prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — gården och hur mycket marksom stallgödseln kan spridas på, Lantbmksstyrelsen har därför utarbetatföreskrifter om högsta antalet djur som är tillåtet att hålla per hektar,Föreskrifteraa gäller från den 1 januari 1995,1 vissa delar av därdjurtätheten är hög kan detta innebära en minskning av djurantalet.Som norm har angivits att högst 1,6 mjölkkor per ha eller 10,5 slaktsvin per hafår hållas. Regeringensförslag: Lantbraksstyrelsen anvisas 20 milj. kr, engångsvis för budgetåren1991/92- 1993/94 för att ta fram den teknik och metodik som är nödvändig förett framtida typgodkännande av handelsgödsel- och stallgödselspridare. Ettsyslem för typgodkännande bör utarbetas och redovisas senast den 1 december1993, Utifrån den redovisningen skall regeringen ta ställning till om etl kravpå typgodkännande kan införas fr. o. m. . Lantbmksstyrelsensutredning Förslag till typgodkännande av gödselspridare överensstämmer i stortmed regeringens förslag. Lantbmksstyrelsen anser att krav på typgodkännandekan införas tidigast . Remissinstanserna:Majoriteten av remissinstanseraa är positiva till förslaget, men anser attandra åtgärder såsom kraftfulla utbildnings-, rådgivnings- ochinformationsinsatser är effektivare som medel för att snabbt minskaväxtnäringsläckaget. Regeringens överväganden:Dagens spridare, särskilt för stallgödsel, möjliggör inte en tillräckligt jämnoch mängdanpassad spridning. En förbättrad precision är angelägen och skullefå positiva effekter från såväl miljö-som företagsekonomisk synpunkt.Typgodkännande av gödselspridare kan innebära att vi får maskiner medbättre egenskaper för jämn spridning av gödsel ochdärigenom minskal växlnäringsläckage. Bättre maskiner skulle också innebäraminskad markpackning, bättre gödselutnyttjande och minskad lukt. Bättreutnyttjande av gödseln leder även till ekonomiska fördelar för jordbmket. Detär också angeläget för jordbmksföretagen att kunna analysera stallgödseln medavseende på växtnäringsinnehåll. I regeringsbeslut den 24november 1988 uppdrogs åt lantbmksstyrelsen att utreda och lämna förslag omvilka krav som bör ställas på handels- och stallgödselspridare föratt få frånmiljösynpunkt acceptabla gödselspridare. Lantbmksstyrelsen har i redovisningenav uppdraget översiktligt kartlagt vilka undersökningar som behövs som underlagför etl förslag om typgodkännande. Regeringen föreslår att detta arbetepåbörjas och för detta ändamål bör totalt 20 milj. kr. anvisas under entreårsperiod med början /92. Uppgifter måste tas fram omhandels- och stallgödselns fysikaliska egenskaper och del måste undersökas hurman skall kunna styra och kontrollera utmatad mängd från spridare, så att manfår en så bra spridningsjämnhet som möjligt. Vidare måste kravnivåer för vad som skall gälla vid etttypgodkännande tas fram. Fältförsök om spridningsjämnhetens inverkan pånärsaltsläckagel är inte tidigare gjorda. Inte heller har fältkantsspilletsinverkan på flora och fauna undersökts, och det krävs även ett omfattandearbete för att ta fram standarder för gödselslagens specifikation ochprovningsmetoder, finns inga framtagna standarder. En viktig fömtsättning föratt typgodkännande skall kunna införas är att det kan accepterasinternationellt. Typgodkännandet kan tillsammans med förbättrad rådgivning,ökad förarkompetens och fortgående teknikutveckling leda till bättreväxtnäringsutnyttjande och minskad miljöbelastning. Dessa åtgärder beräknassammanlagt kunna ge en kväveläckage-minskning på ca . Den fullaeffekten av åtgärderna uppnås först , men flera tekniska förbättringarkommer att vara introducerade och tillämpade även . Till år 1995beräknas den tekniska utvecklingen minska kväveläckaget med ungefär hälften,dvs, , enligt lantbmksstyrelsens bedömning. Ett system förtypgodkännande av gödselspridare bör utarbetas och redovisas senast den 1december 1993. Utifrån den redovisningen skall regeringen ta ställning till omett krav på typgodkännande kan införas fr. o, m. , Ökadandel höst- och vinterbevuxen mark Regeringensförslag: Höst- och vinterbevuxen mark är en mycket effektiv åtgärd för attminska växtnäringsläckaget. För information saml försöks- ochutvecklingsverksamhet rörande höst- och vinterbevuxen mark anvisas 14,8 milj.kr. för perioden /92 1993/94, Regeringens ställningstaganden: Krav på all60% av åkermarken skall hållas bevuxen höst- och bör gälla iBlekinge, , och . 