prop · GE03149 · 1990-12-31 00:00:00 — Portalbestämmelsen i förslaget säger atl varje svenskmedborgare gentemot del allmänna är tillförsäkrad rätl atl i ljudradio,television och vissa liknande överföringar, filmer, videogram och andraupptagningar av rörliga bilder saml ljudupptagningar offentligen uttryckatankar, åsikter och känslor i vilket ämne som helst (I kaj), I § förstastycket). Yttrandefriheten enligi lagförslagel har till ändamål atlsäkra elt fritt meningsutbyte, en fri (ich allsidig upplysning och ell frill konstnärligtskapande. I den får inga anilra begränsningar göras än de som följer av denföreslagna grundlagen (1 kap. I § andra styckel). Förslaget slår fast au varje svensk medborgaie och svenskjuridisk person har rält all sända radioprogram genom tråd (3 kap. I § försiastyckel). Rätten all sända radioprogram på annal säll än genom tråd får däremotregleras genom lag som innehåller föreskrifter om lillslånd och villkor för attsända (3 kap. 2 § försia slyckel). 1 specialmoliveringen lill sistnämnda föreskrift anförs(s. 116) all i ordet villkor inbegrips ell sådanl syslem med avtal mellanstaten och tillslåndshavarna som finns . För radio och TV som massmedier innebär i övrigt förslagelall del tillskapas generellt tillämpliga regler- som till grundlagens nivåhöjer de från iryckfrihelsrälten hämtade principerna om censurförbud för myndigheteroch andra allmänna organ, ensamansvar och källskydd, begränsning avmöjlighelerna till kriminalisering saml .särskild rättegångsordning medlillgång till jury. När grundlagen Iräder i kraft kommer den därmed all ersällakärnan i gällande föreskrifter i radioansvarigheislagen (1966:756) och övrigalagar av molsvarande innebörd. Grundlagen skall vara tillämplig på sändningar avradioprogram som är riktade till allmänheten och avsedda atl tas emol medtekniska hjälpmedel (I kap, 6 § första styckel). 3 1990/91. omfattakommunikationsradio och liknande icke massmediebcionad an- Prop.1990/91:149 vändning av radiofiekvenser eller tiådnäl. Grundlagen skall gällabåde markhundna .sändningar och såilanasatellitsändningar som ulgår från (Ikaj). 6 "5 försia styckel), t.ex. upplänkar till en .salellit från svenskt territorium. na om en-.sarnansvar och källskydd m.m. kommer där med - i mol.sals lill vad som ärfallel med beslämmelserna i radioansvarigheislagen- atl kunna gälla också .sändningar avsaiellilsändande [)rogramförctag. I vissa avseenden öppnargrundlagen för en reglering vid sidan av dennagenom vanlig lag. Tör- det försia skall vad som .sägs i 1 kap. H och 9 SS tryckfrihetsförordningen om all föreskrifter ilag får meddelas i fråga om upphovsmänsrälligheler, annonser om alkoholeller tobak, kreditupplysnings-verksamhet och tillvägagångssätl föranskaffande av uppgifter ulan hinder av grundlagen gälla ocksåi fråga om radioprograr-n, filr"neroch Ijud-u[)|)tagningar (I kap. 12 §första slyckel). Hänvisningen lill 1 kap. 9 § tryckfrihctsför-or-dningcninnebär bl.a, all det är möjligl alllagstifta om förbud mol atl viti marknadsföring av alkohol eller tobak använda kommersiella annonser i ljudradio- ochTV-program. Grundlagens antlra öppninggäller att del i lag får meddelas föreskrifterom förbud i övrigt mi>l kommersiell reklam i radioprogrameller om villkor för .sådan reklam. Detsamma gäller föreskrifter om förbudmol och villkor för annan annonsering och sänilning av jjrogram, som helt eller delvis bekostasav annan än den sor-n bedriver programverksamheten(1 kap, 12 S andra .stycket), I specialmoliveringen lill I kap. 12 S andra slyckel anförs (s. 113) all regleringen/r styckets första mening öppnarför en miijiighel all genom lag avgöra om reklam skall få förekomma i inhemsk radio och TV ochatl reglera villkoren för sådan reklam inom de ramar som bestämsav grunillagens syfle, . En illustration lill styckets innebörd ger enligt pr-oposilionen radio-lagsulreilningensbetänkande (SOU 19)0:7) ligstiftning för reklam i svensk TV. De föreskrifter som föreslås i tietta betänkandeskulle, anför föreilragande