prop · GE0325 · 1990-12-31 00:00:00 — I andra fall har CSN:s diskussioner med bussföretag ochflygbolag på grund av tidsbrist inte kunnat slutföras för denna avtalsperiodmen fortsätter med tanke på nästa. Jagberäknar kostnaderna för bidrag till reserabalter för studerande för budgetåret1990/91 till 89 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atl tillBidrag lill vissa studiesociala ändamål på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /91 anvisa ett förslagsanslag på . [6]Ändrat inkomstbegrepp i studiemedelssystemet Idet nya studiemedelssystemet som gäller avses med inkomst den sammanräknade inkomsten vid taxeringen till statlig inkomstskall. Inkomsten har betydelse såväl vid bevillning som vid åter- 15 betalning av studiemedel.Om den studerande har inkomst som överstiger Prop. 1990/91:25 en viss gränsreduceras studiemedlen. Återbetalning av studiemedel sker Bilaga 4 årligenmed av inkomsten enligt senaste taxering. Begreppetsammanräknad inkomst finns inte i skatleförfattningarna men har använts av riksskatteverketi blanketter och information om skatter. Med begreppet avses summan avinkomster av alla inkomstslag. Hänsyn tas därvid inte till vissa avdrag som fårgöras innan den taxerade inkomsten fastställs. I del nya skattesystem somträder i kraft kommer emellertid begreppet sammanräknadinkomst inte längre att användas. () har motdenna bakgmnd i en skrivelse föreslagit vissa ändringarav sludieslödslagen. Enligt nämndens uppfattning bör summan av inkomstslagentjänst, näringsverksamhet och kapital i fortsättningen utgöra inkomst i studiemedelssystemet.Därigenom kommer det nya inkomstbegreppet att i normalfallet motsvara begreppetsammanräknad inkomst enligt nu gällande regler. Jagdelar CSN:s mening att lagtexten behöver justeras. Det inkomstbegrepp somskall ligga till grund för beviljning av studiemedel och återbetalning avstudielån bör vara den sammanräknade inkomsten av tjänst, näringsverksamhet ochkapital. Genom att använda termen sammanräknad inkomst kan det inte bli frågaom att beakta underskott i ett inkomstslag. Förslaget kräver ändring av 4 kap.21 och 8 kap. 4 §§ studiestödslagen (1973:349). CSNföreslår även vissa smärre ändringar av det inkomstbegrepp som gäller förberäkning av avgiftsunderiag vid återbetalning av studiemedel som uppburitsföre den . Enligl nu gällande regler beaktas därvid den lillstatlig inkomstskatt taxerade inkomsten plus underskott i förvärvskälla.Begreppet taxerad inkomst försvinner i sin nuvarande form och ersätts av delstaxerad förvärvsinkomst, dels inkomst av kapital. Underskott i förvärvskällakommer att behandlas på ett helt annal sätt i det nya skattesystemet. Det ärdärför nödvändigt att även inkomstbegreppet i det äldre återbetalningssystemelförändras. Idet nya skattesystemet avskaffas rätten till avdrag för underhåll till barn ochförlustavdraget försvinner i sin nuvarande form. Dessa förändringar medför attinkomstbegreppet i de två återbetalningssystemen i realiteten blir mycket likavarandra. Den enda återstående skillnaden mellan de två inkomstbegreppen blirdå att vid återbetalning av studiemedel enligt äldre regler medges avdrag förannat underhåll och pensionsförsäkringar samt egenavgifter som inte dras av isärskild förvärvskälla. CSN:s förslag innebär att samma inkomstbegrepp börgälla vid återbetalning av äldre studiemedel som vid återbetalning avstudiemedel som uppburits . I realiteten medför CSN:s förslagmycket marginella förändringar av inkomstbegreppet. Detär enligt min mening av värde att ett enhetligt inkomstbegrepp kan användas vidall återbetalning av studiemedel. Bl.a.underiättas och förenklas därigenominformationen om återbetalning av studiemedel. Jag tillstyrker därför nämndensförslag i detta hänseende. införande av en nyövergångsbestämmelse till lagen (1988:877) om änd- Prop. 1990/91:25 ring i studiestödslagen. Inomutbildningsdepartementet har upprättats ett förslag till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349). Förslaget bör fogas till protokollet i deltaärende som bilaga 4.2. Minaförslag medför inte några finansiella konsekvenser. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349). G. Kulturverksamhet m.m. Vidberedningen av punkterna 711 har jag samrått med chefen för . [7]G 2. Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m. m. Fråganom att bygga en ny musikteater i och västra har diskuterats iett par decennier och med särskild intensitet . År1985 beslöt kommunfullmäktige i att en ny musikteaterbyggnad skulleförläggas till . 1augusti 1987 uppdrog regeringen åt förre landshövdingen attförhandla med berörda landsting och kommuner om finansieringen av en nymusikteater i västra . Uppdraget kom att omfatta finansiering av såvälinvesterings- som driftskostnader samt organisation av del huvudmannaskap somkan följa av att flera medverkar i finansieringen. I1988 års budgetproposition anförde statsrådet följande. "Jagvill i della sammanhang också erinra om att regeringen haruppdragit åt en särskild förhandlingsman atl med berörda landsting ochkommuner förhandla om finansieringen av en ny musikteater i västra är ännu inte avslutade. Jag utgår från atl staten skall bidramed 230 milj.kr. för en ny musikteaterbyggnad. Beloppet motsvarar närmarehälften av den beräknade byggnadskostnaden för musiktealern. Ett villkor förstatens bidrag är alt berörda landsting och kommuner tolah satsar minst likamycket som staten." Imaj 1989 rapporterade förhandlingsmannen lill regeringen att det inte varitmöjligt alt samla hela den västsvenska storregionen till finansiell medverkan iprojektet och atl hans uppdrag därmed måste anses slutfört. Underhösten 1989 upphävde kommunfullmäktige i beslutet om föriäggning av den nya musikteatern till . 1 stället beslöts att teatern skall uppföras på vid hamn under förutsättning dels att i ärendet aktuella planfrågor kan lösas, dels att erforderiiga ekonomiska bidrag kan erhållas från staten, kommuner i 17 västraSverige saml företag och enskilda. 2 1990/91. Under arbetets gång harvissa företag i visat intresse för att ge Prop. 1990/91:25ekonomiska bidrag till musikteaterbygget. För att stimulera företagen till Bilaga 4 detta har ställts i utsikt att staten utöver redan aviserade 230milj. skall bidra med en krona för varje krona som näringslivet satsar. Göteborgskommun har i skrivelse redovisat hur finansieringen av dennya musikteatern skall ske och hemställt att regeringen utbetalar 347 milj.kr.i statsbidrag. Utöver statsbidraget redovisar kommunen följande finansiering.Bidragen från näringslivet uppgår till 117 milj. kr., från åtta förortskommunertill till 63 milj. kr. samt från enskilda till 3 milj. kr. Det gör entotal summa av 530 milj. kr., vilket musikteaterbyggnaden är kostnadsberäknadtill i kostnadsläget . Föratt detta projekt skall kunna realiseras föreslår jag att 347 milj.kr. ställstill regeringens disposition under anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet m.m. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag lift utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /91 anvisa ettreservationsanslag på . [8]G 7. Ersättning åt författare m. fl. för utlåning avderas verk genom bibliotek m. m. Underdenna mbrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ettförslagsanslag på . Från anslaget utgår s. k. biblioteksersättningtill litterära upphovsmän och översättare för att deras verk lånas ut genomfolk- och skolbibliotek. Ersättningen, som tillförs Sverigesförfattarfond, beräknas på gmndval av vissa belopp per hemlån ochreferensexemplar. uppgår gmndbeloppet lill per hemlån och2 kr. per referensexemplar av originalverk och till hälften av nämndabelopp per hemlån resp. referensexemplar av verk i svensk översättning. Iårets budgetproposition (prop. 1989/90:100, bil. 10, s. 348) anförde chefen förutbildningsdepartementet att medelsbehovet för biblioteksersättningen bordeberäknas med utgångspunkt i nu gällande gmndbelopp i avvaktan på resultatet avpågående förhandlingar med berörda