1 , ,, , , och , och Skaraborgslän bör andelen vara . Kraven skall vara genomförda . Lantbmksstyrelsensutredning Grön mark överensstämmer i stort med regeringens förslag. Remissinstanserna: Enutvidgad andel höst- och vinterbevuxen mark anses generellt som en kostnadseffektivåtgärd för att minska växtnäringsläckaget. anser attgrön mark är ett kostnadseffektivt sätt att minska näringsläckaget. Förbundetföreslår forsknings- och utvecklingsinsatser för att studera effekterna av grönmark och därigenom kunna utvidga nuvarande system med grön mark. Regeringens överväganden:Att hålla åkermarken bevuxen under så stor del av året som möjligt är en av deviktigaste åtgärderaa för att minska kväveläckaget. är igenomsnitt av åkermarken i höst- och vinterbevuxen, s.k. grönmark. Variationen mellan länen är dock avsevärd, som lägst och som högst59 % grön mark. ärytterst angeläget att utöka andelen höst- och vinterbevuxen Prop.1990/91:90 mark. Med de växtföljder och huvudgrödor vi har iSverige är det inte möjligt att på kort sikt avsevärt öka andelen höst- ochvinterbevuxen mark. De nu föreslagna åtgärderaa om grön mark i ,, och och grön mark i ,, , , , och , ochSkaraborgs län bör genomföras åren 1992 1994. Därefter skall en utvärderingav denna och andra åtgärders inverkan på kväveläckaget göras och enytterligare utökning av andelen grön mark övervägas. Det är speciellt angelägetatt minska kväveläckaget i de södra delaraa av landet och i de kustnäraområdena. Stödför att meddela föreskrifter om skyldigheten att hålla åkermarken bevuxen i denomfattning som regeringen nu har redovisat finns i lagen (1979:425) om skötselav jordbraksmark. Ilantbmksstyrelsens rapport om grön mark anges att utökningen av grön mark kanminska kväveutlakningen med per ha i de fyra sydligaste länen och medlOkg per ha i de övriga länen i . I remissyttrandena betonas starkt attutökad höst- och vinterbevuxen mark är en kostnadseffektiv åtgärd. Den störstaminskningen av kväveutlakningen uppnås om utökningen av grön mark sker i formav vårinsådda fånggrödor. finns då en etablerad gröda som harmöjlighet att ta upp mer kväve än höstsådda fånggrödor eller höstsäd. En ökningav andelen höst- och vinterbevuxen mark kan åstadkommas genom att öka andelenav sådana huvudgrödor som fyller kraven för grön mark eller genom odling avfånggrödor. Förjordbmkets del innebär sådd av fånggröda en extra kostnad och de jordbmkare somi stället kan utöka andelen vanliga höstgrödor kommer förmodligen att välja denvägen för att uppnå andelen grön mark. Kostnaden för grön mark för denenskilde jordbrakaren utgörs av utsäde, sådd, fördyrad skörd, viss minskning avskördeutbytet och försvårad ogräsbekämpning. I gengäld uppnås fördelar i formav att grödan i vissa fall kan utnyttjas som foder, att behovet av kvävegödslingminskar och att landskapets flora och fauna berikas. Jordbmketskostnader för att genomföra vårt förslag beräknas till 57 86 milj, kr, perår beroende på hur stor del av utökningen som kommer att ske genom odling avfånggrödor. Förslaget beräknas omfatta ca 230000 ha åker och totalt skulleutökningen av grön mark i , enligt vårt förslag, minskakväveutlakningen med ca . Detta ger en kostnad per kilo kväve iminskat läckage med ca , och är således en av de mestkostnadseffektiva åtgärderna för att minska kväveläckaget. Föratt en utökning av andelen grön mark snabbt skall kunna genomfö ras krävs det rådgivningsinsatser, demonstrationsverksamhet och infor mation . Dessutom är det nödvändigt med forskning och utveckling av odlingsteknik, såtidpunkter, utsädesmäng der, ogräsförekomst, konkurrens