prop · GE03153 · 1990-12-31 00:00:00 — Detframslår som angeläget att sådan anteckning av faderskap som avses i punkten 3i övergångsbestämmelsen även kan göras inom den framlida folkbokföringen medden rättsverkan som följer av övergångsbestämmelsen. I bestämmelsen föreslåsdärför ett tillägg med denna innebörd. Personersom har avlidit före kommer inle alt tas med i de nyafolkboktoringsregistren. För dessa får anteckning om faderskapet ävenfortsättningsvis göras i personakten. 14.10 Lag om ändring i vallagen (1972:620) Folkbokföringensgrundregister ulgörs efter av lokala register som regleras i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister. Samti digt kommer dock nuvarande regionala folkbokföringsregister (person band), som regleras i 74 § folkbokföringskungörelsen (1967:495), alt föras och användas bl. a. för alt aktualisera ADB-register hos andra myndighe ter. Till att börja med kommer de nya lokala registren inle att innehålla 148 fullständiga historiskafolkbokföringsuppgifter för alla folkbokförda perso- Prop. 1990/91:153 ner.Anledningen till detta är att alla relevanta uppgifter från personakterna intehar förts över till de lokala registren den . Främst mot dennabakgrund måste personbanden ännu användas som underlag för fastställandeav rösträtt enligt 4 kap. 2 och 11 §§. Närmantalsskrivning inte längre äger rum och stommar till mantals-längder inteframställs får personbanden också användas för beräkning av antaletröstberättigade enligt 2 kap. 4 §. 14.11 Lag om ändring i datalagen (1973:289) Medstöd av datalagen kan myndigheter utnyttja det personregister somskaltemyndigheten, med stöd av 74 § folkbokföringskungörelsen (1967:495), förpå magnetband över befolkningen i länet (personbandet). Utnyttjandet avpersonbandet får främsl ske för aklualisering, komplettering och kontroll avuppgifter i andra personregister. Skatiemyndighelen kommer att förapersonbandet även intill dess frågan om hur den framtidaaviseringsverksamheten inom folkbokföringen bör vara utformad har fått sinlösning. Fr. o. m. den Ijuli 1991 för skattemyndigheten också nya datoriseraderegister för folkbokföring i enlighet med vad som följer av lagen omfolkbokföringsregister. Dessa sistnämnda register skall av flera skäl inte iförsta hand användas för att förse andra register med uppgifter frånfolkbokföringen utan sådant uppgiftslämnande skall även under någon tidframöver ske med hjälp av personbandet. Ändringeni 28 § datalagen görs för att klargöra att det är personbandet och inte de nyafolkbokföringsregistren som myndigheter får utnyttja med stöd av andra stycketi 28 §. 14.12 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Bakgrundentill det nya andra slyckel framgår av avsnitt 11.2. Eftersom det i första handär uppgifter som överförs från folkbokföringen som behöver skyddas hos pastorbör sekretesskyddet vara utformat på motsvarande sätt som gäller för uppgifteri folkbokföringsverksamheten. Det nya iredje stycket kommenteras i avsnitt 8.5. 14.13 Lag om ändring i namnlagen (1982:670) Ändringarnainnebär endast en anpassning till den nya folkbokföringsorganisationen därskattemyndigheten tar över alla arbetsuppgifter från pastorsämbetet, därförsäkringskassorna medverkar och inte deltar i den löpandehandläggningen av ärenden som har anknytning till folkbokföringen samtlänsrätten ersätter som överinstans. Närkyrkobokföringen upphör kommer födelse- och ,.n dopboken varken att föraseller finnas tillgänglig hos skattemyndigheten. framtiden får det därförvara tillräckligt med ett personbevis som utvisar Prop. 1990/91: 153namnförhållanden i det folkbokföringsmaterial, främst det lokala , som är tillgängligt hos skattemyndigheten. Den30 upphör folkbokföringsverksamheten hos pastorsämbetet. De ärendensom då inte är avgjorda skall överföras till skattemyndigheten. Ävennamnärenden hos skall överlämnas till skattemyndigheten förvidare prövning. Vad som sagts framgår av andra punkten. Avgörandenav pastorsämbetet som har överklagats skall handläggas enligt äldrebestämmelser. Detta följer av tredje punkten och innebär bl. a. att pågåendehandläggning hos inte skall avbrytas. 