prop · GE03136 · 1990-12-31 00:00:00 — Sparbankerna har lilluppgift all befrämja sparande och deras funktion är inriktad på allmännyllan.Ulmärkande är även att sparbankerna är lokall verksamma och i första handtjänar den bygd där de verkar. 1varje sparbank skall som representanter för insältarna finnas minsl 20huvudmän. Huvudmännen skall lill hälften väljas av kommunfullmäktige ellerlandsling inom verksamhetsområde. Återstoden skall väljas avhuvudmännen själva bland insättare. Huvudmännenär samhällels och sparbankskundernas representanter och har formelltskyldigheten all granska verksamhel. Reellt är huvudmännens uppgiftatt bl a påverka ulveckling och aktivt verka för att sparbankentillfredsställer de behov som finns i verksamhetsområdet. Huvudmännen ochövriga förtroendemän i spelar en avgörande roll för all befästasparbanksrörelsens folkliga förankring. Denstora minskningen av antalet sparbanker är resultatet av ettstort anlal fusioner, framför alll . Under de senasleårtiondena har fusionerna forlsatl. En viktig orsak härlill är utvecklingeninom hela banksektorn, som tagit sig uttryck i en alll hårdare konkurrens. slyrelse tillsatte en kommitté som fick i uppdrag att förutsättningslöst utreda denframlida sparbanksslrukluren. Det huvudsakliga syftet med denna ulredning varalt i en lid av ökad konkurrens på kredilmarknaden skapa förutsättningar för atlstärka sparbankernas positioner. annat motiv var all via en ny organisationrätta till problem och brister i nuvarande struktur. Slruklurkommillénkonstaterade bl.a. all sparbankerna på den snabbt föränderliga kredilmarknadenkommer all möta utmaningen atl genomföra stora förändringar och samtidiglbibehålla grundläggande sparbanksvärden på ett trovärdigt sätt. Kommitténunderströk att dessa grundläggande värden borde ligga fasl och vara elleffektivt konkurrensmedel också i fortsättningen. Styrkan i denregionala/lokala bankverksamheten samt förlroendemannainflylandet genomhuvudmännen måsle bibehållas och utvecklas. Kommitténssammanfattande slutsals var att sparbankerna måste skapa en organisationsstruktursom på etl eflfeklivi säll kan möte en föränderlig Prop. 1990/91: 136 omvärld. Struklurkommitténdiskuterade därefter olika alternativa slrukturlös-ningar. Kommittén stannadeslutligen för alternativet "Holdingbolagsmo-dellen SparbanksgruppenAB". Struklurkommitlénsslutsats var atl "" hade debästa förutsällningarna för alt sparbankerna skall kunna möla den kommande,säväl nationella som internationella konkurrensen på ett så framgångsrikt ochefiektivl säll som möjligt, som det ges förutsättningar för enverksamhet som kan bevara och utveckla sparbankernas särart, inte minst denlokala och regionala förankringen, som hitlills varil en betydelsefullframgångsfaktor. Detskall i detta sammanhang framhållas atl Slruklurkommillén underströk allsparbankerna i en ny organisationsstruktur avsåg atl alltjämt vara oberoende avexterna ägare. Kommiltén konstaterade att sparbankerna fn inte hade behov avexternt kapital ur kapitaltäckningssynpunkt. Beträffande den långsiktiga kapitalförsörjningengjorde kommittén bedömningen all framtiden visserligen var svåröverblickbar menatl externt aktiekapital inle erfordrades under de närmasle åren. Denav Slruklurkommillén förordade holdingbolagsmodellen innebärsammanfattningsvis: Sparbankernabildar en holdingbolagskoncern, Sparbanksgruppen, i vilken de centralaföretagen och Koncernenintegreras. Sparbankernakan anlingen integrera sina rörelser i Sparbanksgruppen eller förbli juridisktsjälvständiga enheter med samarbetsavtal med Sparbanksgruppen. Desparbanker som integrerar sina rörelser i Sparbanksgruppen ombildas tillstiftelser, benämnda sparbankssliflelser. Huvudmän och slyrelser i dessastiftelser utses enligt samma principer som . Stiftelserna ägertillsammans med övriga sparbanker holdingbolagel i Sparbanksgruppen och utserstyrelse i detta holdingbolag. Därlill föreslår stiftelserna styrelser för denlokala bankverksamheten. kan ombildas