prop · GE03190 · 1990-12-31 00:00:00 — Införandet av sådanakrav innebär givetvis att konsumenternas kostnader för krediterna blir högre.Det är en utveckling som LO allmänt sett ogUlar. utsträckning de visar sig vara effektiva ligger det däremot ett egenvärdei att det finns olika typer av kreditinstitutioner som konkurrerar påmarknaden. På en avreglerad kreditmarknad är det viktigt att inte öar avkvarstående onödiga regler hindrar prispressande konkurrens. Vissaverksamhetsformer, som kooperationen, sparbanker, osv, bedrivs emellertid utanvinstkrav. Det är mycket viktigt att detta inte börjar betraktas som någonform av otillbörhg konkurrens. 1 den utsträckning denna typ av institutioner, underkonkurrensneutrala former i övrigt, vinner framgång Prop. på marknaden är det baraett uttryck för att de arbetar med lägre kostnader, 1990/91:190 LOhar visserligen tidigare, bl a i yttrandet över Reformering och internationellanpassning av kapitaltäckningskravet i (Fi Ds 1988:70),i princip accepterat att kapitaltäckningskraven bör fastställas i en nivå sommotsvarar internationell standard. uttrycktes dock vissa farhågor omhuruvida kapitaltäckningskravens nivå enligt Cooke-reglerna är den rätta. LOkan inte se något egentligt skäl att via lagstiftning tvinga hypoteksinstitutenatt uppfylla kapitaltäckningskrav. Vilka krav påkapitaltäckning instituten ska ha är de själva bäst skickade att avgöra. Den frågasom LO numera ställer sig är om det överhuvudtaget finns något skäl för statenatt reglera kapitaltäckningen på den svenska kreditmarknaden. Under allaförhållanden anser LO att det vore olyckligt om hypoteksinstitutens kapitaltäckningskravhöjdes från 2 till 4 resp . Syftetmed kapitaltäckning är att skydda allmänhetens inlåning till kreditinstitutmed oktroj. LO anser att ett sådant skydd kan åstadkommas på annat sätt,förslagsvis genom att bankinspektionen åläggs att offentligt varna allmänhetenom banker eller andra bolag tenderar att missköta sin kreditgivning. Den riskdet innebär att bli föremål för en sådan offentlig varning är med störstasannolikhet ytterst självsanerande. Sammanfattningsvisanser LO att hypoteksinstituten inte skall ombildas till aktiebolag. Denkonkurrensneutralitet som är nödvändig för en effektiv, konkurrerande ochavreglerad kreditmarknad måste åstadkommas på annat sätt än att i envälfungerande verksamhet utan vinstkrav genom bolagsbildning införa externaavkastningskrav. Hypoteksinstitutens kapitaltäckningk-rav bör inte höjas. Inteminst mot bakgrund av att de historiska kreditförlusterna för t ex Stadhypoteklegat på verkar redan vara en överdriven säkerhetsnivå.Allmänhetens inlåning kan dessutom skyddas på annat sätt, tex genombankinspektionen. TCOtillstyrker förslagen om att ombilda de nuvarande tre hypoteksinstituten, ,och Skeppshypotek till aktiebolag. TCO kan också tillstyrka deföreslagna sätten att utse styrelserna i de nya bolagen. TCO vill understrykavikten av att de fackliga organisationerna garanteras representation inte barai de kommande bolagens styrelser utan också i styrelsen för ett eventuelltgemensamt holdingbolag med rättigheter att arbeta koncernfackligt. Detär väsentligt att de ombildade instituten får en så likartad konkurrenssituationsom möjligt med övriga institut på samma marknad. De nya instituten bör enligtTCOs mening dock ges en centraliserad upplåningsfunktion och enutlåningsfunktion som är decentraliserad för att maximera kunskapen ommarknaden. Beträffandeavkastningskravet i det nya så finns det ingen självklaranledning att sätta detta lågt i ett inledningsskede efterso- minstitutetsedan länge har en upparbetad kundkrets och en etablerad ställ- Prop. TCO är av den uppfattningen att externa ägare vid sidan 1990/91:190 av den föreslagna stiftelsen kommer att medföra attavkastningskravet hålls Bilaga 2 uppe. TCOförutsätter att omvandlingen av instituten till nya arbetsformer i det praktiskaarbetet kommer att ske i nära kontakt med de lokala fackliga organisationerna. Yttrandetbegränsas till