prop · GE0358 · 1990-12-31 00:00:00 — 18 §Patienten får hos länsrätten överklaga ett beslut av chefsöverläkaren enligt denna lag som innebär 1. intagningenligt 5 § för rättspsykiatrisk vård, 2.avslag på en begäran att denrättspsykiatriska vården skall upphöra i fall som avses i 12 §, 3.avslag på en begäran omtillstånd att vistas utanför vårdinrättningens område i fall som avses i 9 §eller 10 § andra stycket andra meningen eller meddelande av villkor i sambandmed en sådan vistelse, 4.återkallelse enligt 9§ eller 10§ tredje stycket fjärde meningen av tillstånd att vistas utanförvårdinrättningens område, eller 5.förordnande enligt 8 § jämfördmed 24 § lagen (1990:000) om psykiatrisk tvångsvård om förstöring ellerförsäljning av egendom. I övrigt får beslut av chefsöverläkaren enligt dennalag inte överklagas. Chefsöverläkaren får inte överklaga rättens beslut enligtdenna lag. Närett beslut av chefsöverläkaren överklagas, skall skrivelsen med överklagandetges in till länsrätten. Beträffande behandlingen av skrivelsen gällerbestämmelserna i 33 § tredje stycket lagen (1990:000) om psykiatrisktvångsvård. 19 § beslut enligt 8 § andra stycket första me- 435 ningen eller 11 § andrastycket får överklagas av patienten hos kammarrät- Prop. 1990/91: 58 ten. 20§ Ett beslut enligt 10 § att patienten får vistas utanför sjukvårdsinrättningensområde eller 16 § att vården skall upphöra får överklagas av allmän åklagare,om åklagare före beslutet har anmält till rätten att beslutet kan komma attöverklagas. Har anmälan gjorts, får beslutet inte verkställas förrän det harvunnit laga kraft eller rätten har underrättats om att åklagareninte kommer att överklaga. 21§ Vid handläggningen i domstolav ett mål enligt denna lag gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 34 39§§ lagen (1990:000) om psykiatrisk tvångsvård. 22§ I ett mål enligt 10 eller 16§ som har väckts genom ansökan av patienten skall länsrätten inhämta yttrandeav chefsöverläkaren. Om en chefsöverläkare ger in ansökan eller anmälan enligt10, 13 eller 16 §, skall han därvid ange sin uppfattning i den fråga som skallprövas och lämna en redogörelse för de omständigheter, på vilka uppfattningengmndas. Omdet inte är uppenbart obehövligt, skall rätten i ett mål enligt 10 eller 16§ geåklagaren i det mål där beslutet om rättspsykiatrisk vård har meddelats eller,när det finns särskilda skäl, någon annan åklagare tillfälle att yttra siginnan beslut meddelas i fråga om tillstånd att vistas utanför vårdinrättningensområde, om överlåtelse på chefsöverläkaren av befogenhet att besluta om sådanttillstånd eller om upphörande av vården. 23 §Chefsöverläkaren får uppdra åt en erfaren läkare med specialist kompetens inom någon gren av psykiatrin vid sjukvårdsinrättningen eller den enhet för rättspsykiatrisk undersökning där patienten vårdas att full göra uppgifter som chefsöverläkaren har enligt denna lag. Om det finns särskilda skäl, får chefsöverläkaren lämna sådant uppdrag åt en annan läkare vid inrättningen eller enheten, dock inte såvitt gäller 1. beslutenligt 5 § om intagning för rättspsykiatrisk vård, 2.ansökan enligt 13 § ommedgivande till fortsatt vård, 3.anmälan enligt 16 § andrastycket om upphörande av vården, 4.beslut om behandlingen enligt 8§ denna lag jämförd med 17 § första stycket sista meningen lagen (1990:000) ompsykiatrisk tvångsvård, 5.beslut om fastspänning enligt 8§ denna lag jämförd med 19 § andra stycket nämnda lag, eller 6.beslut om avskiljande enligt 8§ denna lag jämförd med 20 § andra stycket nämnda lag. 24§ Bestämmelserna i 41, 43 och44 §§, 45 § första stycket samt 47 och 50 §§ lagen (1990:000) om psykiatrisktvångsvård tillämpas även beträffande rättspsykiatrisk vård. 25§ Utom i fall som avses i 20 §gäller beslut som meddelas enligt denna lag , om inte annatförordnas. 