prop · GE03175 · 1990-12-31 00:00:00 — Byggnadsgarantin förväntasinnebära att hälsofarliga inomhusmiljöer saneras snabbare än . Isammanhanget kan också nämnas att gav Prop.1990/91:175 ut allmänna råd om bedömning av hälsorisker från vissa golvmaterial(SOSFS 1989:45). Vidare kan nänmas att och byggnadsforskningsrådet isamverkan med byggbranschen genomför en kampanj med syfte att öka kunskaperaa om hur man kan undvika ett boendesom skapar problem, och att för byggnadsbesfåmmelserbedriver en samnordisk verksamhet med syfte att förbättra inomhusklimatet.Kommittén har utarbetat nya rekommendationer om luftkvalitet i byggnader vilkakommer att presenteras . Regeringenavser att uppdra åt att i samverkan med ocharbetarskyddsstyrelsen initiera, stödj a och utvärdera upprast-ning avskollokaler och barastugor. Regeringenanser att hälsoaspekter bör beaktas vid planering av landets energiförsörjning.Åtgärder för att spara energi kan och bör genomföras på sådant sätt att de intekolliderar med målen för en god hälsa. Allergiutredningenföreslog olika åtgärder för att förbättra inomhusklimatet på arbetsplatser. Bl.a.föreslogs att företagshälsovården skulle få en aktiv roll redan när lokalerplaneras. Dessa förslag togs upp av ett tiotal remissinstanser varav de flestavar positiva. Arbetarskyddsstyrelsen framhöll att föreskrifter medkvalitetskrav på inomhusklimat redan håller på att utarbetas. Förslageni propositionen ombyggnaders inomhusmiljö m.m. gälleräven arbetsmiljö. Därotöverär föreskrifter om luftkvalitet under utarbetande hos arbetarskyddsstyrelsen. Övrigaförslag rörande inomhusmiljön gäller bl.a. begränsning av helfåckandetextilmattor och förbättrad sfådning. Helfåckandetextilmattor medför i hög grad problem för allergiker inte minst därför att mattoraaofta funnits länge och inte rengjorts effektivt. Utredningen föreslog att helfåckandetextilmattor borde bytas ut mot släta golv i en rad offentliga lokaler.Allergiutredningen föreslog också olika åtgärder för att förbättra sfådningen,såsom ökat ansvarstagande, utfårdan-de av sfådregler, personalpolitiskainsatser, installation av centraldammsugare m.m. Vadbeträffar utredningens förslag om golvbeläggning var remissreaktionen blandad.Knappt tio instanser uttryckte specifikt stöd för förslagen, däriblandsocialstyrelsen och och allergi. Ungefår lika mångavar tveksamma till förslagen eller avstyrkte dem. Negativa till förslagen varframför allt företrädare för branschintressen. Dessa hävdade att det sakligaunderlaget för förslaget var bristfålligt. Även företrädare för dehörselskadade var kritiska mot förslaget mot bakgrand av att textilmattor harakustiska fördelar. 1980med en rekommendation om begränsning av helfåckande textilmattor i vissa lokaler (SOSFS (M)1979:91). att helfåckandetextilmattor inte skall användas i offentliga lokaler där bara vistas, såsom i förskoloroch skolor. Dessutom förespråkas en successiv avveckling av befintliga helfåckandetextilmattor i sådana lokaler. Vifinner det önskvärt att golvmaterialen utvecklas så att de kan tillgodose dehörselskadades behov av en god akustisk miljö som de tillgodoserallergikernas krav på ren miljö. Förslagenrörande sfådning togs upp av ett femtontal remissinstanser. Kraven fick brettstöd av samtliga. Endast vad gäller kravet på installation av centraldammsugaregav några byggansvariga uttryck för viss tveksamhet - främst av kostnadsskäl.Socialstyrelsen utfårdade i samråd med ocharbetarskyddsstyrelsen allmänna råd om sfådning i skolor, förskolor, fritidshemoch fritidsgårdar (SOSFS 1989:46). arbetar också med att prövaoch informera om lämpliga sfådmaterial. Allergiutredningenföreslog en rad åtgärder för att begränsa luftförore-ningaraa i utomhusmiljönsåsom att minska utsläppen genom att använda bästa tillgängliga teknik, minskabiltrafiken etc. Vidare föreslogs att åtgärder skall vidtas för att uppnånaturvårdsverkets riktvärden för luftkvalitet . Förslagentill åtgärder för att begränsa luftföroreningaraa i utomhusmiljön fick stöd avnågra