med övriga biskopar i kyrkomötet (CsSkr 1990:9, 2KL4,kskr. Ilikhet med kyrkomötet anser vi att den som innehar en tjänst som biträdandebiskop bör åläggas samma närvaroplikt saml ges samma yttrande- ochförslagsrätt i kyrkomötet som sliflsbiskoparna. Det får ankomma på kyrkomötetatt genom kyrklig kungörelse meddela de föreskrifter som behövs i fråga ombiträdande biskopens möjlighet alt ta del i kyrkomötets beredning av dessärenden. Våraförslag om stiftsbiskoparnas och den biträdande biskopens ställning i kyrkomötetmedför ändringar i 5 och 6 §§ lagen om . Föratt göra det möjligl för biskoparna att kunna väcka motioner redan till 1991 årskyrkomöte börden nya lagstiftningen träda i kraft redan den . Någrasärskilda övergångsbestämmelser behövs dock inte. Förslagenförutses inte innebära några kostnadskonsekvenser. Regeringensförslag: Den som inle är prästvigd skall vara behörig att utnämnas på tjänstersom biskop och biträdande biskop. Förslagetgenomförs genom ändringar i 17§ prästanställningslagen. 1990års kyrkomöte: Kyrkomötets förslag motsvarar i huvudsak vårt (CsSkr 1990:5, 2KL2,kskr. Skälenfor regeringens förslag: Enligt 17 § andra styckel prästanställningslagengäller atl en prästtjänst bara får lillsällas med den som får utöva delkyrkliga ämbetet. Kyrkomötetfick möjligheter att genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter omdet kyrkliga ämbetet (jfr prop. 1987/88:31 avsnitt 4). Kyrkomötet har ikyrkliga kungörelsen (SKFS 1989:8) om behörighet att utöva prästämbetet som enhuvudregel föreskrivit att bara den som i ordning har vigts tillpräst är behörig att utöva ämbetet. Medanledning av centralstyrelses skrivelse (Cs 1990:5) om vissafrågor rörande prästtjänster beslöt kyrkomöte (kskr.2) att hos regeringen hemställa om sådana ändringar i prästanställningslagenatt en icke prästvigd person blir behörig att tillsättas på en biskopstjänst. Debehörighetsvillkor för prästtjänster i prästanställningslagen, som kyrkomötethar önskat få ändrade, har sin motsvarighet i 6 § den numera upphävda lagen (1957:577)om prästval, där del bland annat föreskrevs att "till prästeriig tjänstfår ifrågakomma endast den som äger utöva prästämbetet". Prästanställningslagenträdde i kraft och ersatte då prästvalslagen. Emellertid blevden nya lagen tillämplig förutom på präster i som haranställning i territoriella pastorat och stiftssamfälligheter - också påbiskopar med anställning i . Det behörighetskrav förbiskopstjänster som fördes in genom prästanställningslagen kom till efterförslag av kyrkommittén (SOU 1986:17 och 18). Kommittén angav inga särskildaskäl för sitt förslag i denna del. Såsom andra kyrkolagsutskottet (2KL 1990:2)konstaterar uppmärksammades det nytillkomna behörighetskravet för biskopar intevare sig av remissinstanserna i sina yttranden över betänkandet eller avkyrkomötet i sitt yttrande över lagförslaget (KL 1987:5). Denordning som lidigare har gällt i fråga om behörighet lill biskopstjänster bör,såsom kyrkomötet har föreslagit, återinföras. Vi föreslår därför att 17 § andrastycket prästanställningslagen ändras så att också den som inle är behörig attutöva det kyrkliga ämbetet som präst blir behörig att utnämnas på en tjänst sombiskop eller biträdande biskop. Ändringen innebär också att prästvigning inteblir ett krav för valbarhet vid biskopsval. Dennya lagstiftningen bör träda i kraft . Förslaget förutses inte innebära någ- Prop. 1990/91: 122 rakostnadskonsekvenser. Ienlighet med vad som anförts har inom upprättats förslagtill 1. lagom ändring i lagen (1982:942) om , 2. lagom ändring i prästanställningslagen (1988:184). Medhänvisning till det