statsråtlct, igrundlagens mening ulgöra villkor för reklam i railioprogram. Med utlryckel kommersiell reklam avser grundlagsförslaget rent affärsmässiga meddelanden som syftar till att främja avsättningav varor eller tjänster m.m; däremot faller inle under delta begrepp reklam som äi inriktad påatl bibringa allmänhelen vissa allmänna värderingareller påverka människors beleende i viss riktning, Ispecialmoliveringen anförs (s. I 14) atl lill den senaresorlens reklam, som i dagligt lal brukar kallas åsikl.sannonsering, bör kunna hänföras t.ex.meddelanden från poliliska partier. Det uttalasall det bör finnas möjlighet all i lag mcdile-la föreskrifter ävenom sådan reklam. I sammanhangel hänvisas till SOU 1990:7 s. 192-199. Uttrycketannan annonsering anges bygga på begreppsbildningen i Prop. 1990/91:149den europeiska TV-konvenlionen och i del akluella belänkandel av radiolagsulredningen. Slutligen uttalas om 1 kap. 12 § andra slyckel allföreskriften gäller sponsring lämnar samma utrymme för reglering ivanlig lag som i fråga om kommersiell reklam och annan annonsering. 2.6 Regeringens proposition om ändring iradioansvarighetsiagen m.m. började Nordisk Televisit)n AB .sändningarnaav sina program via Tele-X-satellilen (""). 1 en framställning lill jusliliedepartementet den 3augusti 1990 har bolagel hemställt alt regeringen vidtar åtgärder föratt för föreslå en lagsliflning som innebär all .sändningar från TV4 kommer att omfattas av samma yltrandefriheisrältsliga regler som gäller förde förelag som har tillstånd att sända enligi radiolagen. Enligi bolaget skulledet vara olyckligt om denna fråga fick sin lösning först i samband med enframlida mer övergripande revidering av den yllrandefrihels-räitsligalagsliflningen. har i en framställning lilljusliliedepartementet också framförl krav om lagsliflningi äm-nel. Med anledning av framställningarna har regeringen den 31januari 1991 beslulal en proposition om erforderliga lagändringar (prop.1990/91:94). Proposilionen bygger |)å en inom ju.stiliedepariemenlel upprättadpromemoria med förslag till ändringar iradioansvarighetslagen och lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter ochljud- och bildupplagningar. Vid elt möte i juslitiedepartemenlel den 12december 1990 framförde företrädare för vissa myndigheter .saml förelag ochorganisalioner .synpunkter på promemorians innehåll. Proposilionen innebär bl.a. alt del görs ell tillägg i 1 §försia slyckel radioansvarigheislagen om all lagen gäller - föruiomyttrandefriheten i Ijuilradio- och televisionsprogram (radioprogram) somsvenskt programförelag får sända med stöd av lillslånd enligt 5 § första ellerandra slyckel radiolagen - också yttrandefriheten i radioprogram lill allmänhetensom förmedlas från annat svenskl programföretag genom satellitsändning somutgår från . I propositionen föreslås vidare ändringar i radioansvarigheislagenmed utgångspunkt från etl förslag av radiolagsulredningen om atl vissa delar avförordningen (1967:226) om tillämpningen av radioansvarigheislagen börinarbetas i lagen, varav kan följa att förordningen som sådan upphävs. Propositionens förslag lill ändring i pTrklexemplarslagengår ul på atl även saiellilsändande företag som måsle göra s.k.referensupplagningar av program enligi radioansvarighetslagen bör vara skyldigaatl - sedan de bevaratupptagningarna - lämna des,sa som pliktexemplar Prop. 1990/91:149 till arkivet fcir Ijuil och bild. De akluella lagändringarnaföresläs Iräda i kraft den I9*M. 3 Vissa huvudprinciper i mina förslag Pop. 3.1 En bred politisk lösning Under den senare delen av 1980-lalel har vi kunnat iakttaen snabb ulveckling både när del gäller satelTrlsänd TV och i fråga ommarksänd TV i utlandet. Som jag har berört tidigare sänds ett 80-talprogramkanaler ul från salellit över Euro|)a. Del finns ett slort antal specialkanalermed inriktning mot särskilda intresseområden. Flera nationella TV-förelagligger bakom redigerade satellit program med det bästa ur den egna produktionen.För