prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Redovisaförslag till åtgärder för all uppnå tillfredsställande trafikförhållanden. Kvantifieratrafikens konsekvenser för miljön och hälsan i olika hänseenden. Somexempel på de redovisningar som bör göras vill vi nämna lokala och regionalamiljöeffekter (buller, avgaser, vibrationer) samt konsekvenserna förtrafiksäkerheten. Vidare bör belysas hur tillgängligheten för olika res-ändamåloch med olika trafikmedel förändras, liksom hur vamdistribu-tionen påverkas. Konsekvensbeskrivningarkan bli ett sätt all lyfta fram kollektivtrafik-frågorna i den fysiskaplaneringens olika skeden. Det bör t.ex. anges hur kollektivtrafiken kommer attordnas och vad kostnaderna för denna blir. Dessa bedömningar bör naturligtvisgöras tillsammans med trafikhuvudmannen. Dessafrågor är självfallet inte nya utan har behandlats mer ellermindre systematiskt i olika planförslag. Mycket tyder också på all STORKsförslag med konsekvensbeskrivningar har en anknytning till detföreskriftsarbele som redan utförs inom och lidigare av planverket.Flertalet frågor med tyngdpunkt i trafikmiljön behandlas således av boverkettillsammans med , trafiksäkerhetsverket, och i ett projekt benämnt TRÅD: Allmänna råd för planering av stadensIrafiknät. De publikationer projektet utarbetar och löpande reviderarinnehåller råd angående trafiknätens och bebyggelsens utformning så att bättreförulsätlningar skapas för bl.a. den kollektiva trafiken. Detbör därför närmare undersökas hur STORKs förslag med trafikkonsekvensbeskrivningarkan inlemmas i projektet , Vadslutligen gäller de olika förslag som lämnats av storstadsförhandlarna i syfteatt genom den kommunala planeringen förbättra framkomligheten och miljön istorstadsregionerna vill vi som tidigare nämnts hänvisa till våra förslag ipropositionen om en näringspolitik för tillväxt. Enutgångspunkt för förhandlingsarbetet har varit förslaget i årets fi nansplan all avsälla totalt för delfinansiering av överenskomna åtgärder i storstadsregionerna. Del hänvisas i propositio nen också till den delfinansiering som i överenskommelserna förutsätts ske med primärkommunala och landstingskommunala medel och med väg- och bilavgifter, i syfte all genom en förstärkt och regional 333 planeringförbättra trafikförsörjningen och minska miljöproblemen. Deregioner som behandlas i den propositionen är Stockholms-, Göteborgs- ochMalmöregionema, Delegationen för Miljöprojekt har föreslagitatt regeringen skulle utse en statlig företrädare för all snabbi sökalångsiktiga och miljömässigt fördelaktiga överenskommelser omtrafikinvesleringar i och , Somnärmast framgår av propositionen om en näringspolitik för tillväxt skall ensärskild samordnare tillkallas vad gäller frågan om regionens kommunikationsnätoch de interregionala sambanden. 1propositionen behandlas också trafiken på genom . Nuvarandesträckning passerar tätt intill centmm och genom bebyggda områdenlängs den södra infarten. Detta medför avsevärda miljöbelastningar, dåligtrafiksäkerhet samt låg framkomlighet. För att komma till rätta med dessaproblem har förslag väckts om en utbyggnad till motorväg avväg E4. Objektet inkluderar även en bro över Sundsvallsfjärden. Regeringen anser attvägverket bör fortsätta planeringsarbetet för en ny genomfart i . Enav utgångspunkterna bör vara att delar av investeringskostnaden börfinansieras genom trafikantavgifter. Därtill bör projektels finansieringdiskuteras med lokala intressenter och prövas av delegationen förinfrastrukturinvesleringar. Beträffandejärnvägstrafiken bör möjligheterna till en snabbtågsanpassning för sträckanmellan och prövas av infrastmkturfonden. Prop,1990/91:90 Regeringensställningstaganden: Vägtrafiken kommer även att ha en domineranderoll i del svenska transportsystemet och en slor betydelse för den svenskavälfardsulvecklingen. Miljö- och hälsoeffekterna skall mer systematiskt vägasin i vägplaneringen. En fortsatt satsning på hastighetsövervakning skall ske. Ivägverkels seklorsansvar