14.14 Lagom ändring i lagen (1986:378) om förlängtbarnbidrag Ändringenkommenteras i avsnitt 3.4. 14.15 Lag om ändring i Atthindersprövning skall kunna begäras hos samtliga skallekontor och försäkringskassekontorframgår av avsnitt 10.2. Närhindersprövning inte längre sker i en församling inom skall denföreskrift upphävas som säger att intyg om hindersprövning inte behövs förvigsel som förrättas av en präst som tjänstgör i den församling därhindersprövningen har gjorts. skall således intyg om hindersprövningalltid företes. Föreskrifterom skyldighet för vigselförrättare att underrätta folkbokfö ringen om vigsel finns i folkbokföringskungörelsen. I fram tiden bör föreskrifter om vanligt förekommande underrättelser till skatte myndigheten om gmndläggande folkbokföringsförhållanden inte ges i fri stående författningar utan tas in i de regelverk som behandlar den fråga som underrättelsen avser. Med denna utgångspunkt bör underrättelse om vigsel regleras i , lämpligen i en ny paragraf i 4 kap. 150 2 § Prop. Ändringeniförsta slyckel, att skattemyndighetens beslut skall överklagas tilllänsrätten, har berörts i avsnitt 7.4. Bestämmelseni andra stycket lorde närmast avse situationer där vigselförrättaren vägrarförrätta vigsel på grund av att han eller hon har en annan uppfattning änparlerna angående frågan om vederbörlig hindersprövning har skett eller omnågot annat hinder föreligger mot vigseln eller äktenskapet. Att en prästförklarat att han på grund av samvetsbetänkligheter inte kan viga frånskildahar inte ansetts vara ett enligt balken över-klagbart beslut. Sett mot dennabakgrund bör beslut enligt andra stycket också överklagas hos länsrätten. Försiastyckel berörs inte av reformen. Närdomkapitlet inte längre beslutar i ärenden om hindersprövning eller förrättandeav vigsel enligt 2 § kan andra styckel upphävas. nya folkbokföringsorganisationen skall uppgifter om ingångna eller upplöstaäktenskap för folkbokförda personer, liksom andra folkbokföringsuppgifter,inte antecknas i kyrkoböcker utan registreras i lokala folkbokföringsregistersom förs med hjälp av ADB. Dessa ADB-register regleras i lagen (1990:1536) omfolkbokföringsregister. Av 6 § 7 i den lagen framgår att uppgift om ingångeteller upplöst äktenskap kan utläsas såsom en uppgift om civilstånd. Ärendenom hindersprövning som inte har avslutats före ikraftträdandet skall enligtandra punkten slutföras av skattemyndigheten. Däremotskall överklaganden av beslut av pastorsämbetet som har meddelats föreikraftträdandet handläggas enligt äldre bestämmelser. Av tredje punkten framgåratt motsvarande också skall gälla överklagande av beslut av präst inom om förrättande av vigsel. 14.16 Lag om ändring i församlingslagen (1988:180) Närfolkbokföring endast kan ske i territoriella församlingar behöver vissa justeringar göras i lagen. Förslaget syftar huvudsakligen till att anpassa för samlingslagen till denna förändring. 14.17 Lagom ändring i begravningslagen (1990:1144) Prop. Upphävandetav anmälningsskyldigheten vid dödsfall innebär att de inledande bestämmelsernai 4 kap. skall ändras. Paragrafenmotsvarar nuvarande 5 §. Ändringen innebär endast att föråldrade begreppersätts. Paragrafenhar sin motsvarighet i nuvarande 6 §. Ändringarna följer av attanmälningsskyldigheten för dödsfall avskaffas och av att intyget om dödsorsakeninte skall tillställas folkbokföringsmyndighelen. Dennärmaste motsvarigheten till paragraferna utgörs av nuvarande 7 §. Närdödsbeviset och intyget om dödsorsaken skall sändas till olika mottagare harföreskrifterna delats upp på två paragrafer. Isamband med atl varje läkare blev skyldig att om det behövs tainitiativ till obduktion enligt obduktionslagen (1975:191) ändradesbestämmelserna i 3 § 9 allmänna läkarinstruktionen (1963:341) så att ettdödsfall skall anmälas till polisen då