prop · GE03154 · 1990-12-31 00:00:00 — Frågankring den ökande komplexiteten i de finansiella företagen och koncernerna gördet nödvändigl att samhället samordnar och förstärker tillsynsmyndigheterna.TCO anser alt samordningen brådskar occh ser därför med särskill inlresse framemot del förslag som den av regeringen utsedde ensamutredaren ska presentera.Tillsynen av den finansieUa företagen måste bli heltäckande. Det är därför avbetydelse att ett holdingbolag som moderbolag inte undantas från tillsyn avinspektionerna. Ipromemorian föreslås all regeringen ska kunna ulse offentliga representanterockså i holdingbolagens styrelser. TCO kräver att de facklig organisationerna garanterasrepresentation inle bara i de verksamhetsdrivande bolagens slyrelser ulan äveni styrelserna för de eventuella holdingbolag som kommer att skapas. Många förde anställda vikliga beslut beträffande sysselsättning m. m. kommer sannoliktalt fattas i dessa styrelser. Det är därför nödvändigt alt de anställdas organisalionerhar en representation där. har ingenting emot förslag.Det är en av flera ändringar som måste göras i de lagar som reglerarfinansmarknaderna. Ändringenär dock inte helt problemfri. Dagens banker och torsäkrings-bolag har i hägnetav ett gammalt lagsystem kunnat skapa var för sig starka finansiella enheter.Med samgående ökas koncentrationen. En sådan kan bli beslående eftersominträdeskostnaderna till marknaderna i fråga är höga. öppnasemellertid gränserna alltmer mot världen vilket motverkar koncentrationstendenserna. Dessaär emellertid inte unika för utan uppträder i hela . Därför finns anledning attbåde i och inom EG bevaka Prop. 1990/91:154 utvecklingen från konkurrenssynpunkt. Ettannat problem gäller branchglidningens effekter på aktiemarknadernaseffektivitet och på ägarrollen i och i ett ekonomiskt enatEuropa. Om koncentrationen blir mycket stark och finanskonglomeratenfår som i äga aktier i exempelvis industriföretag skulleaktiemarknadens karaktär av institutionellt ägande bli mycket markant. Därmedkommer också frågan om ägarrollen i fokus. Det finns med andra ord allanledning att fortsättningsvis följa utvecklingen i nämnda avseenden. Försäkringsförbundettillstyrker att integration mellan försäkringsverksamhet samt bank- och annanfinansiell verksamhet skall kunna ske genom alla de föreslagna modellerna ochenligt förbundet är det ytterst angeläget att förslaget snabbt genomförs. Försäkringsförbundetmotsätter sig kravet att innehav i det ägda bolaget skall vara så slort att detblir fråga om dotterbolag. All finansiell verksamhet är underkastad långtgående krav på tillsyn av endera bank- eller försäkringsinspektionen för att tillgodoseolika skyddsintressen. Det finns därför enligt riksförbundets mening ingetsådant intresse som nödvändiggör att ett moder-dotterbolagsförhållande börkrävas. Inom den finansiella sektorn, lika litet som inom näringslivet iövrigt, är ett regelrätt moder-dotterbolagsförhållande alltid nödvändigt föratt man skall uppnå effektiva strukturer. Redan ett mindre engagemang kanibland vara tiUräckligt för all det ägande bolaget skall kunna utöva denfaktiska ledningen i det andra förelaget. I internationella sammanhang anses enägarandel på tillräcklig för att konstituera ett kontrollägande iföretaget. Iantagna EG-direktiv och föreliggande förslag till direktiv pä försäkringsområdetfinns inget stöd för att kräva att ett ägarförhållande i en finansiell gmppmåste vara så långtgående att det blir fråga om dotterbolag. Det är ytteriigareett skäl som enligt mening starkt talar mot att låsareglerna för svenska finansiella grupper till mer begränsade ägarstrukturer. Folksamvälkomnar att svenska företag inom bank- och försäkringsväsendets område geslegala möjligheler alt integrera sig som dotter- och syster-företag ifinansiella koncerner. instämmer i atl integrationen bör enbartförekomma på koncernnivå och att det alltså inle skall vara tiUåtet all i ettenskilt företag blanda arlskilda verksamheter, som t. ex. bank- ochförsäkringsverksamhet. Förslagenär i flera avseenden ofullkomliga och mäste bli föremål för överarbetning innanlagstiftningen genomförs. En fömtsättningför banks m. fl. förvärv av ett försäkringsbolag är enligt förslaget att moderbolaget i bankkoncernen förvärvar så många aktier att 174 det får ett bestämmandeinflytande i försäkringsbolaget. 