prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Irapporten förordade att försäkringsrätterna borde samordnas medde allmänna förvaltningsdomstolama genom en integrering av försäkrings-rältemamed fem länsrätter. Försäkringsdomstolamasställning berördes ocksä i promemoria (Ds 1989:2) Domstolarna - en idéskiss. En tanke i den promemorian var alt länsrätterna kunde avvaras, och att socialför säkringsmålen borde föras över till kammarrätterna. 1990 årsbudgetproposition Prop. 1990/91:100 Frågan om att samordnaförsäkringsrätterna med de allmänna förvalt- Bilaga 4 ningsdomstolama togsdärefter upp i 1990 ärs budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 4 s. 55 ff).I propositionen förordade regeringen vissa riktlinjer för en reform. Enligtdessa skulle i ett första skede de tre försäkringsrätterna integreras medkammarrätterna i , och , ochförsäkringsöverdomstolen skulle behällas som högsta instans inomsocialförsäkringsområdet. Reformen skulle genomföras . I riktlinjernaangavs också att det pä var lämpligt att närmare studera resultatetav integreringen. Frän vunna erfarenheter skulle man överväga frågor om bl.a.kammarrättemas antal, lokalisering och domkretsar samtförsäkringsöverdomstolens ställning och systemet med ändringsdispens ochlekmannamedverkan i den högsta instansen för socialförsäkringsmäl.Avslutningsvis angavs att det inte var uteslutet att man sedan erfarenhet avsocialförsäkringsdömandet spritt sig i förvalt-ningsdomarkåren kunde ta uppfrågan om en länsrättsprövning i socialförsäkringsmålen. godkänderiktlinjema (JuU24, rskr. Regeringen uppdrog därefter åtdomstolsverket att i nära samverkan med de berörda domstolarna utreda främst deorganisatoriska frågor som den föreslagna integreringen av försäkringsrätternamed kammarräitema föranledde. redovisade en förstadel av sitt uppdrag i rapporten (DV Rapport 1990:2) Redovisning avregeringsuppdrag inför samordningen av försäkringsrätterna med kammarrätterna;delrapport. förslag har styrts av riktlinjema i principbeslutetoch har alltså sin utgångspunkt i att försäkringsrättema skaU mlegreras medenbart kammar-rättema. Flertalet remissinstanser avstodfrån att på nytt yttra sig i integreringsfrågan. Men det fanns också de somuttryckligen förklarade att statsmaktema borde ompröva beslutet om enintegrering med enbart kammar-rättema. Dessa remissinstanser förordadegenomgående att samordningen i stället bör ske med länsrätt som förstadomstolsinstans. Ett stort antal remissinstanser uttryckte oro för förslagelseffekter på den framtida domarutbildningen. Inriktningen av en reform Utgångspunkten för övervägandena i 1990 ärsbudgetproposition var att en kraftigt ökad måltillströmmning föranledde alltlängre handläggningstider i försäkringsrättema. hade dessa domstolarsvårigheter att möta det ökande målantalet genom nyanställningar av jurister. Försäkringsrättemas situation äralltjämt lika besvärlig. Det är därför angeläget att en reform i syfte att minska balanserna och förbättra rekryteringen kommer till stånd sä snart som möjligt. Efter det att 1990 ärs budgetproposition lades fram har det tillkommit en del omständigheter som gör att det enligt min mening finns skäl att på nytt ta upp frågan om hur en reform bör vara utformad. Inom har därför utarbetats enpromemoria (Ds Prop. 1990:80) Rättskipningen i socialförsäkringsmål.Instansordning och orga- 1990/91:100 nisation. I promemorian redogörsnärmare för hur en reform på området Bilaga 4 lämpligen skall vara utformadoch hur den bör genomföras. Promemorian har remissbehandlats, och som ettytterligare led i beredningen av ärendet fick remissinstansema tillfälle attmuntligen framföra sina synpunkter vid ett sammanträde som departementetanordnade . Med utgångspunkt i promemorian ochremissbehandlingen av den har jag för min del kommit till slutsatsen att enintegration av försäkringsdom-stolsorganisationen med de allmännaförvaltningsdomstolarna redan från början bör la sikte på en mera fullständigsamordning med dessa domstolar. Länsrätt