skall ingå att begränsa vägtrafikens negativamiljöeffekter. Vägarnaoch vägtrafiken är en viktig del av transportsystemet, framför allt därför attde är en förutsättning för att de flesta andra transportmedel skall kunna fyllasina uppgifter. sker av allt resande, uttryckt ipersonkilometer, på vägarna. Transportsystemet är en förutsättning förtillgänglighet och är av stor betydelse för den regionala balansen. En välfungerande infrastruktur som medger effektiva och miljövänliga transportsystem,skapar förulsätlningar för samhällets långsikliga tillväxt. Näringslivetmåste, för all hävda sig i internationell konkurrens, ha tillgång till en välfungerande infrastmktur. Närdet gäller infrastmkturens utformning från miljösynpunkt ställs numera krav påhur nya vägar och trafikanläggningar skall utformas. a,infört krav på miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) i vägplaneringen. I väglagen (1971:948)finns regler för hur mark får tas i anspråk för byggande av allmänna vägar. Förbyggande och drift av väg finns i 4 § en allmän bestämmelse med innebörden alttillbörlig hänsyn skall tas till såväl enskilda intressen som allmännaintressen såsom trafiksäkerhet, miljöskydd, hälsoskydd, naturvård ochkulturmiljövård, I 15 och 16§§ finns ytterligare bestämmelser för byggande avväg. I I5§ sägs att för byggande av väg skall det upprättas en arbetsplan. Enarbetsplan skall enligt föreskrifter bl, a, ange den mark sombehöver tas i anspråk saml innehålla en MKB. Denna skall innehålla enredovisning av de väntade miljöeffekterna samt förslag till erforderliga skyddsåtgärdereller andra försiktighetsmått som behövs för alt förebygga störningar eller andraolägenheter från trafiken. Vid utarbetandet av en arbetsplan skall enligt 16 §samråd ske med bl.a. de nalurvårdsmyndigheter som berörs. får enligt38 § vägkungörelsen (1971:954) meddela närmare föreskrifter om arbetsplanensMKB efter samråd med (). harvägverket redovisat två regeringsuppdrag, ökad miljöhänsyn i vägplanering ochvägprojektering samt miljövänligare vägar och trafik. har utarbetatrapporterna i samråd med och . Regeringensställningstagande: Bullret från vägtrafiken skall minskas genom målmedvetet,långsiktigt och samordnat arbete. Vägverketsförslag: I vägverkels miljörapporter beskrivs verkets förslag tillbullerålgärder. är berett allaktivt stödja utvecklingen av bullerdämpande beläggningar och utvecklingen avbättre mätmetoder av däck/vägbanebuller. har genomförtett utvecklingsarbete av en modell för bullerberäkning. Modellen utvecklas somen del av projekteringshjälpmedlet Digital Road Design (DRD), vilketunderlättar att hänsyn till buller kan tas i projekteringsprocessen. Remissinstanserna: Fleraav remissinstanserna anser att har behandlat bullerproblemen ochåtgärder för att minska buller från trafiken i alll för liten omfattning. Regeringens överväganden:Buller från vägtrafiken kan minskas, dels vid källan de ljud som alstras avfordonen eller som uppslår genom kontakten mellan däck och vägbana delsgenom avskärmning av ljudet mellan källan och mottagaren så allstöraingseftekten minskar. Genomatt förändra sammansättningen av vägbeläggningen kan frik- tionsljudet mellan vägbanaoch däck dämpas. Genom olika åtgärder i bl. a. terrängen eller på byggnader ärdel möjligt att avskärma och därmed reducera effekten av bullerstörningarna.Bullereffekterna kan också minskas eller elimineras genomsamhällsplaneringsåtgärder som exempelvis omläggning av vägar, reglering avtrafik och en framsynt planläggning i kommuneraa. Del beslut om riktvärdenför buller, som finns, gmndar sig på Irafikbul-lerulredningens förslag från år1974. Den har delvis legat till grund för det beslut fattade (prop. 1980/81:100 , rskr. 257) beträffande riktvärden i vissa fall. Det fortsatta arbetet börinriktas på att nå ned till de bullernivåer som kan betecknas som godmiljökvalitet. Prop, 1990/91:90 Mdjökonsekvensbeskrivningar(MKB) Regeringensställningstagande: skall vid vägplaneringen beakta effekterna avvägbyggande