prop · GE03159 · 1990-12-31 00:00:00 — Att lagsliftningen kan komma att ändras ärnågot som man har att räkna med när man sluter avtal för lång tid framöver.Härtill kommer att artistbeskattningskommittén lämnade sitt förslag redan ifebruari 1989. När de nya reglerna trätt i kraft föreligger inte längrenågon skyldighel enligt 19"0/yi; 159 fillståndskungörelsen för anordnareav offentlig tillställning att söka lillslånd och betala bevillningsavgift förtillställningar som anordnas efler LSI:s ikraftträdande. Skullebevillningsavgift ha betalats i förväg för tid efter ikraftträdandet får sådanavgift återbetalas lill anordnaren. Även befrielsestadgandet i 4 § 10 mom. BevL upphörautomatiskt i och med LSI:s ikraftträdande. Beträffande tillställningar efterikraftträdandet föreligger således inle någon befrielsemöjlighet såvida intesärskilda övergångsregler skapas. Om begränsar medgivandet avbefrielse till endast tillställningar som ges före ikraftträdandet av LSIbehövs i princip inga övergångsbestämmelser såvitt gäller befrielserna. Befrielse enligt 4 § 10 mom. BevL kan emellertid avse ävensammanhängande engagemang som börjar före men pågår efter LSI:sikraftträdande. Tillstånd enligt tillståndskungörelsen - liksom befrielse från BevL- avseende bl.a. sådana engagemang kan dock komma i fråga endast för en lid avsammanlagt högst . Praktiska skäl talar för att bestämmelserna i tillståndskungörelsen bör få gälla sammanhängande engagemang hos samme anordnaresom påbörjats innan LSI trätt i kraft. Utan en sådan regel torde del kunnauppkomma lillämpningssvårigheter såsom fördelningsproblem beträffande gage,kostnader m.m., både såvitt gäller BevL och LSI. I lagen (1971:1072) om förmånsberältigade skattefordringarm.m. och skatiebroltslagen (1971:69) finns hänvisningar lill lagen (1908:128 s.1) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter. Ersätts dennalag med en ny lag om inkomstskatt för utomlands bosatta arfister m.fl. innebärdet att följdändringar måste göras i dessa lagar. Förslag om nödvändigaföljdändringar i nämnda lagar kommer all läggas fram i annal sammanhang. 2.12 Inkomster från skatten Kommittén har beräknat alt inkomsterna från den särskildainkomstskatten bör bli minst fem gånger högre än de 6 milj. kr. sombevillningsavgifterna uppgick till. Intäkterna beräknas till ca 30 milj.kr. Härifrån skall dras koslnader för administration av skatten, , ochytterligare kostnader i samband med ikraftträdandet. Kostnaderna är svåra attuppskatta men torde inte inklusive initialkostnader översliga 5 milj. kr.första året. Milt förslag torde innebära att inkomsterna blir någotlägre än om kommitténs förslag genomförs. Med hänsyn till kostnadsutvecklingenär det ändå rimligl all räkna med ca 30 milj. kr. i inkomster och 5 milj. kr. ikostnader första året. Med hänsyn till den låga skattesatsen, att förmån avresor, kost och logi undantas från beskattning och förslagels utformning iövrigt anser jag inte alt del finns anledning föreslå kompensation för de ökadekostnader som i en del fall kan uppstå för vissa arrangörer. 3 Personalvårdsförmåner Prop. 1990/91:159 3.1 Bakgrund Ioch med skattereformens genomförande har beskattningen av förmåner skärpts.Värdet av alla förmåner som utgår på grund av tjänsten är i principskattepliktig inkomst för mottagaren och därmed också föremål för uttag av socialavgifter. Engrupp förmåner som dock är skattefria är s.k. personalvårdsförmåner.Härmed avses förmåner som inte är direkt vederlag för utfört arbete utan avserenklare åtgärder av mindre värde vilka syftar tfll att skapa trivsel i arbeteteller liknande eller utgår på grund av sedvänja inom det yrke eller denverksamhet som del är fråga om. Bestämmelserna om personalvårdsförmåneråterfinns i 32 § 3 e mom. KL. Ioch med skattereformen har förutsättningarna skärpts för att förmåner skallkunna hänföras till skattefri personalvård. För att skattefrihet skall kommaifråga skall det röra sig om enklare åtgärder av mindre värde. Dessa krav skallvara uppfyllda även i del fall en förmån utgår