lill en stiftelse som äger . Sparbanksgruppenkan organiseras antingen som elt renodlat holdingbolag med dotlerbanker,benämnda sparbanksaktiebolag, ulan en mellanliggande moderbank (alternativ 1)eller som ett holdingbolag med en under holdingbolagel samlad bankkoncern medell moderbolag (alternativ II). förslag remissbehandlals i sparbankerna logSparbanksföreningens slyrelse slutlig slällning i strukturfrågan. Slyrelsenbeslöt all framlägga ell organisationsförslag till Sparbanksföreningensextra föreningsmöte . Del exlra föreningsmötet beslöt attenhälligt fastställa styrelsens förslag. Detav Sparbanksföreningens föreningsmöte fastställda organisations-förslaget innebäri korthet följande. Sparbankernastillgångar och skulder i rörelserna överförs lill en kon- 43 cern med arbetsnamnetSparbanksgruppen. Denna koncern förutsätts ut- Prop. 1990/91: 136 göra enfinansiell holdingbolagskoncern. Holdingbolagel förulsälls inle Bilaga 1bedriva bankverksamhet men vara rörelsedrivande i enlighel med gällandeskalleregler. Överlåtelsernaav sparbankernas rörelselillgångar och rörelseskulder skall ske lillholdingbolagel i koncernen . Eftersom holdingbolagel inteskall bedriva bankverksamhet skall rörelserna överlåtas vidare lill dotterbolagi koncernen. Vart och etl av dessa bolag förulsälls ha oklroj och bli i formellmening bankaktiebolag. Enligtorganisalionsförslagel förutsätts ell begränsat antal bankaktiebolag iSparbanksgruppen. Del av föreningsmötet fastställda förslagel innebär allantalet kan översliga sju men all mindre enheter än exempelvis länsenheler inlekan ifrågakomma. 1 nuvarande läge förutsätts antalet bankaktiebolag bli 11. Desparbanker som överlåtit sina rörelser lill koncernenSparbanksgrup-pen ombildastill stiftelser, som erhåller aktier i holdingbolagel i utbyte mol de överlåtnarörelserna. Decentrala sparbanksföretagen, bl a Koncernen, förs över lillkoncernen , vilkel för Koncernens delförutsätts ske genom all sparbankernas aktieinnehav i bytsut mol aktier i holdingbolagel. Denföreslagna ombildningen är inle möjlig all genomföra ulan ändringar i sparbankslagen.Enligt nuvarande sparbankslag kan nämligen inle en sparbank upphöra ulanlikvidations- eller konkursförfarande, såvida inte fusionerar medannan sparbank. Det är således inte möjligt all inom ramen för gällandelagstiftning omvandla en sparbank till en stiftelse. Vidare skulle enligtgällande sparbankslagstiflning en överlåtelse av en sparbanks hela rörelse ledalill Ivängslikvidalion. Medutgångspunkt från del av föreningsmötet faslslälldaförslagel föreslås i dennapromemoria all gällande sparbankslag komplelleras med bestämmelser omombildning enligt följande. Den sparbank som avser att hell integrera sinverksamhet med Sparbanksgruppen överlåter sin rörelse lill holdingbolagel ochfår ställning av eller går upp i en stiftelse, som erhåller aktier iholdingbolagel i utbyte mol den lill holdingbolagel överlåtna rörelsen.Holdingbolagel överlåter sedan rörelse till någol av debankaktiebolag som förutsätts enligt strukturmodellen. Ombildningsbeslämmelsenföreslås bli generell lill sin natur. Den har utformats så all del formelltskulle bli möjligl för en sparbank att ombildas till bankaktiebolag ulan allintegreras i Sparbanksgruppen. Som förslagel är utformal innebär i så fall ensådan omvandling alt del bildas en koncern med ell eller flera bankaktiebolagsom dotterbolag. Förslagethar emellertid lillkommil för atl göra del möjligl all bilda koncernenSparbanksgruppen. Bakom förslagel slår en samlad och enig sparbanksrörelse. Delförulsälls mot denna bakgrund att del i princip inte skall vara möjligt attombilda en sparbank och därmed tillskapa en annan koncern än Sparbanksgruppen.En sådan ombildning bör förutsätta all såväl Sparbanksgruppen som övrigasparbanker ger sitt samtycke, dvs att enighet råder på samma sällsom sparbankerna nu är eniga i frågan om Prop. 1990/91: 136 tillkomsten av Sparbanksgruppen. Desparbanker som integrerar sin verksamhet i Sparbanksgruppen