prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — 1989/90:111, SkU31, rskr.357). Beslutet logs av i juni 1990och byggde på etl förslag som miljöavgiftsutredningen lagt fram (SOU 1989:83), I propositionen till nämnda lagstiftning anfördes att de kravsom ställs på bränslena i de skattemässigt gynnade miljöklasserna kan behövaändras som en följd av den snabba utveckling som pågår för att tafram från miljösynpunkt bättre bränslekvaliteter (prop, 1989/90:111 s, 161). Underhösten 1990 antog ett förslag om att allmän energiskatt ochkoldioxidskatt skall tas ut för i princip alla oljeprodukter som inteuttryckligen undantagils (prop. 1990/91:19, SkU2, rskr.40). Samtidigttillkännagavs på begäran av skatteutskottet att regeringen bör analyserakonsekvenserna av miljöklasserna för oljor och återkomma med enredovisning och eventuella förslag. Trotsatt den nya klassindelningen endast varit i kraft sedan den I 369 24 1990/91. 1 sami Nr 90 januari1991 är det viktigt med hänsyn till behovet av en skälig anpass- Prop,1990/91:90 ningstid att redan nu skärpa kraven i enlighet med de förslag som naturvårdsverketlagt fram. Skälen härtill är följande. Denu gällande miljöklasserna innehåller gränsvärden för parametrarna svavelhalt,aromathalt och destillationsintervall. Däremot finns inga gränsvärden förpolycykliska aromatiska kolväten, tändvillighet (cetantal) och densitet. Bränsletskvalitet är en faktor av slor betydelse när det gäller emissioner fråndieseldrivna motorfordon. Det har visat sig att de från emissionssynpunktviktigaste parametraraa för ett dieselbränsle är svavelhalt, aromathalt (inkl,polycykliska aromatiska kolväten), destillationsintervall, cetantal ochdensitet. Det finns mer eller mindre direkta samband mellan dessa parametrar,men krav på en enslaka parameter är inte tillräckligt styrande för de övriga.Därför bör krav uppställas på i princip alla dessa parametrar i enbränslespecifikation. Naturvårdsverketföreslår en ändrad högsta gräns för svavelhah från 0,02 till 0,005 viktprocenti miljöklass 2, Del nya gränsvärdet har bestämts med hänsyn till att vissa avde s, k, LETT-fordonen (lågemitterande tunga tätortsfordon) som redan finns iproduktion kräver ett bränsle med en maximal halt om 0,005 viktprocent svavelför att kunna upprätthålla ställda krav på partikelutsläpp. Introduktionen avdessa fordon bromsas om det inte finns tillgång till lämpligt bränsle,LETT-normer för dieseldrivna tätortsfordon, tunga lastbilar och bussar innebären reduktion av kolväte- och kväveoxidutsläppen med och enpartikelreduktion jämfört med ett medelfordon i dagens tungadieseldrivna bilpark. Regeringenföreslår därför att svavelkravet skärps i miljöklass 2 på det sätt naturvårdsverketföreslagit. Föratt få ell bättre bränsle bör i likhet med vad naturvårdsverketföreslår gränsvärden införas för parametrarna polycykliska aromatiska kolväten,cetanindex och densitet. Beträffande dessa parametrar kan följande sägas. Kolvätenkan delas in i flera kategorier beroende på kemisk stmktur. En av dessakategorier eller klasser är de aromatiska kolvälena. Dessa delas i sin tur in iundergmpper, t ex mono-, di- och s, k, polyaromater. Aromatiska kolvätentillhörande den senare gmppen är vad som i det följande avses underbeteckningen polycykliska aromatiska kolväten. Utsläpp av polycykliskaaromatiska kolväten bidrar i våra tätorter till fotokemisk smog, nedsatt siktoch luktolägenheler. Inom denna gmpp finns föreningar som är mulagena ochcancerogena, Cetantaletär ett mått på bränslets tändvillighet och har primär betydelse för utsläpp ochkörbarhet särskilt i samband med kallstart och körning underuppvärmningsperioden, Cetanindex, som är ett mått på den naturliga ländvillighelenär enklare att bestämma än cetantalet och utgör en garanti för att denföreskrivna ländvillighelen erhålls ulan cetantalshöjan-de tillsatser (additiv)vilkas effekter på hälsa och miljö inte är tillräckligt utredda. Densitetenanger vikten av en volymenhet bränsle. Densiteten är tempe- 370 