26§ När rättspsykiatrisk vård ifall som avses i 1 § andra stycket 1 har påbörjatseller upphört, skall chefsöverläkaren underrätta vederbö- 436 randeförtroendenämnd enligt lagen (1990:000) om förtroendenämnder Prop.1990/91:58 inom hälso- och sjukvården om att så har skett. Nämnden skall i fallsom Bilaga 1:5 avses i 4 § underrättas när patienten enligt 18 § förstastycket 2 har överklagat ett beslut av chefsöverläkaren att denrättspsykiatriska vården inte skall upphöra, liksom när vården efteröverklagandet har upphört. Föreskrifteraai 30 § lagen (1990:000) om psykiatrisk tvångsvård om stödperson tillämpas vidrättspsykiatrisk vård som ges på en sjukvårdsinrättning. Föreskriften i andrastycket andra meningen nämnda paragraf om rätt för stödpersonen att besökapatienten på vårdinrättningen gäller dock bara i den mån det inte möter hinderpå gmnd av bestämmelsema om möjlighet att besluta om inskränkningar ipatientens rätt att ta emot besök i 8 § tredje stycket denna lag eller 16 §lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m. fl. 27§ I fråga om polismyndighetsskyldighet att lämna biträde gäller i tillämpliga delar 48 § andra stycketlagen (1990:000) om psykiatrisk tvångsvård. Sådant biträde skall lämnas ävennär en patient i fall som avses i 7 § inte inställer sig när vården skallpåbörjas. 28§ Genomgår en patienträttspsykiatrisk vård som är förenad med särskild utskrivningsprövning skallchefsöverläkaren, om brottet och övriga omständigheter gör det påkallat, gemålsäganden möjlighet att begära att bli underrättad när beslut fattas om attpatienten får vistas utanför sjukvårdsinrättningens område eller att vårdenskall upphöra. Önskar målsäganden underrättelse, skall en sådan ges så snartsom möjligt och innan patienten lämnar vårdinrättningen. 29§ En patient som vårdas medstöd av denna lag skall så snart hans tillstånd medger det genomchefsöverläkarens försorg upplysas om sin rätt 1.att enligt 18 § överklaga vissabeslut, 2.att ansöka enligt 16 § andrastycket om att den rättspsykiatriska vården skall upphöra, 3.att ansöka enligt 10 eller 11 §om tillstånd att vistas utanför vårdinrättningens område, 4.att anlita ombud eller biträde, 5. attfå rättshjälp genom offentligt biträde enligt rättshjälpslagen (1972:429), och 6. attfå hjälp av en stödperson. Denna lag skall finnas anslagen inom sjukvårdsinrättningen eller undersökningsenheten, väl synlig för patienter na. Dennalag träder i kraft . Beträffandepersoner, som vid ikraftträdandet är intagna på en sjuk vårdsinrättning med stöd av lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, ges övergångsbestämmelser i anslutning till lagen (1990:000) om psykiatrisk tvångsvård. Lagrådets förslag till Prop. Bilaga 1:5 Lag om rättspsykiatrisk undersöknmg 1 §I brottmål får rätten besluta om rättspsykiatrisk undersökning i syfte att kunna bedöma 1. omdet finns medicinska fömtsättningar att överlämna den misstänk te till rättspsykiatrisk vård enligt 31 kap. 3 § , eller 2. omden misstänkte har begått gärningen under påverkan av en allvar lig psykisk störning. Ändamålet med undersökningen skall anges i rättens beslut. Avser beslutet en undersökning enligt första stycket punkt 1 skall av beslutet framgå om undersökningen skall omfatta fömtsättningarna för vård med särskild utskrivningsprövning. 2 §Beslut om rättspsykiatrisk undersökning får bara meddelas, om den misstänkte har erkänt gärningen eller övertygande bevisning har förebragts om att han har begått den. Sådant beslut får dock inte meddelas, om påföljden för brottet bedöms kunna stanna vid böter. Beslutom rättspsykiatrisk undersökning skall meddelas . 3 §Rätten får inte bestämma att någon skall överlämnas till rättspsykia trisk vård med särskild utskrivningsprövning utan att en rättspsykiatrisk undersökning har gjorts. Rättspsykiatriskundersökning behövs dock inte, om den misstänkte redan är föremål förrättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning och rätten harinhämtat utlåtande i de avseenden som anges i 1 § från den chefsöverläkare somär ansvarig för vården. 