ombildas lillstiftelser. För dessa stiftelser förutsätts gälla de civilrällsliga principersom gäller för stiftelser i allmänhet. Detär dock fråga om stiftelser av särskill slag. En grundtanke är att den sparbanksom ombildas lill stiftelse skall i denna associationsform fortsätta dentidigare bedrivna sparbanksverksamhelen, med undanlag givelvis för självabankrörelsen. Slifleiserna kommer all bli av avgörande betydelse för allsparbankernas slarka lokala prägel skall kunna bevaras i en ny struktur. Dettaförhållande måste återspeglas i stiftelsernas organisation och uppgifter. Utgångspunkteni della avseende är all den förekommande för-Iroendeinannaorganisalioneni sparbankerna skall gälla också för stiftelserna. Detta betyder all enstiftelse skall ha, ulöver en slyrelse, även en organisation av förtroendemän,som i förslagel benämns huvudmän. Såväl huvudmän som styrelse skall väljasenligt samma regler som gäller för huvudmän och slyrelse i sparbank. Enav huvuduppgifterna för slifleiserna blir atl svara för all Sparbanksgruppensverksamhel bedrivs i enlighel med de hittillsvarande grundläggande principernapå vilka sparbankernas verksamhet bygger. En annan väsentlig uppgift förslifleiserna blir alt förvalla sliftelsekapilalel, som i huvudsak kommer atlutgöras av aktier i holdingbolagel i koncernen . I uppgiftenall förvalla sliftelsekapilalel avses även ingå möjlighelen för en stiftelseatl belåna stiftelsens egendom i syfte all säkerställa Sparbanksgruppenskapitalförsörjning. Slifleisernabeslular även om stiftelsekapitalets avkastning. Avsiklen är all avkastningenskall användas för all skapa resurser för nyemissioner i Sparbanksgruppen. av avkastningen avses all komma lill användning för att bl a främjautvecklingen inom respeklive stiftelses region vad avser näringsliv, forskningm. Medlanke på stiftelsernas speciella roll och prägel föreslås all stiftelserna ilag benämns sparbanksstiftelser och all sparbankslagen komplelleras med vissabestämmelser om uppgifter och funktioner för styrelse och huvudmän i dessastiftelser. Avsiklen är därutöver all kompletterande bestämmelser omstiftelserna skall finnas i stiflelsestadgarna. Medlanke på sparbankssliflelsernas nära samband med bankverksamheten iSparbanksgruppen är det naturligt alt dessa stiftelser slälls underbankinspektionens lillsyn. Anledning saknas all de dessutom står underlänsslyrelsens tillsyn enligt lagen (1929; 116) om tillsyn över stiftelser. Denföreslagna ombildningsmodellen innebär all en sparbank efter ombildning kan fåslällning av en eller flera sparbankssliflelser, dvs all del bildas en ellerflera nya stiftelser. En annan möjlighet är all går upp i en ellerflera befintliga sparbankssliflelser. Eflerstiftelsebildning av nu angivet slag kan del uppkomma önskemål om förändring av sliflelseslrukluren. Det kan exempelvis bli aktuellt med ett samgående av två eller flera stiftelser. Eller också kan man vilja dela upp en stiftelse i två eller flera mindre stiftelser. 1 detta avseende föreslåsi 45 lag fastställdamöjligheler att slå samman två eller flera sparbanksstiftelser Prop.1990/91: 136 genom fusion eller dela en stiftelse i två eller flera mindre stiftelser. Ensparbanks beslul om rörelseöverlålelse och stiflelseomvandling har sådankaraklär alt beslulel måsle fallas av sparbanksstämman. Kvalificeradslämmomajorilel bör krävas. Det föreslås all för beslul därom bör gälla sammaröslmajoritel på sparbanksslämman som gäller för fusions-beslut. Äveni övrigl föreslås samma formella förfarande som gäller vid fusion mellansparbanker. innebär bl a all regeringen skall la slällning lill ellbeslul enligt den föreslagna ombildningsmodellen. Regeringen skall bl a prövaom ombildningen kan anses förenlig med insätlarnas och övriga borgenärersiniressen. Regeringenskall alltså kunna ge lillslånd lill ombildning utan all varje enskild borgenärgell sill samlycke. Detta innebär ell avsteg från allmänna civilrällsligaprinciper om gäldenärsbyle. Liksom vid fusion får de speciella