prop · GE0385 · 1990-12-31 00:00:00 — Beslut som enligt 3 kap. 7 §, 4 kap. 5 §, 4 a kap. 6 Svuxenulbild ningslagen (1984:1118) och 10 § laen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare far överklagas till , skall i stället överklagas till länsrätt. Länsrättens heslut får inle överkla gas. up|)gift som överinstans övertas efterden av länsrätt. Liksom tidigare för överstyrefsens beslut, gällerfull-följdförbud i förhållande till länsrättens beslut. Sådan utbildning vid siatens skola för vuxna iNorrköping .som be drivs enbart som korrespondensundervisning skall forisältningsvis an ordnas till och med den .30 juni 1995. Annan utbildning vid statens skola för vuxna än som avsesi första stycket, till vilken intagning skett före , men som dåinie slutförts, skall fortsatt anordnas till dess eleverna har avslutat den,dock längst till och med . Avvecklingen av siatens skolor för vuxna har utvecklats iavsniil 4.8. Korrespondensundervisningen vid skolan i får fortsättaöver /95. Elever som inlagils till annan utbildning före den 1 juli1991 får fullfölja den, dock inte efter . Detla innebär allintagning inle får ske till annan utbildning än korrespondensundervisningefter . Någon begränsning av rätlen att anordna intagning tillkorrespondensundervisning föreskrivs inte. Någon undervisning får dock inlebedrivas efter . Utöver den undervisning som anges i 4 a kap. I §får i särvux anord nas undervisning för dem av de psykiskl utvecklingsstörda som behöver undervisning motsvarande träningsskolans. Som angivits i avsnitt 4.8.1 skall särvux utvidgcis tillatt omfatta även viss utbildning på träning.sskolenivå från den 1 juli 1991.Den utbildning som anordnas på den nivån före följer alliså dereg- ler som gäller för särvux enligt äldre bestämmelser,dvs. enligi vuxenut- Prop. bildningslagen, med de ändringarsom framgår av övergångsbestämmelserna. Såledesskall denna undervisning följa de för eleverna någotgenerösare kostnadsreglerna etc. 11. lin invandrare som behöver grundläggande svenskundervisning, men som inte enligt bestämmelsen i 5 § andra stycket lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare, har räll till sådan utbildning, skall istället ha rätt till motsvarande utbildning i komvux. Kommunerna är skyldiga all vid behov anordna sådan utbildning. Som närmare utvecklats i avsnitt 4.5skall svenskundervisning för "äldre invandrare" som saknar räll till sfi redan fr. o. m. anordnasinom nuvarande komvux. Utbildningen kommer dåall följa komvux' regler om kostnaderm.m. Kommunernas skyldigheter alt anordna ulbildningen följer dock vad som gäller förgrundvux. Del är endasl den som på grund av två-årsregeln i 5 §andra slyckel i sfi-lagen saknar rälltill sfi som blir berättigad Iill den uibildning somavses i ilenna punkt. 12. lin kommun som vid ikraftträdandet med skolöversiyelsensmedgi vande bedriver utbildning på vårdlinjen fårefter anord na utbildning på ett nationellt program som avseromvårdnad utan medgivande från landsiingkommunen. Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om Prop. Ändringen i 2 kap. 1 § innebär inte attarbetsgivaravgiftens totala belopp ändras. Vad som ändras är däremot attarbetsmarknadsavgiften sänks med totalt och attvuxenulbildningsavgiften höjs med motsvarande belopp. ändrasbenämningen på vuxenulbildningsavgiften till utbildningsavgefi. Av övergångsbestämmelsen till paragrafen framgår atthöjningen/sänkningen av beloppen skall ske successivt med 0,04procent . Första förändringen sker , den andra den 1juli 1993 och den iredje . 8.3 Förslag till lag om uppdragsutbildning i vissa fall i§ Med uppdragsutbildning avses i denna lag utbildning sominnebär alt kommuner och landstingskommuner mot särskild ersättning från annanän enskild, för dennes räkning anordnar utbildning för personer somuppdragsgivaren utser. Uppdragsutbildning får bedrivas på de villkor som angesi denna lag. I paragrafen anges vilken uppdragsutbildning som reglerasi denna lag. Som framgår av följande paragrafer ger lagen täckning föruppdragsutbildning i anslutning till det offeniliga skolväsendet, tillkommunal högskoleutbildning och till verksamheien vid folkhögskolor som kan fåstatsbidrag. Uppdragsutbildning är en ulbildningsform för sig, skild från I.ex.vuxenutbildning och gymnasiet. Det är finansieringen och del särskilda sättetall utse deltagarna som kännetecknar uppdragsutbildning. 