på grund av sedvänja inom detyrke eller den verksamhet det handlar om. Sompersonalvårdsförmåner räknas inte förmåner vars värde den anställde får bytamot kontant ersältning, förmåner som inte riktar sig mot hela personalen samtandra förmåner som den anställde får åtnjuta utanför arbelsgivarensarbetsplatser mot betalning med kupong eller annat motsvarandebetalningssystem. Exempel på skattefria personalvårdsförmåner är förfriskningaroch enklare förtäring i samband med arbetet, sedvanliga rabatter vid inköp avvaror och tjänster ur arbetsgivarens ordinarie sortiment (rabattförmåner) samlfriskvård. Exemplifieringen av de skattefria personalvårdsförmånerna återfinnsi punkl 3 b av anvisningarna till 32 § KL. ,, har utgivit rekommendationer, RSV Dt 1990:16, som skall lillämpas fr.o.m.1992 års taxering, angående vissa förmåner. Beträffande rabattförmåner sägs atlmed sedvanlig rabatt avses rabatt som lämnas på grund av sedvänja inom yrketeller verksamhelen och som i princip är tillgänglig för hela företagetspersonal. För atl rabatten skall anses som sedvanlig skall den ligga på enrimlig nivå. För att en rabatt skall kunna godtas som skattefri bör krävas attden inte är större än vad den anställde som kund eller personalen som gruppskulle kunnat utverka på annat håll. Rabatten skall vidare avse normala inköpav varor och tjänster för den anställde och hans familjs egen konsumtion.Sedvanlig rabatt föreligger vidare endasl avseende arbelsgivarens ordinarieutbud. Skattepliktigär dock enligt "rabatt som lämnas mellan företag iex.vis en koncern, s.k. korsvisa rabatter, eller rabatt som lämnas från etlförelag lill personalen i ett annal företag i samma koncern". För det fallen förmån är skattepliktig föreligger även skyldighet att utge socialavgifterberäknat på förmånens värde även om den som mottagit förmånen inte är anslälldav utgivaren. föredrar man inomvissa förelag att lägga företagets funktioner .som t.ex. ledning, finansiering och forskning i olika bolag. Verksamheten kan också vara så organiserad alt olika bolag svarar för tillverkning av delkompo- 43 nenter som sammanfogas tillfärdiga produkter av ett annat bolag. Så är t.ex. Prop. falleti delar av bilindustrin. Detta innebär att många anställda arbetar i företagdär den formelle arbetsgivaren saknar sortiment av färdiga produkter. Mittförslag: Personalvårdsförmån i form av sedvanliga rabatter vid inköp av varoroch tjänster som ingår i det ordinarie utbudet från ett företag som ärnärstående arbetsgivarens företag skall vara skattefri i den mån varorna ellertjänsterna har ett nära samband med arbetsgivarens verksamhet. Skälenför mitt förslag: Skattereformen har i och för sig inte ändrat förutsättningarnaför beskattningen av s.k. korsvisa rabatter. Den nuvarande fill-lämpningen avreglerna rörande personalrabatter medför emellertid att ett företagsorganisation kan bli avgörande för huruvida en rabattförmån är skattepliktigeller ej för den anställde. Detta innebär alt en anställd som t.ex. tUlverkaren komponent till en bil inte kan få en skattefri rabatt vid inköp av självabilen för det fall biltillverkningen är uppdelad i olika företag. Dettatorde i många fall framstå som orättvist och svårförklarligt för de anställda.Det finns därför enligt min mening skäl för en liberalisering av tillämpningenav reglerna om rabattförmåner. Jag föreslår därför att en ny bestämmelse införsav innehåll att en rabatlförmån som en anställd erhåller vid köp av en varaeller en tjänst från ett företag som är närstående arbetsgivarens företagskall vara skattefri för det fall varan eller tjänsten har ett nära samband medarbetsgivarens verksamhet. Med närstående företag avses företag mellan vilkaråder intressegemenskap. För att etl nära samband skall anses föreligga skallarbetsgivarföretaget ingå i en funktion som bidrar till den färdiga produkteneller tjänsten i fråga, t.ex. kan det gälla ledning, forskning eller produktionav delkomponenter. Det bör inte vara fillräckligt för att ett nära sambandskall anses föreligga att arbetsgivarföretaget deltagit enbart genomfinansiering. Detta förslag föranleder en ändring i punkt 3 b av anvisningarna fill32 § KL. Förändringentorde inte innebära något nämnvärt bortfall av skatteintäkter. I enlighet med vad jag nuanfört har inom upprättats förslag till 1.lag om särskild inkomstskattför utomlands bosatta artister m. 2.lag om ändring i kommunalskallelagen(1928:370), 3.lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 4.lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter, 5.lag om ändring ibevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och avgifts-processen. 