förhållandena är sådana att enrättsmedicinsk obduktion eller annan rättsmedicinsk undersökning behövs.Motsvarande ändring föreslås nu i begravningslagens bestämmelser. Ändringenär en konsekvens av den ändrade paragrafnumreringen i 4 kap. Ändringarnaär betingade av att pastorsämbetet är folkbokföringsmyndighet samtav förändringarna i 4 kap. 14.18 Lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister Enligtmin mening innebär inte ändringarna att ett nytt personregister inrättas. Något yttrande från datainspektionen enligt 2 a § datalagen (1973:289) behöver därför inte inhämtas. Avavsnitt 8.2 framgår att folkbokföringen skall utvisa om en person har fåttmedgivande att använda fingerade personuppgifter. Detta sker bl.a. genom attuppgiften registreras i det lokala folkbokföringsregistret såsom en grund förden avregistrering av de verkliga personuppgifterna som skall följa på ettmedgivande. I första hand blir det i avregistreringsärendet somsammankopplingen mellan de verkliga och fingerade uppgifterna kan göras. Ändringeni andra stycket föranleds av att skattemyndigheterna övergångsvis skallhandlägga frågor om medlemskap i icke-territoriella församlingar. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslagen lill 2.lag om införande avfolkbokföringslagen, 3.lag om fingeradepersonuppgifter, 4.lagom ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 5.lag om ändring irättegångsbalken, 6.lagom ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag, 7.lag om ändring iföräldrabalken, 8.lag om ändring i lagen(1969:629) om ändring i , 9.lag om ändring ireligionsfrihetslagen (1951:680), 10. lag om ändring 11. lag om ändring 12. lag om ändring 13. lagom ändring 14. lagom ändring 15. lagom ändring 16. lag om ändring 17. lagom ändring 18. lagom ändring 19. lag om ändring 20. lagom ändring 21. lag om ändring 22. lag om ändring 23. lag om ändring vallagen(1972:620), datalagen(1973:289), sekretesslagen(1980:100), namnlagen(1982:670), ', lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag, 1 , församlingslagen(1988:180), begravningslagen(1990:1144), lagen(1990:1536) om folkbokföringsregister, lagen(1927:77) om försäkringsavtal, lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, värnpliktslagen(1941:967), lagen(1950:382) om svenskt medborgarskap, lagen(1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhörsvenska kyrkan, 24.lagom ändring i uppbördslagen(1953:272), 25.lag om ändring i kungörelsen(1953:524) angående upphävande av skyldigheten för svensk medborgare atttillhöra nationell kyrkoförsamling m.m., 26.lag om ändring i , 27.lagom ändring i lagen(1958:295)om sjömansskatt, 28.lag om ändring i lagen(1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring, 153 24.lagom ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, Prop. 25.lag om ändring i lagen(1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension, 26.lag om ändring i , 27.lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m. m., 28.lag om ändring i lagen(1969:246) om domstolar i fastighetsmål, 29.lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 30.lag om ändring i lagen(1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall, 31.lag om ändring i lagen(1972:229) om kyrkliga indelningsdelegerade, 32.lag om ändring irättshjälpslagen (1972:429), 33.lagom ändring i kommunallagen(1977:179), 34.lag om ändring i högskolelagen(1977:218),. 35.lag om ändring i lagen(1978:28) om försäkringsdomstolen, 36.lagom ändring ifamiljebidragslagen (1978:520), 37.lag om ändring i lagen(1979:412) om kommunala indelningsdelegerade, 38.lag om ändring i lagen (1979:560)om transportförmedling, 39.lagom ändring i lagen(1979:561) om biluthyrning, 40.lagom ändring ifastighetstaxeringlagen (1979:1152), 41.lag om ändring i lagen (1980:11) omtillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. 