raturberoende den stiger med sjunkande temperatur. Därför måste Prop. temperaturenanges tillsammans med densiteten. Det är viktigt att detta Har bränslet för hög densitet leder della till ökade emissioneroch risk för påfrestning på motorn. medalltför låg densitet kan visserligen leda till bättre emissionsbild men detsker på bekostnad av sjunkande motoreffektsuttag vilket kan orsaka dåligkörbarhet exempelvis för tunga fordon i uppförsbackar. fallkan låg densitet även leda till motorskador. Gränsvärdenabör lämpligen bestämm.as på det sätt föreslagit. Detta innebäratt densiteten skall ligga i intervallet per kubikmetervid för miljöklasserna 1 och 2. Vidare får oljor tillhöriga klass I inteinnehålla några klart mätbara polycykliska aromatiska kolväten och cetanindexfår i denna klass inte understiga 50. I miljöklass 2 får halten polycykliska aromatiskakolväten inte överstiga 0,1 volymprocent och cetanindex får inte undersliga 47. Regeringenföreslår vidare, efter samråd med Svenska ochnaturvårdsverket, att destillationsintervallels maximala värden i klasserna 1och 2 skall anges för en storhet som är mättekniskt enklare att beslämma ochsom ger mer tillförlitligt resultat än vad som gäller . Det betyder attdet maximala värdet skall avse temperaturen vid destillat i stället förslutkokpunkten. Det maximala värdet vid destillat skall bestämmas till 285"C i miljöklass 1 och i miljöklass 2. Det högre värdet i klass 2motiveras av att det bl. a. bidrar till all branschen skall kunna ta framstörre volymer. Beträffandemätmetoderna för parameterbestämningen bör standardiserade mätmetoder gälla.För närvarande föreligger det inte någon definierad och utprovad metod förbestämning av polycykliska aromatiska kolväten. Regeringen erfar dock allnaturvårdsverket, statens provningsanstalt och påbörjat ett arbete för att ta fram en sådan metod.Arbetet beräknas vara klart /92. Denändrade miljöklassindelningen kommer att innebära klara förbättringar vadgäller mulagena och cancerogena effekter. Detta gäller framför alltdieselbränslen i klass 1, I klass 2 sänks svaveldioxid- och partikelutsläppenkraftigt. Vidare bör effekten bli en viss minskning av kväveoxidutsläppen itätorterna vilkel tillsammans med svaveldioxidreduktionen bidrar tillförbättrade hälsoeffekter och minskad korrosion. Bränslei miljöklass 1 är avsett för kommande tätortsfordon som alternativ tillbiobränslen och inom tätorter för befintlig bilpark. Svavelhallen är näranollnivån vilket minskar partikelutsläppen och ytteriigare underlättar detekniska möjligheterna till effektiv avgasrening hos lätortsfordon med strängaulsläppskrav. För att få fram större tillgång till lägsta kostnad krävs detinvesteringar i raffinaderier i form av s. k, hydrokrackers som tål tryck upptill 150 bar. Tillverkning i större skala kan förväntas inom den närmastefemårsperioden. Lättdieseltillhör miljöklass 2 men kommer genom förslaget att höra till klass 3. Bränslen i miljöklass 2 bör betraktas som alteraativ till lättdiesel. De är mer högkokande, har motsvarande aromathalt och betyd- 371 ligtlägre svavelhalt än dagens lättdiesel. Kvaliteten är mer attraktiv från Prop. a. för kommuner med backig terräng och leder äventill minskad luktolägenhet. De som använder lättdieselbränslen fårsåledes genom den aktuella ändringen av miljöklass 2 tillgång till ett bättredefinierat bränsle än lättdieselbränslet. Produktion i mindre skala kräveri stort sett inga ledtider på de flesta raffinaderier. Regeringenanser att skattedifferensen gentemot miljöklass 3 bör vara så slor att den kanutgöra en pådrivande faktor för de skattskyldiga bolagen att inriktaproduktionen mot bättre bränslen och att säkerställa tillgången på tillräckligamängder av oljor i framför allt miljöklass 2. De nuvarande skattesatserna förklass 1 och 2 bör lämpligen sänkas med . i resp. klass och bestämmas till90 kr. per kubikmeter i miljöklass 1 och . per kubikmeter i klass 2. Denu föreslagna andringaraa i miljöklasserna I och 2 innebär ändringar i 10 §lagen om allmän energiskatt och i bilagan till denna lag. Underår 1989 levererade den totala svenska dieselmarknaden 2,9 milj. kubikmeterdieselbränsle. Av denna mängd utgjorde 8 lättdiesel. Detta innebär attungefär 30 milj, kr, av dagens skattesubvention inte kommer att utnyttjas.Såvitt nu är känt torde förslaget inle komma att medföra några störreekonomiska konsekvenser eftersom då endast småkvantiteter av bränslen i miljöklass 1 och 2 kommer att finnas tillgängliga.Branschens bedömning är att kvantiteterna för de olika klasserna fram t. o. m.