remissinstanser, däribland ochLandstingsförbundet. och allergi ansåg däremot inte attnaturvårdsverkets förslag till riktlinjer kan ligga till grund för bedömningarav hälsorisker hos allergiker och andra överkänsliga då dessa gränsvärden ärför höga och samverkanseffekter av olika luftföroreningar inte framgår. PropositionenEn god livsmiljö (prop. 1990/91:90) innehåller förslag i nämnda avseenden. Förnärvarande avvaktar vi sfållningstaganden. I sammanhanget kannämnas aktionsprogram Luft 90 som bl.a. behandlarluftföroreningar i fåtorter och som ingick i underlagsmaterialet till dennämnda propositionen. har också gett ut allmänna råd medriktvärden för luftkvalitet (1990:9). har vidare isitt betänkande Storstadstrafik 5 (SOU 1990:16) behandlat hälso- och miljöeffekteri storstader. Pollen ochspor-rapportering Prop. Allergiutredningenfann att pollen- och sporrapporter till allmänheten är värdefiilla. Det ärenligt utredningen viktigt med en genomtänkt organisation och utbyggnad av mätstafioner.Allergiutredningen föreslog att , som är denmyndighet till vilken palynologiska laboratoriet hör, får i uppdrag atttillsammans med , och Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () överväga hur en fortsatt pollenrapporteringoch service till allmänheten skall kunna komma till stånd och samordnas medbehovet av att bygga ut mätstationer för den palynologiska forskningen. Utredningensförslag kommenterades av ett fåtal remissinstanser som samtliga stödde detta. Naturvårdsverkethar ett samordnande ansvar för miljöövervakningen. Vi bedömer att pollen- ochsporrapporter är till gagn för pollenallergiska personer. IStockholm är det palynologiska laboratoriet som sköter denna rapportering.Laboratoriet svarar dessutom för en riksfåckande sammansfållning avpollenrapporter samt information med utgångspunkt i dessa. Laboratorietutreder i samråd med ,och m. fl. organisation och fmansieringsformer för enutbyggd pollen- och sporrapportering Regeringen har i statsbudgeten beräknatmedel för bidrag till palynologiska laboratoriets arbete med pollen- ochsporrapportering. Hästhållningoch ridning inom bostads- och fritidsområden orsakar stora problem förallergiker. Utredningenframhöll att det ur allergikeraas synpunkt kan behövas större avstånd änvanligt (skyddszoner) mellan störande verksamhet och bostadsbebyggelse. Utredningenföreslog att avståndet mellan bostads- och fritidsbebyggelse och djurhållningresp. ridstigar i fåtbebyggt område inte bör understiga 500 m. Förslagetberördes av ett fåtal remissinstanser. påtalade att hänsyn tillmänniskor som är känsligare än normalt skall tas i all planering ochuppmärksammade speciellt skolor och förskolor. menade dockatt hänsynen till allergiker sfår i direkt motsatssfållning till möjligheteraaatt ha hästar i fåtort och finner det mera rimligt att hålla något eller någraområden hästfria. Förslagetom skyddsavstånd vid djurhållning är närmast en planfråga som bör beaktas vidplanering av bostadsområden. Vi anser i likhet med att hänsyntill allergiker bör tas i all planering, i synnerhet vid planering av skoloroch förskolor. Vedeldningi bl.a. braskaminer i fåtbebyggda områden orsakar ofta besvär hos astmatikeroch allergiker. Allergiutredningenföreslog att miljövänliga eldningsmetoder bör användas och att teknik skallutvecklas med syfte att minska problem på grand av vedeldning. Ett parremissinstanser stödde allergiutredningens förslag men ville utvidga förslagentill att gälla såväl befmtliga som nyetablerade anläggningar. Fråganom bedömning av och åtgärder vid sanifår olägenhet i samband med vedeldning ären fråga för de lokala miljö- och hälsoskyddsnänmder-na. Regeringen anser dockatt det skulle vara av värde om och i samrådutarbetade allmänna råd om miljövänli-ga eldningsmetoder. Vad beträffar fråganom teknikutveckling med syfte att minska problem i samband med vedeldning harStyrelsen för teknisk utveckling (STU) ansvar för att stödja utvecklingsarbeteav sådant slag. Kemiskaprodukter kan ge upphov till allergiska reaktioner