förhållandenavid en ombildning av förevarande slag anses motivera elt avsteg från dessaprinciper. Enförutsättning för lillslånd bör även vara all ombildningen framstår somändamålsenlig från allmän synpunkt. De bedömningsgrunder som gäller vidregeringens prövning av fusionsavtal bör vara vägledande även i della avseende. Isamband med lillslåndsprövningen förulsälls regeringen även ta ställning tillfrågan om fastställande av stadgar för den eller de sparbankssliflelser somtillskapas som en följd av ombildningsförfarandet. Regeringen föreslås dessutomi förekommande fall faslslälla bolagsordning och bevilja oklroj för delbankaktiebolag som skall forisätta den tidigare bankrörelse. KoncernenSparbanksgruppen kommer i associationsrällslig mening all ulgöra en koncernbestående av företag som driver verksamhet i aktiebolagsform. Utgångspunktenär därför all bankaktiebolagslagen skall vara tillämplig på den bankverksamhetsom kommer all drivas i koncernen. Somlidigare framhållits förutsätter tillkomsten av Sparbanksgruppen allsparbankernas traditionella särdrag bevaras. De grundläggande idéer ochvärderingar på vilka sparbanksverksamhelen bygger skall ligga fasl ocksåi fortsättningen och vara en för Sparbanksgruppensv verksamhet. blir en aktiebolags-rättslig koncern, skallbankaktiebolagen i Sparbanksgruppen i prakliken fortsätta den verksamhet somdrivits av de sparbanker som integrerat sin verksamhet i Sparbanksgruppen.Sparbanksgruppen kommer atl ha ell nära samarbete med de sparbanker som väljerall fortsätta sin verksamhet i den traditionella associationsformen sparbank.Avsiklen är atl Sparbanksgruppen och sparbankerna tillsammans, utåt sett,skall framstå som en enhetlig banksfär. Medhänsyn lill Sparbanksgruppens och de däri ingående bankbolagens särskildaprägel och funktion föreslås all dessa bankbolag, som associa-lionsrällsligtsell kommer all vara bankaktiebolag, i lag benämns sparbanksaktiebolag. 1den föreslagna ombildningsmodellen ingår som en grundläggande del 46 alt del för sparbankernagällande förlroendemannainflylandet genom hu- Prop. 1990/91: 136 vudinän skallbeslå i den nya koncernen. anser mol Bilaga 1 dennabakgrund all del allmännas möjligheler lill inflytande i Sparbanksgruppengenom kommuners och landstings räll och skyldighel atl ulse sliflelsehuvudmänulgör en motsvarighet lill möjlighelerna till inflylande i bankaktiebolag iallmänhet enligt reglerna om samhällsrepresenlation i slyrelse och omgodkännande av val av styrelseordförande. Det föreslagna samhälleligainflylandel i Sparbanksgruppen blir minsl lika reellt och effektivt sommöjlighelerna lill inflylande i bankaktiebolag enligt nyssnämnda regler.Sparbanksföreningen föreslår därför all undantag görs för dessa bestämmelserslillämplighel på koncernen . Iövrigt bör bankaktiebolagslagens bestämmelser gälla för Sparbanksgruppen.Eftersom denna koncern förutsätts bli en finansiell holdingbolagskoncern, bliräven bankakliebolagslagens regler om finansiella koncerner tillämpliga. Sparbanksföreningenvill i della sammanhang upplysa om avsikten att senare detta arge in en ansökanom dispens enligt 1 kap. 4 § bankakliebolagslagen för Sparbanksgruppen. Sammaskäl som ovan anförts för all bankaktiebolagen i Sparbanksgruppen skall fåbenämnas sparbanksakliebolag kan enligt mening åberopasför atl dessa bolag skall fä använda ordet sparbank i sin firma eller i övriglvid beteckningen av sin affärsrörelse. föreslår alt dettauttryckligen anges i lag. Denföreslagna strukturomvandlingen av sparbanker får enligt gällande skallereglervissa konsekvenser. Evenluelll kan ullagsbeskallning aklualiseras till följdav bl.a. överlåtelse av en sparbanks rörelse lill Sparbanksgruppen. Vidare kanombildningen ge upphov lill stämpelskall med anledning avfastighetsöverlåtelser och aktieemissioner. Sparbanksföreningenanser det rimligt all någon skattebelastning inte uppkommer i della sammanhang.Strukturomvandlingen genomförs inle för all uppnå skattemässiga fördelar utanhar lill