upphovs-mannaorganisationer om nyagrundbelopp. För biblioteksersättningen har anvisat ett preliminärtbelopp på . för /91 (KrU 18, rskr. Regeringens förhandlarehar träffat en överenskom melse med . Föreningen och om biblioteksersättningens gmndbelopp för budgetåren 1990/91 och 1991/92. Enligt överenskommelsen skaff gmndbeloppet för hemlån av originalverk vara /91 och /92. Regeringen härden godkänt 18 Densålunda träffade överenskommelsen innebär, att regeringen åtagit Prop.1990/91:25 sig atl föreslå att för innevarande budgetår räkna upp gmndbe-Bilaga 4 loppet för hemlån av originalverk med . Övriga grundbelopp bör höjasi motsvarande mån. Beloppen bör således vara för hemlån och . 76 öreför referensexemplar av originalverk samt för hemlån och . 38 öreför referensexemplar av översatta verk. På gmndval av dessa belopp beräknar jagmedelsbehovet för biblioteksersättningen lill , dvs. 5 682000 kr.utöver vad preliminärt har anvisat för innevarande budgetår. Vadgäller grundbelopp för /92 bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag i nästa budgetproposition. Därvid har regeringensjälvfallet att beakta den ingångna överenskommelsen med berörda organisationer. Jaghemställer att regeringen föreslår alt 1. godkännavad jag har anfört om biblioteksersättningens gmnd belopp för /91, 2. tillErsättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verk ge nom bibliotek m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budget /91 anvisa ett förslagsanslag på , [9]G 14. Bidrag till regional musikverksamhet Underdenna mbrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ettförslagsanslag på . Riksdagenhar med anledning av prop. 1984/85:1 (KrU 7, rskr. 53) beslutat omomorganisation av regionmusiken och Rikskonserter . Riksdagenhar därefter med anledning av prop. 1985/86:114 (KrU 22, rskr. 330) godkäntstatens ekonomiska förpliktelser i överenskommelsen mellan statensförhandlingsnämnd och om ändrat huvudmannaskap för denregionala musikverksamheten. Regeringenhar vidare för sin del genom beslut godkänt överenskommelsenmellan staten och och de avtal som statensförhandlingsnämnd träffat med samtliga landstingskommuner, utom ,samt med om ändrat huvudmannaskap för den regionalamusikverksamheten. Detstatliga bidraget till den regionala musikverksamheten fastställs genom årligaförhandlingar mellan staten och . Överenskommelseom statligt bidrag till den regionala musikverksamheten för kalenderåret 1990har fastställts . har samma daggodkänt överenskommelsen. Regeringen godkände överenskommelsen den 28 juni1990. Överenskommelsen mellanstaten och innebär att statsbidraget till den regionala musikverksamheten 1990 skall uppgå till 197,5 milj.kr.under huvudtitel. Därtill kom mer ersättning för ijänstemusik och högvaktsmusik under försvarsdeparte- 19 menlets huvudtitel som 1990 uppgår lill 12,5 milj. kr. Det ankommer på regeringenatt följa upp konsekvensema av den Prop. 1990/91:25 träffade överenskommelsen. Regeringenhar därför i beslut medgivit att delta anslag fåröverskridas med 27 milj.kr.för /91. Jag anser att överskridandetär av den storleksordningen att regeringen bör informera i frågan.Förhandlingar om statsbidrag till den regionala musikverksamheten pågår . Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om överskridande av anslaget Bidrag till regionalmusikverksamhet /91. [10]G 30. Centrala museer: Förvaltningskostnader Centrala museer: Vissa kostnader för utställningaroch samlingar m.m. 1statsbudgeten för innevarande budgetår har under anslagsmbriken Centralamuseer: Förvaltningskostnader anvisats ett förslagsanslag om . ochunder anslagsmbriken Centrala museer: Vissa kostnader för utställningar ochsamlingar m. m. ett reservationsanslag om . Iårets budgetproposition (prop. 1989/90:100, bil. 10, s. 393) föreslogs underanslaget Centrala museer: Förvaltningskostnader en ökad medelsanvisning på 10 milj.kr.förde centrala museernas bevakningskostnader. beslöt i enlighet medförslaget, men uttalade med hänvisning