prop · GE0399 · 1990-12-31 00:00:00 — I JNs tidigare redovisadeförslag till områdesindelning kommer pris stödsområde 2 att vara odelat. Områdesindelningen följer gränsema för skördeområdesgränser och därmed har ovannämnda skillnader i stödni våer eliminerats. 1.2 Framställning från Alsens LRF Prop.1990/91:99 Bilaga 2 Dettaförslag behandlades av nämnden . Framställningen avslogs då. Alsen ligger iskördeområde 2311. Övriga församlingar inom 2311 ligger i 2a och 2b.Avkastningen i detta område ligger relativt högt, t. o. m. högre än medelvärdetför prisstödsområde 3. Nämnden avstyrker en förändring. Enligt JNs tidigareredovisade förslag till områdesindelning hamnar området i stödområde 2. Område Nuvarande Yrkande JNsJörslag Rödönoch Ås församl. ochFors församlingar 2b 2a 2b Yrkandetmotiveras med att föratsättningarna för växtodling är klart sämre i högtbelägna inlandsområden, dalgång, än jämfört med kustområdet i 2b. JN har vid ett flertaltillfallen behandlat framställningar från församling.Stugun ligger i samma skördeområde (2311), ett område med relativt högavkastning. Nämnden avstyrker en förändring. 1 JNs förslag tillområdesindelning kommer område 2 att vara odelat. 1.4 Motionerna Jo62, Jo68 samt Jo223, framställning frånlantbruksnämnden i Prop.1990/91:99 Bilaga 2 3(4) I samband med den översynav prisstödet som presenterades gjordes en noggrann genomgångav denna region. Genomgången resulterade i det förslag som presenterades iavsnitt 9.4 i "Översyn av prisstödet till jordbruk i norra ",statens jordbraksnämnd, . JN föreslog då att iVärmlands län borde kommunerna , , , , samtÄlvsbacka och Nyeds församlingar i kommun hänföras till område 3.Dessutom föreslog JN att i borde i Ludvikakommun hänföras till område 3.1 detta hänseende har JN inte ändrat mening. EnligtJNs tidigare redovisade förslag till områdesindelning förs de delar som hör tillÄlvsborgs län till område 4 och de delar som hör till tillområde 3. 2 Områden utanför nuvarande prisstödsområde Prop.1990/91:99 2.1 Motionen Jo20l, framställning från kommunerna Område Nuvarande Yrkande JNsJörslag kommuner 0 4 0 Nämndenhar studerat huruvida de tre kommunerna i bör ingå i prisstödsområdet.Från förslagsställarna har det främsta motivet för en sådan förändring varitdet förhållandet att vissa församlingar i ligger i ettskördeområde med högre avkastning än vad som gäller för det aktuella området iVästmanlands län. Dessutom har man pekat på den kraftiga nedläggningen avjordbrak i området. Vadgäller avkastningen i växtodlingen är det riktigt att man har lägre avkastningi den regionen än i de delar av nuvarande område 4 som har den lägstaavkastningen. Till detta bör dock läggas att avkastningen i , Skinnskattebergoch är högre än medelavkastningen i nuvarande område 4. Avkastningen iområdet är inte anmärkningsvärt låg. Det finns områden i såväl ,och där avkastningen är sämre. Ser man till endastskördeutfallet torde den mest korrekta åtgärden vara att lyfta de delar avKopparbergs län med den lägsta avkastningen ut ur prisstödsområdet. Denallvarliga nedläggningen av jordbruksföretag i länet har anförts som ett motivför att vidta en förändring. Detta gäller dock i stort sett utmed helaprisstödsområdets sydgräns. JNanser att man måste vara mycket restriktiv med att utöka prisstödsområdet. JNavstyrker därför en förändring. 2,2 Motionen Jo223, framställningen från LRF-avdelning Område Nuvarande Yrkande JNsJörslag kommun 0 4 0 Strömstadskommun, 0 4 0 församlingar O 3 (4) O församlingar 0 4 0 , I samband med JNs översynsom lades fram till regeringen i början av Prop. 1990/91:99 1989 gjordes ennoggrann översyn av ett antal församlingar i Bilaga 2 och samt . JNavstyrkte samtliga förslag. JN finner inte skäl att nu frångå dennainställning. 