1984/85:195 s. 5 uttalade föredragandestalsråd:"Beställare av uppdragsutbildning förutsälis vara förelag ochorganisationer, slatliga myndigheter saml kommuner och landstingskommuner.Syftet är inte all andra enskilda organ eller enskilda personer skall kunnaköpa utbildning". Samma principer skall alltjämt gälla. Detta har iparagrafen uttryckts med begreppet "annan än enskild". Ibudgetpropositionen, prop. 1990/91:100 (bil 10 p. B 8), har förutsatts aukriminalvården skall komma att ge uppdrag till kommunerna alt anordnavuxenutbildning, särskilt på den grundläggande nivån. Ock.så försvaret kankomma all behöva köpa vuxenutbildning av kommunerna. Kommuner och landstingskommuner får bedrivauppdragsutbildning som i fråga om art och nivå motsvarar den verksamhetkommunen eller landstingskommunen får bedriva inom del offentliga skolväsendel.Uppdragsutbildningen får dock inle motsvara ett hell nationellt program igymnasieskolan. Här beskrivs den verksamhet som får bedrivas i anslutningtill det offentliga skolväsendel. Som framgår av sisla meningen får inteuppdrags- ] 5 1990/91. utbildning som motsvarar något hell nationellt program pågymnasiet Prop. 1990/91:85 ges. Ingenting hindrar däremot all enslaka kurser motsvarasav element på ett program. Någon annan begränsning i området för uppdragsutbildninginom det offentliga skolväsendel görs inle. Det innebär bl.a all det teoretisktskulle gå att anordna hela som uppdragsutbildning. Intressethärför lorde emellertid vara mycket begränsat och det saknas därför skäl attuttryckligen undanta den. Hela vuxenutbildningen kan anordnas somuppdragsutbildning. Vem som är huvudman för respektive utbildning framgår avskollagen. 1 anslutning till högskoleutbildning inomvårdområdet får bedrivas uppdragsutbildning som i fråga om art och nivå haranknytning till huvudmannens högskoleutbildning inom detta område, dock inteuppdragsutbildning som motsvarar någon hel allmän utbildningslinje. I fråga om uppdragsutbildning i anslutning till högskolani övrigt finns särskilda bestämmelser. Paragrafens/ö«/a stycke överensstämmer med 4 § lagen(1985:903) om uppdragsutbildning i anslutning till det kommunala skolväsendetm.m. I anslutning till vad som föreslås gälla enligt föregående paragraf hardock tillagts att utbildningen inle får motsvara någon hel allmän utbildningslinje. Andra stycket innehåller en upplysning om all del förhögskolan i övrigi finns andra regler om uppdragsulbildning. Sådana finns för närvarandei förordningen (1985:1037) om uppdragsutbildning i anslutning till statlig ochkommunal högskoleutbildning. Deltagare i sådan uppdragsutbildning som motsvararutbildning inom del offentliga skolväsendet eller i högskoleutbildninginom vårdområdet får ges betyg eller annat kompetensbevis enligt bestämmelsernaför sådan utbildning uniler de förutsättningar som anges i föreskrifter sommeddelas av regeringen. Även i andra frågor som rör förhållandet till detoffentliga skolväsendel eller högskoleutbildning meddelas föreskrifter avregeringen. Om utbildningen motsvarar utbildning som förekommer i detoffentliga skolväsendet eller i högskoleutbildning, får betyg ellerkom-petensbevis utfärdas enligt samma regler som för den utbildningen. Regeringenföreskriver uniler vilka förutsättningar detta får ske och meddelar även iövrigt föreskrifter om förhållandet mellan uppdragsutbildning i dessaskolformer och de reguljära skolformerna. Kommuner och landstingskommuner som är huvudmän förfolkhögskolor som kan få statsbidrag, får bedriva uppdragsulbildning vid sidanav den verksamhei som kan berältiga till statsbidrag. Paragrafen motsvarar 6 § lag. I den paragrafenstadgades