till att statens kuhurrådtidigare fått regeringens uppdrag att följa museernas planering, dimensioneringoch kostnadstäckning av be-vakningsfuktionen att regeringen, när kulturrådetredovisat sina överväganden, borde återkomma till med förslag ommedel på till-läggsbudget om detta skulle befinnas nödvändigt för attupprätthålla en oförändrad bevakningsnivå (KrU 21, s. 12). Statenskulturråd har i en skrivelse redovisat ett underiag förfördelningen mellan centralmuseema av nämnda medelsram på 10 milj.kr. Ianslutning härtill har museema anmält ett ytteriigare förstärkningsbehov förbevakning under /91 av ca 14 milj. kr., varav ca 12 milj. kr.avser statens konstmuseer. Isin skrivelse har också redovisat en bevakningsteknisk utredningrörande centralmuseerna. På grundval av utredningen gör denbedömningen, att några väsentliga nedskärningar av nuvarandebevakningskostnader på kort sikt inte kan ske med bibehållen säkerhetsstandard. Förinnevarande budgetår har de centrala museema, fömtom det nämn da beloppet på 10 milj.kr. för bevakningsändamål, under reservationsan slaget Centrala museer: Vissa kostnader för utställningar och samlingar m.m. tilldelats en ytterligare medelsram på 10 milj.kr. Denna ram stårtill disposition för fördelning Prop. 1990/91:25 mellan museerna.Enligt vad jag erfarit har ännu inle beslutat Bilaga 4 ommedelsanvändningen. Till museernas förfogande står således en samladförstärkningsresurs på 20 milj. kr., som ännu inle är fördelad. Den gjordasatsningen, jämte de kraftiga förstärkningar som hämtöver kommit vissa museer lilldel, får anses anmärkningsvärd i rådande statsfinansiella läge och jämfört medde insatser som i övrigt gjorts på kulturområdet! Jag finner det därför interimligt att statsbudgeten belastas med en ytterligare utgift för atl täckacentralmuseernas bevakningskosinader. I det uppkomna läget bör i stället museemages möjlighet att utnyttja den redan anvisade förstärkningen som en fribasresurs, inom vilken bevakningsbehoven får vägas mot andra angelägnauppgifter. I delta sammanhang vill jag erinra om vad som anfördes i åretsbudgetproposition angående möjligheten att väga in nödvändigabevakningskostnader vid bestämningen av entréavgifternas storiek. Vad jag härföreslår vill jag se som en fortsatt utveckling mot etl system där museernasjälva får väga angelägenheten av alla olika medelsbehov och tillgängligainkomster mot varandra. Detbör därmed ligga i museernas eget intresse alt samarbeta för att genomförasådana rationaliseringar, att de administrativa kostnadema kan minskaoch resurser frigöras för verksamhetsutveckling. En naturlig anledning lilladministrativ samverkan ligger i den omständigheten att flertalet centralmuseerär belägna inom ett relativt begränsat geografiskt område. Inom samma områdeligger också några museer som står under eller enskild förvaltning,men som erhåller ett betydande ekonomiskt stöd av staten. Hit hör Stiftelsen , vars samlingar av konst är av stornationell betydelse. För stiftelsens verksamhet lämnas bidrag från anslagetBidrag till vissa museer. Stiftelsen har anhållit om ett tilläggsanslag för attläcka vissa säkerhetskostnader. Jag finner det inte orimligt att inom denökade basresurs som beräknats för centralmuseema under vissa omständigheteräven tillgodose angelägna behov hos statsunderstödda museer utanför dennakrets. Detta bör utgöra ännu ett skäl för kostnadsnedsättande samverkan mellanberörda museer t. ex. i fråga om upphandling av bevakningstjänster. Motbakgrund av vad jag har anfört förordar jag, all de under anslagen Centralamuseer: Förvaltningskostnader och Centrala museer: Vissa kostnader för utställningaroch samlingar m. m. anvisade särskilda medelsramarna för bevakning resp.utvecklingsverksamhet vid centralmuseema ges en delvis annoriunda användning änsom fömtsätts vid behandlingen av budgetproposition. Medlen bör istället utgöra en allmän förstärkning av museemas basverksamhet. Jag föreslårvidare, att regeringen söker bemyndigande att i den mån