2.3 Framställning från Värmlandsmejerier Område Nuvarande Yrkande JNsJörslag Rådasförsamlingar 0 4 0 JNavstyrker att prisstödsområdet utvidgas till att gälla även i . Besluti detta ärende har fattats av generaldirektören efter föredragning avavdelningsdirektören och byrådirektören i närvaro av avdelningschefernaAndersson och . Stöd till jordbruket och livsmedelsindustrin i norraSverige /92 () fick i uppdrag av regeringen att lämnaförslag till hur det särskilda prisstödet tekniskt bör utformas för att detskall vara möjligt att bevara ett livskraftigt jordbrak i dessa delar av landet.JN borde enligt uppdraget bl.a. redovisa eventuella behov av förändringar iberäkningsmodellen för det särskilda prisstödet liksom av justeringar i dengeografiska områdesindelningen. 1en rapport till regeringen redovisade JN ett förslag tillområdesindelning för jordbraket och livsmedelsindustrin. Denna utredningkompletteras nu med förslag till stöd för jordbraket och livsmedelsindustrinför /92. 1avsnitt 2 redovisas de delar av livsmedelspolitiska beslut som särskiltbör beaktas vid avvägning av stödnivån. I avsnitt 3 redovisas kortfattat strakturatvecklingeninom jordbraket i norra jämfört med utvecklingen i hela landet. 1avsnitt 4 och 5 redovisas de beräkningar som gjorts avseende jordbraket resp.livsmedelsindustrin. JNs förslag till stödnivåer /92 redovisas iavsnitt 6. Jämfört med de beräkningsresultat som redovisas i avsnitt 4 och 5har ett antal korrigeringar gjorts i JNs förslag. 2.1 Citat från proposition och jordbruksutskottetsbetänkande I1990 års livsmedelspolitiska beslut (prop. 1989/90:146, JoU 25) framgår deutgångspunkter som JN haft att utgå ifrån. I detta avsnitt redovisas en analysav detta beslut och som bildar underlag för utformningen av JNs förslag. Vadgäller prisstödet till jordbraket i norra anfördes i propositionen: Jordbraksministeraföreslår: "Prisstödets konstraktion skall i huvudsak bibehållas som förnärvarande. Eventuella kraftigare sänkningar av produktpriserna i jordbraket iövriga delar av landet skall inte tillåtas få motsvarande återverkningar inorra . Stödets nivå skall därför kunna anpassas till eventuellaframtida förändringar så att lönsamhetsnivån i jordbraket i norra intetillåts sjunka nämnvärt under dagens nivå. Stödet skall ävenfortsättningsvis anpassas till kostnadsutvecklingen och översyner skall ske en gång ." Underavsnittet "Skälen för mitt förslag" anfördes: Prop.1990/91:99 "Prisernapå jordbraksprodukter kan i vissa fall komma att sjunka som Bilaga 3 en följdav en inlem avreglering. Jag är dock inte beredd att låta dessa förändringarpåverka lönsamheten i det norrländska jordbraket i någon nämnvärd grad.Jordbraket i dessa delar av landet är särskilt känsligt för ändrade ekonomiska föratsättningaroch större prisförändringar skulle därför kunna ge negativa effekter pånäringens framtida utveckling. Antalet företag och dessas geografiska spridningär sådan i norra att en fortsatt nedläggning av företag fårlångtgående effekter genom bl.a. högre transportkostnader. Jag anser därför attdet bör vara möjligt att justera prisstödets nivå om det skulle visa sig attlönsamhetsnivån i det norrländska jordbraket skulle sjunka nämnvärt underdagens nivå. Därigenom undantas i princip norra från denproduktionsanpassning som följer av den livsmedelspolitiska reformen. Detta ärangeläget mot bakgrand av att produktionen i norra uppvisar underskotteller befinner sig i balans med efterfrågan regionalt." Avmotionsredovisningen i jordbraksutskottets betänkande framgår: "1motionerna välkomnas genomgående förslaget i propositionen att bibehållakonstruktionen av prisstödet för att upprätthålla lönsamheten i norra ." 1en motion (s) erinras om att beslutet att avskaffa tvåprissystemet innebar enutfästelse att eventuellt negativa effekter av avskaffandet skulle begränsas. 