av olika slag, t.ex. i luftvägaraaoch i form av hudeksem. Allergiutredningenföreslog en översyn och komplettering av kemikalieinspektionens lista över allergiframkallandeämnen. Utredningen föreslog också en förbättring av produktinformationen.Socialstyrelsen, kemikalieinspektionen, kommun och ytterligare sexremissinstanser sfållde sig positiva till allergiutredningens förslag. Kritiskasynpunkter framfördes från ett par instanser. Arbetemed att utvärdera och klassificera potentiella allergen pågår kontinuerligtinom kemikalieinspektionen. Inspektionen har också som målsättning att en gångper år revidera allergilistan. har 12 nya ämnen förts upp på denna. Allergifrågoraahar också prioriterats i regeringens förslag till treårsbudget förkemikalieinspektionen. Med Apoteksbolagets hjälp har inspektionen gjort enkartläggning av vilka ämnen som mest frekvent orsakar allergi vid hudkontaktoch inandning. Dessa ämnen har bedömts som de mest angelägna att åtgärda.Kemikalieinspektionen har också påbörjat ett arbete för att åstadkomma enbättre innehållsdeklaration och märkning av kemiska konsumentprodukter, medavseende på innehåll av allergiframkallande ämnen. Tydliginnehållsdeklaration är en viktig föratsättning för att underlätta tillvaronför den som är överkänslig för livsmedel. Utredningenföreslog bl.a. utökad kontroll av livsmedlens sammansättning och avtelefonservice etc. Vidare betonades nödvändigheten av rättvisande iimehållsdeklaration.Flertalet av förslagen tillstyrktes av livsmedelsverket vilket är den myndighetsom berörs. stöddeockså utredningens åsikt att det vid ett eventuellt EG-samarbete är Prop.1990/91:175 nödvändigt att den märkning vi har upprätthålls ochutvecklas. arbetar redan aktivt med de frågor somaktualiserats av utredningen. Livsmedelskontrollen håller också på att byggasupp på ett delvis nytt sätt. Detta kommer att gagna alla konsumenter, inteminst allergiker. Inom verket har man förklarat sig beredd att även fortsättningsvisge telefonservice främst till sjukvårdspersonal och att följa utvecklingen bl.a.när det gäller betydelsen av vegetabiliska fetter för allergi. 12.4.7 Konsumentprodukter i övrigt Allergiutredningenla fram flera förslag om provning av olika artiklar och information omprodukter som kan vara allergiframkallande. Frågan om riktlinjer för formaldehydi kläder bedömdes av utredningen som angelägen. ansåg att deframlagda förslagen låg väl inom ramen för verkets kompetens och arbetsområden.Konsumentverket, statens provningsanstalt och kemikalieinspektionen fann detockså angeläget att textilier inte innehåller oacceptabla halter av formaldehyd. Regeringenhar i den senaste forskningspolitiska propositionen (prop. 19 89/90:90),vilkens förslag antagit, markerat betydelsefullaroll för provning av konsumentprodukter. har också med vissaundantag förklarat sig berett att ta de initiativ som föreslagits avallergiutredningen. Vissa uppgifter har verket funnit vara lämpade att behandlai den till verket knutna konsumenttekniska nämnden. har ocksåen viktig roll som kunskapsspridare bl.a. med hjälp av sina konsumentvägledare,tidskrifter och faktablad. Beträffandeformaldehyd beslöt regeringen på förslag från att sänkagränsvärdet i inomhusmiljöer. Enligt kemikalieinspektionens föreskrifterkommer man fr.o.m. inte heller att få tillverka träbaseradeskivor som avger mer formaldehyd än per kbm luft. Vadbeträffar formaldehyd i textilier finns f.n. inga svenska gränsvärden.Kemikalieinspektionen har rekommenderat tillverkare och importörer att följa definska gränsvärdena. Regeringen finner det angeläget att gränsvärden för formaldehydi kläder utarbetas. Kemikalieinspektionen planerar också ett sådantarbete. Nickelallergiär ett allvarligt problem som allergiutredningen också uppmärksammat. För attförbättra möjligheten att undvika uppkomst av nickelallergi har socialstyrelsenutfårdat allmänna råd om håltagning i öronen (SOSFS 1989:40). Statensprovningsanstalt har också börjat analysera nickelhalten i bl.a. smycken.Anstalten har vidare utarbetat en särskild symbol för låg nickelhalt.Ytterligare upplysning krävs dock av ansvariga myndigheter för att göra framförallt skolungdomar uppmärksamma på riskeraa med nickelhaltiga smycken. 