de reklamfinansierade underhållningskanalernas del märks entyngdpunktsförskjutning i riktning från de tidigare "all-europeiska"programmen till programkanaler som vänder sig lill enstaka länder ellerspråkområden. I många länder har del skell förändringar inom dennationella televisionen. Förändringarna har i allmänhet inneburit alt reklamfrnansieringhar kommit alt spela en större roll i den marksända televisionen, I någraländer har de pr-ogram[)olitiska följderna av en intensiv konkurrens mellanolika reklamfinansierade TV-förelag kommii till klarl ullryck i form av etlulslälal programulbud, som främsl är inriktat på underhållning. 1 de nordiska länderna finns reklamfinansierad TV sedanlång lid i och . 1 inleddes sändningar i en delvis reklamfinansieradandra TV-kanal så sent som . I pågår förberedelserna för atlslaria en ny reklamfinansierad TV-kanal. Även inom ljudradions område har del skett förändringar ivår omvärld, men dessa har haft mindre omfattning än för televisionens del.Del förekommer satellitsända ljudradioprogram, men betydelsen av dessa ärbegränsad eftersom de salelTrler som används inle medger rörlig mottagning. allmänna debatten i har det framförts förslag om olika nya formerav ljudradiosändningar. Etl ställningslagande lill TV-reklamfrågan i har,som lidigare har berörts, förberetts genom två utredningars arbele.TV-utredningens belänkande (SOU 1989:73) TV-poliliken har en mer principiellinriktning, medan radiolagsulredningen behandlar lagsliftningsfrågorna i belänkandet(SOU 1990:7) Lagsliftning för reklam i svensk TV. Remissbehandlingen avutredningarnas förslag, liksom den offentliga debatten, visar atlTV-reklamfrågan i vissa avseenden är konlroversiell. Med hänsyn till den betydelse som radion och televisionenhar för möjligheten atl uinyitja yiirandefrihelen är det angeläget attpolitiska beslut om villkoren för radio- och TV-verksamhei kan fallas under såstor politisk enighet som möjligt. Ämnesområdet är även lekniski ochlagstiftningsmässigi kompliceral. Av dessa skäl har, som jag nämnt, förevarandeproposilion utarbetats i samverkan med en beredningsgrupp som innehåller re|)re.senlanler för de partier som är representerade i Prop. 1990/91:149 . Ulifrån överläggningarna i beredningsgruppen gör jag bedömningenall lie förslag sorn jag i del följande kommer all lägga fram i allt väsentligtbör kunna få slöd av en bred r-najoritet i . Detta innebär givelvisinte alt åsikterna överensstämmer på varje punkl eller att de som har andrauppfattningar än mina skulle avstå från alt framföra dessa när ärendelbehandlas i . Vad jag syftar på är emellertid alt bered-ning.sgruppens diskussioner ger mig anledning all förmoda atl del finns en bredsamstämmighet i fråga om alla vikliga punkter i förslagel. De förslag som jag lägger fram innebär bl.a. alt del blirmöjligt all använda reklam som inkomstkälla för svensk marksänd lelvision ochatt ell frislåenile programföretag skall kunna börja sända marksänd 'TV medreklam fr.o.m. slutet av innevarande år. Den nödvändiga lagsliftningen föreslåsträda i kraft , Förslagen berör också villkoren för verk-,samhet. De nuvarande avialen mellan staten och olika företag gäller lill utgången av . Med hänsynlill all Radio-koncernens räkenskaper redovisas perkalenderår bör den nuvarande avtalsperioden förlängas med etl halvår lill ulgångenav . De nya avtalen kommer alliså all börja gälla . Genom all de innevarande avtalen förlängs behöver- inieriksdag och regering ta slutlig slällning lill villkoren för förden kommande avlalsperioden förrän , Bl.a. med hänsyn till allförutsättningarna för bör kunna överblickas närbeslul om en fristående reklam-TV-kanal fattas är det emellertid önskvärt altvissa riktlinjer för liden efter anges . Mina förslag och bedömningar innehåller följandehuvuddelar. * Inkomster från marknaden för TV-reklam i Sverigeskall bidra lill all finansiera svensk marksänd television. '■" som är fristående fränSveriges ges rätt all sända annonsfinansierade TV-progiarn ietl nytt