1en annan motion (c) konstateras att uppräkningen /91 av enbartstödbeloppet skulle innebära en kraftig lönsamhetsförsämring. I en motion (m)och i en flerpartimotion (c, m, fp, vpk, mp) pekas på negativa konsekvenser av tvåprissystemetsavskaffande. Enligt sistnämnda motion bör lönsamhetsnivån återställas ochpropositionens förslag om frikoppling av lönsamheten i det norrländskajordbraket bör ges ett reellt innehåll. Jordbraksutskottetbiträdde jordbraksministerns förslag och fortsatte: "Närdet gäller vilket produktionsmål som skall gälla för Norrlandsjordbruketansluter sig utskottet till vad jordbraksministera anfört, alt antalet företagoch dessa geografiska spridning är sådan i norra att en fortsattnedläggning av företag får långtgående effekter. Utskottet finner den tendensoroande som gör sig gällande i norra där nedläggningen av jordbruk skeri minst samma takt som motsvarande nedläggningar i de sydligare landskapen och,som jordbraksministera framhåller, måhända än snabbare. Med hänsyn till denstora betydelse jordbruket har för samhällsutvecklingen i finns detanledning att noga följa den fortsatta utvecklingen. Utskottetär emellertid inte berett att, som yrkas i olika motioner, lägga fast som målatt produktion skall återställas. En sådan målsättning torde i dagensläge ej vara meningsfull. Som framhållits i det föregående bör den samladesatsning som görs till förmån för jordbruket i norra få till följdatt näringens lönsamhet höjs och att dess utövare vinner ökadframtidstro." Vadgäller livsmedelsindustrin anförde jordbruksutskottet: "Utskottetanser liksom jordbraksministera att stödformeraa för kött 61 ochmjölk bör samordnas med det statliga prisstödet. Utskottet delar även Prop.1990/91: 99 regeringens mening att föratsättningarna för äggproduktionen inorra 3 rige måste bevaras och atl jordbraksnämnden ges i uppdragatt lämna förslag om hur detta kan ske. bör som föreslås ipropositionen även analysera storleken av förädlingsindustrins merkostnaderoch främst vad avser transportkostnaderna för mjölk och kött. Denna analys börutgöra underlag för en fortsatt ersättning för förädlingsindustrins i norraSverige merkostnader." Vidberäkningarna av stödbehovet är en utgångspunkt att de skall grandas påfaktiskt material. Den interna avregleringengenomförs i princip . De förslag som JN nu presenterar grandasdärför på beräkningar som är utförda på samma sätt som vid tidigareberäkningstillfällen, nämligen s. k. merkostnadsberäkningar. Deeffekter som uppkommit genom avskaffandet av tvåprissystemet för mjölk ärenligt JN beaktade redan vid avvägningen av stödet /91. 3 Strukturutveckling m. m. 1avsnitt 3.1 redovisas uppgifter om nuläget och i viss mån utvecklingen under desenate åren, medan vissa tendenser om den framtida utvecklingen redovisas iavsnitt 3.2. 3.1 Nuläge och utvecklingen Somframgår av tabell 3.1 har åkerareal och produktion i (produktionsområdenanedre och övre ) minskat något . Den störstaminskningen noteras för mjölkkor som minskat , medan det totala antaletnötkreatur minskat . Åkerarealen har minskat . Åkerareal och djur i , 1000-tal hektar och stycken Ställerman däremot uppgifterna för mot utvecklingen i hela landet framgår tydligt att jordbraket i utvecklats ungefar på samma sätt som landet i övrigt. Andel åkerareal och djur i av totalti landet, procent 1990/91:99 Bilaga 3 Vadgäller produktiviteten visar det sig att avkastningen i mjölkproduktionen inorra kan mäta sig väl med avkastningen i övriga delar av landet.Avkastningen enligt den officiella mjölkboskapskontrollen 1988/89 i olika län inorra varierade mellan 6 860 och FCM'. Avkastningen i helalandet uppgick till FCM. Avkastningsökningen i norra har underde , som i landet i övrigt, uppgått till . Avkastningeni växtodlingen ligger däremot på en lägre nivå jämfört med landet i övrigt. Förslåttervall uppgår normskörden (inkl. åter-växt) i olika län i tillmellan 4250 och /ha medan den i hela landet uppgår till /ha.Således är avkastningen i vallodlingen mellan ca 60 och av dengenomsnittliga avkastningen i hela landet. Förspannmål gäller ungefar motsvarande relativa förhållande. För korn uppgårnormskörden i olika län i till mellan 2 270 och 2 /ha. Som genomsnitt för hela landet är normskörden /ha. För havreuppgår normskörden i olika län i till mellan 2250 och 2 /ha, medan den som genomsnitt för hela landet är /ha. Således äravkastningen i odlingen av korn och havre till mellan ca 60 och avnormskörden i hela landet. Den årliga ökningstakten i skördarna är lägre iNorrland än i övriga landet. Utvecklingenav invägningen av mjölk totalt sett i landet visar nu en avtagande tendens. jämfört med ärminskningen . Utvecklingen hos olika mejeriföreningar visar en något olikabild. Vad gäller föreningarna i norra visar och Norrmejerier () och Värmlandsmejerier ()större minskningar än genomsnittet för landet. 