med avseende på inverkan på miljön, hushållningen mednaturresurser och bebyggelseplaneringen. förslag:Vägverkets bedömningar och förslag överensstämmer i stort med regeringens. Remissinstanserna: liksom flera andra remissinstanser, delar bedömningatt MKB bör genomföras på ett tidigt skede i vägplaneringen. Naturvårdsverketanser dock att man i viss utsträckning bör genomföra miljöprövningar med slödav miljöskyddslagen, ML (1969:387), i menar attprövning enligt ML ger allmänheten ökade möjligheter att medverka och påverkabeslutsprocessen. i anser att MKB bordeinnehålla krav på beskrivning av åtgärder för alt minska anser att tills ytterligare erfarenhetervunnits av användningen av MKB bör vid behov miljöskyddslagens regler omfrivillig prövning och tillsyn tillämpas. Från några remissinstanser framförskritik mol att kostnader för miljöåtgärdernas genomförande inte har redovisats. Regeringens överväganden:Uiifrån trafik- och miljöpolitiska beslut planerar och projekterarvägverket nya vägsträckningar. I vägprojekteringen anges utformningen avvägarna. Den genomförs i två steg: förprojektering och detalj projektering, skall en MKB upprättas i enlighet med föreskrifter (VVFS1987:2). Denna MKB görs i samband med upprättandet av arbetsplanen idetaljprojekleringen. gör vägverketäven en MKB i förprojekteringsskedet vid större vägbyggnadsobjekt. En MKB skallenligt verkels föreskrifter omfatta följande delområden: naturmiljö,rekreation, landskapsbild/stadsbild, kulturminnesvård, buller,luftföroreningar, vattenföroreningar och slutligen vibrationer och andrakonsekvenser för bebyggelseplaneringen. Dennuvarande vägplaneringsprocessen innebär att arbetet med väg- planer iförprojekleringsstadiel samordnas med övrig fysisk planering som t.ex.kommunernas översikts- och detaljplanering. Miljöredovisningar frånlänsstyrelser och kommuner är en del av underlagsmaterialet tillvägprojekleringen. Föredragningar om ett aktuellt vägobjekt sker regelbundet isamrådsgruppen för trafik- och vägplanering i länet. Samråd sker även medstatliga seklorsmyndigheter. Vid större vägobjekt hålls vanligtvisinformationsmöten där bl.a. miljöfrågor tas upp. När lokaliseringsplanen ärklar skickas den på remiss till berörda myndigheter, I detaljprojekleringensker samordning med övrig fysisk planering på samma sätt som vidförprojekteringen, dvs. i första hand med länsstyrelse och kommun.Markägarsammanträde är obligatoriskt i arbetsplaneskedet. När arbetsplanen ärklar ställer ul planen för granskning. översänderdärefter planen med inkomna erinringar och eget yttrande till vägverketcentralt för fastställelseprövning. Fastslällelse-beslutet kan överklagas tillregeringen av , länsväg-nämnd, kommun och sakägare. Vadgäller den ekonomiska planeringen har den skett genom upprättande avtioåriga investeringsplaner för riksvägar resp, länstrafikanläggningar.Planeringsprocessen har ifrågasatts, varför regeringen, genom beslut den 18oktober 1990 har gett i uppdrag att belysa konsekvenserna av enförändrad planeringsprocess. Regeringenföreslog i en lagrådsremiss all MKB mer systematiskt införsi den svenska planerings- och beslutsprocessen. Regeringen anser attvägverket skall ta en ökad miljöhänsyn vid framtida investeringar och verkaför att MKB för enskilda vägbyggnadsobjekt i ett tidigt skede kommer in ivägplanering och vägprojektering. Den tidigare nämnda lagrådsremissen är ettuttryck för detta. Innan vägbyggnads-objekt tas med i investeringsplaneraa börde ha genomgått en förstudie. Denna bör innehålla en översiktlig MKB. Vidvägbyggnadsobjekt där miljöpåverkan är ringa bör en förenklad MKB kunna göras.På detta sätt frigörs resurser som kan användas till att göra mer utförligabeskrivningar vid slora vägbyggnadsobjekt. före beräknadbyggstart av större vägbyggnadsobjekt bör en förprojektering vara utförd. Denskall innefatta en MKB, i den mån förstudien anger della, MKB idetaljprojekteringen skall ges karaktär av komplettering till MKB som utförts ilidigare planeringsstadier. Regeringensställningstagande: En fortsalt satsning på hastighetsövervakning skall ske. Trafiksäkerhetsverketsförslag: Regeringen uppdrog åt () allredovisa olika kriterier för att fastställa hastighetsgränseraa for andra vägarän tätortsvägar. Trafiksäkerhetsverkel föreslår i sin rapport all ett nytthastighelsbegränsningssyslem införs. 