år 1992 blir av bränslen i klass 2 och endast småkvantiteter av bränslen i klass 1, Detta innebär att kostnaden förskattesubventionen för miljöklass 2 blir 25 37,5 milj, kr. Regeringenhar erfarit att det på marknaden finns bränslen som har en frånmiljösynpunkt fördelaktig sammansättning men som ändå kan komma att tillhöramiljöklass 3. Dessa bränslen finns ännu så länge bara i små kvantiteter. Vissaav dessa bränslen har ett lägre energiinnehåll än vanliga bränslen. Detta kanfå till följd att motoreffekten blir för låg och alt körbarheten försämras. Föratt få bättre motoreffekt måste oljepumpen justeras vilket i sin tur leder tillicke önskvärda miljöeffekter i form av ökade emissioner. Regeringens bedömningär därför att dessa bränslen ännu inte är mogna för placering i enskattemässigt gynnad miljöklass. Regeringenföljer utvecklingen på marknaden och utesluter inte att den nu förslagnamiljöklassindelningen kan behöva omprövas med hänsyn tillmiljöegenskaperaa hos nya oljor. Deaktuella ändringarna i energiskattelagen bör för att ge de berörda en skäliganpassningstid träda i kraft . bör ocksåen tillförlitlig metod för mätning av halten polycykliska aromatiska kolvätenfinnas tillgänglig. Prop, 1990/91:90 Regeringensställningstaganden i korthet: Inomramen för verksamhet skall ett systematiskt underlag medmätbara kvalitetsmål för naturvårdsarbetet utarbetas. Arbetet skall ske i närasamråd med de centrala sektorsmyndigheterna för skogsbmk, jordbmk och fiske.Regeringens förslag i korthet: Resurseraaför vård och förvaltning av naturreservat m. m, förstärks med 26 milj. kr. Resursernaför arbetet med hotade arter förstärks med 4 milj. kr. Resursernaför landskapsvårdande åtgärder förstärks med 100 milj. kr. för biotoper införs i naturvårdslagen. Regeringenfår föreskriva om förbud mot nydikning i vissa områden i landet. Reglernaom samrådsförfarande i 20 § naturvårdslagen skärps. ges enmöjlighet att förbjuda och anvisa lämpligare plats för ett arbetsföretag. Förtydligandebestämmelser avseende kulturmiljövården införs i naturvårdslagen. Straffsatsenför grova brott mot naturvårdslagen höjs till fängelse. Utvidgademöjligheter införs att besluta om vite och rättelse vid överträdelser avreglerna om samrådsskyldighel, Ådellövskogslagenändras så att all skog med lövskog skall anses som ädellövskog omskogen innehåller minsl ädla lövträd. Iregeringens proposition (prop. 1987/88:85) om miljöpolitiken inför 1990-talet,lades riktlinjer fast för del samlade naturvårdsarbetet i landet. Viktigautgångspunkter var att ell hänsynslagande till naturmiljön -bör ingå som ettled i jord- och skogsbmket. Vidare bör representativa och skyddsvärda områdenav alla förekommande naturtyper säkerställas varvid urskogar, våtmarker ochvissa naturtyper i odlingslandskapet skall prioriteras. Ett samlathandlingsprogram för hotade arter och en översyn av hanteringen av medlen förvård och förvahning av naturreservat samt en översyn av alla naturvårdsobjektaviserades. Vidare lades fast att en skötselplan är ett obligatoriskt dokumentför alla naturreservat och naturvårdsområden. ställde sig ialll väsentligt bakom dessa utgångspunkter (JoU 23, rskr. Arbetet harsuccessivt utvecklats och förstärkts. Ett målmedvetet arbete medatt öka naturvårdshänsynen bedrivs inom skogs- och jordbmket. Som exempel kannämnas det omfattande utbildningsprogram för enskilda skogsägare. Rikare skog,som drivs av skogsvår- dandemyndigheter, ofta i samarbete med lokala