12.4.8 Biomaterial Prop. Medbiomaterial (implantat) avses material som inte är biologiskt och som anslutstill, infogas i eller ersätter biologisk vävnad, t.ex. kontaktlinser, spiraler,plaströr i öronen, konstgjorda leder och blodkärl samt tandfyllningar. Allergiutredningenföreslog att en obligatorisk kontroll skulle införas av biomaterials kvalitetoch säkerhet och att ett biverkningsregister skulle upprättas för allergiskabiverkningar av biomaterial. Förslagen om biomaterial har kommenterats avnågra remissinstanser, bl.a. och , vilka samtliga tillstyrkte dessa. Deåtgärder som utredningen föreslog sammanfaller med förslag som lagts fram ibetänkandet Medicinteknisk säkerhet (SOU 1987:23) samt i socialstyrelsensrapport och tillsyn av dentala material (Ds S 1986:2).Allergiutredningens förslag rörande biomaterial kommer att behandlas ianslutning till beredningen av övriga förslag på området. I detta sammanhangmåste vägas in det arbete på området som bedrivs inom EG. Läkemedelsbiverkningarutgör ett allvarligt problem inom sj ukvården, och innehållsdeklarationeraa förläkemedel kan vara svåra att första för konsumenteraa. Allergiutredningenföreslog att innehållsdeklarationeraa skall förbättras och att läkare i ökadomfattning skall informera om vilka läkemedel som kan ge biverkningar. Vidareföreslogs krav på särskild märkning av läkemedel som ofta ger upphov tillöverkänslighetsreaktioner. Förslagen tillstyrkes av medicinska forskningsrådet (MFR)och och vad beträffar födoämnesallergen även avsocialstyrelsen som då ansvarade för frågor om läkemedel. fannemellertid förslaget om särskild allergimärkning av läkemedel orealistiskt. Vianser det angeläget att kända födoämnesallergen såsom mjölk, soja, ägg, nötteroch fisk i läkemedel deklareras eftersom personer som är överkänsliga försådana ämnen kan drabbas svårt. Vi finner emellertid inte behov av att vidtanågra särskilda åtgärder med anledning av allergiutredningens förslag,eftersom dessa ligger inom det område som det inrättadeläkemedelsverket har till uppgift att bevaka. Allergiutredningenfann att det finns behov av ytterligare epidemiologiska studier för att öka kunskaperaaom olika riskgrapper och riskmiljöer. Detta skulle kunna ge bättre underlag förprioritering. För att förbättra de epidemiologiska kunskaperaa föreslogutredningen att olika forskningsråd borde prioritera studier om allergi.Socialstyrelsens och SCBs statistiska register föreslogs också utvecklas.Vidare föreslogs att i samarbetemed skulle få i uppdrag att se över registre- Prop. 1990/91:175ringen av allergier vid baraavårdscentraleraa och inom skolhälsovården samt attbiverkningsrapporteringen borde förbättras. Förslagen kommenterades avsocialstyrelsen och forskningsrådsnämnden. Båda sfållde sig bakom förslagen. Nänmdenbetonade att fler forskningsorgan än de som utredningen nämnt kan bliengagerade i forskningsprojekt inom området. Regeringendelar utredningens uppfattning att det finns behov av bättre kunskaper om hurallergiska sjukdomar och överkänslighetsbesvär utvecklas över tiden. Iforskningspolitiska propositionen (prop. 1989/90:90) föreslogs att detsocialvetenskapliga forskningsrådet skulle få ansvar för en långsiktig satsningpå folkhälsovetenskaplig forskning. Närdefgäller översyn av den löpande registreringen av allergiska besvär vid baraavårdscentraleraaoch skolläkarmottagningaraa och att föranstalta om en särskild registrering vidnågra mottagningar är detta en fråga som faller inom ramen för aktuellamyndigheters ordinarie verksamhet. Inomsocialstyrelsens folkhälsoenhet pågår , som tidigare nämnts, enuppbyggnad av ett epidemiologiskt centram, med uppgift att inte baraadministrera hälsoregister utan även att göra epidemiologiskastudier. Förslaget om regelbunden avrapportering av den epidemiologiska ochmiljömedicinska