4 §Rätten får överlämna någon till rättspsykiatrisk vård utan särskild utskrivningsprövning under förutsättning att det i målet har gjorts en rättspsykiatrisk undersökning eller har inhämtats ett läkarintyg enligt 7 § lagen (1964:542) om personundersökning i brottmål, som omfattar de medicinska fömtsättningaraa för att döma till sådan påföljd. Omden misstänkte vårdas enligt lagen (1990:000) om psykiatrisk tvångsvård ellerlagen (1990:000) om rättspsykiatrisk vård, behöver rätten dock endast inhämtautlåtande om de medicinska fömtsättningarna från den chefsöverläkare som äransvarig för vården. 5§ Rättspsykiatriskaundersökningar kan utföras såväl vid inrättningar inom hälso- och sjukvårdensom vid särskilda undersökningsenheter. Med undersökningsenhet avses ifortsättningen även vårdinrättning, där rättspsykiatriska undersökningarutförs. Fördelningen av rättspsykiatriska undersökningar mellan olika enhetersker enligt föreskrifter som regeringen beslutar. 6§ En rättspsykiatriskundersökning skall utföras med största möjliga 438 skyndsamhet.Den skall anpassas efter domstolens syfte med undersök- Prop. 1990/91:58 ningen och övriga omständigheter i det enskilda fallet. Ettutlåtande beträffande undersökningen skall utan dröjsmål ges in till rättensedan undersökningsarbetet har avslutats. Utlåtandet ges in ,om den misstänkte är häktad, och annars från det att beslutetom undersökning kom in till undersökningsenheten. Rätten får medge anstånd, omdet finns synnerliga skäl. 7 §Utlåtandet beträflfande den rättspsykiatriska undersökningen skall avges av en läkare vid undersökningsenheten eller av någon annan läkare som huvudmannen för enheten utser. Utlåtandetskall innehålla uttalanden i de frågor som anges i beslutet. I utlåtandet skallde omständigheter anges som dessa uttalanden gmndas på. Föreskrifterom kompetenskrav för läkare som får avge utlåtanden meddelas av regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, . 8 §Den som är häktad och skall genomgå rättspsykiatrisk undersökning skall utan dröjsmål och senast från det att beslutet om undersökning kom in till undersökningsenheten föras över till denna. Sedan den rättspsykiatriska undersökningen har avslutats, skall den miss tänkte föras tillbaka till häktet, om hans hälsotillstånd inte ger anledning till annat. Omdet finns särskilda skäl, får dock en rättspsykiatrisk undersökning beträffandeden som är häktad utföras i häktet. Beslut om detta meddelas avkriminalvårdsstyrelsen. Förbehandlingen av den som är häktad och genomgår rättspsykiatrisk undersökninggäller bestämmelserna i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade ochanhållna m.fl. och lagen (1990:000) om rättspsykiatrisk vård. 9 §Rättspsykiatrisk undersökning av den som inte är häktad skall äga mm på tid och plats som bestäms av den läkare som skall avge utlåtandet över undersökningen. Undersökningen skall såvitt möjligt bedrivas så att den misstänkte inte hindras i sin förvärvsverksamhet eller utsätts för någon annan olägenhet. 10 §Om en misstänkt som inte är häktad eller annars berövad friheten underlåter att inställa sig till en rättspsykiatrisk undersökning eller om det finns skäl att anta att han inte kommer att göra det frivilligt, får rätten besluta att han skall tas in på undersökningsenheten. 1 beslutet skall bestämmas den längsta tid, högst , under vilken den misstänkte får hållas kvar på enheten. Kan undersökningen inte avslutas inom den bestämda tiden, får rätten besluta att han får hållas kvar under ytteriigare högst . Framställningom intagning görs av undersökningsläkaren. Den misstänkte skall ges tillfälleatt yttra sig över framställningen. 11§ Den som är intagen med stöd av 10 § kan ges vård enligt bestämmel serna i tagen (1990:000) om rättspsykiatrisk vård. Beträffande intagen som inte genomgår rättspsykiatrisk vård tillämpas bestämmelserna i 18 24 §§ lagen (1990:000) om psykiatrisk tvångsvård. 12 § Rätten får inhämta yttrande av över sådan utredning Prop.1990/91:58 som avses i 3 eller 4 §. Bilaga 1: 5 Omdet behövs, skall styrelsen komplettera utredningen. Skall en rättspsykiatriskundersökning kompletteras, gäller i tillämpliga delar vad som sägs i 5 §, 6 §första stycket och 8-11 §§ om en sådan undersökning. Styrelsen får uppdra åten viss läkare att utföra kompletteringen. 