bör således bli förstadomstolsinstans och kammarrätt andra. Däremot finns del inle skäl att nu ändrapä försäkringsöverdomstolens ställning som högsta instans isocialförsäkringsmål. Försäkringsrättema samordnas administrativt medkammarrätterna och behålls under en övergångstid för att avgöra mål somöverklagats enligt hittillsvarande ordning. Dehuvudsakliga skälen för mitt ställningstagande är följande. För det första har arbetsläget vidförsäkringsrättema försämrats ytterligare. Balansen av oavgjorda mål harsälunda ökat från 10 800 mäl tiU 13 300 mål den 1december 1990. Mot denna bakgrund framstår det som än mer angeläget med enreform som redan pä kort sikt minskar balanserna och som erbjuder ett också pålång sikt hållbart system för rättskipningen i socialförsäkringsmäl. Med hänsyn till den osäkerhet som råder när detgäller innehållet i den materiella lagstiftningen pä socialförsäkringsområdetfinns del vidare anledning att se till atl rättskipningen är organiserad så attdet finns ett utrymme och en flexibilitet som på bästa sätt kan möta deförändringar som kan komma. Även detta gör att man enligt min mening bör sökadelvis andra vägar än de som utstakades i förra årets budgetproposition. För en ordning med länsrättema som förstadomstolsinstans för socialförsäkringsmål talar vidare domstolsstrukturellaskäl. All göra en redan - i förhållande till länsrättema - storkammarrätlsorganisation än större framstår som betänkligt, inte minst motbakgmnd av de förändringar som kan komma att ske i fråga om det materiellainnehållet i social-försäkringsreglema. Om försäkringsrätterna slås samman medenbart kammarräitema, skulle ännu fler mäl än prövas avkammarrätterna som första instans. Antalet domare i kammarrätterna skulle bliungefär dubbelt sä stort som i länsrättema. En sådan koncentration av dömandeverksamhet och resurser till kammarräitema -som skall varaöverprövningsinstanser - mäste anses rimma mindre väl med den övergripandemålsättningen att tyngdpunkten i dömandet bör ligga sä långt ned i endomstolshierarki som möjligt. Denna målsättning har också kommit till direktuttryck i domstolsutredningens direktiv. Fören prövning i länsrättema som första instans talar vidare att möjlig heterna till en snabb handläggning - bland annat med hänsyn till de för länsrätt gällande domförhetsreglema - torde vara större än om integre ringen skulle ske enbart i kammarrätterna. I kammarräitema skulle socialförsäkringsmälen i större utsträckning riskera att fä stå tillbaka för r Ocksä möjlighetema till muntlig handläggning torde - Prop. avsamma skäl - vara större i länsrättema än i kammarrätlema. Med en 1990/91:100 handläggning av socialförsäkringsmälen i länsrättema som förstainstans Bilaga 4 förs också dömandet och domstolama närmare dem som berörsav verksamheten. En sammanslagning av försäkringsrätterna medkammarrätlema skulle också försvära genomförandet inom de allmännaförvaltningsdomstolama av den reformerade domarbanan. En sädan sammanslagningmedför atl det uppkommer en obalans mellan antalet fiskaler i kammarrätlema ochantalet platser för underrättstjänstgöring i länsrättema. Detta innebär i sinlur att det i praktiken blir omöjligt att leva upp till de riktlinjer när detgäller tidsperioder för domamtbildningens olika moment som den reformeradedomarbanan innehäller. Ett förslag med den inrikming som jag nu harredovisat har lagts lill grund för en beslutadlagrädsremiss. Lagrädet har lämnat förslaget utan erinran. Jag avser att inomkort föreslä regeringen alt lägga fram en proposition för . I minanslagsberäkning för domstolsväsendet har jag tagit hänsyn till den av migförordade reformen av socialförsäkringsdömandet. Domstolsväsendetingär fr.o.m. /90 i försöket med treåriga budgetramar. Dettainnebär att verksamhetens inriktning och medelstilldelningen fördomstolsväsendet i princip har lagts fast för treärsperioden, dvs. /92, och att en fördjupad prövning skall ske inför nästatreårsperiod. Byggnadsstyrelsenär lokalhällare för domstolsväsendet och rättshjälps-nämnderna (fr.o.m. den 1januari 1991 för rättshjälpsmyndigheten). Lokalytoma uppgår tillca . Under innevarande budgetär disponeras ca 280 milj. kr.för lokaUcosmader. 