rikstäckande nät av n-iarksändare. * För all marksänd televisionen skallgälla krav [)å kvalitet och elt mångsidigt programulbud. * Radio-koncernens uppdragförblir oförändrat. Sändningarna skall ske i två kanaler för television ochfyra kanaler för ljudradio. Organisationen skall förenklas och effektiviseras. * Radio-koncernensverksamhel finansieras i huvudsak med TV-avgiftsmedel. Koncernens sändningarskall inte innehålla betalda annonser. Finansieringen tas upp till prövninginför medelstilldelningen för . * Avtalen mellan staten och reklam-TV-föreiagei resp,bör löpa . inledas islutet av eller . avtal bör Prop.1990/91:149 gälla fr.o.m. . * Sändarnäiei för rundradio får en nyhuvudman. * Myndighetsuppgifterna inomrundradions område samordnas. * De tekniska förutsättningarna förutökade sändningar av ljudradio och television utreds. I de följande kapitlen kommer jag att närmare behandla deolika frågorna. I detta sammanhang vill jag anföra vissa principiella motivför mina ställningstaganden. 3.2 Reklaminkomster skall finansiera svensk television Det nuvarande förbudet mol reklam som en metod attfinansiera TV i har sin grund i bl.a. de oönskade effekter somförknippas med sådana sändningar. Som exempel kan nämnas alt reklam ietermedierna har anseUs hota dagslidningarnas ekonomi, all reklam i TV med annan annonsering up|)fallas som påträngande ochinformations-fattig och all, som ulländska erfarenheler visar, reklamfinansieringkan leda till elt utslätat programulbud och 1111*311 programföretagens oberoendehotas. lilbaka använder emellenid olika förelagsalelliler för att nå den svenska allmänhelen med reklamfinansieradeTV-sändningar. kan av de svenska hushållen ta emoldessa. Den pågående utbyggnaden av kabelnät kommer säkerligen atlmedföra alt antalet bosläder där del är möjligl all la emot saielliiprogramökar yllerligare någol. Effekterna av TV-reklam kommer sålunda att framträda ävenvid elt bibehållande av nuvarande förbud mot reklamfinansierade sändningar imarknätet, låt vara kanske inte med samma styrka som i det fallet attmarksändningar med reklam når hela folket. De Hesla satellitsända programkanaler har en ulformningsom är anpassad till verksamhelens kommersiella syfle. De har en tonvikt på underhållningsprogramav olika slag, och de syftar till all locka den publik som är attraktiv förannonsörerna. Någon motsvarighet till de krav som i de fiesia länder slälls päden marksända televisionen finns inte för sa-tellilkanalerna. Elt medel för alt dra en stor publik lill en TV-kanal ärall förvärva ensamrätt att sända intressanta sporlevenemang, nyare filmer ochpopulära TV-serier. I en siluation med flera reklamsändande TV-företag ärkampen om del mest attraktiva programstoffet etl viktigl inslag i konkurrensenmellan förelagen. För TV-publikens del får denna konkurrens belydelse främslom del inte är möjligl för alla att la emot de attraktiva programmen. Om t.ex.en stor idrottstävling sänds i en satellitkanal i slället för i den marksändatelevisionen kommer de TV-lillare som saknar lillgång till satellitprograminle all kunna följa tävlingen i IV. Detspelar däremol ingen roll förpubliken om ell visst program sänds i den ena eller andra marksän- Prop.1990/91:149 dakanalen, förutsatt all mottagningsmöjlighelerna är desamma för alla I laki med alt kabelnäten byggs ul kan de saiellilsändandeprogramföretag som har framgång hos publiken förväntas få lillgång till alltstörre resurser för att förvärva program. Genom atl det inle ställskulturpo-litiskt grundade krav på dessa förelag kan de dessutom anslå en slordel av de ökade resurserna till atl anskaffa jusl program inom de mestpu-blikaiirakiiva kategorierna. För kommer en sådan situationatt innebära svårigheter. Företagets förpliktelser omfallar både att sändapo|>ulära program lill en slor publik och alt lillgodose önskemålen hosmindre grupper. Om inköpskonkurrensen driver upp priserna på de mestpublikdragande programmen kommer förelagel att få det allt svårare alt fullgörasina förpliktelser