13§ Om den misstänkte är på frifot, skall polismyndigheten på begäran av den läkare som skall avge utlåtandeenligt 7 § lämna biträde för att inställa den misstänkte till denrättspsykiatriska undersökningen. 14§ Från en verksamhet darsekretess gäller enligt 7 kap. 1§ eller 4§ första och tredje styckenasekretesslagen (1980:100) skall utan hinder av sekretessen lämnas ut sådanauppgifter om den misstänkte som behövs för en rättspsykiatrisk undersökning.Detsamma gäller uppgifter om den misstänkte som behövs för ett läkamtlåtandesom anges i 4 § andra stycket liksom för ett yttrande av överett sådant utlåtande eller sådant läkarintyg som anges i 4 § första stycket. 15§ Beslut av rätten enligt lO§ får överklagas särskilt. Beslutsom rätten har meddelat med stöd av denna lag gäller . Beträffandebeslut enligt 10 § gäller detta dock endast om beslutet avser förordnande omfortsatt kvarhållande för undersökning. 16§ Kriminalvårdsstyrelsensbeslut enligt 8 § andra stycket får överklagas hos kammarrätten. 17§ Tillsyn över efterlevnaden avdenna lag och de föreskrifter som meddelas med stöd av lagen utövas avsocialstyrelsen. 1.Denna lag träder i kraft den 1januari 1992, då lagen (1966:301) om rättspsykiatrisk undersökning i brottmålupphör att gälla. 2.Utlåtande som avges till rättenefter ikraftträdandet över en rättspsykiatrisk undersökning i fall dågärningen har begåtts före ikraftträdandet skall innehålla uttalanden i defrågor som anges i 1 § första stycket 1 och 2 i den nya lagen och även humvidaden misstänkte begått brottet under inflytande av sinnessjukdom, sinnesslöheteller annan själslig abnormitet av så djupgående natur att den måste ansesjämställd med sinnessjukdom. 3.I fråga om tid för avgivande avutlåtande över en rättspsykiatrisk undersökning som har beslutats föreikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. 4.Har inte föreden prövat en framställning om anstånd enligt 4 § andra styckettredje meningen i den gamla lagen skall den bestämmelsen fortfarande tillämpasi ärendet. beslut om anstånd överklagas även efter den nyalagens ikraftträdande enligt 11 a § i den gamla lagen. Harsocialstyrelsen efter ikraftträdandet avgett utlåtande som begärts enligt 3 § iden gamla lagen, skall utlåtandet utformas i enlighet med vad som föreskrivs i3 eller 4 § i den nya lagen för ett utlåtande av chefsöverläkaren. Ett sådantutlåtande av ersätter ett utlåtande av chefsöverläkaren enligtnämnda paragrafer. I fråga om ett utlåtande av enligt 6 § i dengamla lagen, som inte har avgetts före ikraftträdandet av den nya lagen, skallsistnämnda paragraf fortfarande tillämpas. Harrätten före med stöd av 9 § första stycket i den 440 gamla lagen beslutat omden misstänktes intagning på viss rättspsykiatrisk Prop. 1990/91:58 klinikskall beslutet efter den nya lagens ikraftträdande anses som ett Bilaga 1:5beslut enligt 10 § i den nya lagen. Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om psykiatrisk tvångsvård, m. m. Bestämmelserom behandlingen av psykiskt störda personer som begår straffbara gärningarfinns i bl.a. (BrB) och (RB). I lagen (1966:301)om rättspsykiatrisk undersökning i brottmål (LRPU) och lagen (1964:542) ompersonundersökning i brottmål (person-undersökningslagen) regleras olika frågorom inhämtande av medicinskt underlag för tillämpningen av de nämndabestämmelserna. Tillregleringen i lag på området hör även bestämmelserna i lagen (1966:293) omberedande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall (LSPV) beträffandelagöverträdare som lider av psykisk sjukdom e.d. Hit hör också de ännu gällandeföreskrifterna i den i övrigt upphävda lagen (1967:940) angående omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda (omsorgslag) beträflfandelagöverträdare som är psykiskt utvecklingsstörda. Chefenför har anmält förslag till lagstiftning ompsykiatrisk tvångsvård. Förslagen gmndas till stor del