1990/91:154 get måstealltså vara ett dotterföretag i bankkoncernen. ifrågasät- Bilaga 2 teratt det med hänsyn till skyddsinlressena i bankverksamheten skulle varamotiverat med ett sådant krav. Detta skulle bl. a. omöjliggöra konstruktionersom innebär att en bank och ett försäkringsbolag bildar elt gemensamt 50/50-ägtbolag eller en koncern för branschgemensamma verksamheter. Förslaget i dennadel begränsar enligt mening möjligheterna till lämpligabolags/koncernbildningar på ett onödigt och stelbent sätt. Detbör påpekas att, mot bakgmnd av den intressegemenskap som kommer att rådamellan försäkringsbolaget och övriga företag i koncernen, det kan finnas riskför att de av försäkringsbolaget förvaltade tillgångarna kommer att användasför att stärka övriga koncernföretags kapitalsitua-tion. inom ramen för femprocentsregeln tillskjuta aktiekapital tillfinansbolag, kreditaktiebolag, och därmed förstärka såväl det enskildaförelagens kapitalbaser som koncernens konsoliderade kapitalbas. Dessutom kanförsäkringsbolagets tillgångar användas för att utan begränsning av femprocentsregeln lämna förlagslån och andra kapitalbasgrundande lillskoll till såväl moder-som systerföretagen i koncernen. Förstärkningen av kapitalbasen kommer i dessafall att bli delvis skenbar eftersom tillskotten av riskkapital kommer frånföretag inom koncernen. Idetta sammanhang bör också erinras om att femprocentsregeln har tiU syfte attförhindra försäkringsbolag från att skaffa sig företagarintressen och därmed företagaransvari andra verksamheter än försäkringsverksamhet. Det regelsystem som föreslås ipromemorian innebär att försäkringsverksamheten riskerar att underordnas annanfinansiell verksamhet och att försäkringsbolagens finansförvaltning används förändamål som inte i första hand gagnar försäkringstagarna. Detta kan inte ansesförenligt med de motiv som ligger till grund för femprocentsregeln. Folksamvill mot bakgrund av vad som anförts sätta i fräga om inte det föreslagnaregelsystemet bör kompletteras på sådant sätt att tillskott som härrör från ettförsäkringsbolag inom koncernen inte får medräknas i vare sig det enskildaföretagets kapitalbas eller koncernens konsoliderade kapitalbas. Genom en sådanregel skulle icke önskvärda incitament all utnyttja det i försäkringsbolagetförvallade kapitalet för andra ändamål än sådana som tjänar försäkringstagarnasintressen i slor utsträckning försvinna. En sådan regel skulle också vara välförenlig med principerna för den konsoliderade kapilaltäckningen. Samfundettillstyrker föreslagna förändringar i bankrörelselagen, bankaktiebolagslagen,lagen om finansbolag och försäkringsrörelselagen. Samfundetser det som ett oeftergivligt krav att den integration som kan komma ifråga endast kan ske på koncernnivå. Lagstiftningen måste även framgent mycket starkt lillgodose de s.k. skyddsintressena inom såväl bank- som försäkringsrörelse. I promemorian framhålls atlden s.k. konkurrensproblematiken mellan Prop. 1990/91; 154 och utlandetmer ingående behöver uppmärksammas . Samfun- Bilaga 2 det ser det somangeläget att det relativt kortsiktiga perspektivet inte i något avseende fårstå före de för bankkunder och försäkringstagare så viktiga skyddsintressena.Friheten för bolagen får inte ta sig sådana former att tilltron till banker ochförsäkringsbolag kan komma att ifrågasättas. Frånbank- och försäkringshåll framhålls atl tillgängliga samarbetslösningar inte ärtillräckliga. Samarbetet bör bygga på ägarsamband. Delta är en för samfundetviktig utgångspunkt för samfundets stäUningstagande. Samfundetär av den uppfattningen att endasl elt ägande som ger ett stabilt bestämmandeinflytande kan ge ytteriigare samordningsfördelar utöver vad som är möjligt.