mellan huvud- och fånggröda, förbättrat växtmaterial samt mellangrödoraas tillväxt . Inom ramen för det engångsbelopp som regeringen i det följande föreslår skall anvisas under anslaget Miljöförbättrande åtgärder i jordbmket, bör 14,8 milj.kr. neras för information samtförsöks- och utvecklingsverksamhet rörande Prop. 1990/91:90 höst- ochvinterbevuxen mark. Härav avser 12,8 milj.kr, program för perioden /92 1993/94 och 2 milj, kr, kostnaderaa för forsknings- och utvecklingsprojektrörande mellangrödor som påbörjas /92, Regeringen återkommertill frågan om hur de sistnämnda projekten skall finansieras efter dettabudgetår i nästa års budgetproposition. Enbra växtodlings- och gödslingsplanering är en av de mest angelägna åtgärderaaför att minska växtnäringsläckaget och bekämpningsmedelsanvändningen. Dettauppnås lämpligast genom rådgivning, information och utbildning,Lantbraksstyrelsen och den övervägande delen av remissinstanseraa understrykeratt rådgivning, ökad kunskap och utbildning är effektiva medel för att uppnåmiljömålen inom jordbmket, Idet åtgärdsprogram för att minska jordbmkets växlnäringsläckage som riksdagenbeslutat om (prop. 1987/88:128, JoU 24, rskr, 374), ingick attindividuell rådgivning gratis skulle erbjudas samtligaföretag med mer än 25 djurenheter samt merparten av de företag som tar emotrötslam. Denna åtgärd är viktig för att åstadkomma en behovsanpassadtillförsel av växtnäring, vilket är en fömtsättning för att minskaväxtnäringsläckaget. Rådgivningen omfattar upprättandet av en växtodlings- ochgödslingsplan, växtnäringsbalansberäkning samt information om lagring ochspridning av stallgödsel. Målet är att ca 20000 lantbmkare skall erbjudasindividueU rådgivning och har ca 10000 företag nåtts av denna service.1 aktionsplanen mot havsföroreningar beräknades anpassningen av djurtäthet ochrådgivning till lantbmkare med fler än 25 djurenheter minskaväxtnäringsläckaget med . Uppskattningsvis är effekten någrahundra ton mer, eftersom åtgärderna genomförs i hela och inte enbart iGötaland, vilket beräkningarna i aktionsplanen mot havsföroreningar utgickifrån. Dentotala förbmkningen av handelsgödselmedel bör enligt beslut med anledning av prop. 1987/88:128 minska räknat års förbmkning, vilket innebär ca kväve. Ett delmål är en 10-procentig minskning . För att kunna uppnå detta mål höjdes miljöavgiftema på handelsgödsel med per kg kväve till per kg kväve . Miljöavgifterna på fosfor höjdes med per kg fosfor till per kg fosfor. Utöver detta är handelsgödsel även belagd med s. k, prisregleringsavgifter. Denna prisreg leringsavgift tas ut för att finansiera jordbmksprisregleringen, men ger även incitament till en minskad användning av dessa insatsmedel och ger på så sätt en positiv miljöeffekt. Enligt miljöavgiftsutredningens beräkningar bör 442 nivån före den senastehöjningen av prisregleringsavgifter och miljöavgifter reducera användningen avhandelsgödselkväve och ge en minskning av kväveläckagetmed . Till följd av denlivsmedelspolitiska reformen kommer prisnivån för vegetabilieprodukter att sjunka,Gödslingsrekommendationema ses över utifrån dessa nyaföratsättningar. Översynen beräknas leda till en minskning av rekommenderatgödslingsoptimum för spannmål på kväve per ha årsodlingssäsong och en ytterligare minskning års odlingssäsong. Enförändrad arealanvändning, t. ex. skogsplantering och extensivt bete, kommeratt ytterligare minska förbmkningen av handelsgödsel. Den totala förbmkningenav handelsgödsel har minskat med /86-1989/90.För enbart kväve har förbmkningen minskat med och förfosfor och kalium med . Till följd av det livsmedelspolitiska beslutet,höjda prisregleringsavgifter och lägre gödslingsoptimum bedömer vi att målet omen 10-procentig minskning kan nås , En slutlig redovisning av om vikommer att uppnå delmålet skall göras av lantbmksstyrelsen senast den 1december 1991. Om delmålet inte anses kunna uppnås skall lantbmksstyrelsen iredovisningen lämna förslag till ytterligare åtgärder. Införande