1989/90Utgift 58 982 240 1990/91 Anslag 56 222 000 1991/92Förslag 60 875 000 Domstolsverketär central förvaltningsmyndighet för de allmänna dom stolama, de allmänna förvaltningsdomstolama, bostadsdomstolen, arrende- och hyresnämndema, försäkringsdomstolama, rättshjälpsmyndigheten och 58 har också till uppgift all pä Prop. detallmännas vägnar föra talan mot beslut i rättshjälpsfrägor. Chef för är en generaldirektör. finns en Bilaga 4 organisationsenhet, en ekonomienhet, enpersonalenhet och en juridisk enhet. Dessutom finns ett sekretariat och enpersonalansvarsnämnd. Frän anslaget betalas ocksä kosmadema förverksamheten vid notarienämnden och tjänsteförslagsnämnden fördomstolsväsendet. Beräknad ändring 1991/92 + 4 653 000 (därav lönekostnader) (30 405 000) (+ 2 885 000) + 4 653 000 Medbeaktande av att det enligt budgetproposition skall göras årligabesparingar på anslaget för /90-1991/92yrkar att anslaget för /92 räknas upp medsammanlagt . i förhållande till föregående budgetär, bl.a. för attbekosta genomförandet av en beredskapsövning. Jagföreslär att anslaget beräknas med utgängspimkt i del treåriga förslag ombesparingar som lades fast inför /90. Frän anslaget betalas nu kosmadema förbesvärsnänmden för rättshjälpen. upphör ochersätts av en rättshjälpsnämnd, vars kostnader skall belasta anslaget F 2.Rättshjälpsmyndigheten. Den nya rättshjälpsmyndigheten övertar också vissaekonomi administrativa uppgifter som sköts av . Jag har vidmin beräkning av anslaget beaktat detta och minskat anslaget för domstolsverketmed . För i den treåriga budgetperiodeninnebär vad jag nu har anfört att anslaget bör uppgä till . ser pä eget initiativoch med anlitande Prop. av extem konsulthjälp över sina arbetsuppgifter ochsin organisation 1990/91:100 inför de förändringar som kan komma attinträffa . En Bilaga 4 av utgångspunkteraa för översynen äratt verksamheten skall bedrivas inom befintlig eller ytterligarekrympt resursram. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /92anvisa ett ramanslag på . 1989/90Utgift' 2 088 139 052 1990/91 Anslag' 1 852 433 000 1991/92 Förslag 2 164 214 000 Allmännadomstolar är tingsrätterna, hovrätterna och högsta domstolen. Tingsrätterna ärallmänna underrätter. Det finns 97 tingsrätter. Hovrätterna är överrätter i demål som överklagas frän tingsrältema. Del finns 6 hovrätter: (15avdelningar, varav 13 för allmänna mål och 2 för vatten- och fastighetsmäl),(4 avdelningar), hovrätten över och (5avdelningar), hovrätten för (6 avdehiingar), hovrätten för NedreNorrland (2 avdelningar) och hovrätten för övre (2 avdelningar). är överrätt i de mål somöverklagas frän hovrättema. Domstolen är indelad i tre avdelningar. I domstolenfinns ljugofyra justitieräd. Fyra av dessa tjänstgör i lagrådet.För högsta domstolen finns ett särskilt kansli till vilket revisionssekreterareär knutna. Allmänna förvaltningsdomstolar är länsrättema,kammarrätlema och regeringsrätten. Länsrätterna är allmänna förvalmingsdomstolarnärmast under kammarrätlema. Det finns 24 länsrätter. Kammarrätterna är överrätter i de mäl som överklagasfrän bl.a. länsrättema. Det finns fyra kammarrätter: kammarrätten i (7 avdelningar), kammarrätten i (7 avdelningar), kammarrätten iSundsvall (4 avdelningar) och kammarrätten i (4 avdelningar, varav enextra avdelning). Regeringsrätten äihögsta allmännaförvaltningsdomstol. Regeringsrätten är överrätt i de mål som bl.a. överklagasfrän kammarrätterna. Regeringsrätten avgör mål om rättsprövning av vissaförvaltningsbeslut. 'Tidigareanslaget O 2. 