1 tabell 3.3redovisas utvecklingen av mejeriernas betalningsförmåga (exkl. pristillägg)jämfört med den genomsnittliga betalningsförmågan i hela landet. Av tabellenkan den slutsatsen dras att mejerierna i norra har haft ungefär sammabetalningsförmåga som i övriga landet. Möjligen kan påstås att föreningamaallra längst norrat, särskilt , har haft en något sämrebetalningsförmåga. Mjölkmotsvarande 4,fett och 3,protein. -1,4 -2,2 -0,7 -2,7 -2,2 -4,5 -1,9 Vadgäller de ekonomiska förhållandena för jordbruket i norra kan dessa iviss utsträckning belysas med material från deklarationsundersökningen (DU)som föreligger . Den definition av norra som används i DUavser produktionsområdena nedre och övre . Itabell 3.4 redovisas förhållandena för företag med mjölkkor som huvudsakligproduktionsinriktning. Två grapper redovisas, nämligen dels en grupp med ettstandardiserat arbetsbehov , dels en grupp med ettstandardiserat arbetsbehov om 3200 . Medelfelen i deredovisade uppgifterna uppgår till högst . 1uppgifterna ingår även skog. Det är därför inte möjligt att dra några långtgåendeslutsatser om hur förhållandena är i jordbruksdelen i företagen. Vidare bördet påpekas atl de arbetsåtgångstal som utnyttjas kan ifrågasättas för norraSverige eftersom förhållandena där skiljer sig från förhållandena i södraSverige. Jämför också JNs skrivelse till regeringen om stödet tilljordbruket i norra . Nettointäkt av jordbruksfastighet och justerad Ibretagarinkomst 1988 forföretagare med mjölkkor efter storleksgrupp, kr. per brukare (inkl. maka/make) - nettointäkt av jbr. - nettointäkt av jbr. nettointäkt av jbr. Skillnadenmellan nettointäkt av jordbruksfastighet och justerad företa garinkomst i jordbruket är den att för justerad företagarinkomst i jordbru- 64 kethar en justering skett för underskott i jordbraksfastighet samt skogs- Prop.1990/91:99 konto och allmän investeringsreserv. Avmaterialet kan den slutsatsen dras att nettointäkten av jordbraksfastighet ärhögst några lägre i norra jämfört med övriga landet.Jämfört med den mindre gruppen i södra och skogs- ochdalbygder är till och med nettointäkten högre i norra . Vadgäller justerad företagarinkomst är siffran för norra i 5000 10000 kr.lägre än i övriga landet för den mindre storleksgrappen. För den störrestorleksgruppen är skillnaden liten. Denförväntade utvecklingen under det närmaste året kan belysas dels med statistiköver antalet seminerade kor och kvigor, dels med ansökningar tillavvecklingsersättningen inom mjölkproduktionen. Antaletsemineringar har minskat med 8 resp. ihela landet. Motsvarande uppgifter för de nordligare delarna av landet är 8resp. Variationen mellan olika föreningar är kraftig. Tendensen tillminskning i norra är tydlig. Emellertid är det inte möjligt att dra denslutsatsen att minskningen är nämnvärt större i norra än i övrigalandet. Uppgifterhar redovisats här endast för månader. Antalet semineringarunder sommaren är betydligt mindre än . Det är tveksamt om det ärmöjligt att dra några slutsatser av dessa uppgifter. Därför redovisas de intehär. Någraegentliga bearbetningar av ansökningarna till omställningsbidraget till vissamjölkproducenter har ännu inte gjorts. De sammanställningar som gjorts visaratt totalt sett för landet blir andelen anslutna av det nuvarandeantalet leverantörer. Sannolikt blir anslutningen, relativt sett, något lägre inorra , men att de producenter som ansökt kan ha något större leveranserän genomsnittet i landet. Så långt det kan utläsas nu torde således effekten påden producerade kvantiteten bli densamma i norra som totalt för helalandet. Vadgäller avvecklingsersättningen till vissa mjölkproducenter (den s. k. mjölkpensionen)kan konstaleras att anslutningsbenägenheten är något lägre i norra än isödra . Dessutom har de producenter som ansluter sig till systemetgenomsnittligt sett något mindre leveranser i norra jämfört med södraSverige. 