22 1990/91. generellahastighetsbegränsningen inom tätort föreslås vara /lim, 80 Prop.1990/91:90 km/tim utanför tätort och på motorväg /lim.Trafiksäkerhetsverket föreslår att de tre generella hastighetsgränsernakompletteras med lokala hastighetsbegränsningar, innebärande sänkningar avgenerellt gällande hastighetsgränser, och särskilda hastighetsbegränsningar sominnebär höjningar av de generella reglerna. föreslårockså ett nytt utmärkningssystem för hastighetsbegränsningar. I detta system utmärksinte de generellt gällande hastighetsgränserna utan trafikanterna förutsättskänna till dessa och de gäller om inte vägmärken anger annat. Regeringensöverväganden: Enligt irafiksäkerhetsverkets beräkningar av desamhällsekonomiska konsekvenserna samt trafiksäkerhelseffekten av delföreslagna grundsystemet, utan hänsyn till vare sig lokala begränsningar ellersärskilda hastighetsbegränsningar, ger förslaget en samhällsekonomisk vinst istorleksordningen 140 milj, kr, . Förslaget bedöms avtrafiksäkerhetsverket även medföra en minskning med strax under 100 dödade ochca 800 skadade personer . beräkningar visar ocksåatt ett nytt hastighetssystem enligt förslaget totalt sett ger en relativtliten minskning av avgasutsläppen. I områden med myckel trafik och därsamtidigt föroreningarna från andra källor är betydande, har dock även en relativtliten minskning av hasligheterna betydelse. Trafiksäkerhetsverketarbetar med att vidareutveckla sitt förslag till nytthastighetsbegränsningssystem, detta med hänsyn till bl. a. desamhällsekonomiska aspekterna. Förslag till regeringen skall lämnas i mars1991. Undersommaren 1989 sänktes den tillåtna hastigheten på alla motorvägar, från 110till , av miljö- och trafiksäkerhetsskäl. behöllsden lägre hastighetsgränsen på motorvägar mnt storstäderna av miljöskäl.Sommaren 1990 sänktes den tillåtna hastigheten inle generellt utan endast påvissa vägar . () har utvärderat hastighetssänkningen sommaren1989. På motorvägar, där hastigheten sänktes , minskademedianhastighelen för personbilar med /lim och med påIvåfalliga vägar som sänktes motsvarande. På vägar med , sominle berördes av haslighetssänkningen, noterades en sänkning av hastigheten medca /lim. Delär klarlagt att hastigheten har betydelse för omfattningen på utsläppen avkväveoxider och koldioxid. Betydelsen minskar dock vad gäller kväveoxider itakt med införandet av katalytisk avgasrening. Del krävs därför ytteriigareunderiag för att utreda sambandet mellan hastighet och övriga avgasutsläpp. Sänktahastigheter leder till minskade utsläppsmängder och dessutom till en ökadtrafiksäkerhet. Redan en sänkning av medelhastigheten med några få km/timskulle medföra betydande säkerhetsvinster, något som styrks av ett flertalundersökningar av bl.a, statens väg- och trafikinslilut, Irafiksäkerhetsverketoch . Respektenför hastighetsgränserna har minskal under 1980-talel. Detta har medfört att medelhastigheterna blivit allt högre. Det är regeringens uppfattning alt det krävs breda och samordnade insatser mot för höga 338 För all dessainsatser skall ha avsedd verkan saml medföra en ökad efterlevnad avhastighetsbestämmelserna bör de förankras hos trafikanterna. Detta bör ske medhjälp av bl.a. information och utbildning så all förståelse skapas för allfarten har avgörande betydelse för trafiksäkerheten och för vår miljö. Regeringen har beslutatall en översyn av Irafiksäkerhetsarbelels inriktning och organisation skallgöras. En särskild utredare har tillsatts som skall redovisa sitt uppdrag underhösten 1991. I utredningsmannens uppdrag ingår bl. a. att lämna förslag tillprioriteringar bland de Irafiksäkerhelsinsat-ser som görs, för all