forskningen om allergiska sjukdomar och annan överkänslighetbör kunna verksfållas vid föreslagna epidemiologiska centram isamråd med berörda forskningsorgan. Läkemedelsbiverkningarkan vara av olika karakfår och svårighetsgrad, som ibland kan få mycketallvarliga konsekvenser. Vi överväger att uppdra åt läkemedelsverket attnärmare granska erfarenheteraa av försöksverksamheter med registrering avläkemedel vid vårdcentraler med datoriserade patientregister. Om verketbedömer erfarenheteraa som goda är det angeläget att sprida kunskaperaa därom. Informationtill allmänheten är en viktig del i ett allergiförebyggande arbete. Utredningenkonstaterade att det behövs en kunskapshöjning på samtliga områden somutredningen behandlade. Mot bl.a. denna bakgrand föreslogs inrättandet av ett allergicentram(se p. När det specifikt gäller arbetsmiljön konstateradeutredningen att behovet av kunskaper om arbetsrelaterade allergiproblem ärstort. Utredningen föreslog därför att åtgärder skulle vidtas för att höjakunskapsnivån hos såväl arbetsgivare som arbetstagare. Även informationen påarbetsplatser föreslogs förbättrad. Utredningen föreslog också att samarbetetmellan skolhälsovården och syoverksamheten skulle försfårkas och att samarbetemellan syoverksam-heten och arbetslivet skulle utvecklas. Föratomatt arbeterskyddsstyrelsen har ett ansvar på detta onuåde kommer det planerade allergicentrametatt ge möjligheter att förbättra dagens situation. Regeringen har erfarit attarbetarskyddsstyrelsen tillsammans med ochskolöverstyrelsen arbetar med ett projekt med avsikt attkomplettera läroplanen med arbetsmiljöfrågor. 1990/91:175 Allergi ochannan överkänslighet ingår som ett led däri. Skolhälsovården, syoverksamhetenoch arbetsförmedlingen har viktiga roller vid yrkesvägledning och stöd införarbete. Isammanhanget kan nämnas att anordnat kurser om allergi för skolhälsovårdenspersonal. Vidare har styrelsen utarbetat en rapport om allergier i skolan förskolpersonal. Denna publiceras nu i vår. Allergiutredningenföreslog att man som komplement till insatser på kommunal- och myndighetsnivåskulle bilda ett allergicentram med stat och näringsliv som finansiärer. Allergicentrometshuvuduppgifter föreslogs vara information och utbildning,forskningsrapportering, samarbete och samordning. Förslaget fick stöd av etttiotal instanser. ville utvidga förslaget till ett mera allmäntcentrum för hälsoinformation om olika folksjukdomar. Åtta instanser varkritiska eller tveksamma till förslaget, däribland ochnaturvårdsverket. Flera remissinstanser länmade också synpunkter på denverksamhet som föreslogs för allergicentram. Regeringenhar i budgetpropositionen för /92 bl.a. föreslagit att 1 milj.kr.skall fillskjutas som startbidrag för att göra det möjligt att inrätta ett allergicentrami enlighet med allergiutredningens förslag. Regeringen uppdrog åten särskild utredningsman, att utreda och föreslå dimensionering av ett sådantcentrom vars inriktning bör vara att genom information och opinionsbildandearbete verka för mer allergisäkra miljöer och öka kunskapen hos olika personalgropperoch allmänheten. Ett sådant centrom bör också initiera och stödja forskning,särskilt tvärsektoriell sådan. Allergiutredningenföreslog att allergikommittéer skulle bildas på nivå i samverkanmellan konununer, landsting. och allergi och andraorganisationer. Utredningen föreslog också att en allergigropp skulle inrättaspå med uppgift att samordna allergiförebyggande arbete påmyndighetsnivå och att stimulera till allergiförebyggande arbete i kommuner ochlandsting, verka för kunskapsspridning och utbildning samt att följaallergiutvecklingen på nationell nivå. Vidare föreslog utredningen att en arbetsgroppskulle tillsättas inom med uppgift att ta fram strategierför allergiförebyggande åtgärder samt att initiera och samordna departementetsgenomförandearbete i allergifrågor. - 1990/91. Allergiutredningensförslag om allergikommi ttéer på ni vå fick Prop. 1990/91:175 stöd avett tiotal remissinstanser. Flera