6.lag om ändring i allmännaordningsstadgan (1956:617), Prop. 7.lag om ändring i lagen(1956:618) om allmänna sammankomster, 1990/91:159 8.lag om ändring i lagen(1990:328) om skatteavdrag i vissa fall från arlislersättning m.m., 9.lag om ändring i lagen(1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter samt 10. lagom ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt. Förslagetunder 4 har upprättats i samråd med chefen för ochförslagen under 6 och 7 i samråd med chefen för . Förslagentill ändring i punkt 3 b av anvisningarna till 32 § KL, 27 § 2 mom. UBL samt ilagen om sjömansskatt har inle granskats av lagrådet. Förslagen är enligt minmening av sådan beskaffenhet alt lagrådels hörande skulle sakna betydelse. 5.1 Lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artisterm.fl. Idenna paragraf anges atl särskild inkomstskatt är en statlig skatt. Enligtparagrafen har i denna lag använda beteckningar, om inte annal sägs, sammainnebörd som i KL, SIL och UBL. 1denna paragraf återfinns definitioner som alla kommenteras utförligt i den allmännamotiveringen, avsnitt 2.2. Genom uttrycket "eller liknande" i tredjeledet framgår att fråga är om en exemplifiering. Liknande verksamhel bör föratt kunna anses som artistisk ligga nära någon av de uppräknade formerna. Lagrådethar föreslagit definitioner av begreppen "bosatt ulomlands" och "hemmahörandei utlandet". Dessa definitioner har lagts till paragrafen. Lagrådet harvidare föreslagit att begreppet "idrottslig verksamhet" definieras ilagtexten samt en ändrad definition av begreppet "svenskt fartyg". Dessaändringar har också gjorts i paragrafen. Iparagrafen anges vilka som är skattskyldiga enligt denna lag. Paragrafen harfått en lydelse som följer lagrådels förslag. Iparagrafen anges undantagen från skattskyldighet. och placering är i enlighelmed lagrådels förslag. Ilagrådsremissen fanns i den paragraf som föreslogs reglera skallskyldig- Prop.heten en bestämmelse avseende inkomst som undantas från beskattning på 1990/91:159 grund av överenskommelse eller beslut som avses i 72 § KL.Placeringen av bestämmelsen följde därvid den uppbyggnad som finns i KL.Lagrådet har emellertid föreslagit att bestämmelsen flyttas till den paragrafsom reglerar undantag från skatteplikt. Lagrådels förslag har här följts. Iparagrafen anges vem som är ansvarig för alt skatt betalas enligt denna lag. Dettahar utförligt kommenterals i den allmänna motiveringen, avsnitl 2.8. Iparagrafen har efter förslag från lagrådet införts en bestämmelse om möjlighettill eftergift om särskilda skäl föreligger. Bestämmelsenreglerar vad som är skattepliktig inkomst enligt denna lag. Bestämmelsen harkommenterats i den allmänna motiveringen, avsnilt 2.3. Paragrafen haromformulerats med anledning av vad som föreslagits av lagrådet. Iparagrafen ges en uttömmande uppräkning av inkomst som är undaniagen frånskatteplikt. Beslämmelserna har kommenterats i avsnilt 2.4. I förhållande tilllagrådsremissens förslag har den förändringen gjorts all undantaget förersättning som utbetalas av fysisk person eller dödsbo och som avser framträdandevid en privat tillställning slopats. Formuleringarna i paragrafen följer iövrigt lagrådets förslag. Dennabestämmelse reglerar skattesatsens storlek. Avlagrummen framgår att är beskattningsmyndighet och alt detallmännas lalan förs av ell allmänl ombud i mål enligt den föreslagna lagen. Iparagrafen anges alt den som utbetalar skattepliktig