anförda föreslår regeringen att delsi den ordning som anges i punkt 9 första stycket övergångsbestämmelserna tillregeringsformen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1982:942) omsvenska kyrkan, delsantar förslaget till lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184). Lag omändring i lagen (1982:942) om Härigenomföreskrivs att 5 och 6 §§ lagen (1982:942) om ' skall haföljande lydelse. Biskoparnai stiften skall närvara vid kyrkomötets sammanträden och får deltaga ikyrkomötets överläggningar, men i besluten endast om de är ledamöter avkyrkomötet. Desom innehar tjänster som biskop eller biträdande biskop i svenska kyrkanskall närvara vid kyrkomötets sammanträden och får delta i kyrkomötetsöverläggningar och framställa förslag, men delta i besluten endast om de ärledamöter ay kyrkomötet. Kyrkomötet skall behandla ärenden som eller regeringen överlämnar till kyrkomötet. Kyrkomötetskall behandla ärenden som eller regeringen överlämnar tillkyrkomötet samt kyrkliga ärenden som väcks av någon av kyrkomötets ledamötergenom motion eller av organ sotn enligt lag har tillsatts av kyrkomötet. ■ Kyrkomötet skall också behandla kyrkliga ärenden som väcks genom motion avnågon av kyrkomötets ledamöter eller av den som innehar en tjänst som biskopeller biträdande biskop. Detsamma gäller kyrkliga ärenden som väcks av ellorgan som enligt lag har tillsatts av kyrkomötet. Kyrkomötet får besluta ifrågor som anges i grundlag eller i annan lag. I övrigt får kyrkomötet beslutaom yttranden och framställningar till regeringen. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i prästanställningslagen (1988:184) Härigenomföreskrivs att 17 § prästanställningslagen (1988:184) skall ha följandelydelse. Av lagen (1982:942) omsvenska kyrkan framgår att endast den som bekänner lära fårtillsättas på en prästtjänst. En prästtjänst fårtillsättas endast med den som får utöva det kyrkliga ämbetet. En prästtjänst fårtillsättas endasl med den som får utöva det kyrkliga ämbetet som präst. Dellagäller dock inte för tjänster som biskop eller biträdande biskop. Dennalag träder i kraft . Kyrkomötet KYRKOMÖTETS SKRIVELSE 1990:2 P''°P- ' '' ■ 2 betänkande 1990:2 om vissa frågor rörande svenska kyrkansprästtjänster Medöverlämnande av nämnda betänkande får jag anmäla alt kyrkomötet den 29 augusti1990 bifallit vad utskottet hemställt. Kyrkomötet KYRKOMÖTETS SKRIVELSE 1990:6 """P- * betänkande 1990:4 om kyrkomötet, m. m. Medöverlämnande av nämnda betänkande får jag anmäla att kyrkomötet den 30 augusti1990 bifallit vad utskottet hemställt. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , S. ,, , , , , G. , ,, , , , , , StatsrådetWallström anmäler frågor om lagstiftning otn biskoparna i kyrkomötet, m. m. Regeringenbeslutar att genom proposition lämna förslag till om biskoparna ikyrkomötet, m. m. i enlighet med bilagan lill detta protokoll. Proposition om biskoparna i kyrkomötet, rh. m. Pop-1990/91:122 Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... .... I 1Inledning.......................................... ;............. ... 3 2Biskoparnas ställning ikyrkomötet ....................... ... 4 3Behörighet tiU biskopstjänster............................ ,. 4Upprättade lagförslag......................................... ... 7 5Ärendet ti|! ................. ;............... ..:... 7 Propositionenslagförslag.............................. ..... ....-..,. Bilaga1 Kyrkomötets skrivelse 1990;2................... ,.. 10 Bilaga2 Kyrkomötets skrivelse i 990:6 ..,,,.....:......... .. 11 Utdragur regeringsprotokollet den 7 niars 1991.......... .. 12 Tryckeri, 1991 13