att kommuner och landstingskommuner såsom huvudmän för slalsunder- stödda folkhögskolorfick bedriva uppdragsutbildning vid sidan av den Prop. 1990/91:85stalsundcrslödda verksamheien. Jag kommer i annat sammanhang alt föreslå riksdagenall ett folkbildningens samarbetsorgan, etl folkbildningsråd, får ta hand omstatsbidragen till folkhögskolor och studieförbund. Statsmakierna avses ställa vissa minimikrav för utbetalningen, varefter folkbildningsrådet får handha fördelningen och eventuellt uppslälla yllerligare villkor. Kommunala ochlandslingskommunala folkhögskolor som uppfyller de minimikravsom statsmakterna uppställer för statsbidrag börfå bedriva uppdragsutbildning. uppställer ytterligare villkor för statsbidrag eller om folkhögskolan av någotannal skäl rent faktiskt inte får statsbidrag trots att de fyller statsmakternaskrav, hindrar del inle att de bedriver uppdragsutbildning enligt dennaparagraf Någon rätt all sätta betyg eller utfärda kompetensbevis har inte till-lagts folkhögskolorna i uppdragsutbildningen. Delta motsvararden nuvarande ordningen. Denna lag träderi kraft då lagen (1985:903) om uppdragsulbildningi anslutning till del kommunala skolväsendetm.m. skall upphöra att gälla. Lagen saknar övergångsbestämmelser.Del innebär bl.a att uppdragsutbildning får bedrivas i anslutning till de undervisningsformersom huvudmannen får bedriva. Vad som får bedrivas inom del offentliga skolväsendet framgår av 1 kap. skollagen och övergångsbestämmelserna till den. Det innebär I.ex alt reglerna inle träffar sfi förrän efter . 9 Hemställan Prop. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag altregeringen föreslår all dels anta förslagen till 1.lag om ändringi skollagen (1985:1100), 2.lag om ändringi lagen (1981:691) om socialavgifter, 3.lagomuppdragsutbildning i vissa fall och 4.lag omkommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor, dels godkänna vad jag anfört om 5.avveckling avnuvarande specialkurser (avsnitt 3.6), 6.arbetsplatsförlagdutbildning (avsnitt 3.7.3), 7.timplanerna ikomvux (avsnitt 4.7), 8.avveckling avstatens skolor för vuxna (avsnilt 4.10), 9.inrättandet avett resurscenler för distansundervisning (avsnitt 4.10), 10.uppföljning ochutvärdering (avsnitt 5.5) Jag hemställer vidare att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag har anfön om samverkan mellan olikautbildningsanordnare m.m. (avsnitt 5.1.1), om jämställdhet mellan kvinnor ochmän (avsnitt 5.2.3) om riktlinjer för det föreslående läroplans- ochkursplanearbetet (avsnitt 5.4), om urval vid intagningen i gymnasieskolan(avsnitt 5.6.2), om behörighet och betygsfrågor (avsnitt 5.6), om utbildning avlärare m.m. (avsniil 5.7), om riksrekryterande utbildningar (avsnitt 5.9.1 och5.9.2) samt om kommunernas skadeståndsansvar vid arbetsplatsförlagd utbildning(avsnilt 5.9.4). 10 Anslagsfrågor för /92 P-op. i990/9i:85 ÅTTONDE HUVUDTITELN B, Det offentliga skolväsendet 1990/91:100 bil. 10 s. 89 och 95 har regeringenföreslagit att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, /92 till Bidrag till driften av särvux beräkna etlförslagsanslag på , till Bidrag till undervisning av invandrare isvenska språket ett förslagsanslag på . och till statens skolorför vuxna ett förslagsanslag på . Jag anhåller att nu få ta uppdessa frågor. Bidrag till driften av särvux 1989/90 Utgift * 1990/91 Anslag 22387 000* 1991/92 Förslag 38563 000 *lngick som en del av anslaget C I. Bidrag till utbildning för vuxna. Från anslaget betalas kostnader för statsbidrag tillvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux. De grundläggandebestämmelserna finns i skollagen (1985:1100) och i vuxenulbildningslagen(1984:1118). Bestämmelser om statsbidrag finns i förordning om vuxenutbildningför psykiskt ulvecklingsslörda, särvux (1988:816). 1.Pris- ochlöneomräkning (ej specificerat för särvux eftersom del nu ingår i anslaget C 1.Bidrag till uibildning för vuxna). 