av miljöskattpå handelsgödsel bör övervägas då prisregleringsavgiftema avskaffas.Dessförinnan skall det utredas om en skatt är lämplig och vilken nivå som ärkostnadseffektiv för att få till stånd en minskning av kväveläckaget. Viåterkommer i det följande om dispositionen av miljöavgiftema på handelsgödsel. Regeringensförslag: Teknikutveckling är en effektiv metod för att minskaväxtnäringsläckaget. Ytterligare 15 milj. kr. anvisas engångsvis förbudgetåren 1991/92- 1993/94 till försöks- och utvecklingsverksamhet rörandemetoder som är väsentliga för att minska jordbmkets växlnäringsläckage, främstmed avseende på stallgödselhanteringen och ammoniakavgången. Utredningens förslag: Ilantbmksstyrelsens redovisning av åtgärdsprogram för miljöförbättrandeåtgärder inom jordbmket yrkas 15 milj, kr, till försöks- ochutvecklingsverksamhet. Regeringens överväganden:Pågående försöks- och utvecklingsverksamhet för att minska jordbraketsväxlnäringsläckage syftar till att påskynda främst den tekniska utvecklingen ifråga om odlingssystem med fånggrödor samt hantering av stallgödsel. Dettaprogram är främst fokuserat till förlusteraa på vattenmiljön och på att åstadkommaen jämn och kontrollerad giva av stallgödsel, vilket är väsentligt för attkunna minska växtnäringsläckaget. Det har inneburit att marknaden nu kanerbjudas en god teknik i detta avseende när det gäller flytgödsel. Med de positiva erfarenheteraa bedömer vi att en nyliknande för- söks- ochutvecklingsverksamhet bör följa för att vi skall kunna uppnå en halvering avkväveläckaget. Ytterligareutvecklingsverksamhet behövs i fråga om fast-, flyt- och kletgödselhanteringenbåde i stallama och ute på åkermarken. Vad gäller fastgödselhanteringen är detviktigt att effektivt kunna avskilja urinen för att minska ammoniakförlusteraa. De medel som regeringen nuföreslår till försöks- och utvecklingsverksamhet bör framför allt användas föratt utveckla tekniken med spridning i vårbmk, i växande gröda och för attminska ammoniakförluster, Ammo-niakförluster kan också minskas genom utvecklingav teknik för täckning av gödselbehållare. Dessa åtgärder beräknas tillsammansmed den metod-och teknikutveckling som påbörjas för att kunna införa etteventuellt typgodkännande av spridare kunna minska läckaget med ca 2400 tonkväve. Mot denna bakgmnd föreslår regeringen i det följande att ettengångsbelopp av 15 milj, kr. anvisas till försöks- och utvecklingsverksamhetför treårsperioden /92-1993/94. Regeringensställningstaganden: En minskning av fosfomtsläppen från mjölkram är väsentlig.Naturvårdsverket har därför utarbetat rekommendationer med syfte att halverafosfomtsläppen från mjölkmm. För att denna halvering skall uppnås börnaturvårdsverket följa utvecklingen avseende läckaget av fosfor från mjölkmm. Utredningens förslag: redovisning av regeringens uppdrag den 24 november 1988angående övergång till fosforfria diskmedel eller nya diskmetoder i mjölkmmanges att en halvering av fosfomtsläppen bör kunna uppnås med s. k, växeldisk. Regeringens överväganden:En minskning av fosfomtsläppen från mjölkmm är väsentlig. Regeringen gavnaturvårdsverket i uppdrag att utarbeta rekommendationerför övergång till fosforfattiga eller fosforfria diskmedel eller förändrademetoder för disk och omhändertagande av avloppsvatten från mjölkram. Den totalamängden fosfor från denna källa uppgår till ca . harredovisat uppdraget och anser att direkta rekommendationer tillmjölkproducenterna att använda fosforfria eller fosforfattiga diskmedel intebör ges innan ersättningskemikalieraa för fosfor och tilltänkta diskmedelsmiljöpåverkan har utretts tillfredsställande. Detta skall ske i samråd mellannaturvårdsverket och berörda representanter för industrin samt genom eventuellaforskningsinsatser. För att möjligt få till stånd en begränsning avfosfomtsläppen från mjölkmm ges information till mjölkproducenterna att användas, k. växeldisk. Metoden innebär att fosforbaserade alkaliska diskmedel vid ettdisktillfalle per dag ersätts med