mol både slora och små grupper bland publiken. Utöver vad jag redan har sagt anser jag därför all jag kansammanfalla utvecklingen i följande ordalag. En betydande del av Sverigesbefolkning kommer att nås av TV-reklam från satelliter. De leklamsändandeföretagens programtablåer kommer att vara sammansatta ulifrån kommersiellahänsyn, och de kommer inte att följa några nationellt fastställda rikllinjervad gäller t.ex. förekomst av program av svenska upphovsmän eller om svenskaförhållanden, eller vad gäller all det skall sändas nyhets- ochaktualitetsprogram. kommer all få allt slörre svårigheteratl fylla sin uppgift alt sända ett omväxlande programulbud till hela svenskafolket. Mol den här bakgrunden finner jag det befogal allförespråka en sådan omläggning av TV-poliliken att reklamsändningar tillåts imarknät. I fråga om marksändningar från sändare här i landet kan svenskapoli-liskl valda organ få infiytande över att programverksamheten i väsenlligaavseenden motsvarar de önskemål som bör ställas |)å en nalionell TV-kanal vadbeträffar mångfald, kvalilet och balans. Även med sådana förpliktelser bör enmarksänd TV-kanal kunna bli så attraktiv för annonsörerna alt reklamintäkternakommer atl kunna bekosta en kvalitativt inriktad programverksamhet. Del blirdå också på etl hell annal säll än vid elt fortsatt reklamförbud imarksändningar möjligt att motverka de oönskade följderna av TV-reklam. 3.3 En ny rikstäckande TV-kanal Reklaminkomsler kan användas på olika säll i den marksändatelevisionen. En möjlighet är alt låta reklaminkomsler lillsammans med avgiftsmedelfinansiera den befintliga televisionen. En sådan blandad finansiering är sedanlänge den vanliga i . Om en sådan ordning infördes i skulleresurserna för den befintliga televisionen kunna ökas, TV-avgifterna sänkaseller bådadera. TV-titlarna skulle kunna dra fördel av längre sändningslid, merpåkostade program eller lägre TV-avgifter. Anlalel TV-kanaler skulle emellenidförbli oförändrat, åtmin- stoneunder bästa sändningslid och för de liltare som inle kan la emol Prop.1990/91:149 saielliiprogram. De saiellilsändande programföretagen skulle spelaen lika viktig roll som hitlills för de TV-lillare som kan ta emol programmen.De problem som följer av all vissa intressanta program skulle förbehållastittare med tillgång lill saielliiprogram skulle kvarstå oförändrat. Mol denna bakgrund förordar jag att reklamintäkter användsför all bekosta yllerligare en TV-kanal. Sändarnäiei för den nya kanalen börsnabbi byggas ut så alt sändningarna kan las emol i alla befolkade delar avlandel. Etl viktigt skäl för milt förslag är atl ökadevalmöjligheter på så sätt blir tillgängliga för hela befolkningen. Det ökadeurval som reklamfinansieringen för med sig blir inle bara förbehållet dehushåll som är kabelanslutna eller som har kostal på sig en egenparabolanienn. renna lösning innebär också att de problem som kan bli enföljd av alt olika programföretag skaffar sig ensamrätt till de mest åtråvärdaprogrammen blir mindre omfattande. Om olika marksändande TV-företag kämpar oml.ex. del mest attraktiva sporlmaterialet kommer resultatet inte all bli allvissa grupper bland publiken utestängs från sådana TV-program som de tidigarehar kunnal se. annal vikligl skäl för atl inrälla ytterligare enTV-kanal är att det på så säll blir möjligt att låla etl från fristående programförelag inleda TV-sändningar i . Genom atl ell nytt programförelag kan verka under fullredaktionell och programmässig självsländighel möjliggörs ökad mångfald.Händelser och skeenden kan belysas från nya synvinklar. Del nya programföretagetkommer alt kunna organisera verksamhelen med utgångspunkt i dagens leknik ochproduktionsförhållanden, och kan utveckla journalistiken och programpoTrlikenulifrån egna föruisäiiningar. Förekomsten av ell nyll program fö re lag som ivikliga avseenden kommer att arbeta under likartade villkor som SverigesTelevision bör också kunna få en stimulerande inverkan på del sistnämndaförelaget. 