frågor som gäller konkurrensneutrahteten på bostadskreditmarknadenoch den ägarroll som Stiftelsen skall utöva. Iyttrandet över kreditmarknadskomitténs slutbetänkande och förslag från kapitaltäckningsgruppenför tog upp vissa frågor om konkurrensneutraliteten på bostadskreditmarknaden. SBABanförde bl a att "Det är främst vid tillämpning av de nya föreslagna kapitaltäckningsreglernasom hypoteksinstitutionernas historiska, skattemässigt sett mycketfördelaktiga fondavsättningar rubbar förutsättningarna förkonkurrensneutralitet på bostadskreditmarknaden i "..."utgårfrån aft den särskilda utredare för översyn av lagstiftningen om hypoteksinstitutsom regeringen tillkallat, ägnar dessa frågor och deras samband med kapitaltäckningsreglernastor uppmärksamhet". Utredarenanser att fondavsättningar tom bör kunna bibehålla sinställning av beskattade medel trots att de i praktiken har byggts upp medobeskattade medel. Det viktiga är enligt utredarens mening att de olikainstituten behandlas lika . Allabankrepresentanter i utredningen har invändningar mot att de obeskattadefondavsättningar som gjorts tom 1984 skall få beaktas fullt ut vid beräkning avkapitalbasen enligt de nya kapitaltäckningsreglerna. I ett gemensamt särskiltyttrande föreslår bankrepresentanterna att de "övervärden" som finnsi till följd av de tidigare förmånliga skattereglerna inte skallfå inräknas i kapitalbasen. SBABställer sig bakom detta förslag. Avstor betydelse för konkurrensneutraliteten är också att det ställs marknadsmässigakrav på lönsamhet och avkastning på kapitalet i . Ocksåutredaren framhåller detta. Utredaren anser emellertid att "det knappastkan komma ifråga att Stiftelsen inledningsvis ställer såhöga utdelningskrav att utvecklingen för försvåras. Tvärtomtorde det vara rimligt att anta att utdelningskraven under de inledande årenkommer att ställas ganska försiktigt". Utredaren anser vidare attägaransvaret för "inom över skådlig framtid" bör förbli hos Stiftelsen, även om denna inte bör vara bun- 77 den att delta i nyemissioner i . SBABanser det vara närmast självklart att den föreslagna Stiftelsen skall Prop.ha marknadsmässig avkastning. Ett lämpligt sätt att tillgodose detta är att 1990/91:190 Stiftelsen inte ska vara tvungen att behålla aktiemajoriteten i Bilaga 2 AB. Stiftelsen bör således kunna avyttra sina aktier om den finneralternativa placeringsmöjligheter mer lönsamma. FARavstår från att ta ställning till betänkandet i vad det avser kreditpolitiskaförslag och inskränker sig till följande synpunkter. 1betänkandet föreslås inte att Stiftelsen skall vara underkastadrevision på annat sätt än att "styrelsen svarar för att intern revisionsker" (sid 234). Med tanke på stiftelsens stora förmögenhet, knapphändigaplaceringsreglemente och ställning som stor bidragsgivare till forskningenfinner FAR att minst en auktoriserad revisor bör förordnas som externrevisor. FARifrågasätter också om det är rimligt att tänka sig att stifelsens bokslut skallkunna överlämnas till regeringen så tidigt som . Boverketbegränsar sitt yttrande till de delar av förslaget som påverkar förutsättningarnaför bostadsfinansieringen, dvs. förslagen rörande Stadshypotekskassan. Frånbostadsförsörjningssynpunkt är det väsentligt att den del av kapitalmarknaden,som berör bostadsfinansieringen, fungerar effektivt och till lägsta möjligakostnad för låntagarna. Stadshypotekskassan har spelat enavgörande roll inom svensk bostadsfinansiering. Det är enligt meningangeläget att ges förutsättningar att finnas kvar ien så slagkraftig form som möjligt, så att konkurrensen och mångfalden påkreditmarknaden främjas. Något som långsiktigt bidrar till att hålla räntornanere. mening kan detta syfte främjas av att förblir ensjälvständig och från staten oberoende part på kreditmarknaden som konkurrerarpå denna marknad på lika villkor med övriga kreditinstitut. Härigenom uppstårockså en tydlig skillnad mot , som är helägt av staten. anser attdet skulle vara olämpligt om omorganisationen av skulle få ensådan