åstadkommaell effektivare resursuinyttjande. I 1989 årsbudgetproposition föreslogs att 5 milj. kr. skulle avsättas till inköp avutrustning till automatisk hastighelsövervakning om tvåår. I beslut om vissa näringspolitiska frågor (prop. 1989/90:88 bil.2, , rskr. 325) anvisades också 5 milj. kr. Regeringen har även budgetproposition(1990/91:100 bil. 8), föreslagit att 5 milj. kr. anvisas för detta ändamål. Transportrådelstöder i sin rapport. Trafik, Miljö, Kostnader (1990:8), en utökning av denelektroniska hastighelsövervakningen. Genomatt köra på ett miljövänligare sätl kan bilisterna även bidra till alt minskautsläppsmängderna. Det finns tekniskutrustning som underlättar ett miljövänligt körsätt. Som exempel kan nämnasmätare som anger bensinförbrukningen under körning. Kraven på ny tekniskutrustning bör drivas inom Economic Commission of Europé (ECE), därstandardiseringen av fordon sker. Prop,1990/91:90 Regeringensställningstagande: arbete med att begränsa de negativamiljöeffekterna inom verkels verksamhetsområde bör fortsätta och verket börförverkliga de förslag som verket lägger fram i sin rapport. förslag:Vägverket har på uppdrag av regeringen sammanställt ell program för att uppnåmiljövänligare vägar och trafik. avserattupprätta en handlingsplan som bl.a. skall samordna ulveckling och inköp avfordon som drivs med alternativa bränslen, el eller fordon av hybridtyp. Underår 1990 skall en plan för utbyte och restaurering av verkels lastbilarupprättas. Vid nyförvärv av tunga fordon kommer att fr. o. m. år 1992tillämpa de kravnivåer som föreslagits för . Försök pågår på vägverketsvagnpark med katalysatorer och partikelfällor. samarbetar medtillverkare för all få renare motorer i arbetsmaskiner och färjor. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har tagit upp de avsnitt i program somligger utanför vägverkels beslulskompetens. Regeringens överväganden:Vägverket har salsal medvetet på miljöåtgärder. Verket harinrättat ett miljösekretarial som bl.a, har genomfört intern utbildning imiljöfrågor. Uppföljningar av ett stort antal arbetsplaner som ochnaturvårdsverket har gjort visar att miljökonsekvensbeskrivningar liksom övrigmiljöhänsyn i vägplaneringen och vägprojekteringen successivt blir alll bättre. Föratt nå målet om en miljövänligare vägtrafik i framliden behövs bl. a. fortsattforskning inom verksamhetsområde. arbete med attbegränsa de negativa miljöeffekterna inom verkets verksamhetsområde börfortsätta och verket bör förverkliga de förslag som verket lägger fram i sinrapport. Prop,1990/91:90 Regeringensställningstaganden: har en strategisk betydelse i ett miljöanpassattransportsystem. Arbetet med att skapa förutsättningar för effektiva ochkonkurrenskraftiga person- och godstransporter på järnväg bör därför fortgå.Järnvägssystemet byggs ut där del har förutsättningar alt utgöra ettkonkurrenskraftigt alternativ inom såväl person- som godstransportområdet. Enökning av kombitrafiken i syfte all minska den långväga, lunga lastbilstrafikenär angelägen från miljösynpunkt. Miljökonsekvensbeskrivningar skall upprättasvid projektering av nya sparsystem samt vid väsentlig ombyggnad. sektorsansvar skall ingå att begränsa järnvägens negativamiljöeffekter. Banverketsoch SJs förslag: Överensstämmer i huvudsak med vårt. Regeringens överväganden:1988 års trafikpolitiska beslut har lagt en grund för en utveckling avjärnvägssystemel. Ansvarel för att utveckla och underhålla järn vägsnälelåvilar numera medan SJ svarar för järnvägstrafik m.m. SJ har genomdel trafikpolitiska beslutet givils fömtsättningar alt agera kund- ochmarknadsorienterat. Effektiviseringen och omstruktureringen av SJ pågår nu iett första steg till och med . Därefter skall resultatet föreläggasriksdagen och nya riktlinjer läggas fast fr. o. m. den Ijuli 1993 medinriktningen att SJ skall uppnå marknadsmässig avkastning. Järnvägstrafikenskonkurrenskraft påverkas i hög grad av bannätets fysiska standard ochtillgänglig kapacitet. Sparsystemet behöver, där