ett syrabaserat diskmedel. Genom denna metodkan mjölk-mmmens fosfomtsläpp reduceras . ramen för nuvarandeverksamhet följa utvecklingen av läckaget av fosfor från mjölkmm. Åtgärdsprogramför att minska kväveutsläpp tdl vatten och luft från jordbruksjöretag Regeringensställningstaganden: Kväveutsläppen från jordbmket utgör ett stort miljöproblem.Ammoniakavgången från jordbmket bör därför minska till år 1995.Lantbmksstyrelsen har i regeringsbeslut getts i uppdragatt utarbeta åtgärdsprogram för att minska kväveutsläpp till vatten och luftfrån jordbmksföretag. Programmet skall syfta till att minska ammoniak-utsläppenmed i södra och . I uppdraget ingår även attutreda möjligheter till och konsekvenser av en 50-procentig minskning avammoniakavgången i samma områden. Uppdraget skall delredovisas denI , Förslageti Luft 90 överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna:De flesta remissinstanser anser att en minskning av ammoniakavgången ärväsentlig och tillstyrker att ett åtgärdsprogram för detta upprättas. Regeringensöverväganden: I Luft 90 redovisas de totala utsläppen av ammoniak i Sverigetill ca . Av dessa härrör från jordbruket och dåframför allt från stallgödsel. Ammoniak avdunstar såväl inne i stallet somunder lagring och spridning, I sämsta fall kan av den urspmngliga mängdenkväve avdunsta. Denna ammoniakförlust innebär både stora ekonomiska föriusteroch en belastning för miljön. Depositionen av ammoniak är störst i södra ochvästra där också den intensivaste djurhållningen bedrivs. Regeringenhar uppdragit åt lantbmksstyrelsen att utarbeta ett åtgärdsprogram för attminska ammoniakavgången . Åtgärdsprogrammet skall gällaför södra och och redovisas till regeringen senast den 1december 1991, I uppdraget ingår även att redovisamöjlighetema till och konsekvenserna av att reducera ammoniakavgången med 50%till år 2000. Etl omfattande utvecklingsarbete om ammoniakavgången pågår iHolland och , ytterligare åtgärder kan övervägas när dessa resultatpresenteras. Ammoniakavgången från stallaraa kan påverkas genom tätareutgödslingsintervall, bättre rening av ventilationsluft, täckning avflytgödselbmnn och myllning av gödseln i samband med spridning. Olika åtgärderkrävs beroende på gödselslaget. Vid flytgödselhantering dominerar förlusteraa isamband med spridning och vid fastgödsel i samband med lagring, I uppdragetingår även att beakta kombinationseffekter mellan närsaltsläckage och ammoniakavgångoch eventuella åtgärder som bör införas för att minska de olikatyperaa av kväveutsläpp i syfte att uppnå bästa kostnads- Vidinformation, utbildning och rådgivning till lantbmkare bör prioriteras att gemotiv för och upplysa om möjligheterna till att begränsa avgivningen avammoniak från stallgödsel. Regeringensförslag: Miljöavgift på flytande ammoniak tas ut på samma sätt sommiljöavgifter tas ut på övriga handelsgödselmedel. Utredningensförslag: Överensstämmer med en framställan från Svenska lantmännen avseendeflytande ammoniak. Remissinstanserna:Framställningen har remissbehandlats och , Sverigeslantbruksuniversitet, statens och lantbruksstyrelsen ställer sigpositiva till att miljöavgift tas ut också på flytande ammoniak. Regeringensöverväganden: Enligt vår mening bör flytande ammoniak beläggas med miljöavgiftpå samma sätt som övriga gödselmedel. Därigenom behåller mankonkurrensneutraliteten mellan olika kvävegödselmedel. Den inverkan somanvändningen av flytande ammoniak har på miljön torde inte avvika från inverkanav övriga traditionella kvävegödselmedel, 1enlighet med vad som har anförts har inom jordbmksdepartementet upprättatsförslag till lag om ändring i lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel. Pågmnd av frågans beskaffenhet skulle lagrådets hörande enligt vår mening saknabetydelse. 