'AnslagenD 2. Allmänna domstolama m.m., D 3. är indelad i tre avdelningar. I domstolen finns 21regeringsråd. Tre av Prop. dessa tjänstgör i lagrådet. För regeringsrätten finns ett 1990/91:100 särskilt kansli till vilket regeringsrättssekreterare är knutna. Försäkringsdomstolar ärförsäkringsrättema och försäkringsöverdomstolen. Försäkringsrätterna är tre, en förMellansverige (6 avdelningar, varav en extra avdelning), en för (5 avdelningar) och en för (2 avdelningar). Försäkringsrättemaprövar överklagade ärenden från försäkringskassorna som gällersocialförsäkringen. Försäkringsrätten för prövar dessutom vissaärenden frän . Försäkringsöverdomstolen prövar målsom överklagas från försäkringsrätterna och eller somstyrelsen underställer domstolens prövning. Domstolen har 11 lagfarna och 10andra ledamöter. Hyresnämnderna har bl.a. lilluppgift att medla och vara skiljenämnd i hyrestvister samt avgöra vissa typerav sådana tvister. Arrendenämnderna har motsvarande uppgift i arrendetvister.Flertalet av nämnderna har två eller tre län som verksamhetsområde.Hyresnämnderna har gemensamt kansli med arrendenämnderna. Sädana kanslier finnspå 12 orter. Bostadsdomstolen är över- ochslutinstans i de ärenden som avgörs av hyresnämnderna. Från anslaget betalas ocksåkostnadema för de kansligöromål för statens ansvarsnämnd som fullgörs av Sveahovrätt. Beräknad ändring 1991/92 1 573 966 000 + 235 788 000 (därav lönekostnader) (1 412 711 000) (+218 905 000) + 75 993 000 1 852 433 000 + 311 781 000 'Beräknad förändring p.g.a. att den summariska processenöverförs frän de allmänna domstolama till kronofogdemyndigheterna. Anslaget motsvarar de tidigare anslagen D 2.Allmännadomslolaraa m.m, Allmänna förvaltningsdomstolaraa och D 4.Försäkringsdomstolama. Enligt bör anslagen tillföras ytterligare2,8 milj. kr. fortsatta satsningar på ADB och utbildnmg i deallmänna domstolama. yrkar att anslagetför /92 - i förhällande Bilaga 4 till vad som haranvisats - räknas upp med sammanlagt 97 milj. kr. för ökade lönekostnader medanledning av den nya domarbanan, upprustning av domstolamas lokaler, andralokalkostnader samt portokostnader. Också det ökade antalet körkorts- ochsocialförsäkringsmål och nytillkomna mål om psykiatrisk tvångsvård ligger tillgrund för yrkande. De allmänna domstolarna m.m. har arbetsläget vid de allmännadomstolama varit pressat, framför allt beroende på en fortgående ökadtillströmning av mål och ärenden. I synnerhet har detta gällt hovrättema och destörre tingsrätterna. Antalet inkomna brottmål i tingsrätternaökade och ökningen beräknas fortsätta, bl.a. till följdav den nya nedre straff-barhetsgränsen för trafiknykterhetsbrott. Antaletinkomna tvistemål har däremot minskat något (0,) imder . För konkurser kan en fortsattökning förväntas. På grand av kostnadsutvecklingen och den vikandekonjunkturen är det troligt atl den kraftiga ökning som ägt rum under är 1990kommer att fortsätta. Detsamma gäller för mål och ärenden inom den summariskaprocessen. När det gäller inskrivnings- och bouppteckningsärenden ärsituationen alltjämt myckel besvärlig. Vid vissa tingsrätter är väntetidernaför att få sådana ärenden handlagda oacceptabelt långa. Detta innebärsjälvfallet nackdelar inte bara för enskilda personer utan också förmyndigheter och kreditinrättningar. Jag vill erinra om den reform avden summariska processen som beslutade vären 1990 och som enligtplanema skall träda i kraft (prop. 1989/90:85, JuU31, rskr.311). Den medför alt medel bör överföras från domstolsväsendet tillexekutionsväsendet redan under budgetåren 1991/92 och 1992/93. Antalet mål i hovrätterna har ökatkraftigt . har därför på regeringens uppdraganalyserat hovrätteraas mål-utveckling och mälstmktur (DV Rapport 1990:4). ökade mältillströmningen och enfortsatt ökning kan fömtses . Till följd av nuvarandemålbalanser är det under alla förhållanden klart att arbetsläget koinmer attvara ansträngt vid dessa domstolar . I högsta domstolen har arbetslägetförbättrats och får nu anses vara tillfredsställande. Det bör därför vara möjligt att minska antalet justitieräd (se även prop. 1990/91:66). I högsta domstolen har skett en kraftfull satsning pä ADB-stöd som kommer att vara fullt genomförd. Dessa förhällanden och intresset av att fördela domstols väsendets begränsade resurser så effektivt som möjligt gör atl