konstruktion att det för någon av parterna eller skullekunna innebära att deras särart förändrades. Meddenna utgångspunkt tillstyrker utredarens uppfattning att hypoteksinstitutenbör omvandlas till aktiebolag och finner konstruktionen med en stiftelse somfår ägarskapet till aktiekapitalet i det nybildade aktiebolaget den mest tilltalande. vill dock ifrågasätta huruvida denföreslagna konstruktionen för stiftelsen och rollen för denna långsiktigt ärden bästa. Ett alternativ, som enligtBoverkets mening kunde övervägas, är att be gränsa den tid under vilken stiftelsen måste äga aktiekapitalet till en över gångsperiod på exempelvis . skulle stiftelsen få rätt att 78 avyttra aktierna, om det då finns ekonomiska eller marknadsmässigaskäl Prop. Därmed skapas förutsättningar för att kunnatillgodose eventuellt 1990/91:190 uppkommande behov av framtidaomstrukturering av institutionerna på kre- Bilaga 2 ditmarknaden. En ovillkorhgbindning av aktierna till stiftelsen skulle försvåra en sådanförändring. Utredningsmannen har vidare föreslagit att stiftelsenskall ha till syfte att stödja vetenskaplig forskning, och att det ska finnasett krav på årlig utdelning till detta ändamål. Enligt mening kandet, om den av verket föreslagna övergångsperioden införs, övervägas att underdenna period inte ställa krav på utdelning. anser slutligen att avkastningen från stiftelsen,från den tidpunkt denna kan utdelas till vetenskapligt ändamål, i första handbör gå till byggnads- och bostadsforskning. Det är ju medel från denna sektorsom ursprungligen genererat den kapitalbildning som genom förslaget överförstill stiftelsen. En förändring av hypoteksinstituten är nödvändig p g a deväsentligt ändrade förutsättningar som efter avregleringarna och enutveckling i marknadsmässig riktning föreligger på den svenskakreditmarknaden. HSB delar utredningens uppfattning att en särreglering ochett statligt dominerande inflytande över hypoteksinstituten kanmotiveras då staten inte längre garanterar institutens upplåning eller bör avkonkurrensskäl ställa garantier och/eller statligt kapital till förfogande. Vidare delar HSB utredningens uppfattning om att hypoteksinstitutenbör ges möjligheter att förstärka sina kapitalbaser för att klara den nyalagstiftningens krav om högre kapitaltäckning. HSB anser, i likhet med utredningen, att den störstaaktören på den svenska bostadskreditmarknaden, , bör finnas kvarsom en stark och självständig aktör och som en garant för prispressandekonkurrens. bör ges möjligheter att effektivisera sin organisationoch konkurrera på lika villkor nationellt och internationellt. Det är för HSB-rörelsensom stor låntagare viktigt med en självständig och från bankerna oberoendeaktör för att åstadkomma effektiv konkurrens, inte minst mot bakgrund av den nufortgående koncentrationen. Utredningens överväganden och förslag vad gäller Stadshypotekskassanoch stadshypoteksföreningarna HSB instämmer i utredningens förslag: -att Stadshypotekbör omvandlas till aktiebolag och därmed inordnas i en lagstiftning somreglerar övriga likartade kreditinstitut, -att ombildningenbör gå till så att kassan och föreningarna fusioneras. Kassan övertarföreningarnas tillgångar och skulder och föreningarna upplöses utanlikvidation. Därefter överlåtes kassans rörelse med undantag förobligationsskulden till ett för ändamålet bildat aktiebolag mot att kassan erhåller aktierna i bolaget. Kassan ges ställningav en stiftelse vars Prop. uppgift är att bibehålla aktieinnehavet för att säkra själv- 1990/91:190 ständighet. - att den statliga garantin/grundfonden kvarhggerhos stiftelsen och avtrap pas i takt med att utelöpande obligationslån förfaller. Nya lån utges av aktiebolaget, - att bör kunna nyemittera aktiertill andra intressenter än stiftelsen, bla i syfte att kunna leva upp till ställda kapitaltäcknings krav. HSB är kritisk till och avvisar utredningens förslag: -attavkastningen på stiftelsens aktier i inte bör användas för återinvesteringari utan istället användas för att främja