42.lag om ändring iskatteregisterlagen (1980:343), 43.lag om ändring isocialtjänstlagen (1980:620), 44.lag om ändring i lagen(1981:324) om medborgarvittnen, 45.lagom ändring i lagen(1981:1216) om kyrklig beredskap, 46.lag om ändring i lagen(1983:890) om allemanssparande, 47.lag om ändring i lagen (1984:533)om arbetsställenummer m. m., 48.lagom ändring ivuxenutbildningslagen (1984: II18), 49.lagom ändring i skollagen(1985:100), 50.lag om ändring i lagen(1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare, 51.lag om ändring iyrkestrafiklagen (1988:263), 52.lag om ändring i lagen(1988:491) om skatteutjämningsbidrag, 53.lag om ändring i lagen(1988:786) om bostadsbidrag, 54.lag om ändring i lagen(1988:846) om ungdomsbosparande, 55.lag om ändring i lagen(1989:425) om särskilda inskolningsplatser hos offentliga arbetsgivare, 56.lag om ändring i lagen(1990:912) om nedsättning av arbelgivaravgifter och allmän löneavgift. 16 Beslut Prop. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden lagt fram. i990/9i;i53 Bilaga 1 1 Förslag till 1§ Folkbokföring skerfortlöpande genom registrering i folkbokföringsregister hos skattemyndigheten. 2§ Bestämmelser omfolkbokföringsregistret hos skattemyndigheten och andra register lorfolkbokföringen finns i lagen (0000:00) om folkbokföringsregister. 3 § I denna lag avses med folkbokföringsmyndighet: och skattemyndighet folkbokföringsort: den församling i vilken en person är folkbokförd, folkbokföringsfastighet: den fastighet på vilken en person är folkbokförd, bostadsadress: den adress som avser bostaden på den fastighet där en person skall varafolkbokförd, postadress:den adress till vilken en persons post skall delas ut för att regelmässigt nåhonom, sambor:en ogift kvinna och en ogift man som bor tillsammans under äktenskapsliknandeförhållanden, barn:barn, styvbarn och fosterbarn, familj:makar, sambor och barn. 4§ För varje folkbokförd person fastställs ett personnummer som identitetsbeteckning.Vidare fastställs personnummer för personer som inte är folkbokförda i de fallsom anges i lag. Personnumret anger födelsetid samt innehåller vidarefödelsenummer och kontrollsiffra. Födelsetidenanges med sex siffror, två för året, två för månaden och två för dagen i nunämnd ordning. Födelsenumretbestår av tre siffror och är udda för man och jämnt för kvinna. Mellanfödelsetiden och födelsenumret sätts ett bindestreck som byts mot ettplustecken när en person fyller . 5§ Vid flyttning gäller folkbokföringen från och med flyttningsdagen om anmälangörs i enlighet med bestämmelserna i 27 §. Kommer anmälan in senare gällerfolkbokföringen från och med den dag då anmälan kom in. Harbeslut om folkbokföring meddelats utan föregående anmälan, gäller folkbokföringen från och med beslutets dag. 6§ Vid flyttning inomlandet upphör den flyttande alt vara folkbokförd Prop. 1990/91:153 påutflyttningsorten från och med den dag då han är folkbokförd på Bilaga 1inflyttningsorten. Vidflyttning till utlandet upphör folkbokföringen att gälla från och medutresedagen. Anmäls flyttning till utlandet efter utresedagen, upphör dockfolkbokföringen att gälla från och med den dag anmälan kom in. 7 §Ett barn som föds levande här i landet skall folkbokföras om inte annat följer av 10 §. Barnet folkbokförs i den församling där modern är folkbokförd. Är modern inte folkbokförd eller är hon okänd folkbokförs barnet i den församling där det har fötts. Hittebarn folkbokförs i den församling där det har påträffats. Ettbarn som föds utom landet av en kvinna som är folkbokförd med stöd avbestämmelsen i 18 § skall folkbokföras i den församling där modern ärfolkbokförd. 8 §Den som kan antas komma att tillbringa sin nattvila eller motsvaran de vila (dygnsvilan) i landet i följd skall folkbokföras. Även den som kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila både inom och utom landel i följd skall folkbokföras om han sammanlever med sin familj här, har anställning här eller med hänsyn lill övriga omständigheter får anses ha sitt egentliga hemvist här. Undantagfrån bestämmelserna i första stycket anges i 9, 10 och 20 §§. 