Ägarintressen av sådan omfattning leder till förstärkta kapitalbaser utöver vadsom nuvarande regler leder lill för vart och ett enskilt bankbolag ellerförsäkringsbolag. Ägarintressen av mindre omfattning leder som regel inte lilldet ägaransvar som är nödvändigt för att integrationen som sådan skall ledatill eftersträvade välfärdsvinster. Aktieinnehav av den mindre omfattning somföreslås gälla för försäkringsbolag når inte detta mål. Aktieinnehav kan därmöjligen syfta lill alt ge bolagen en viss insyn i och kontroll över desamarbetsavtal som likväl kommer att bli en nödvändighet mellan de alltjämtsärskilda verksamheterna. Föratt uppnå ett stabilt bestämmande inflytande erfordras att aktieförvärvenleder till av röstvärdet i det förvärvade bolaget. Koncernförhållandekan som bekant föreligga även vid lägre innehav. Vidare kan för praktiskt bmk eltbestämmande inflylande föreligga vid mycket låga innehav i fall. då resterandeaktier ligger på en mångfald händer. Samfundet menar all det stabilabestämmande inflytande som erfordras för att uppnå långsiktigarationaliseringsvinster ulan eftergift vad gäller skyddsinlressena inte ärförenligt med dessa lägre innehav eftersom det bestämmande inflylandel då iinte obetydlig omfattning kan vara beroende av förhållanden som bank-respektive försäkringsbolaget inte råder över. 111 113 förs resonemang kring bland annat ansvarsgenombrotl. Samfundetvill med skärpa framhålla vikten av att tillsyn och kontroll helt bygger på ettför tillsynsmyndigheterna tillgängligt regelsystem. Med den hårdnandeinternationella konkurrens som förespeglas kan man inte förlita sig påmoderbolags moraliska ansvar. Sådanl ansvar bygger för övrigl på etl myckelstort ägarintresse. De mindre poster som försäkringsbolagen föreslås fåtillstånd för inrymmer normalt inte sådant ansvarstagande. 1.20 (SBmf) och () Förbundenär posiliva till de förändringar som föreslås för all möjliggöra en integration mellan banker och försäkringsbolag samt att svenska bank- och försäkringsbolag får verka under samma villkor som i övriga . Det är Bankinspektionen respektive som har 176 att tillse attverksamheten bedrivs på ett sunt sätt och utan risk för bankens Prop. 1990/91;154 eller försäkringsbolagets soliditet och likviditet. Nuvarande ordning fömt-Bilaga 2 sätts gälla även med den föreslagna lagstiftningen. Bankinspektionenkontrollerar därmed banker och andra företag under dess tillsyn i enfinansiell koncern medan har tillsynen överförsäkringsbolag inom koncernen. Bankinspektionen skall ge tillstånd för banksförvärv av försäkringsbolag. Försäkringsbolag som vill köpa bank, finansbolag, fondkommissionsbolageller kreditaktiebolag skall ha godkännande av . Förbundetanser det lämpligt att en samordning sker av tillsynsmyndigheterna så att äveni detta avseende ett likartat regelverk gäller och en enhetligt praxistillämpas. Vi tror inte att detta är möjligt om inte bank ochförsäkringsinspektionerna slås samman till en myndighet. Dentillsyn som skall ske av de olika delarna av en finansiell koncern måste varaheltäckande. Något skäl att undantaga moderbolaget i den finansiella koncernenfrån tillsyn kan inte föreligga. Ytterligareen fråga som avser holdingbolag önskar förbunden aktualisera. I promemorianföreslås att regeringen skafl kunna utse offentliga ledamöter i holdingbolagsstyrelse och att ordförande i styrelsen skall godkännas av Bankinspektionen.Härmed jämstäUes den finansiella koncernen med vad som gäller för banker ochförsäkringsbolag. För de anställda är det självfallet nödvändigt att även representanterför de anställda har säte i styrelsen för holdingbolagt med tanke på de förkoncernen viktiga beslut som där tas, på samma sätt som gäller i banker ochförsäkringsbolag i övrigt. Förbunden kräver därför att lagstiftningen ocksåutsträcks att gälla de anställdas styrelserepresenlation. Deövriga remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft några erinringar omhuvudinriktningen i promemorians förslag. Bankernasoch försärkringsbolagens centrala roll i samhällsekonomin och därmed deras speciella skyddsvärde utesluter att de har andra finansiella institut som moderbolag. De speciella skyddsintressena tillgodoses då banken är moderbolag till försäkringsbolaget eller vice versa och även då elt holdingbolag är moderbolag för de aktuella instituten och äger institut under direkt eller indirekt tillsyn. Finansbolag och övriga s. k. specialinsti tul bör emellertid, enligt bankinspektionens mening, inte ha det bestäm mande inflytandet över banker och försäkringsbolag. Moderbolaget till banken eller försäkringsbolaget bör alltså inte var annat kreditinstitut än bank eller i sin tur vara dotterföretag till annal kreditinstitut än bank. Såväl tillsyn som riskanalys måste göras för koncernerna som helhet. 12 1990/91. Partiell bolagstillsyn gerinte en tillräckligt tydlig bild av bolagets risksilua- Prop. 1990/91; 154 tion. Bankinspeklionenanser att holdingbolagsmodellen, under förutsättning att holdingbolagel stårunder tillsyn, är klarl att föredra från tillsynssynpunkt. Holdingbolagsmodellenär överskådlig och flexibel. Den underlättar en heltäckande riskananlys.Genomlysningen torde fungera bättre än om moderbolaget utgörs av bank ellerförsäkringsbolag. Då moderbolaget är rörelsedrivande finns det, enligtbankinspektionens mening, större risk för atl intressemotsättningar uppkommerinom koncernen och att skyddsintressena därmed tillgodoses sämre än omföretagen är organiserade enligt holdingbolagsmodellen. Bankinspektionen finneremellertid att dessa aspekter inte bor väga tyngre än de neutralitetsskäl sompromemorian framhållit. Även de två andra modellerna bör alltså kunna godias. Eftersomförsäkringsbolagens placeringar inte omfattas av kapilaltäckningen i enfinansiell koncern är det möjligt att förlägga placeringar som kräver hög kapilalläckningtill försäkringsbolaget. Den lägsta kostnaden kan därmed komma att styra helakoncernens verksamhet och därmed koncernens allokering av risker. Bankinspektionenförutsätter att frånvaron av kapitaltäckningskrav även kommer alt påverka strukturulvecklingenpå kreditmarknaden och påskynda integrationen mellan bank ochförsäkringsverksamhet. Lagstiftningen innebär en möjlighet atl kringgå kapitaltäckningskraven.Av konkurrensskäl kommer det för bankerna närmast atl vara nödvändigt att haett nära förhållande till ett försäkringsbolag. Lagstiftningen kan medföra enstrukturförändring för den finansiella marknaden som annars inte skulle hakommit till stånd. Så länge kapitaltäckningsfrägan inte är löst kvarstår ettallvarligt problem för den finansiella marknaden. Bankinspektionen anser dockinte att denna fråga bör hindra den föreslagna integrationen mellan bank ochförsäkringsbolag. Lika konkurrensförutsättningar gentemot utländska bolag vägeri ett kortare perspektiv tyngre än den påtagliga risken för icke önskvärdastyrningseffekter. Sälänge frågan om kapitaltäckning inte är löst står tillsynsmyndigheten införuppgiften atl avgöra om koncernens verksamhetsplanering och eventuella internaöverföringar har sin grund i koncernens önskan att kringgå kapilalläckningsreglerna.Bankinspektionen finner att om myndigheten skall ha någon reell möjlighet atlkontrollera sådan överföring är del nödvändigt att holdingbolagel i denfinansiella koncernen står under tillsyn. bör även hamöjlighet atl förbjuda verkställighet av transaktioner som görs i uppenbartkringgående syfte samt atl ålägga bolag alt vidta rättelse där så kan ske omtransaktionerna redan verkställts. Delta bör framgå direkt i lag. Genomatt försäkringsbolagen undantas från bankernas rörelseregler kommer inte hellerbankernas regler om enhandskrediter atl omfatta försäkringsbolaget. Bankinspeklionenfinner att med hänsyn till koncernernas risknivåer bör särskilda regler om enhandskrediterinföras för försäkringsbolag. Gränser bör även sättas på koncernbasis. 