och understödja tillSverige anknuten forskning. -att stiftelsensstyrelse bör sättas samman på ett sätt som speglar dess dubbla roll att delslångsiktigt förvalta sitt kapital och förankra ägandet i , delsfördela forskningsbidrag. Motiv till HSB:s inställning Kravet om marknadsmässiga avkastningskrav uppfylles av StadshypotekAB:s behov av att nyemittera aktier. Utan marknadsmässig avkastning uppstårbetydande problem att få avsättning för dessa aktier. Det finns inga historiskaeller sakliga skäl till att forskningen skall få del av dessa medel. Utredningenhävdar att vare sig staten, medlemmarna eller stadshypoteksföreningarna kanresa anspråk på kapitalet. Att därifrån dra konklusionen att forskningen skallfå del av kapitalavkastningen och inflytande över aktiekapitalet i synes inte rimlig. Det kan hävdas att låntagarna till icke ringa gradbidragit till uppbyggnaden av det egna kapitalet i stadshy-poteksrörelsen. Detär därför rimligt att låntagarna ges inflytande över avkastningens användning.Om stiftelsen finner att medlen bör återinvesteras i för att gemöjlighet till ökad lånevolym för bostadsförsörjning och öka räntekonkurrensentorde det vara ur såväl låntagarnas eget intresse som för en godbostadsförsörjning. Utredningens förslag till styrelse för stiftelsen böravvisas utom i den del som berör möjligheterna att tillskapa lokala ideellaföreningar av låntagare som ges viss representation i stiftelsens styrelse. Då såväl staten som låntagarna kan anses ha bidragit tillatt bygga upp egna kapital, bör såväl staten som lokala låntagarsammans-lutningaroch de centrala organisationer som organiserar huvudparten av stadshypotekslåntagarnages representation i stiftelsens styrelse. På detta sätt skapas garantier för att stadshypotekbehåller sin ställning som ett starkt oberoende institut på bostadskreditmarknaden. Utredningen menar att någon form av decentraliseradutlåningsverksamhet bör finnas kvar även efter ombildningen. Utredningen pekarpå två alternativ; regionala dotterbolag och regionala kontor under StadshypotekAB. Utredningen tar ej ställning till alternativen utan anser att detta är enfråga för . HSB delar denna uppfattning. Som en av Stadshypoteksstörre låntagare oq är det väsentliga för oss en effektiv och marknadsmässigkreditförmedlare . utan inbyggda trögheter. Bilaga 2 Allmänna Pensionsfonden Ombildningarna av hypoteksinstitutionerna förutsätter attdessa kan behålla och utveckla sina ursprungliga huvudinriktningar. Förfondstyrelserna framstår det som särskilt angeläget att Stadshypotekskassankan fortsätta att spela sin centrala roll från konkurrenssynpunkt på bostadskreditmarknaden. Det är för styrelserna angeläget att pröva det nya lägetför Stadshypotekskassans förpliktelser, eftersom detta berör AP-fondensverksamhet. Av fondstyrelsernas tillgångar 1989 utgjorde kassansobligationer inte . Av kassans obligationsskuld låg intemindre än i AP-fonderna. AP-fonderna berörs alltså i högsta grad avde förändringar i kassans kontraktsförhållanden som föreslås. Utredningen har utgått ifrån att de statliga garantiernaför kassans utelöpande obligationer avvecklas endast i takt med attobligationslånen förfaller till inlösen. Detta framstår för styrelserna som ettsjälvskrivet och absolut oundgängligt villkor för den förestående ombildningen.AP-fondens köp av kassaobligationer har haft den statliga garantin som givenförutsättning. Genom garantin har kassaobligationerna ur säkerhetssynpunktansetts som jämställda med statsobligationer Kommittén har i sin skrivning valtdet olyckliga uttrycket att ingångna och garanterade förbindelser, "börutgå på oförändrade grunder" (sid 15). Detta villkor är emellertid inteförhandlingsbart. Ordet "bör" skall därför utbytas mot"måste" eller "kommer att". Skrivningen i betänkandet förutsätter att långivarnasrättigheter inte skall komma att påverkas av övergången till nykassaorganisation. Övergången innebär utbyte av en gäldenär mot en annan ochutbytet äger rum utan borgenärernas samtycke. Kommitténs förslag