9 §En här i landet bosatt utlänning som är skyldig att ha uppehållstill stånd skall inte folkbokföras om han saknar sådant tillstånd och det inte föreligger synnerliga skäl för att så ändå sker. 10 §Den som tillhör främmande makts beskickning eller lönade konsu lat eller dess betjäning folkboklors endast om han är svensk medborgare eller om han, utan att vara svensk medborgare, var bosatt här när han kom atl tillhöra beskickningen eller konsulatet eller dess betjäning. Delta gäller även sådan persons familjemedlem eller tjänare. 11§ Var och en folkbokförs i denterritoriella församling och på den fastighet där han är bosatt om inte annatföljer av bestämmelserna i 12 21§§. 12§ En person anses vara bosattpå den fastighet där han regelmässigt vistas eller, när byte av bostad harskett, kan antas komma att regelmässigt vistas under dygnsvilan. Den somenligt denna regel kan anses vara bosatt på fler än en fastighet anses varabosatt på den fastighet där han sammanlever med sin familj eller med hänsyntill övriga omständigheter får anses ha sitt egentliga hemvist. Enperson skall anses vistas regelmässigt på en fastighet där han under sinnormala livsföring tillbringar dygnsvilan minst en gång eller i sammaomfattning men med annan förläggning i tiden. Undantagfrån bestämmelserna i första och andra styckena anges i iS- lö och 18-22 §§. 13 § Om en personunder en bestämd tid av högst regelmäs- Prop. 1990/91:153 sigt tillbringar sin dygnsvila pä en annan fastighet än den där han harsitt Bilaga 1 egentliga hemvist anses detta inte leda till ändrad bosättning. Vistelsesom föranleds enbart av uppdrag som riksdagsledamot eller avvärnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänsteplikt anses inte leda till ändradbosättning. 14§ En person, som tillbringar sin dygnsvila på en annan fastighet inom landet än dendär hans familj är bosatt, skall folkbokföras hos familjen så längesammanlevnaden fortsätter. 15§ En elev under somhar sitt egentliga hemvist tillsammans med föräldrar eller andra anhöriga ansesbosatt där även om han lill följd av skolgången regelmässigt tillbringar sindygnsvila på en annan fastighet. Bestämmelsernai första stycket gäller även en äldre elev för vilken föräldrarna fortfarandehar försörjningsplikt enligt 7 kap. 1 § . 16§ Den som inte regelmässigttillbringar sin dygnsvila på någon fastighet anses bosatt på den fastighettill vilken han med hänsyn till sina familje- och arbetsförhållanden och övrigaomständigheter kan anses ha sin starkaste anknytning. 17§ Även om en person inte ärbosatt på viss fastighet, anses han dock bosatt i viss församling, om det medtillämpning av församlingens område av bestämmelserna i 12 16 §§ om fastighetkan anses att han är bosatt inom området. 18§ Den som är utsänd föranställning på utländsk ort i svenska statens tjänst folkbokförs under dennatjänslgöring jämte medföljande make eller sambo samt barn iden församling i vilken den utsände senast var eller hade bort varafolkbokförd. De folkbokförs då på den fastighet där den utsände förut varbokförd eller om ändrade förhållanden föranleder det, under rubrik påförsamlingen skrivna. Skattemyndighetenkan också medge den utsände att med medföljande make eller sambo samt barnunder folkbokföras på viss faslighet i församling där han ellermaken äger eller innehar fast egendom eller innehar en bostad med bostadsrätt. Vadsom sägs om medföljande barn skall gälla även barn eller äldrebarn för vilka föräldrarna fortfarande har försörjningsplikt enligt 7 kap. I §föräldrabalken som för sin skolgång vistas i utlandet på annan ort än den därden utsände är stationerad. 