särskildaskäl föreligger använda medlen även för kostnader avseende andra museer än detio centralmuseerna. Det bör få ankomma på regeringen att fördela medlen. Etlförslag till uppdrag till att tillhandahålla ett underiag företl sådanl fördelningsbeslut kommer senare att föreläggas regeringen. Jaghemställer att regeringen föreslår att Bilaga 4 1. godkännavad jag har anfört om ändrad användning av anvisa de medel lill bevakning och utvecklingsverksamhet vid de centrala museerna, 2. bemyndigaregeringen alt använda ifrågavarande medelsram för kostnader avseende en utökad krets av museer i enlighet med vad jag har förordat. Massmedier m. m. [11]H 23. Utbyte av TV-sändningar mellan och Istatsbudgeten för /91 har under denna anslagsrubrik förts uppett förslagsanslag på . Från anslaget betalas kostnader förtillhandahållande och överföring av en svensk programkanal till samtför rundradiosändning i av en finländsk programkanal. Sändningarnaav finländska TV-program över tillkom på initiativ frånde svenska och finländska statsministrarna och har pågått sedan den I juli1986. Tillståndet för sändningarna har innehafts av Riksförbundet Finskaföreningar i (numera ). För verksamhetenfinns en särskild lag som gäller till utgången av . Den1 inleddes sändningar av en svensk programkanal över Helsingforsområdet.TV-utbytet bedrivs enligt en ömsesidighetsmo-dell och bekostas på likställdavillkor länderna emellan. Isamband med sändningsstarten för den svenska kanalen i kom jag och denfinländske trafikministern överens om att låta undersöka olika metoder för attvidga TV-utbytet mellan och . För svensk del genomfördes enstudie inom ramen för utredningen (U1987:02) om ökat TV-utbyte mellan Sverigeoch . Resultatet redovisades i en skrivelse till regeringen den 30 juni1989. Enligt utredaren är tre huvudalternativ möjliga inom de närmaste åren.Det första är distribution via marksändare. Det andra är programöverföring viadet fiberoptiska nätet (del digitala riksnätet) till kabelnät. Det tredje ärutsändning via olika typer av satelliter för dels individuell mottagning med parabolantehn,dels kabelnätsdistribution. En sammanställning av yttrandena har redovisats i åretsbudgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. Även skrivelser harinkommit i ärendet. kom jagoch den finländske trafikministern överens om principerna för del fortsatta TV-utbytet mellan och . Möjligheterbör ges till mottagning av en finländsk TV-kanal i kabel-TV- Prop.1990/91:25 nät på ett tjugotal orter i . Överföringen till dessakabelnät bör ske Bilaga 4 via fiberoptiska nät ochöverföringskostnaderna betalas av svenska staten. Televerketkonstaterar i en skrivelse att det är möjligt att till 24namngivna orter distribuera en finländsk TV-signal genom att utnyttja detfiberoptiska nätet. Dethittillsvarande TV-utbytet medför bl. a. att en finländsk kanal överförs viaradiolänk till . Den utbyggnadsmöjlighet som nu redovisarinnebär att denna TV-signal vidaresänds från i i ettfiberoptiskt distributionsnät ut till de aktuella orterna. På dessa orter görssignalerna tillgängliga för olika kabeloperatörer i s. k. spridningspunkler somvanligtvis är placerade på en telefonstation på resp. ort. I spridningspunktentillhandahålls en signal av en typ som kan sändas vidare i olika kabelnät. Denkabeloperatör som väljer att utnyttja denna signal ges möjlighet att med egnaanslutningsdon koppla in signalen till det egna nätet. Resp. kabeloperatörsvarar för de sistnämnda anpassningskostnaderna samt för överföring frånspridningspunkten till det egna kabelnätet. Utbyggnadsplaneninnebär att det efter beslut om igångsättning före utgången av kankopplas in en ort . Resterande inkopplingar sker successivtunder . Prisetför en överföring av denna omfattning är under innevarande budgetår 90000kr.och uppgår för /92 tiff 11,9 milj.kr., vilket också utgörhelårspriset. Årsavgiften värdesäkras för inflation genom att den knyts tillett index som motsvarar kostnadsutvecklingen inom detta område. NuvarandeTV-utbyte