2.SÖ delarSärvux-kommitléns uppfattning om att särvux bör utviil-ga.s till att ocksåomfatta undervisning på iräningsskolenivå. För den verksamheten föreslåsfr.o.m. budgclårel 1991/92 en successiv utökning med ca 33 000undervisningslimmar (12,8 milj.kr. uniler till tolalt 100 000undervisningslimmar, totalt 39,2 milj.kr). För /92 har jag beräknat medel lör särvuxuiifrån dess nuvarande andel av anslagel C 1. Biilrag till utbildningför vuxna. Jag har beräknat pris- och löneomräkning med 5,. Jag har vidare beräknat medel för den utvidgning av särvuxmed undervisning j)å iräningsskolenivå som jag har föreslagit. kommittén har föreslagit en utökning av särvux med 100 000undervis- Prop. 1990/91:85 ningsiimmar för all möjliggöra utvidgningen.Kostnaden beräknas till 30 milj. kr. Kommittén har föreslagit att anslagelskall utökas uniler en treårsperiod för alt en kvalilelsmässig utbyggnad skallkunna ske. Detta är också min uppfattning. I överensstämmelse med kommitténsförslag föreslår jag därför att 13 milj.kr. I enlighet medkommitténs förslag förordar jag härutöver en utökning av nuvarande särvux.Totalt beräknar jag en höjning av anslagel med 15 milj. kr. I avvaktan på särskolekommitiéns förslag beträffandehuvudmannaska-|)ct för särskolan och särvux har jag inle föreslagit att särvuxskall ingå i sektorsbidraget för det offentliga skolväsendet. Tills vidare skall således statsbidraget till särvuxberäknas och utbetalas i särskild ordning. skall ske genom ettschabloniserat statsbidrag som lämnas till landstingskommunerna och till dekommuner som inte ingår i någon landstingskommun. 1 de fall en landstingskommunhar överlåtit på en kommun att anordna särvux får ersättningsfrågan lösasgenom avtal. Statsbidragsgruppen har föreslagit att statsbidraget börutgöras av ett krontal per utvecklingsstörd vuxen i åldern i resp.kommun. Gruppen anser alt beloppet bör fastställas av regeringen på grundval avkostnaderna under ett basår som räknas upp på samma säll som föreslås gälla förskolväsendel i övrigt. SÖ har vid resurstilldelningen inför innevarande läsåräven tagit hänsyn till variabeln andel av befolkningen i åldern . Anledningentill detla är att kriterierna för statistiken för utvecklingsstörda harförändrats. Statistiken omfattar numera endasl dem som erhåller särskilda omsorger,vilkel inte hell speglar det faktiska behovet av särvux. Jag anser i likhetmed SÖ att befolkningsvariabeln även forlsättningsvis bör vägas in vidfördelningen av statsbidraget. Jag föreslår därför att denna får sammaviklningsom för vuxenutbildningen i seklorsbidraget, dvs. 0,3. Delta motsvararungefär vad SÖ tillämpat vid fördelningen under innevarande år. Jag har föravsikt att återkomma till regeringen med förslag om all ge SÖ i uppdrag altutforma ell schabloniserat statsbidrag för särvux uiifrån de kriterier jag härhar redovisat. Statsbidragssystemet föreslås träda i krafl den 1 juli1991. Utbetalning av statsbidraget Iill särvux bör ske på samma sätt somseklorsbidraget för det offentliga skolväsendet. Jag hemställer all regeringen föreslår 1.att godkännavad jag föreslagit om ell schabloniserat statsbidragssystem för särvux, 2.all till Bidragför driften av särvux för budgelårel 1991/92 anvisa etl förslagsanslag |)å . Bidrag till undervisning av invandrare i Prop. 278 966 000* 281 435 000* * Anslaget Undervisning för invandrare i svenska språketm.m. Från anslaget betalas kostnader för statsbidrag till svenskundervisningför invandrare (sfi), en utbildning som syftar till att ge vuxna nyanländainvandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om del svenskasamhället. Bestämmelser om sfi finns i lagen (1986:159) om grundläggandesvenskundervisning för invandrare. Statsbidrag från detta anslag lämnas tillkommunerna enligt bestämmelserna i förordningen (1986:207) om grundläggandesvenskundervisning för invandrare. Från anslaget utgår statsbidrag endast försådana invandrare för vilka kommunen inle erhåller statsbidrag enligtförordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. 2.SÖ utgår frånett deltagarantal av övriga invandrare, dvs. icke-flykiingar, på 11 000. 