det bör 62 övervägas om det inte gär att minska personalstyrkan ihögsta domstolen Prop. också i övrigt. Det kan i sammanhanget vidare nämnasalt man inom 1990/91:100 högsta domstolen överväger möjligheten att utföra tidsbegränsade Bilaga 4 förordnanden förrevisionssekreterama. Det finns enligt min mening goda skäl för en sådanordning, som skulle ligga i linje med de nya principer för meritvärdering ochdomamtbildning som infördes (prop. 1989/90:79, JuU25, rskr.193). Antalet ärenden i hyresnämndernafortsätter att öka. Under är 1989 var ökningen jämfört med är 1988.För bostadsdomstolen har antalet inkomna mål minskat nägot under är 1989 medandäremot antalet balanserade mäl har ökat nägot. De ökade kosmader som denförändrade domarbanan medför kan finansieras genom resurser som har frigjortstill följd av den reform på rättshjälpsomrädet som jag har nämnt. Jämfört med är 1988 har antalet inkomna skattemäl ilänsrätterna ökat under är 1989. Det är dock inte fräga om någon faktisk ökningav mål-antalet. Genom den nya ordningen för överklagande som infördes fr.o.m.1988 ärs taxering och som innebar att överklaganden skulle ges in tillskattemyndigheten i stället fÖr till länsrätten uppstår rent statistiskt enmälminskning och en målökning år 1989.1 själva verket fortsätter kurvanför inkommande skattemäl att peka neråt. Minskningen beror delvis på ändradeskatteregler men också på en ändrad inrikming av taxeringsarbetet. De mål somfallit bort har i allmänhet varit de mindre komplicerade. har nyatyngre mål tillkommit. Länsrättema har sålunda fått lägga ner betydande arbetepä mäl som har sin utgångspunkt i avancerad skatteplanering och ekonomiskbrottslighet. har det bl.a. varit de s.k. skalbolagsmälen somkommit i blickpunkten. Det genomsnittliga skattemålet hadeunder en oförändrat läng omloppstid pä drygt 20 månader. som skallemålenanlalsmässigt har minskat har andra måliyper ökat. Under första delen av1980-talet kom det in i genomsnitt drygt 30 000 körkortsmäl . Sedan år1986 har denna mäliyp ökat successivt. kom det in drygt 47 000körkortsmål till länsrättema. Det innebär jämfört med är 1985 en ökning . Ökningen har fortsatt . Mältillströmningen till länsrättemakan beräknas öka väsenUigt på grund av allmänna fastighetstaxering avsmåhus. För den förväntade ökade mältillströmningen har anslaget temporärtförstärkts (prop. 1989/90:100 bil. 4 s. 79). Den nya taxeringslagen (1990:324)skall tillämpas första gången vid taxering. Lagen innebär omfattandeförändringar och förenklingar i taxeringsförfarandet. Det nyataxeringsförfarandet torde pä sikt leda till att antalet skattemål ilänsrättema minskar ytterligare men fär endast begränsat genomslag förlänsrätternas verksamhet /92. Regeringen har föreslagit att mäl om psykiatrisktvångsvård 63 fr.o.m.den 1 januari 1992 skall handläggas i de allmänna förvaltnings- Prop.domstolama, med länsrätten som första instans (prop. 1990/91:58). De nya 1990/91:100 målen kommer att innebära att arbetsbelasmingen för länsrättemaökar. I departementspromemorian (Ds 1990:80) omrättskipningen i socialförsäkringsmål föresläs som jag har nämnt tidigare atthandläggningen av socialförsäkringsmålen, som sker i försäkringsrätterna,skall föras över lill de allmänna förvaltningsdomstolama, med länsrätten somförsta, kammarrätten som andra och försäkringsöverdomstolen som sistadomstolsinstans. Förslaget påverkar mältillströmningen och arbetsbelastningeni samtliga instanser. När förslaget är helt genomfört kommer det att medföraminskade kostnader för handläggningen av socialförsäkringsmäl. Arbetssituationen i kammarrätterrui är fortfarandebesvärlig. Antalet inkomna mäl minskade visserligen något under är 1989, menför är 1990 kan en ökning förväntas. Antalet inkomna mål lill kammarrätleraahade t.o.m. ökat med jämfört med motsvarande periodåret . Kammarrätten i har ett särskilt besvärligtarbetsläge. Regeringen beslutade därför att imätta en extraavdelning där tmder tiden - . Regeringen hardärefter förlängt det beslutet att gälla också