4 Stödet till jordbruket i norra 4.1 Utgångspunkter for beräkningarna Deberäkningar som utgör underiag för de förslag osm redovisas bygger på en lång rad förutsättningar. En utföriig redogörelse för dessa förutsättning ar finns i "Merkostnader 1990 för jordbruket i norra ",lantbruks styrelsen (bilaga). 1 detta avsnitt redovisas endast de vikti- 65 5 1990/91. Mera noggranna beräkningar har skett för mjölk Prop.1990/91:99 och nötkött samt slaktsvin och smågrisar. Beräkningarnautgörs av s. k. merkostnadsberäkningar. Merkostnaderberäknas för särkostnader, samkostnader samt ersättning till arbete och kapital.1 kostnadsberäkningarna åsätts arbete och kapital lantarbetariön ochkalkylränta. Denna kalkylerade ersättning till arbete och kapital överstigerden ersättning som erhålles som skillnaden mellan intäkter samt sär- ochsamkostnader. Kvoten mellan den faktiska och den kalkylerade ersättningen tillarbete och kapital benämns täckningsgrad. Beräkningensyftar till att beräkna en merkostnad i norra jämfört medMellansverige, och att täckningsgraden skall uppnå samma nivå i norra i . En utgångspunkt är i likhet med tidigare ett nät avtypföretag i norra och i referensområdet. Beräkningar görs för samtligaskördeområden i norra . Jämförelse görs med två skördeområden iMellansverige, som utgör referensområde. Som underiag för skördenivån ireferensområdet ligger emellertid en beräkning av den genomsnittligaavkastningen i ett antal mellansvenska län. I denna del av beräkningarna är denprincipiella skillnaden jämfört med tidigare beräkningar att typföretagenfördelats efter den nya indelningen i skördeområden. Engrundläggande föratsättning har varit att beräkningarna skall utgå frånmodellkalkyler för effektiva företag. Sålunda har för mjölkavkastningenanvänts siffran /år och 21 kor för ett mjölkföretag. Avkastningssiffranär något lägre än vad som redovisas i den officiella mjölkboskapskontrollen.För olika län i norra redovisas siffror /89 mellan 6 860 och /år. Skälet till att något lägre siffra används i beräkningarna är att enskillnad finns mellan å ena sidan utnyttjade kvantiteter och å andra sidanuppmätt mängd mjölk enligt kontrollen som uppgår till eu par procent. Dengenomsnittliga avkastningen beräknad utifrån mejeriernas invägning och antaletmjölkkor enligt lantbraksregist-ret uppgår, sett som genomsnitt för helalandet, till ca /ko. Förtypföretagen med mjölk antas, i likhet med tidigare, att 1/3 av fodersädsbehovetär egenproducerat. Beräkningarnaför slaktsvin grundas på lypföretag med omgångsvis uppfödning av 400 slaktsvin.Beräkningarna för smågrisar grandas på typföretag med ca 60 suggor och somproducerar ca 1 000 smågrisar . Vidare antas, till skillnad frånmjölkföretagen, att allt foder köps in. Normskördarnai växtodlingen har räknats upp . beräkningar som genomfördes /89 (publicerade ) redovisadesen täckningsgrad om . 1 beräkningarna hade då utgåtts ifrån ett mjölkpris ireferensområdet om /kg. Ett i sammanhanget korrekt mjölkpris bör varapriset exkl. statliga tillägg och inkl. genomsnittliga leveranstillägg. Meddenna utgångspunkt blir mjölkpriset i stället /kg. Genom denberäkningsmetod som utnyttjas (beräkning av en differens) får ett fel imjölkpriset av den här storieksordningen endast marginell effekt på denberäknade merkostnaden. Hadedetta lägre mjölkpris använts i de beräkningar som avsåg 1988/89 66 hade täckningsgradenblivit i stället för . Denna justering av Prop. 1990/91:99täckningsgraden redovisas för att en jämförelse med årets beräkningar Bilaga3 skall bli meningsfull. beräkningar som utförts nu med underlag avseende 1990, har täckningsgradenberäknats till . Tillde merkostnader som direkt grandas på beräkningsmodellen bör