mellan och har byggts ul successivt. Under år 1990kommer de svenska sändningarna i alt utvidgas så atl den svenskakanalen blir tillgänglig i större delen av södra . Kanalen sänds frånfyra marksändare och når härigenom en stor del av de finländare som förstårsvenska. Med det förslag jag nu kommer att beskriva närmare uppnår enmotsvarande ambitionsnivå. Hittillshar det inte ansetts lönsamt atl på kommersiella villkor erbjuda finländsk TV i kabelnät på andra platser än där signalen varit lätt tillgäng lig. För att ge förutsättningar för alt den finländska kanalen skall kunna ses även i andra delar av landet krävs att staten skjuter till medel och ordnar tekniska förutsättningar såsom redan har skett i . Erfarenheterna från dessa marksändningar är goda och jag anser att det vore värdefullt om flera finsklalande bosalla i kunde ges tillgång lill TV-program från . Om verksamheten utvidgas är del enligt min . mening rimligt att de som sändningarna riktar sig till också svarar för en .23 viss ekonomisk insats sombekräftelse på sitt intresse. Detta bör lämpligen Prop. 1990/91:25 ske på liknande villkor som i övrigt gäller på kabel-TV-marknaden. Målgruppenför de finländska sändningarna i är personer som har någon anknytning tillFinland och som förstår finska. Som redovisas i utredningens skrivelse är dennagmpp spridd över relativt stora delar av landet. Vid överläggningen med den finländske trafikministern gjordes bedömningen atl detfördelaktigaste alternativet för en utbyggnad i är att överföra denfinländska TV-kanalen via det fiberoptiska nätet till kabelnät på ett tjugotalorter. Alla kabelnätsoperatörer på de angivna orterna ges möjlighet attansluta sig. Den snabba kabelutbyggnaden ger förutsättningar för attallt ffera finsktalande på de aktuella orterna får tillgång till finländsk TV. Genomkabelnätsdistribution på etl urval av orter är det möjligt att nå flera hushålli målgruppen med finländska sändningar än som skulle kunna nås med exempelvismarksändare. Bristen på frekvensutrymme gör att ytterligare marksändare endastär möjliga att etablera på några få orter. Vidare blir statens kostnader föralternativet med programmatning via fibernät lägre än de samlade kostnadernaför distribution och upphovsrättsersättning i de övriga alternativen.Distribution via det digitala riksnätet, som normall används fördatakommunikation m. m., medger även alt verksamheten efter ett riksdagsbeslutom igångsättning före utgången av kan inledas ,vilket är tidigare än övriga ahemativ medger. och i har förklarat ställer sig bakom denna lösning. Vidvalet av orter som bör erbjudas finländsk TV i kabelnät har jag utgått frånuppgifter om antalet finlandsfödda invånare i varje kommun. Denna uppgift haranvänts eftersom målgruppen för sändningarna inte entydigt kan urskiljas ibefolkningsstatistiken och eftersom del kan antas atl orter med elt högt antalfinlandsfödda även har många personer som kan räknas till målgmppen. Utöver vadstatistiken visar kan det exempelvis röra sig om i födda barn tillfinländska föräldrar eller personer av annan nationalitet som är gifta ellersammanboende med finsktalande personer. Hänsyn har även tagits tillsträckningen av det fiberoptiska nätet, vilket huvudsakligen förbinder destörre orterna i landet. Detbör ankomma på regeringen att fastställa de orter som bör omfattas avöverföringarna. De i sammanhanget aktuella orterna är följande: Boriänge,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , och . IGöteborgsområdet kan viss spridning även ske till kabelnät i ochMölndal. Tillfälliga kapacitetsbrister i fibernätet medför att utbyggnaden tillUddevalla kommer atl ske något senare än för övriga orter. Dekabelnät i och som vida- resänt den finländska kanalen resp. marksändningar av de ordinarie TV- kanalerna i som finns tillgängliga inom dessa områden, påverkas inte av den föreslagna utbyggnaden. Detillkommande kostnaderna för staten beräknas för helårsverksamhet Prop. 1990/91:25uppgå lill 11,9 milj. kr.