inkomst enligt denna lagär skyldig alt göra skatteavdrag för betalning av den särskilda inkomstskatten.Detta gäller dock inle den som utger ersältning till en arrangör. Iparagrafen har efler förslag från lagrådel lagits in en värderingsregel avseendeannat vederlag än kontanter och därmed likställt vederlag. En liknandevärderingsregel fanns lidigare i specialmotiveringen till lagrådsremissens 8 §. Vidarehar på förslag av lagrådel intagits bestämmelser angående kvarstå ende skatt. Paragrafen reglerar förfarandetvid avdrag för kvarstående skatt och har i 1991/91.139 stort utformats ienlighet med lagrådets förslag. Bestämmelsen reglerar när särskild inkomstskatt skallredovisas. Redovisningsperioderna sammanfaller med vad som enligt UBL gällerför inbetalning av avdragen preliminärskalt. Redovisning skall ske för varje ulbetal-ningstillfälle.Del saknar därvid betydelse om det rör sig om en slutbetalning eller endasl enförskottsbetalning. Lagrådel har ansett att den i paragrafen föreslagnabestämmelsen angående de fall då en betalningsmottagare är företrädare för engrupp av artister utan att vara artislföretag närmast är ägnad att skapa oredaeftersom en betalningsmottagare enligt lagrådels mening bör vara antingenombud för artisterna eller också ett artistföretag som tillhandahållerartister. Det föreligger emellertid ett praktiskt behov av denna beslämmelsevarför den behållits med det av lagrådel påpekade tillägget alt den bör avseäven den som är företrädare för en grupp idrottsmän. I paragrafen anges vad som skall framgå av en redovisningenligt 14 § denna lag. Lagrådet har föreslagit att dessa bestämmelser inte skalltas in i lagen utan alt frågorna i slället skall regleras genom fillämpningsföreskrifter. Bl.a. med hänsyn lill alt det torde vara en klar fördel urde redovisningsskyldigas synvinkel att att även dessa regler direkt framgår avlagtexten har reglerna behållits i lagförslaget. I bestämmelsen anges att om en inkomst inte ärskattepliktig enligt denna lag på grund av beslämmelse i avtal för undvikandeav dubbelbeskattning, är utbetalaren ändå skyldig all lämna redovisning enligt14 § denna lag. Bestämmelsen är nödvändig för att arfislen eller arlislföretagetskall kunna avräkna den särskilda inkomstskatten i hemvisllandei. Av paragrafen framgår atl beskattningsmyndigheten skallövervaka alt den som är redovisningsskyldig enligt 14 § behörigen fullgör sinaskyldigheter. Lagrådel har föreslagit etl klargörande av beskattningsmyndighelensskyldighet att på begäran lämna besked i frågor som rör skyldighet attverkställa skatteavdrag, beräknandet av sådanl avdrag eller lillämpning i övriglav bestämmelserna i 12-16 §§. Etl sådant förtydligande har därför lagils in iparagrafen. Paragrafen har i övrigtomformulerats i huvudsak i enlighet med lagrådets Prop. Bestämmelsernai denna paragraf ger beskattningsmyndighelen rätl att i vissa fall besluta omatt skatt skall utgå på ett underlag beräknat enligt skönsmässiga grunder. Iparagrafen anges att den skattskyldige kan ansöka om återbetalning av skatt sominbetalats i strid med bestämmelserna i denna lag. Paragrafen har justerats ienlighet med lagrådets förslag. Beslutenligt denna lag överklagas hos kammarrätten. Bestämmelsenanger vad som skafl gälla vid överklagande genom en hänvisning fifl 8 kap.lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter. I paragrafen har i enlighetmed vad lagrådet har föreslagit tagits in en bestämmelse om att medbeskattningsår avses i denna lag det år under vilket ersättningen har betalatsut. Avbestämmelsen framgår att beträffande anstånd, förseningsavgift, indrivning avskatt, utbetalares ansvar för verkställt skatteavdrag, straffbestämmelser,revision m.m., vite samt omprövning gäller i tillämpliga delar.Med skattemyndighet avses därvid enligt denna lag . Paragrafenhar formulerats i enlighet med lagrådets förslag med de avvikelser som ansettspåkallade för det här aktuella lagförslaget. Iparagrafen anges att införsel enligt utsökningsbalken får äga rum. Harutförligt kommenterats