under /91. Arbetssituationen i regeringsrätten är i stort setttillfredsställande. Antalet inkomna mål minskade något . Vad jagnyss har anfört om möjlighetema att minska antalet ledamöter och annanpersonal i högsta domstolen och att införa tidsbegränsade förordnanden förrevisionssekreterare gäller också för regeringsrätten. försäkringsrätterna har ökat ocksä . kom det in 5 200mål, 7 800 mål och 9 500 mäl. Detta innebär en ökning med 84 %under treärsperioden. Av målökningen kan drygt 2 500 mäl hänföras lillden lagändring som trädde i kraft och som innebär all socialförsäk-ringsnämnderaainte längre behöver ompröva sina beslut innan överklagande sker tillförsäkringsrättema (prop. 1985/86:73, SfUl2, rskr. Nya regler om bilstödtill handikappade har medfört en mälökning med ytterligare 1 000 mäl. Försäkringsöverdomstolen har ocksä fält ett ökatantal mål , främst beroende pä en ökad benägenhet att överklagaförsäk-ringsrätieraas avgöranden. På gmnd av del besvärliga arbetsläget har anslagetförstärkts för innevarande budgetär (prop. 1989/90:100 bil. Jag avser atl noga följa den fortsatta utvecklingen. Ett genomförande av mitt förslag om en ny ordning för dömandet i socialförsäkringsmål mäste ske smidigt så att de redan långa väntetiderna för de försäkrade inte förlängs ytterligare. 1990/91:100 överflyttningen av den summariska processen frän tingsrätteraa till Bilaga 4kronofogdemyndigheteraa bör föranleda att medelstilldelnmgen /92 minskar med 9 milj.kr. Vid denna beräkning har jag beaktatbehovet av utbildningsinsatser för den personal som får nya arbetsuppgiftervid tingsrätterna. De allmänna förvaltningsdomstolarnakommer under budgetåret att tillföras nya mäl. För detta beräknas 13 milj. kr. Genom avvecklingen av rättshjälpsnämnderaafrigörs ca 3,2 milj. kr., som bör tillföras anslaget för alt genomföra den nyadomarbanan. Med hänsyn till vad jag nu haranfört och med utgängspunkt från anslagen för /91 bör det nyaanslaget för domslolaraa m.m. uppgå lill 2 . för budgetaret1991/92 Vid min beräkning av anslaget harjag också beaktat att postverket fr.o.m. kommer att höjaavgiften för särskild postdel-givning. Jag har därför tillfört anslaget 3,5milj. Jag har vidare tagit hänsyn till de beräkningar som domstolsverkethar gjort av lokalkostnader. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Domstolarna m.m. för /92 anvisaett ram anslag på 2 . Utrustning till domstolar m.m. 1989/90 Utgift 22 245 394 Reservation 890 164 1990/91 Anslag 33 000 000 1991/92 Förslag 29 000 000 Från anslaget betalas kosmader för inköp av utrastning ochinventarier för myndigheterna inom förvalmingsomräde (medundantag av de allmänna advokatbyråerna) och konsultkostnader i samband medsådana inköp samt kostnader för flyttning. beräknar medelsbehovet för budgetåret1991/92 till drygt 44 milj. kr., varav knappt 7 milj. kr. avser inredning m.m.i anledning av den utbyggnad av kammarrätleraa som skulle bli följden avprincipbeslutet om försäkringsrätteraas integration med enbartkammarrätterna. 'anslaget D 5. Utrusming till domstolar m.m. 65 1990/91:100Jag har tidigare (prop. 1989/90:100 bil. 4 s. 83) beräknat det totala Bilaga 4medelsbehovet för inredning m.m. i anledning av ombyggnaden av Stockholmsrådhus till 23 milj. kr., varav sammanlagt 13,6 milj. kr. anvisats förbudgetåren 1989/90 och 1990/91 och 9,4 milj. kr. beräknats för budgetåret1991/92. Med beaktande av detta och med hänsyn till att en något annorlundalösning nu övervägs för försäkringsrätteraas samordning med de allmänna förvaltningsdomstolamaberäknar jag det totala anslagsbehovet för /92 29 000 000kr. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Utrustning till domstolar m.m. /92 anvisa ett reservationsanslag pä . Lokalförsörjningen inom kiiminalvården m.m. ' Byggnadsstyrelsenär lokalhällare for häktena och kriminalvårdsanstalteraa samt förkriminalvårdsstyrelsen, regionmyndigheterna och frivårds-organisationen.Lokalbeståndet uppgår till ca 531 000 m. Under innevarande budgetår disponerasca 162 milj. kr.