enligt JN läggasden uppräkning med 55 milj. kr. som gjordes i samband med riksdagsbehandlingen1989. Den uppräkningen kan ses som att den eftersträvade täckningsgradenhöjdes. En justering för denna faktor ger ett påslag . Isamband med avvecklingen av den interna marknadsregleringen upphörfinansieringen av det extra utjämningsbidraget som 1989/90 uppgick till 49milj. JN föreslår att det extra utjämningsbidraget upphör och att enmotsvarande höjn ing görs av pristillägget. Denna justering motsvarar beräkningsmässigten ytterligare höjning av täckningsgraden . I föreliggandeberäkningar utgör därför den faktiska täckningsgranden (43 -I- 2 -I- 2). 4.2 Redovisning av beräkningar Iberäkningarna utnyttjas uppgifter . Beräkningarna är således inte till någondel baserade på framskrivningar eller prognoser . JN återkommer iavsnitt 6 med förslg till stöd /92. Itabell 4.1 redovisas stödet för mjölk /91. Stöd /91 för mjölk Område Pris- Djur- 'Summa, tillägg, bidrag, öre/kg öre/kg kr./djur '26,1 ' Djurbidrag har räknats om till pristillägg. Avkastningenhar antagits till /ko. Inklusive extra utjämningsbidrag med /kg i område1 och 2 samt i område 3 och 4. ' Område 4 har behandlats som ett avtrappningsområde.Endast ca 2/3 av merkostnaden har ersatts. Itabell 4.1, liksom i tabell 4.3 nedan, har nuvarande områdesindelning tillämpats. Vad gäller område 2 /91 har schablonmässigt ett me deltal av område 2a och 2b använts. 1 tabell 4.2 har den av JN föreslagna områdesindelningen använts som underlag. För en jämförelse mellan åren betyder detta dock relativt lite. Itabell 4.2 redovisas de beräkningsresultat som erhållits /92. De Prop.1990/91:99 siffror som redovisas utgår från att inget djurbidrag kommer attbetalas ut Bilaga 3 i stället för pristillägg. Beräkningenav utgiften /92 utgår från koantalet . Tillräckligtdetaljerade uppgifter föreligger ännu inte. Beräknat stödbehov 1991/92 för mjölk Område Öre/kg Milj. kr. Somframgår av tabellen blir ökningen mellan 1990/91 och 1991/92, så som den kanberäknas med ledning av modellen, ca /kg i område 2 och 3. I område 1 och4 (med reducering till 2/3) är stödbehovet ungefär oförändrat. Det bör då ocksåobserveras att i uppgiftema /92 ingår även det extrautjämningsbidraget. Förnötkött sker ingen separat beräkning. Produktionen av mjölk och kött itypföretagen beräknas i produklekvivalenter, där mjölk motsvarar 1 enhetoch I kg kött motsvarar 9 enheter. Detta förhållande avspeglar förhållandetmellan avräkningspriset för mjölk och kött. Med utgångspunkt från beräknatstödbehov för mjölk /92 blir det beräknade stödbehovet för nötköttenligt tabell 4.4. Stöd /91 för nötkött tillägg, bidrag, öre/kg kr./djur Beräknat stödbehov 1991/92 för nötkött Område Öre/kg Milj. kr. Detstödbehov som beräknats i tabell 4.4 motsvarar en ökning av utgiften jämförtmed de pristillägg och djurbidrag som redovisas i tabell 4.3 med ca 30 milj.kr. Försmågrisproduktionen och slaktsvinsproduktionen har beräkningar motsvarande demför mjölk och nötkött gjorts. I tabell 4.5 redovisas beräkningen av stödbehovettill smågrisproduktionen som utgår i form av ett bidrag per sugga. I tabell 4.6redovisas beräkningen av stödbehovet till slaktsvinsproduktionen. Beräknat stödbehov för suggor Område Stöd1990/91 Beräknat stödbehov 1991/92 Kr./sugga Kr./sugga Mkr. 1990/91:99 Bilaga 3 Beräknat stödbehov för kött av gris ider 1990/91 Beräknat stöd 1991/92 JNredovisade i skrivelse till regeringen en utredning omstödet till getnäringen (Dnr 19-708/90). 1 denna utredning anförde JN: "JNföreslåratt getstödet /91 höjs till totalt . per mjölkande get.Detta belopp /91 finansieras till en del ur anslaget C6 Prisstöd tilljordbruket i norra . JN föreslår att nivån /90 ökas till530 kr. per mjölkande get /91. per mjölkande getutgå /91 ur anslaget C3 prisreglerande åtgärder på jordbruketsområde, anslagsposten 4 Övergångsåtgärder. Vid bestämningen av beloppet 170 kr.per mjölkande get har en utgångspunkt varit mjölkkornas avkastning iförhållande till getters avkastning.