person- och godstransporterhar förutsättningar att utgöra alternativ till andra transportmedel, byggas ut. Under1990-talet kommer därför investeringsnivån inom järnvägssek-lorn all höjasavsevärt. Del gäller dels investeringar i moderna lok och vagnar inom ramen förSJs förnyelse, dels satsningar i järnvägens infrastruktur via banverketsanslag och infrastrukturfonden som regeringen föreslår i proposition omnäringspolitik för tillväxt. Enförstärkning av järnvägens infrastruktur, på det säll som vi här angett,kommer att stärka jära vägens konkurrenskraft och utvecklingsmöj- Prop.1990/91:90 ligheter inför 2000-talet, Regeringen bedömer att totalt 30miljarder kr. kommer att investeras i järnvägen . Miljöfrågornatenderar att komma alltmer i fokus i de europeiska länderna, inte minsl tillföljd av en förväntad tillväxt av transporter inom den gemensamma europeiskamarknaden. Därmed har järnvägssystemets konkurrenskraft ochutvecklingspotential när det gäller person- och godstransporter kommit i fokusockså i flera europeiska länder. 1 förslag till riktlinjer fören gemensam järnvägspolitik lyfts vikten av ell stärkt europeiskt järnvägsnätsärskilt fram. Enligt kommissionens förslag till ministerrådet för knappt ettår sedan måste utbyggnaden av snabbtåg i gemenskapens länder samordnas till ettintegrerat europeiskt snabbtågsnät. Kommissionen föreslår också tekniska ochadministrativa åtgärder för att utveckla kombitrafiken och göra denkonkurrenskraftig. Enligt vad vi erfarit förbereds även etl beslut omupprättande av en fond för stöd till infraslmk-turprojekl på transportområdetav s. k. gemenskapsintresse. Järnvägsföretageni samarbetar bl. a. inom ramen för UIC, dvs. Det åvilar närmast järnvägsförvaltningarna i att fåtill stånd ett ökat faktautbyte länderna emellan och gemensamma riktlinjer förbl. a. miljöarbetet inom järnvägssystemen. Enligtregeringens bedömning är en ökning av kombitrafiken angelägen frånmiljösynpunkt. Störst total miljöeffekt uppnås i samband med alt tunga långvägalastbilstransporter överförs till järaväg. En ny kombivagn är under ulvecklingi . Vagnen är utformad så att den kan fungera både som landsvägs- ochjärnvägsfordon. Fömtom låg vikt har konstmktionen fördelen att bytet mellanväg och räls kan ske utan de stora och dyrbara anläggningar som krävs vidterminalerna. Utvecklingen av en ny och internationellt accepterad kombivagnbör påskyndas. SJeffektiviserar och stärker kombitrafiken. Målet i riksdagenstrafikpolitiska beslut att kombitrafikens andel av SJs godstransporterskall öka, ligger fast. Under /91 får SJ 445 milj.kr, i bidragfrån staten för att ulveckla godstrafiken med särskild tonvikt på kombitrafik. SJhar genom en mängd åtgärder kunnat påskynda godstrafikens ulveckling. /90 har bl. a. följande gjorts: direktagodståg till kontinenten med låg beläggning i introduklionsfasen Medanslagen innevarande budgelår inräknade har SJ lotalt fått för godslrafikens utveckling. Ett flertal av de vidtagna åtgärderna är engångsinsatser som dock kan förväntas ge positiva effekter på godstrafikens långsiktiga utveckling. Miljökonsekvensbeskrivningarinom Järnvägssektorn Prop. Investerings-och ombyggnadsverksamheten inom järnvägssektorn förväntas öka . Det är därmed befogat att formalisera miljöprövningenav kommande åtgärder på motsvarande sätt som gäller inom t. ex. vägsektorn.Som följd av att regeringen beslutat avge den tidigare nämnda lagrådsremissenmed förslag om en mer systematisk tillämpning av MKB i den svenskaplaneringsprocessen bör det åvila att upprättamiljökonsekvensbeskrivningar i samband med nyinvesteringar samt vid väsentligaombyggnader. Detta innebär också att jämvägsprojekten skall vara förankrade ikommunernas fysiska planering. Förnärvarande saknas bulleraormer för järnvägstrafik. Längs kraftigt trafikeradebanor i vissa områden kan emellertid järnvägstrafiken orsaka oacceptablabullerstörningar. Banverketsmiljöprogram innehåller bl, a, ett förslag till åtgärdsprogram förbullerdämpning av järnvägstrafik.