på socialberedningensbetänkande (SOU 1984:64) Psykiatrin, tvånget och rättssäkerheten samtremissbehandlingen av det. Jag får här hänvisa till underprotokollet försocialdepartementet (bil. Betänkandetinnehåller även förslag till nya bestämmelser om behandlingen av psykisktstörda lagöverträdare. En särskild sammanställning över remissyttrandena idenna del har upprättats inom och finns tillgänglig ilagstiftningsärendet (dnr 861245). På grundval av betänkandet och remissbehandlingen av det har inomjustitiedepartementet upprättats en promemoria med bl.a. en skiss ny reglering av behandlingen av de aktuella lagöverträdarna. Lagförslagen ipromemorian bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2:1.Synpunkter på lagförslagen har inhämtats vid en av justitiedepartementetanordnad hearing . En förteckning över deltagarna i denna hearingliksom en sammanställning av deras synpunkter på lagförslagen bör fogas tillprotokollet som bilaga 2:2 . Vidarehar 1988 upprättats en promemo ria angående överförande till en annan stat av verkställighet av brottmåls dom, som innebär överlämnande till psykiatrisk tvångsvård. Lagförslaget i promemorian bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2:3 . Synpunkterpå lagförslaget har inhämtats vid en av Prop.1990/91:58 anordnad hearing . En förteckning över deltagarnai Bilaga 2 denna hearing liksom en sammanställning av deras synpunkter pålagförslaget bör fogas till protokollet som bilaga 2:4 . Somchefen för angett (bil. 1 avsnitt 1) beslötregeringen att inhämta lagrådets yttrande över dels lagförslagi fråga om psykiatrisk tvångsvård m.m., som utarbetats inomsocialdepartementet, dels lagförslag angående den straffrättsliga behandlingenav psykiskt störda lagöverträdare och det medicinska utredningsförfarandet fördenna behandling. De sistnämnda förslagen, som har utarbetats inomjustitiedepartementet, gmndade sig närmast på promemorieförslagen och på desynpunkter som framförts vid beredningen genom hearing. De inomjustitiedepartementet upprättade lagförslagen bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 2:5 . Lagrådetyttrade sig över de remitterade förslagen . Yttrandet harfogats till protokoll i ärendet (bil. Chefenför har redogjort för lagrådets yttrande ide frågor som rör hennes ansvarsområde. När det gäller de lagförslag somupprättats inom har lagrådet förordat en annan lösning änvad lagrådsremissens förslag innebar beträffande påföljder för psykisktutvecklingsstörda. Lagrådet har dämtöver endast i några frågor haft synpunkterpå förslagen. I en bilaga som fogats till yttrandet har lagrådet upptagit sittförslag till hur den i lagrådsremissen föreslagna lagen om rättspsykiatriskundersökning m.m. bör utformas efter redaktionella jämkningar. Jaghar godtagit lagrådets förslag till ändringar i sak i de remitteradelagförslagen utom när det gäller frågan om behandlingen av psykisktutvecklingsstörda i påföljdshänseende. Lagrådets synpunkter och förslagåterkommer jag till i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.7 och 3.7) och iövrigt i specialmotiveringen till de bestämmelser som särskilt behandlas ilagrådets yttrande. Lagrådsgranskningen har härutöver lett till olika språkligaoch redaktionella ändringar i förhållande till de remitterade förslagen.Beträffande lagen om rättspsykiatrisk undersökning m. m. har jag i alltväsentligt följt lagrådets förslag till redaktionella jämkningar. Jagavser att nu ta upp frågorna om lagstiftningens utformning när det gällerbehandlingen av psykiskt störda lagöverträdare. Först behandlar jag frågorangående en straffrättslig särreglering för psykiskt störda lagöverträdare(avsnitt 2) och därefter frågor om det medicinska utredningsförfarandet(avsnitt 3). 