1990/91; 154 Bilaga 2 Inspektionenvill understryka vad i promemorian framhålls om vikten av atten finansiell koncern av avsett slag har en tillräcklig ekonomisk stabilitet.I detta ingår atl holdingbolagel har en kapitalstyrka som står i rimligproportion till koncernens storlek. Inspektionen tillstyrker i detta sammanhangden i 2 kap 9 a §,sista stycket bankrörelselagen införda avräkningsregelnavseende holdingbolagels tillskott till försäkringsbolag i koncernen. Enligtförslaget undantas från den s.k. banksmitlan försäkringsbolag och sådana dotterbolag till försäkringsbolag som bedriver verksamhet enligt 7 kap 17 § tredje stycket FRL ("försäkringsnära verksamhet").And ra dotterbolag till försäkringsbolag, såsom t. ex. finansbolag, skall däremol ■,■■ omfattas av bankrörelsereglerna, såvitt avser rörelse och,ledning samt konsolideradkapitaltäckning. . ■, ; Inspektionenfinner denna grundtanke riktig. Emellertid är avgränsning- -■ ; enenligt inspektionens menig alldeles för snäv i det att förslaget utgår från atlendast de s. k. frikretsbolagen bedriver försäkringsnära verksamhel. Så är ickefallet. Inspektionen har, med stöd av 7 kap 17 § första eller andra styckel FRL,i åtskilliga fall lämnat försäkringsbolagen medgivande att ägaaklier eller andelar i bolag som i allt väsentligt bedriver sådanförsäkringsnära verksamhet som avses i 7 kap 17 §trejde styckel FRL. Det kan t.ex.vara fråga om fastighetsförvaltningsbolag som inte är helägda ellerbiträdesbolag som inle uteslutande biträder försäkringsbolaget och dess kunderulan inom ramen för viss överskottskapacitet i vad avser l.ex. konsult- ellerandra servicetjänster riktar sig även mot andra intressenter. Vidare kan nämnasmedgivanden till ägarengagemang i bolag som på annal sätt har anknytning tillförsäkringsrörelsen, såsom bilverkstäder för studier och reparationer avförsäkringskador, förelag som bedriver skadeförebygande verksamhet inomsakförsäkringsområdet samt även företag inom hälso- och friskvårdsområdena medsådan verksamhet kopplad till försäkringsbolagens försäkringsprodukter. Isin praxis har inspektionen vidare av formella skäl betraktat vissa utländskabiträdesbolag som tillståndsplikiga enär föremålsstadgandet i bolagsordningenofta är så omfattande särskilt i och atl snart sagt vilkenverksamhet som helst tillåts. Inspektionen har därvid vUlkoral sina medgivandentill aktieinnehav i sådana bolag så alt verksamhelen begränsas till atthuvudsakligen avse biträdesfunklionen. Enligtinspektionen bör sålunda även nu angivna dotterbolag, vilka förvärvats med stödav medgivande enligt 7 kap 17 § första eller andra stycket FRL, undantas frånbankrörelsereglerna. Bankrörelsereglerna bör inle heller omfattaförsäkringsbolagens aktie- eller andelsengagemang i intressebolag med ovanangiven verksamhetsinriktning. Ipromemorian anges att etl holdingbolags aktieförvärv skall vara under kastat tillståndsprövning enligt de regler som gäller för banker. ■ ■' 179 anser detinte klart var i lagen detta krav på tillstånd Prop. 1990/91; 154 står altfinna. Möjligen är tanken i promemorian att bestämmelsen i I kap Bilaga 2 5 §BAL reglerar denna fråga. Enligt denna bestämmelse skall ju bestämmelserna ibankrörelselagen om bl. a. banks rörelse tillämpas också på ett moderbolag i enkoncern i vilken bank ingår. Eftersom bestämmelsen i 1 kap 5 § får antasreglera förhållandena i en redan existerande koncern, bör den dock inte samtidigtkunna reglera bildandet av en koncern. Holdingbolagels möjligheter tillaktieförvärv för den förutsatta koncernbildningen bör därför regleras särskilti lagen. BankföreningenviU beträffande förslaget om kapitaltäckning framhålla följande. Promemoriansförslag om avräkning skulle medföra en betydligt hårdare belastning förfinansiella koncerner i än vad som krävs enligt EG:s direktiv om "ownfunds of credit institutions" (89/299/EEC) och direktivet om "a solvencyratio for credit institutions" (89/647/EEC). Enligt förstnämnda direktiv(Artide 2) skall från kapitalbasen avräknas "holdings in other credit