i den allmänna motiveringen, avsnilt 2.11. Ändringenär en följdändring med anledning av att BevL ersätts med lagen om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. Punkt3 b av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen Prop. Ilagrummet exemplifieras personalvårdsförmåner som 1990/91.159 ärskattefria enligt 32 § 3 e mom. KL. Bestämmelsenkompletteras på så sätt att även rabatter som anslälld erhåller vid inköp avvaror och tjänster från arbetsgivaren närstående företag blir skattefria i denmån det föreligger etl nära samband mellan de rabatterade varorna ochtjänsterna och arbelsgivarens verksamhet. Ettexempel där det föreligger ett nära samband är där olika företag tillverkar dekomponenter som slutligen sammanfogas till en slutlig produkt. De anställda ide företag som tillverkar komponenterna får alltså enligt denna beslämmelsemöjlighet att köpa den slutliga produkten till rabatterat pris utan att någonskattepliktigt förmån uppkommer. Några socialavgifter utgår naturligtvis inteheller på den skattefria förmånen. Mednärslående förelag avses företag mellan vilka råder intressegemenskap. Därmedmenas atl företagen ingår i en koncern (moder- och dotterföretag) eller attföretagen slår under en i huvudsak gemensam ledning. Dei övriga lagar föreslagna ändringarna är i allt väsentligt följdändringar medanledning av att BevL ersätts med lagen om särskild inkomstskatt för utomlandsbosatta arfister m.fl. samt förslagel i prop. 1990/91:107 om beskattning avinkomst av tjänst från . lagrådsremissen föreslagna övergångsbestämmelsen lill 2 kap. 4 § lagen(1981:691) om socialavgifter saknar praktisk betydelse och har därför tagitsbort. Del bör anmärkasatt sistnämnda paragraf föreslås ändrad också i prop. 1990/91:141 omrehabilitering och rehabiliteringsersättnig m.m. I förhållande tilllagrådsremissens förslag har den förändringen gjorts all i förtydligande syftei 1 § 1 mom. lagen om sjömansskatt angetts alt ersättningar som omfatlas avlagen om särskild inkomstskatt för ulomlands bosatta artister är undantagnafrån sjömansskatt. Vidare har föreslagits en ändring i 27 § 2 mom. UBL sominnebär att särskild inkomstskatt som betalats för lid under vilken denskattskyldige varit bosatt eller stadigvarande vislats här skall gottskrivashonom vid debitering av slutlig skatt. Jag hemslälleralt regeringen föreslår att anla förslagen till 1.lag om särskild inkomstskattför utomlands bosatta artister m. 2.lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 3.lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 4.lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter, 5.lag om ändring i bevissäkringslagen(1975:1027) för skalle- och avgiftsprocessen, 6.lag om ändring i allmännaordningsstadgan (1956:617), 7.lag om ändring i lagen(1956:618) om allmänna sammankomster, 8.lag om ändring i lagen(1990:328) om skatteavdrag i vissa fall från artis- Prop. tersättningm.m., 1990/91:159 9.lag om ändring i lagen(1985:146) om avräkning vid återbetalning av Bilaga 1 skatter och avgiftersamt 10. lagom ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt. Regeringenbeslutar i enlighet med hemställan. Sammanställning av remissyttranden över Prop. artistbeskattningskommitténs betänkande (SOU 1990/91:159 1989:9) ®''s Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av Stiftelsen ,(socialavgifter), efter hörande av länsskattemyndigheternai , , , , och , ,och , , kammarrätten i ,länsrätten i län, Kungl. (Operan), som föruiom egel yttrandehänvisat till yttr rande av , Stiftelsen , som förutom eget yttrande hänvisat fill yttrande av , Stiftelsen , som förutom eget yttrandehänvisat fill yttrande av , , somförutom eget yttrande hänvisat till yttrande av ,Musikaliska styrelse. , ,, , Folkets Husföreningarnas riksor-gansiation.Folkparkernas , (),som förutom eget yttrande hänvisat till yttrande av ,, , (),Sfiftelsen , som förutom eget yttrande hänvisat tillyttrande av , Stiftelsen , somförutom eget yttrande hänvisat till yttrande av ,Stiftelsen , som förutom eget yttrande hänvisattill