2Straffrättslig särreglering för psykiskt störda Prop. lagöverträdare ®' 2.1 Bakgrund 2.1.1 Äldre reglering Psykisktstörda personer som begår straffbara gärningar har sedan lång tid tillbakasärbehandlats i straflfrättsligt avseende. strafflag innehöllbestämmelser om s. k. otillräknelighet. Dessa innebar att de svårast stördapersoneraa såsom otillräkneliga inte fick straffas utan skulle förklaras friafrån straff. Då störaingen var mer begränsad kunde straff sättas ned. År1945 reformerades dessa bestämmelser. Reformen föranleddes i första hand avatt bestämmelserna i praxis hade fått en vidare tillämpning än som varitavsikten då strafflag infördes. Bl.a. ansågs att s.k.straflfriförklaringar hade meddelats i alltför stor utsträckning. Enligtden nya regleringen skulle den som begått en gärning "under inflytande avsinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan själslig abnormitet av så djupgåendenatur, att den måste anses jämställd med sinnessjukdom" inte straffas förgärningen. Begick någon en brottslig gäraing "under inflytande av annansjälslig abnormitet" skulle han däremot straffas. Straff fick emellertidsättas ned, om det fanns särskilda skäl till det. Genomuttrycket "annan själslig abnormitet av så djupgående natur, att den måsteanses jämställd med sinnessjukdom" skapades det s. k. jämställdhetsbegreppet.Avsikten med att införa detta begrepp var att begränsa möjlighetema tillstraffriförklaring beträffande den kategori personer som betecknades psykopater(se prop. 1945:207 s. 110 flf., ILU 36 s. 34 flf. och SOU 1956:55 s. 270).Vidare infördes genom uttrycket "under inflytande av" krav på ettkausalsamband dvs. orsakssamband mellan den själsliga abnormiteten ochgäraingen för att straffrihet eller straffned-sättning skulle kunna komma ifråga. 2.1.2Nuvarande ordning i huvuddrag Regleringeni BrB innebär att systemet med straflfriförklaringar har övergetts. Ävenpersoner med psykiska avvikelser omfattas sålunda numera av det straffrättsligasanktionssystemet. Denna kategori lagöverträdare särbehandlas emellertid iolika avseenden. Särbehandlingen gäller i princip samma personkrets somtidigare. Likaså upprätthålls kravet på kausalsamband i stor utsträckningockså enligt den nuvarande regleringen. Desärskilda bestämmelseraa i BrB om den straffrättsliga behandlingen av depsykiskt störda lagöverträdaraa innebär följande. Förbrott som en person har begått under inflytande av sinnessjukdom, sinnesslöhet eller någon annan själslig abnormitet av så djupgående natur att den måste anses jämställd med sinnessjukdom får rätten, enligt 30 kap. 6 § första stycket, inte döma till någon annan påföljd än överlämnande till särskild vård, böter eller skyddstillsyn. Fängelse och villkoriig dom är således uteslutna som påföljder i dessa fall. Enligt andra stycket i paragra- 444 fenskall den tilltalade vara fri från påföljd, om någon av de tillåtna Prop.1990/91:58 påföljderaa inte bör tillämpas. Föreskrifteni 29 kap. 3 § första stycket 2 innebär att det såsom förmildrandeomständigheter vid bedömningen av straffvärdet skall, vid sidan av vad som ärföreskrivet för vissa fall, särskilt beaktas om den tilltalade till följd avbl. a. själslig abnormitet haft starkt nedsatt förmåga att kontrollera sitthandlande. I31 kap. 3 § föreskrivs att rätten får förordna att den som begått en brottsliggäraing skall överlämnas till sluten psykiatrisk vård eller vård ispecialsjukhus för psykiskt utvecklingsstörda. (Överlämnande till vård ispecialsjukhus med stöd av 35 § omsorgslag kan ske trots att den lagenersatts av lagen 1985:568 om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstördam.fl., omsorgslag; se 6§ lagen 1985:569 om införande av lagen 1985:568om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. Den gmndläggandefömtsättningen är att den dömde enligt vad som framgår av föreskriven medicinskutredning kan beredas vård med stöd av LSPV eller vård i specialsjukhus medstöd av 35 § omsorgslag och att rätten finner behov av sådan vårdföreligga. Om gärningen inte har begåtts under inflytande av sinnessjukdom,sinnesslöhet eller någon annan själslig abnormitet av så djupgående natur attden måste anses jämställd med sinnessjukdom, får emellertid ett förordnande omöverlämnande till vård meddelas bara om det finns särskilda skäl till det.