innebär attregering och riksdag prövar ombildningen av och att därvid ävenborgenärernas intressen kommer att bevakas. "Regeringen bör således prövaatt det formella bytet av gäldenär inte försämrar borgenärernas ställning.Avgörande vid en sådan prövning blir självfallet vilken säkerhet som efter ombildningenfinns för borgenärernas fordran", (sid 135) Styrelsen anser sig visserligen kunna förutsätta attsäkerheten kommer att vara densamma efter ombildningen som före och att bytetav lånefordringar på föreningarna och kassans egna fonder mot aktier i ochreversfordringar på inie kommer att försämra borgenärernasställning. Styrelsen finner det inte desto mindre oacceptabelt attdenna prövning förutsattes kunna ske utan borgenärernas medverkan ochgodkännande. Utredningsmannen är inte helt främmande för denna synpunkt, närhan föreslår att omvandlingen av bör kungöras för att geborgenärernas tillfälle att lämna synpunkter på ombildningen (sid 137). Hanstannar dock på halva vägen genom att inte kräva något samtycke från borgenärernassida utan nöjer sig med hänvisning till regeringens prövning. delar i stort utredningens bedömningar beträffande gj framtida rättsliga associationsformer och verksamhet. 6 1990/91. stadshypotekbör genomföras enligt den modell som utredningen föreslår. Lånerörelsenbör bedrivas i aktiebolagsform () och ägan- 1990/91:190 detav aktierna i bör läggas i en stiftelse (Stiftelsen 2 ). SABOfinner inte att utredningen redovisat tillräckliga och övertygande motiv tillgrund för de förslag som ges beträffande den ägande stiftelsens ändamål ochdärmed avkastningen på stiftelsens kapital samt för hur ägarinfly-tandet börfördelas (styrelserepresentaion). SABOavvisar utredningens förslag beträffande stiftelsens ändamål vad avser att ävenekonomiskt stödja vetenskaplig forskning. SABOanser, i motsats till utredningen, att stiftelsen i första hand bör ägna sig åtaktiv ekonomisk ägarförvaltning. Avkastning på stiftelsens kapital bör användasi första hand för återinvesteringar i och inte till att främjaallmän vetenskaplig forskning. I den mån utrymme därefter finns bör dockstiftelsen vara oförhindrad att stödja forskning och utveckling inom hypoteksorganisationensoch dess låntagares verksamhetsområde. SABOanser att ägarinflytandet bör fördelas genom att stiftelsens styrelse ges enstark låntagarrepresentation genom representativa lånfagarkollektiv. SABOinstämmer i utredningens förslag beträffande hantering av nuvarande grundfondoch statliga garantier. instämmer i utredningens förslag att StadshypotekAB bör kunna nyemittera aktier till andra intressenter än stiftelsen.Nyemission bör dock i första hand riktas till stiftelsen och till låntagarna.Stiftelsen skall långsiktigt behålla ägaransvaret och svara för en röstmajoritet. SABOanser, liksom utredningen, att frågan om hur regionalautlåningsrörelse skall organiseras efter ombildningen är en intern fråga för StadshypotekAB, som i sista hand måste avgöras av aktieägarna. All upplåning bör, som ,ske centralt. SABOförutsätter, liksom utredningen, att ombildningen sker utan beskattning. Stadshypotekhar verkat på bostadskreditmarknaden och vitaliserat denna mednya instrument. har verkat som en garant för prispressandekonkurrens. Mycket av framgången har sin grund i den styrka som låntagarinflytandethar inneburit genom en traditionellt god regional förankring hos låntagarna. Statenhar tillsammans med låntagarna svarat för uppbyggnaden av Stadshypotek.Historiskt sett kan det hävdas att av samhällsintresse givits ochspelat en särskild roll för att säkerställa långsiktiga krediter för atttillgodose behovet av bostäder i en snabb urbaniseringsprocess. Statens förpliktelsermot och engagemang i avtar dock successivt. råder radikaltförändrade förutsättningar på en avreglerad kreditmarknad med marknadsmässiginriktning och med neutral och effektiv konkurrens som utgångspunkt. Enstatlig styrning och ett dominerande statligt inflytande kan inte längremotiveras. Stadshypotekmåste, för att främja