3.4 Krav på kvalitet och ett mångsidigt programutbud Möjligheten all sända television är en begränsad nalionellresurs. Del är naturligt all den som får lillgång till denna möjlighei ocksålar på sig ell ansvar för hur möjlighelen används. Som samlingsbeteckning för de villkor som hargällt för den svenska televisionen används benämningen "programverksamheti allmänhetens tjänst". Innebörden har av sammanfattatsunder rubrikerna "Geografisk rättvisa", "Redakiionelltoberoende", "Mångfald och balans" och "Ett omväxlandeprogramutbud av god kvalitet". Målet är all, inom de begränsningar somresurstillgång och sändningstid sätter upp, ge hela publiken tillgång till ettintressant programutbud. 1 delta ingår au fungera som en arena där åsikierbryts och där olikainfallsvinklar prövas samt att sända program som vänder sig till så- Prop.1990/91:149 väl stora som små grupper inom publiken. Jag vill undersiryka att ansvaret all tillgodose mindregruppers intressen inle är liktydigt med atl endasl betjäna små grupper avsärpräglade individer. De flesla människor lorde på vissa områden ha smak ochintressen som överensstämmer med majoritetens medan de på andra områden harönskemål som inle delas av så många andra. I realiteten ingår alla medborgare ietl storl antal minoriteter. Elt programutbud som präglas av mångfald tillgodoserdärför behovet av omväxling hos en majoritet inom publiken. Dessutom finns delgivelvis TV-lillare som på grund av t.ex. funktionsnedsättningar ellerbristande kunskaper i svenska behöver särskilda ålgärder för atl kunna följaprogrammen. Utländska erfarenheler visar alt reklamfinansieradetelevisionsföretag som arbetar hell på den kommersiella marknadens villkorlenderar atl sända ell ensidigt programutbud med tonvikt påunderhållningsprogram som i försia hand syftar lill att drastörsta möjliga publik. Mindre publikgruppers intressen tillgodoses inte. Euprogramulbud som anpassas till annonsfinansieringens förutsättningar innebärdärför att TV-litlarna får mindre möjlighet att välja mellan program av olikaslag. Enligt min mening bör elt reklamfinansierat TV-förelagvars sändningar når hela befolkningen ha goda förutsättningar all uppfyllavillkor för programverksamheten som går ulöver det som kan uppfattas somoptimalt från kommersiell synpunkt. Villkor av della slag kan gälla t.ex. ettomväxlande programulbud, som innehåller program av olika slag och som vändersig lill olika delar av publiken. Tinansieringssätlel innebär emellertid atlell reklamfinansierat TV-förelag inte kan uppfylla lika långtgående krav somett programföretag som finansieras med avgifter. Genom att såväl reklam-TV-föreiaget som SverigesTelevisions sändningar skall uppfylla villkor av angivet slag i fråga omprogramverksamheten kommer emellertid de samlade TV-sändningarna övermarknätet au fungera i allmänhetens tjänst. När det gäller den slörre delen avprogramutbudet kommer ansvaret för att så sker alt vara delat mellan SverigesTelevision och reklam-TV-företagel. I fråga om vissa programtyper ochpublikgrupper kommer ansvaret emellertid all som hitlills odelat åvila SverigesTelevision, Av del sagda följer att kraven på Televisionsprogramverksamhet även i fortsällningen kommer att vara lika omfattande somför närvarande. Det innebär bl.a. atl programutbudet skall vara omväxlande ochta hänsyn lill de skiftande behov, intressen och förutsättningar som finns ibefolkningen, varvid även mindre gruppers iniressen skall tillgodoses. Detskall finnas utrymme för en mångfald av olika åsikter och meningsrikiningar ochför ell mångsidigt utbud av program på svenska språket och med svenska artisteroch svenska upphovsmän. För att dessa ambitioner skall uppfyllas behöver SverigesTelevision sända program av många olika slag, t.ex. nyhetsprogram,sportprogram, underhållningsprogramav olika slag, kultur- och debattprogram, barn- Prop. 1990/91:149 programsamt program om religion och vetenskap. måste också lasärskild hänsyn lill språkliga och etniska minoriteter och till olika grupperav handikappade.