3.Undervisningsvolymenför sfi för s.k. lidigare invandrare bör vara oförändrad. SÖ beräknar den till53 . 4.Löne- ochprisomräkningen innebär en uppräkning av statsbidraget för sfi till 415 kr.per undervisningslimme. Dessutom bör 2,55 milj. kr., som används förfortbildning som SÖ svarar för, i stället fördelas i form av statsbidrag Iillkommunerna, vilkel skulle innebära en yllerligare ökning med perundervisningstimme. 5.SÖ beräknarmedel till kommuner som har färredeltagare än sex och som inte kan samordna sin undervisning med annan kommuneller med grundvux. Kostnaderna för detta beräknas till 2,8 milj. kr. 6.SÖ börbemyndigas all belasta anslagel med kostnader för stödåtgärder förkursdeltagare med funktionshinder. Kostnaderna för delta beräknas till 4 milj.kr. 7.SÖ beräknarkostnader för pedagogiskt utvecklingsarbete och viss kompetensgivandeutbildning till 3 milj. kr. 8.SÖ börbemyndigas att belasta anslaget med kostnaden för utbetalning av statsbidragtill kommunerna. Efter beräknas statsbidraget för sfi ift)rm av ett visst krontalsbelopp per deltagare. För /92beräknar jag en höjning av della belopp till , vilkel är en ökningmed . Detlainnebär, i enlighet med SÖs förslag, en löne- och prisomräkning Prop. 1990/91:85 . Liksom SÖutgår jag från alt antalet deltagare under /92 kommer att uppgå till ca 11 000. Jag beräknar vidaremedel för all kommunerna övergångsvis skallfå ett extra statsbidrag med 8 518 kr.per deltagare för vissa studerande som påbörjatutbildningen och fortsätterden efter den . En förutsättning föralt statsbidraget skall ulgå bör vara alt kommunerna fåll statsbidrag fördeltagaren enligt äldre besiämmelser och att han eller hon deltagit iundervisningen under minst 500 limmar. Som jag har redovisat under avsnitt 4.5 skallkommunerna från och med budgelårel 1991/92 vara skyldiga att erbjuda grundläggande undervisning i svenska som andraspråk inom ramen förkomvux. Jag beräknar därför inga medelför svenskundervisning för s.k. lidigare invandrare under detta anslag. Beträffande SÖs förslag om attsärskilda statsbidrag skall utgå dels till kommuner med få deltagare, dels för kursdeltagare med funktionshinder vill jag anföra följande. Enligt lidigare beslut av (prop. 1983/84:199, s.40, UbU 1984/85:6, rskr. 77) skall statsbidraget till kommunerna för grundläggandesvenskundervisning för invandrare vara schabloniseratoch ulgå för kostnader för administrativa uppgifter, somt.ex. inft)rmation, rekrytering och samrådmed studieanordnare och parter påarbetsmarknaden, samt för utgifter för lärarlöner, läromedel,lokaler, tolkar/fackmän, ft)rlbildning, lönebikoslnader och sociala avgifter. har bl.a. uttalat all med hänsyn till att förutsättningarna föratt anordna utbildningen varierar mellan kommunerna i landet går det inte att vid ett schabloniserat statsbidragtill fullo garantera kommunerna full kostnadsläckning för sfi. Filt schablonbidrag måsle alltid ulgå från vissa genomsnittskostnader. (UbU 1984/85:6, s. 19,rskr. Enligt gällande bestämmelser ärkommunerna skyldiga all anordna undervisning för alla nyanlända invandrare, alltså även för dem som har funktionshinder. I den tidigare läroplanen förgrundläggande svenskundervisning för invandrare, lik.som i den nya sfi-läroplan som regeringen fastsiälll, betonas au förhandikappade deltagare skall undervisningen på alla sätl anpassas för alt underlättastudierna. Kommunerna har alltså redan nuskyldighet alt lillgodose handikappade invandrares behov av undervisning ochstatsbidraget är beräknat med lanke på all kommunerna skall fullgöra sina skyldigheter. Inom komvux, därstatsbidraget bara är avsett att täcka en del av kommunernas kostnader för undervisningen, har tidigare ett särskill statsbidrag utgått för vissa handikappåtgärder. Deltastatsbidrag skall, i enlighet med beslut med anledning avansvarsproposilionen, fr.o.m. föras till del nya seklorsbidraget fördet kommunala offentliga skolväsendet.Della har bl.a. skett med motiveringen alt styrningen av verksamheten inte bör ske med hjälpav statsbidrag ulan genom att regering och riksdag fastställer nationella målsom sedan följs upp och utvärderas. Mot denna bakgrund avstyrker jag SÖs förslag om att minskaProp. 