förutsättningarna för en effektiv pri- spressande konkurrens inombostadsfinansieringen, utvecklas som en stark Prop. och självständig aktör. Stadshypotekmåste ges möjligheter till en modern 1990/91:190 och effektiv organisation,som kan verka och utvecklas efter sin egna förut- Bilaga 2 sättningar och som kankonkurrera på lika villkor Det är för SABO-företa- gen som stora låntagaresärskilt viktigt med en självständig aktör, inte minst mot bakgrund av den nupågående bankkoncentrationen. SABOär kritisk till och avvisar utredningens förslag på i huvudsak två punkter, ägarfråganoch låntagarinflytandet. Vi menar bestämt, att ackumulerandekapital skall bevaras. Utredningen hävdar, att vare sig staten, medlemmarna attstadshypoteksföreningarna kan resa anspråk på del i förmögenhet. föreslagna ägarkonstruktionen, med en ägande stiftelse, vilket vitillstyrker, blir varken nuvarande föreningsmedlemmar eller staten aktieägaresom följd av själva ombildningen. Därefter följande nyemissioner kan naturiigtvisföra in nya direktägare vid sidan av stiftelsen. Föratt främja låntagarnas intressen och effektiviteten på kreditmarknaden, samtför trovärdigheten hos genom nyemission tillkommande aktieägare, måstestiftelsen självklart ges ett ändamål och en konstruktion som innebär att denhar ett intresse av en marknadsmässig avkastning på sitt kapital. mening tillgodoses detta ändamål bäst om avkastningen går tillatt ekonomiskt främja och understödja vetenskaplig forskning. SABOdelar inte denna uppfattning. Avkastningen får inte ges bort till vetenskapligforskning med allmän inriktning fjärran från verksamhetsområde.Trovärdigheten för långsiktig lönsamhet skulle enligt vår mening knappast ökaför att representanter för vetenskapliga och kulturella institutionerkontrollerar och utövar ägarinflytande över kapitalet. Kravet på marknadsmässigavkastning reses helt naturligt av behovet av att kunna avsätta nyemitteradeaktier. Utan marknadsmässig avkastning uppstår betydande problem att fåavsättning av dessa aktier. Konkurrenskraften och effektiviteten bör vidarestärkas om stiftelsen istället för att ge bort avkastningen aktivtåterinvesterar denna i för att öka lånevolym och räntekonkurrens.Detta torde ligga såväl i låntagarnas som statens intresse för en godbostadsförsörjning. SABOsuppfattning är också att skall ha kvar en stark regional låntagarförankring.Då låntagarna kan anses ha bidragit till att bygga upp , bör lokalalåntagarsammanslutningar och de centrala organisationer som organiserarhuvudparten av stadshypotekslåntagarna ges ett betydande inflytande.Inflytandet i bör bevaras i väsentligen samma balans som idag.SABO avvisar därför utredningens förslag till styrelsen för stiftelsen. Kännetecknandeför är och har varit låntagarinflytandet både centralt ochregionalt. Låntagargrunden är ett särdrag och en tillgång för en oberoendekapitalmarknadsaktör och bör bevaras som en viktig del av Stadshypoteksföretagskultur och förutsättningar. Det regionala inflytandet kan tillgodoses på sätt somberörs i utredningen, . genom att på de nuvarande stadshypoteksföreningarnasgrund bilda ideella 1990/91:190 föreningar. Dessa kan väl utgöravalkooperationer för ombudsstämma för Bilaga 2 val avstyrelserepresentation. Med hänsyn till den ökade frihet som bolagsbildningenmedför, kan dock inte dessa ideella regionala låntagarföreningar tillsammans fåett majoritetsinflytande. Frågan om hur regionala utlåningsrörelseskall organiseras efter ombildningen är en för intern fråga,som i sista hand måste avgöras av aktieägarna. All upplåning bör, som , skecentralt. Den decentraliserade utlåningsrörelsen är en stor styrka,som bör bevaras, varvid olika alternativ kan komma ifråga. Regionaladotterbolag, vars aktiekapital tecknas av , som också svararför röstmajoriteten, är ett alternativ. Ett annat alternativ är attutlåningsrörelsen drivs av regionala bankkontor, som inte är självständigajuridiska personer. Dessa bör då genom delegering ges en stor och bolagsliknandesjälvständighet.