nalurvårdsorganisa- Prop.1990/91:90 tioner. Riksdagenhar beslutat om nya riktlinjer för skogsbruket i fjällnära skog (prop1990/91:3, JoU 13, rskr, 70). Riktlinjerna innebär bl. a. att svårför-yngradeområden där avverkning inle får ske skall klarläggas och avverkning ifjällnära skog skall inte tillåtas som är oförenlig med väsentliga nalur- ochkulturmiljöintressen. Påjordbrukets område har etl bidragssystem för naturvårdsålgärder iodlingslandskapet byggts upp. som upprätthåller hävdav miljöer i odlingslandsskapel med slora natur- och kulturvärden avriksintresse kan ges ekonomiski stöd. I den livsmedelspolitiska reformen ingåratt slöd kan ges till landskapsvårdande åtgärder. Även detta system bygger på avtalmed enskilda brukare om fortsatt hävd av områden där en förändradmarkanvändning hotar väsentliga nalur- och kulturmiljövärden. Medstöd av naturresurslagen har regeringen fattat ett antal viktiga beslut somstärker skyddet för naturmiljön. En ansökan om brytning av blymalm under sjönLaisan i kommun har av regeringen bedömts som oförenlig medbestämmelsema i naturresurslagen. Genom överledning av vattnet i Vindelälvensvattenområde skulle av sjön ha torrlagts, är skyddad inaturresurslagen mot exploateringsföretag som påtagligt kan skada områdetsnatur- och kulturvärden. Inom del s.k, Emå-projeklet harmarkavvattningsföretagen genom regeringens beslut begränsats kraftigt då dessahotade målens levnadsmiljö. Regeringen har även avslagit en ansökan omöverledning av Ammeråns till för ökad kraftproduktion.Överledningen skulle ha skadat de betydande naturvärden som Ammerån besitter. Arbetetmed alt säkerställa skyddsvärda naturområden har intensifierats. Betydandearealer skyddsvärd mark, framför allt urskog, har kunnat säkerställas. Naturvårdsverkelsoch länsstyrelsernas landsomfattande inventeringar av våtmarker ochgmstillgångar pågår. genomförda inventeringar av naturvärdena ifjällområdena samt urskogsinventeringen ligger till grund för det fortsattaarbetet med all inrätta naturreservat och nationalparker. Vidare harskogsstyrelsen inlett inventeringar av sumpskogar (våtmarksskogar) och vissasmåbiotoper i skogslandskapet. Enkomplettering av besluten om områden av riksintresse för naturvården ochfriluftslivet pågår . Eneffektivisering av organisationen för vård och förvaltning av naturvårdsobjektbedrivs. Förenklade ratiner för hantering av medel och en samordning av förvaltningsorganisationenute i länen har genomförts, liksom en prioritering av de värdefullasteobjekten. Vidare har en inventering genomförts för att klariägga vilkafastigheter och byggnader som kan avyttras samt en översyn och kompletteringgjorts av förvaltningsuppdragen. Information och skyltning har förbättrats. Enintensifierad utbildning har ökat kompetensen hos förvaltningspersonalen. Arbetetmed att upprätta skötselplaner, inkl. ekonomiska planer för vårdkostnader har ännu inte kunnat slutföras helt. Markområdensom avsätts av naturvårdsskäl kan i de allra flesta fall Prop, 1990/91:90även utnyttjas av det röriiga friluftslivet. Åtgärder för att främja detrörliga friluftslivet tillhör naturvårdens uppgifter. Att tillgodose behovet avmark för närrekreation är framförallt en uppgift. Frågor rörande markför friluftslivet har behandlats tidigare (se avsnitt 7.1.3). Förnärvarande finns i landet 22 nationalparker, I 366 naturreservat, 88naturvårdsområden, 1310 nalurminnen och 854 djurskyddsområden omfattande enareal av ca 2,74 milj, hektar. Del innebär en ökning med ca 400000hektar, varav har tillkommit genomurskogsreservat. Naturvårdsverketoch länsstyrelserna har på regeringens uppdrag även genomfört en översyn avsamtliga naturvårdsobjekt med avseende på skyddsmotiv m, m. Av översynenframgår att det för etl litet antal mindre reservat och skyddsobjekt, framförallt äldre, saknades motiv för att de skall kvarstå som naturvårdsobjekl. Vidarevisade genomgången att del i vissa fall fanns behov att reviderareservatsbeslut och skötselplaner. Naturvårdsverkethar redovisat en nationalparksplan för . I planen redovisasförslag till sammanlagt tjugo nya nationalparker i syfte att samtligalandskapstyper i landet skall vara representerade bland nationalparkerna. Riksdagenhar på regeringens förslag medgivit att två av förslagen i planen.Björnlandet i och i , avsätts somnationalparker (prop, 1990/91:31, JoU 14, rskr. 71), Dessa har avsattsefter beslut av regeringen, Nalurvårdslagsutredningenredovisade sitt belänkande (SOU 1990:38) Översyn avnaturvårdslagen m.m. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringens förslagtill lagändringar med anledning av betänkandet behandlas i avsnitt 16,5, Regeringengav i uppdrag att utarbeta en aktionsplanför naturvård. redovisade ettaktionsprogram för naturvård Natur 90. Vissaav de förslag som redovisas i Nalur 90 behandlas i della kapitel. Delar avNatur 90 behandlas även i kapitel 7, Samhällsbyggande för en god miljö. 16.2 Måloch medel för naturvårdsarbetet Regeringensställningstagande: Inom ramen för verksamhet skall ettsystematiskt underiag med mätbara kvalitetsmål för naturvårdsarbetetutarbetas. Arbetet skall ske i nära samråd med de centrala sektorsmyndigheternaför skogsbmk, jordbruk och fiske. Naturvårdsverketoch länsstyrelserna skall fortsätta ett aktivt arbete för ett vidgatsektorsansvar och en ökad decentralisering i syfte att göra skyddet avnaturmiljön till varje samhällssektors ansvar. Naturvårdsverketsförslag i rapporten 90: Överensstämmer huvudsakligen med regeringensställningstagande. Remissinstanserna:Det stora flertalet remissinstanser instämmer i problembeskrivningen ochställer sig bakom de av formulerade övergripande målen.Meningarna om vägar och medel att nå målen går dock isär. Skogsindustriernaanser att förslagen i aktionsprogrammet leder till en ytterligare förflyttningav skogsbmket in i ett tungrott byråkratiskt system som innebär attskogsbrukarnas motivation att engagera sig i naturvårdsfrågor minskar. Enligtvattenöverdomstolen präglas rapporten av en allt för stark tilltro tilllagstiftningsåtgärder. , , domänverket och Skogsindustriernaframhåller att rapporten inte på etl tillfredsställande sätt visar hursektoransvaret för miljön och stödjande och rådgivande rollskall förstärkas. menar att andra medel än lagstiftning borde habehandlats utförligare medan övriga starkt ifrågasätter föreslagnalagstiftningsåtgärder som gäller de areella näringarna. Deflesta remissinstanser stöder förslaget att utarbeta mätbara och planering liksom i och anser det tveksamt alt uttrycka kvalitetsmål i kvantitativa termer. Regeringensöverväganden: Regeringens förslag till övergripande mål för naturvården ochhushållningen med naturresurser har presenterats tidigare (se avsnitt 2.4). Regeringensbedömning är alt Natur 90 utgör en värdefull analys av naturvårdsarbetel.Programmet bygger på en bred genomgång av naturvården och hushållningen mednaturresurser. Enligt regeringens mening bör Natur 90 ingå i underiaget förberörda myndigheters fortsatta arbete med naturvård och nalurresurshushållning. Regeringenanser att med utgångspunkt i denna breda ansats bör nästa steg vara attprecisera och konkretisera naturvårdsarbetel, Idetta sammanhang bör också erinras om den skogspolitiska kommitténs uppgift attprecisera miljömål för skogsbmket. Detta arbete skall vara slutfört , Skyddetav arter och biotoper med slöd av naturvårdslagen utgör en av hörnpelarna inaturvårdsarbetel och är en fömtsättning för att den biolo- giska mångfalden skallkunna bevaras. Ett betydande antal arter och natur- Prop. 1990/91:90 typer tålendasl liten eller ingen mänsklig påverkan eller är beroende av en viss typ avhävd för att kunna fortleva. Säkerställande av biotoper som behövs för dessaarters och deras livsmiljöers skydd sker med stöd av naturvårdslagen.Inrättandet av reservat och andra skyddsområden är dock förenat med storakostnader för staten, regionala stiftelser och kommuner, varför det ärangeläget att planlägga omfaltningen av dessa behov. Bildandetav nationalparker, naturreservat, m,m,, kan