yttrande av , , somförutom eget yttrande hänvisat lill yttrande av , , , Svenska Tealerförbundel, Svensk KonserdirektionAB, och , som bilagt och hänvisattill yttrande av , ,Svenska Squashförbundel, Svenska Badmintonförbundel, , , , ,och . har bilagt yttrande från Stadionklubbarna och . Härutöverhar yttranden inkommit från ,Svenska Musikfestivaler, , som åberopat tjänslememorialfrån kammarkontoret och Kontaktnätet (riksor-gansiation för en icke-kommersiellkultur). Lagrådsremissens lagförslag Prop. 1990/91:159 1 Förslag till Bilaga 2 Lag om särskild inkomstskatt för utländska artister m.fl. Härigenom föreskrivs följande. 1§ Till statenskall särskild inkomstskatt betalas enligt beslämmelserna i denna lag. 2§ Beteckningarsom används i kommunalskallelagen (1928:370), lagen (1947:576) om statliginkomstskatt och uppbördslagen (1953:272) har samma betydelse i denna lag, ominte annat anges eller framgår av sammanhanget. 3§ I denna lagförstås med artistbk verksamhet: personligt framträdande inför publikeller vid Ijud-eller bildupptagning med sång, musik, dans, teater, cirkus ellerliknande, artist: den som utövar artistisk verksamhel, idrottsman: den som utövar idrottslig verksamhet, artislföretag: fysisk eller juridisk person som utan attvara arrangör mot ersättning tillhandahåller utländsk artist eller idrottsman, arrangör: den som i eller på svenskt fartyganordnar tillställning med artistisk eller idrottslig verksamhet, svenskt fartyg: sådant svenskl eller därmed likställthandelsfartyg som avses i 1 § lagen (1958:295) om sjömansskatt. 4§Riksskatteverket är beskattningsmyndighet enligt denna lag. 5§ skall det finnas ett allmänt ombud som för detallmännas talan hos förvaltningsdomstol i mål enligt denna lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen besiämmerutser det allmänna ombudet och ersättare för denne. 6 § Skaltskyldig är fysiska personer som inte ärbosalla eller stadigvarande vistas i och juridiska personer som inte är hemmahörande i och som uppburit enligt denna lag skattepliktig inkomst. Skattskyldighet föreligger inle om inkomsten är undaniagenfrån beskattning på grund av överenskommelse eller beslut som avses i 72 § kommunalskallelagen(1928:370). 7 § Skattepliktig inkomst enligt denna lag är sådaninkomst som anges i 8 § och som uppburits från av artistisk eller idrottslig verksamhel som bedrivs här eller på svenskl fartyg, med undantag för 1.ersättning somutbetalas av fysisk person eller dödsbo och som avser framträdande vid en privattillställning, 2.frivilligabetalningar som gatumusikanter och liknande får, 3.inkomst avnäringsverksamhet som hänför sig lill fasl driftställe i , samt 52 4.inkomst av royaity eller utgående avgift. Vidtillämpning av första stycket 4 skall ersätlning från ljudradio eller tele- 10on/Ql 1 SO vision anses som inkomst av royaity eller utgående avgift till den ' del den inte avser förstagångssändningfrån sändare här i riket. 8 §Skattepliktig inkomst för artist, idrottsman eller artistföretag är vad som erhålls i kontant ersättning eller annal vederlag. Som skattepliktig inkomst räknas dock inte vederlag i form av nödvändig resa eller transport och inte heller förmån av kost och logi i samband med den arfisliska eller idrottsliga verksamheten. Somskattepliktig inkomst räknas inte heller ersätlning i annan form än kontanteroch därmed likställt vederlag om del sammanlagda värdet från en utgivare underen redovisningsperiod uppgår lill högsl 0,03 basbelopp enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring, avrundat till närmaste hundratal kronor. Skattepliktiginkomst för arrangör är de inkomster i form av biljetlintäkter, reklaminläkiereller andra intäkter av en tillställning som arrangören uppbär. 9 §Ansvarig för skatt som skall betalas enligt beslämmelserna i denna lag är den som är redovisningsskyldig enligt 13 §. 10 §Beskattningsbar inkomst är den skattepliktiga inkomsien. 11 §Särskild inkomstskatt tas ut av den beskattningsbara inkomsten. Öretalsom uppkommer vid beräkning av skatten borlfaller.