1990/91:85 schabloniseringen av stalsbidragel för sfi genom alt införaett nytt specialdestinerat bidrag för särskilda åtgärder för handikappade.Detta skulle snarare kunna bidra till att minska kommunernas känsla av ansvarför handikappade elever och dessutom medföra ökade kostnader för administration.Däremot anser jag att det är mycket angelägel att det nya skolverkel forisätterdet arbele som SÖ påbörjat och beaktar handikappade studerandes behov i sittutvecklingsarbete och i utvärderingen av hur väl olika kommuner uppfyller denationella målen. Som jag har redovisat i årets budgetproposition, har jagberäknat 5,55 milj, kr. under anslaget B 6. Fortbildning m.m. för kompetensgivandeutbildning för sfi-lärare m.m. (prop. 1990/91:100, bil. 10, s. 69). Medel förfortbildning av sfi-lärare bör i fortsättningen inte ulgå från anslagel Bidragtill undervisning av invandrare i svenska språket. Jag kan inle biträda SÖs förslag om att kostnader förutbetalning av statsbidrag till kommunerna bör betalas från detta anslag. Dessakostnader bör i stället betalas från anslaget B I. '1'otalt beräknar jag under detla anslag etl medelsbehovav . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till undervbning av invandrare i svenska språket för budgelårel 1991/92anvisa ett förslag.sanslag på . Statens skolor för vuxna 1989/90 Utgift 30 700 000* 1990/91 Anslag 31096000 1991/92 Förslag 25757 000 * Nuvarande an.slag iill .sialen.s skolor för vuxna C 2.Ulbildning.sko.stnader octi C 3. undervisning.smaierial m.m. Från anslaget betalas utbildningskostnader och kostnaderför undervisningsmaterial m.m. för siatens skolor för vuxna i ochHärnösand. De grund lägganile beslämmelserna finns i vuxenulbildningslagen(1984:1118) och vuxenutbildningsförordningen (1985:228). Medlen fördelas mellanskolorna av . Pris- och löneomräkning . SÖ beräknar inkomsterna från de studerandesavgifter för studie material till . SÖ har på uppdrag av regeringen gjort en utvärdering av verksam- Prop. heten vid SSV och lämnatförslag till väsentliga förändringar. Anslagel har därför endaslpris- och löneomräknats. Jag har föreslagitatt statens skolor för vuxna avvecklas från . Verksamheien vid skolorna skallupphöra . Jag hardärför beräknat medel för en betydligt mindre omfattning I)å verksamheien vid skolorna. Jag har räknat med dels en väsentligt minskad inkomst förundervisningsmaterial, dels medel förbiståndsrela-lerad verksamhet vidsiatens skola för vuxna i medtotalt . Medlen har pris- och löneomräknats. för Statensskolor för vuxna. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Statens skolor för vuxna för /92 anvisa ett förslagsanslag i)å25 . Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreläggariksdagen vad föredraganden har anfört för de åtgärder och de ändamål som föredraganden hemställtom. Propositionen Växa med kunskaper - om gymnasieskolan och Propositionens huvudsakliga innehåll 3 Propositionens lagförslag 6 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den M februari 2.1Ulbildningen iell välfärdssamhälle 42 3.3.2Kommunernasskyldigheter när del gäller nationella program 55 3.3.4Elevernas rällatt bli mottagna på de nationella programmen i olika gymnasieskolor 60 3.3.5Kommunernasskyldigheter när det gäller individuella program 64 3.3.6Elevernas rättatt fullfölja sin utbildning 66 3.3.9De svårirörelsehindrade ungdomarnas rätt 3.7Timplanerna förde nalionclla [)rogrammen 94 3.7.1Timplanernaskonslruklion och funktion 94 4 Denkompetensinriktade vuxenutbildningen 114 4.1Fin korthistorik 1 14 4.3Del offentligaskolväsendet för vuxna 117 4.4.2Kommunernasskyldigheter och elevernas rättigheter 119 4.5Grundläggandesvenskundervisning för lidigare invandrare 120 4.6Gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsulbildning 122 4.6.1Mål ochinriktning för gymnasial vuxenutbildning 122