ansåg att frågan om att inrätta lokalaallergikommittéer måste beslutas lokalt. Utredningens förslag om att inrätta ensärskild allergigropp på fick stöd av några instanser. Vissaansåg att det inte fanns behov av någon särskild allergigropp om ett allergicentrominrättas. och LO har förordat att det centrala arbetet medatt utforma inriktningen av det fortsatta allergiförebyggande arbetet skallske inom ramen för Folkhälsograppen. Iflera kommuner finns redan allergikommittéer eller liknande verksamheter varserfarenheter rapporterats vara goda. Ett alteraativ till lokalaallergikommittéer kan vara de lokala hälsoråd som redan fmns i många kommuner.Valet av former för det lokala allergi förebyggande arbetet bör beslutaslokalt. Regeringen anser att själv bör få besluta om sin inreorganisation. Vi finner vidare att det centrala arbetet med att utformainriktningen av det fortsatta allergiförebyggande arbetet kan beredas dels inomFolkhälsograppen, dels av sakkunniga inom . Behov av någonsärskild allergigrapp häratöver bedöms inte föreligga. Detfinns enligt allergiutredningen starka skäl för att intensifiera forskningenom allergi/överkänslighet. Utredningen föreslog därför att forskning omallergi/överkänslighet görs till ett prioriterat område i regeringens förslagtill forskningspolitiska satsningar och att forskning och forskarutbildningen försfårksinom områdena allergi/ överkänslighet och andra områden såsom medicinskgrandforskning och klinisk forskning, epidemiologi, inomhusmiljö, arbetsmiljö,utomhusmiljö och handikappforskning. Vidare föreslog utredningen att särskildvikt läggs vid forskning om sambanden miljö, i synnerhet inomhus- ochutomhusmiljön, och allergi/ överkänslighet och att behoven av forskning ochutbildning inom allergiområdet i ökad utsträckning tillgodoses genom lokaltinitierat arbete. Utgångspunkten för detta borde enligt utredningen vara lokalaproblem och strävan att tillgodose lokala kunskapsbehov. Allergiutredningensförslag fick starkt stöd av det tiotal remissinstanser som berörde förslagen. Ipropositionen Om forskning (prop. 1989/90:90) utpekas inte allergiforskningspecifikt som prioriterat område. Däremot har regeringen särskilt beaktatbehovet av medel för folkhälsovetenskaplig forskning. Allergi kan betraktas somen sådan bred folksjukdom som avses i propositionen. Vidare görs, med speciellhänvisning till allergiutredningens betänkande, en särskild satsning på problemmed s.k. sjuka hus, där kunskapsbehoven är mycket stora. Regeringenframhåller också explicit att "alla myndigheter som har ansvar förforskning och utveckling skall beakta och prioritera miljöfrågoraa i sinaforskningsprogram". Regeringen anser vidare att konsumentforskningen börges stöd för att kunna etablera sig långsiktigt.Konsumentverket och konsumenttekniska nämnden bör, enligt Prop. 1990/91:175propositionen, få försfårkta resurser för att på olika sätt stödja forskning,initiera förprojekt, sprida information om forskning samt medverka till att forskargrapperbildas. Inämnda proposition har också särskilt beaktats behovet av medel för folkhälsovetenskapligforskning och forskning om inomhusmiljön. Vidare har viktiga områden förforsknings- och utvecklingsbehov inom miljöområdet utpekats, bl.a. forskningom ett miljövänligare transportsystem och ett miljövänligt energisystem. Sammantagetinnebär dessa satsningar att flera av allergiutredningens förslag om forskningredan beaktats. Somframgår av den forskningspolitiska propositionen pågår inom och ett beredningsarbete i syfte attpåbörja en mer systematisk och omfattande forskning och utveckling (FoU)inriktad på kommunemas och landstingens behov av kunskaper för att utveckla ochföraya den egna verksamheten. Avsikten är att denna FoU-verksamhet skall fmansierasav kommuneraa och landstingen själva. har i dettasyfte beslutat att kraftigt öka sina anslag till kommunalt inriktad FoU-verksamhetunder . Därmed ges ekonomiska föratsättningar för en ökadsatsning också på lokalt initierat FoU-arbete inom allergiområdet.