emellertid ensamt aldrig uppfylladen övergripande målsättningen för naturvården. Utifrån en analys av hur långtman kan nå med hjälp av naturvårdslagens regler blir det särskilt angeläget attbedöma betydelsen av ett ökat ansvar för den biologiska mångfalden ivardagslandskapet. Naturvårdshänsyn och ekologisk anpassning avsamhällsverksamheter som påverkar den biologiska mångfalden är därför avavgörande betydelse för måluppfyllelsen. Regeringenanser sålunda att det är nödvändigt att ytterligare konkretiseranaturvårdsarbetet. Den övergripande målsättningen för naturvården bör omsättasi mätbara kvalitetsmål. Det är därför nödvändigt att utveckla mätmetoder. En avde viktigaste indikatorema är antalet hotade arter och biotoper. Inomramen för verksamhet skall verket därför utarbeta ettsystematiskt underlag med kvalitetsmål för bevarande av biologisk mångfald.Utvecklingsarbetet skall ske i nära samråd med sektorsmyndighetema förjordbmket, skogsbmket och fisket. Inom ramen för sektors-myndigheternasverksamhet skall delmål och de åtgärder som föranleds av arbetet utformas avdessa myndigheter. a. ange beräkningar avomfattningen av säkerställande med stöd av naturvårdslagen för de viktigastenaturtyperaa. Myndigheterna skall även söka ange etappvisa tidsmål för närfortlevnaden för de arter som är klassificerade som mest hotade skall varasäkrad med utgångspunkt i den målsättning som satts upp i naturvårdsverkelshandlingsprogram för hotade arter. Regeringenanser att skall fortsätta att aktivt arbeta för att ansvaretför och genomförandet av del praktiska naturvårdsarbetet i ökad utsträckningförs över till respektive samhällssektor. roll i naturvårdsarbetelskall framförallt vara stödjande, rådgivande och policyskapande. Enligtregeringens mening är ett intensifierat samarbete mellan länsstyrelser ochkommuner i det lokala och regionala naturvårdsarbetet en fömtsättning för altnå de övergripande målen för naturvård och hushållning med naturresurser. Itakt med kommunernas ökande kompetens på området bör de ges ett större ansvarför naturvårdsarbetel. 16.3 Inriktning och åtgärder i naturvårdsarbetet Regeringensställningstagande: Nalurvårdsarbetet skall indelas i tre insatsnivåer som börstyra prioriteringar, kostnadsfördelning och ansvar för arbetet. Naturvårdsverketsförslag i Natur 90: Överensstämmer med regeringens ställningstagande. Remissinstanserna:Överensstämmer i stort med vårt ställningstagande. Ett flertal remissinstanserframhåller att vardagslandskapet utgör den viktigaste delen av naturmiljön.Alla verksamheter som påverkar vardagslandskapet bör präglas av godhushållning och hänsynstagande till naturvården. Regeringens överväganden:Naturvårdsarbetet och hushållningen med naturresurserna i vidaste bemärkelsehandlar om att bevara gmnden för allt levande. Den biologiska mångfalden är avgmndläggande betydelse för livsprocesserna i naturen. Skyddetav de enskilda arterna inom ekosystemen kan inte skiljas från skyddet avlivsprocesserna. Den biologiska mångfalden utgör på detta sätt gmnden förmänniskans överlevnad. Regeringen anser attmålsättningen för naturvården skall uppnås inte minst genom ett intensifieratarbete med utvecklade naturvårdshänsyn och en ekologisk anpassning av olikasamhällsverksamheter samt bevarande av arter och biotoper med stöd avnaturvårdslagen. Dessa åtgärder måste ses som kompletterande och av lika stor viklför att uppnå den övergripande målsättningen att bevara den biologiskamångfalden och naturresursernas funktion. Liksom inom andra delar avmiljöarbetet måste naturvården främst bedrivas genom förebyggande åtgärder. Attåterställa skador är inle bara kostsamt och negativt för samhällsekonomin utanär för naturvårdens del ofta en omöjlighet. Förlorade arter går inte allåterskapa. Det är därför nödvändigt all intensifiera insatseraa på fältet genomen ökad decentralisering och sektorisering. Regeringen kommer att införa ettvidgat sektorsansvar för naturvårdsarbetel hos vissa myndigheter. Fråganbehandlas i kapitel 17.