17.6.2Minskad användning av bekämpningsmedel m. m. Regeringensställningstaganden: En övergång till bekämpningsmedel med lägre hälso- ochmiljörisker bör ske. Differentierade miljöavgifter i förhållande till medlensfarlighet är ett led i detta arbete. Kemikalieinspektionen ges i uppdrag att isamråd med lantbmksstyrelsen och pröva möjligheten att införadifferentierade miljöavgifter i förhållande till medlens fariighet och riskenmed deras användning. Uppdraget skall redovisas senast den , Enomläggning av avgiften från per kilo aktiv substans till en dosavgift bör görasi samband med att prisregleringsavgiften omvandlas till miljöavgift. Miljöavgiftsutredningensförslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna:Lantbruksstyrelsen, och statens Jordbruksnämndtillstyrker. Regeringensöverväganden: Användningen av kemiska bekämpningsme- delinom jordbmket bör minska så att bekämpningsmedelsrester som kan Prop.1990/91:90 medföra hälso- och miljörisker inte blir kvar i gmndvaltnet eller ivattendrag, på huden eller i inandningsluften vid bekämpningsmedelsarbete, ilivsmedel och på mark utanför det bekämpade området. För att åstadkomma dettabeslutade att användningen av bekämpningsmedel räknat iaktiv substans skulle halveras . Halveringsmålet bestämdes utifrånmängden försålda bekämpningsmedel åren 1981 1985, ca . Enhalverad användning innebär således ca . Halveringen skulleuppnås främst genom minskad dosering vid varje bekämpningstillfalle särskiltvid ogräsbekämpning, övergång till medel som används i låga doser ochreducering av antalet bekämpningstillfallen. Förbättrad spridningsutrastningoch teknik medför ofta att lägre doser kan användas. Föratt minska användningen av bekämpningsmedel infördes redan år 1984miljöavgifter på dessa och avgiften fördubblades . Avgiften uppgår förnärvarande till . per kg aktiv substans. Dämtöver utgår enprisregleringsavgift på . 1 det s.k. halveringsprogrammet ingåräven att minska hälsoriskeraa vid användande av bekämpningsmedel. Detta görsframför allt genom utbildning. Det har bl.a. införts en tredagarsutbildningfr.o.m. bekämpningssäsongen 1990 för alla som yrkesmässigt använder devanligast förekommande bekämpningsmedlen, Lantbmksstyrelsen beräknar att ca20000 lantbmkare har genomgått denna utbildning . För altyrkesmässigt använda de farligaste medlen har det ställts kravpå särskild utbildning. Föratt kontrollera eventuella rester av bekämpningsmedel i dricksvatten ochlivsmedel krävs fortlöpande utveckling av analysmetoder för nya ämnen ochmetoder som kan mäta mycket låga halter av vissa ämnen. Ansvaret för detta harstatens livsmedelsverk. Mångaav de bekämpningsmedel som används är godkända på 1960-och 1970-talen, dåkraven på hälso- och miljödokumentationen var mycket lägre än . Därförskall alla medel som har godkänts ha omprövats avkemikalieinspektionen . Förbud och restriktioner har under desenaste åren införts för olika bekämpningsmedel. Dessa medel stod för ca 11 %av den totala användningen av bekämpningsmedel innan de förbjöds. Ihalveringsprogrammet ingår också utökad rådgivning till lantbmkama och ökad forskning vid rörande lägre doser och alternativa bekämpningsmetoder. Målet för detta program som på börjades var att nå en halvering av bekämpningsmedels användningen till slutet av . 1 samband med att programmet utarbetades bedömde berörda myndigheter att det skulle krävas för att uppnå en halverad användning. Vi kan dock konstatera att detta var en alltför pessimistisk bedömning och hade man nästan upp nått en halverad användning och under bekämpningssäsongen 1990 beräk nas målet ha uppnåtts helt. påbörjas arbetet med att ytteriigare halvera den redan halverade bekämpningsmedelsanvändningen till strax efter mit ten av . Detta mål lades fast genom beslut med anledning av prop. 1989/90:146. Nuvarande miljöavgift tasut per kilo aktiv substans, vilket innebär att Prop. 1990/91:90 avgiften ärhögre för en större dos än för en mindre. Viss kritik har riktats mot attmiljöavgiften tas ut på detta sätt och inte som en avgift per dos. 1miljöavgiftsutredningen föreslås att miljöavgifteraa konstraeras om till engenerell dosavgift. Utredningen föreslår att avgiften under en övergångsperiodsätts till , per dos.