and financialinstitutions"; till dessa räknas dock inte försäkringsbolag. Innehav avaktier i försäkringsbolag skall således inte avräknas i kapitalbasen; i ställetkrävs härför kapitaltäckning enligt direktivet om "solvency ratio".Promemorians förslag innebär därför att innehav av aktier i försäkringsbolagskulle belastas kapitalkrav, medan endast kräver . Enligtgällande regler om konsoliderat kapitalkrav (2 kap 11 § andra stycket BRL) skaUredovisad goodwill räknas av från primärt kapital. Detta kan accepteras i denkoncern där man konsoliderar de ingående dotterbolagen och därför inte i moderföretagetskapitalbas behöver avräkna tillskott i dotterbolagen (enligt 2 kap 9 a § femtestycket BRL). I en finansiell koncern, där man, enligt promemorians förslag,vid kapilaltäck-ningsberäkningen inte skall konsolidera försäkringsbolaget med holdingbolagelmen skall i holdingbolagels kapitalbas avräkna tillskoltet i försäkringsbolaget,blir det däremol dubbel belastning om man dessutom från koncernens primärakapital skall avräkna totalt redovisad goodwill. I 11 § bör därför stadgas attgoodwill, som avser dotterbolag som inte omfattas av konsoliderat kapitalkrav,inte skall avräknas från primärt kapital, om promemorians förslag om avräkninggenomförs Bankföreningenvill belysa ett annat kapitaltäckningsproblem genom följande exempel. Om ett holdingbolag äger en bank och ell försäkringsbo lag, kan försäkringsbolaget i sin tur äga ett finansbolag. Enligt promemo rians förslag mot vilket bankföreningen ovan framfört invändningar skall då i holdingbolagels kapitalbas avräkning göras för aktierna i försäk ringsbolaget; skall konsoliderat kapitalkrav gälla för holdingbo lagel, banken och finansbolaget. 1 2 kap 9 a § femte stycket BRL stadgas att avräkning inle skall göras för "tillskott i företag som omfattas av bestäm melserna om konsoliderat kapilalkrav". Detta innebär, enligt bankför eningens mening, att i holdingbolagels kapitalbas inte skall avräknas vad som motsvarar värdet av aktierna i finansbolaget (dotterdotterbolaget). När aktierna i försäkringsbolaget skall avräknas från holdingbolagels kapi talbas, bör därför undantas det belopp som motsvarar försäkringsbolagets 180 förvärvs värde föraktierna i finansbolaget. Alt det förhåller sig så kan Prop. 1990/91; 154möjligen läsas in i lagtextens 9 a § femte stycket. Ett förtydligande såväli Bilaga 2 lagtexten som i motiven bör emellertid göras för klarhets skull,om promemorians förslag om avräkning genomförs. Bankföreningenvill påpeka atl mot bakgrund av den föreslagna utformningen av kapitalkravenför en finansiell koncern gränsdragningen mellan dotterföretag medförsäkringsnära verksamhet (se 7 kap 17 tredje stycket försäkringsrörelselagen)och i promemorian föreslås att försäkringsbolag skall undantas frånfinansbolagslagens regler om konsoliderad kapitaltäckning. Här avses det faUdå ett finansbolag äger ett försäkringsbolag. I stället skall avräkning skeför finansbolagets tillskott till försäkringsbolag på motsvarande sätt somföreslås då ett holdingbolag eller en bank tillskjuter medel till ettförsäkringsbolag. Bankföreningenvill beträffande detta förslag hänvisa till de synpunkter avseende avräkningsom framförts på sid. 3 5 ovan. Motsvarande ändring avseende goodwill bördärför göras i 11 c § lagen om finansbolag samt ett förtydligande ipropositionens lagtext och motiv avseende den avräkning som stadgas i 11 a §femte stycket samma lag om promemorians förslag om avräkning i finansbolagetskapitalbas genomförs. Sparbanksföreningenkan i och för sig acceptera att reglerna om s.k. banksmitta och konsolideradkapitaltäckning i banklagstiftningen inte blir tillämpliga på försäkringsbolagi en finansisell holdingbolagskoncern och försäkringsnära företag.Sparbanksföreningen vill emellertid understryka vikten av en klar gränsdragningmellan företag som omfattas av banklagstiftningens totala regelverk och sådanaföretag som enligt vad som nämnts undantas från dessa reglerstillämpningsområde.