19 §Den som för vård eller tillsyn vistas i ett sådant för äldre människor som avses i 20 § socialtjänstlagen (1980:620) (kommunalt ) i annan församling än den, där han rätteligen var eller hade bort vara folkbokförd när han flyttade lill servicehuset, får folkbokföras i sistnämnda församling. Han folkbokförs då på den fastighet där han förut var eller bort vara bokförd, eller under rubriken på församlingen skrivna eller, om särskilda skäl föreligger, på en annan fastighet. Densom för vård eller tillsyn vistas i ett kommunalt och är folkbokfördi den församling där servicehuset ligger får folkbokföras på en annan fastigheti församlingen om det föreligger särskilda skäl. Bestämmelsernai försia och andra styckena skall även tillämpas på den som vistas i ensärskild boendeform för äldre som drivs av annan än kommun om boendel medhänsyn lill upplåtelseform och tillgång till vård Prop. 1990/91: 153 kan anses motsvara vistelse i ett kommunalt . 20 §Dygnsvila som en person tillbringar på en , vård av unga, kriminalvård eller vård av missbrukare, skall inte beaktas vid bedömningen av hans bosättning. Densom är intagen för långtidssjukvård i en annan församling än den där han ärfolkbokförd får dock folkbokföras där han vistas om han inte längre har enbostad i den församling där han är folkbokförd. 21§ får efteransökan medge att den som på grund av förföljelse eller ett allvariigt hotflyttal från sin tidigare bostad lillsammans med medflyttande familj fårbehålla sin tidigare folkbokföring så länge hotet kvarstår. 22§ Den som inte är bosatt pånågon fastighet i den församling där han skall folkbokföras bokförs under rubrikenpå församlingen skrivna om inte annat följer av 18 eller 19 §. Den som saknarkänt hemvist bokförs under rubrik utan känt hemvist. Den som enligt uppgift isjömansregistret tjänstgjort till sjöss under det innevarande eller närmastföregående kalenderåret får dock inte bokföras under rubrik utan känt hemvist. Skattemyndighetenfår pröva om en person som saknar bestämt hemvist i församlingen i stället föratt bokföras enligt första stycket kan behålla sin tidigare folkbokföring. 23§ Den som avlider eller dödförklaras skall avregistreras från folkbokföringen. Densom kan antas komma att tillbringa dygnsvilan utom landet under de närmastföljande sex månaderna skall avregistreras från folkbokföringen som utflyttad ominte annat följer av 18 §. Den som kan antas komma att tillbringa dygnsvilanregelmässigt under de närmast följande sex månaderna både inom och utom landetskall avregistreras om han utom landet sammanlever med sin familj, haranställning där eller med hänsyn till övriga omständigheter får anses ha sittegentliga hemvist utom landet. Densom oavbrutet i följd varit folkbokförd under rubriken utan känthemvist avregistreras från folkbokföringen som obefintlig. Densom flyttat till ett annat nordiskt land får avregistreras från folkbokföringenendast med stöd av ett internordiskt flyttningsbevis. 24 § Anmälan enligt denna lag skall göras skriftligen, om inte annat anges. Skattemyndighetenfår begära att anmälan eller uppgift skall lämnas vid personlig inställelse. Förbarn skall anmälan enligt 27 eller 28 § göras av barnetsvårdnadshavare. Barn som har fyllt har dock rält att själv göra sådananmälan. 25 § Ett barns födelse skall anmälas till en skattemyndighet eller en allmän försäkringskassa om barnet föds inom landet eller utom landet av en kvinna som ärfolkbokförd här med stöd av bestämmelserna i 18 §. Föds barnet på elt sjukhuseller enskilt sjukhem gör inrättningen anmä- Prop. 1990/91:153 lan.Biträder barnmorska vid födelsen i annat fall, gör hon födelsean- Bilaga 1mälan. Anmälan skall ske ofördröjligen. Iandra fall skall barnets vårdnadshavare göra anmälan enligt första stycket inomen månad från födelsen. Medbarn avses nyfödd, som efter födelsen andats eller visat annat livstecken,samt' dödfödd som avlidit efter utgången av tjugoåttonde havandeskapsveckan. 26§ Bestämmelser om anmälan omdödsfall samt om dödsbevis och intyg om dödsorsak finns i begravningslagen(0000:000). 27§ Den som får en ny bostads-eller postadress skall inom från adressändringen anmäla adressen , en allmän försäkringskassa eller ett postkontor. Förstastycket gäller inte ny postadress än , inte heller ombostads- eller postadressens benämning ändras genom beslut av en myndighet.