syfte all skapa en bällre organisationsstruktur och därmed görasparbankerna som helhet betraktad bättre rustade i den framtida konkurrensen påkreditmarknaden. vill i detta sammanhang hänvisa lill bl adet framlagda belänkandet om hypoleksinslitulens framlid, vari föreslåsall en strukturförändring avseende hypoteksinslilulen får ske ulan skallekonsekvenser.Sparbanksföreningen föreslår en motsvarande bestämmelse i sparbankslagen försparbankerna. Ombildningslagstiflningenföreslås träda i krafl . Såvittnu kan bedömas kommer i ell inledande skede 11 sparbanker, däribland samtligaregionsparbanker, atl ingå i Sparbanksgruppen genom ombildning enligtföreliggande förslag. Övriga sparbanker förutsätts teckna samarbelsavlal medSparbanksgruppen. författningsförslag pp- 1990/91:136 Bilaga 2 Förslag till Lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) Härigenomföreskrivs att 7 kap 17 § bankrörelselagen (1987:617) skall ha följandelydelse. 17§Om en pensionsstiftelse eller en personalstiftelse hör till en bank ochstiftelsens förmögenhet huvudsakligen härrör från medel som lillskjulils avbanken, skall bankinspektionen se till att stiftelsens tillgångar är placeradepä elt sätt som bereder skälig säkerhet. Därvid skall stiftelsens ändamålbeakias och hänsyn las lill vad som föreskrivs i denna lag om placering av enbanks medel. Har stiftelsens tillgångar inle placerats på elt tillfredsställandesätt, får inspektionen förelägga stiftelsen all vidla rällelse. Densom förelräder stiftelsen skall på bankinspektionens begäran hålla stiftelsenskassa och övriga tillgångar samt böcker, räkenskaper och andra handlingartillgängliga för granskning. Han skall även lämna inspektionen alla deupplysningar rörande stiftelsen som inspektionen begär. Vad som sägs i första och andra slyckena gäller I liltämpllga delaräven en sparbankssliflelse. Dennalag iräder i kraft . Lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) Prop.1990/91:136 Bilaga 2 Härigenomföreskrivs i fråga om sparbankslagen (1987:619) delsall 4 kap 14 och 16§§ samt 6 kap 2 och 15§§ skall ha följande lydelsedels alt i lagen skall föras in fyra nya kapilel, 811 kap, av följande Sparbanksslämmanär beslulsför, när de på stämman närvarande huvudmännens antal överstigerhälften av huvudmän, om inte för beslutsförhet ell högre antalföreskrivits i reglementet. Om en närvarande huvudman enligt 13 § ärförhindrad all rösla i elt särskill ärende och lill följd därav anlalel av dedellagande inte uppgår till det för beslutsförhet bestämda, ulgör delta intehinder för ärendets avgörande. Sparbanksslämmansbeslul utgörs av den mening som har fått mer än hälften av de angivna rösternaeller vid lika röstetal, den mening som ordföranden biträder. Vid val anses denvald som fått de flesla rösterna. Vid lika röstetal avgörs valet genom lottning,orn inte annat beslutas av stämman innan valet förrältas. Andra stycket gäller inleom annat följer av denna lag, bankrörelselagen (1987:617) eller reglementet.Beträffande beslut som avses i 15 och I6§§, 6 kap I § andra slyckel och 7 kap3 § kan dock i reglementet endast föreskrivas villkor som går längre än somanges i dessa paragrafer. Andra stycket gäller inteom annat följer av denna lag, bankrörelselagen (1987:617) eller reglementet.Beträffande beslut som avses i 15 och 16§§, 6 kap 1 § andra stycket, 7 kap 3 §och 8 kap 2 § kan dock i reglementet endast föreskrivas villkor som gårlängre.än som anges i dessa paragrafer. Etl avtal, som inte avserfusion men varigenom en sparbank förbinder sig att överiåla hela eller en ickeobetydlig del av sin rörelse till en annan bank, får inle träffas om intesamtliga huvudmän i den överlåtande förenat sig om beslutet allsparbanken skall biträda avtalet eller beslutet fattats på två på varandraföljande stämmor och på den senare stämman biträtts av minst fyra femtedelar avde röstande och dessa tillika utgjort minst tre Ijärdedelar av samtliga huvudmän.Reglementet kan föreskriva ytterligare villkor för beslutels giltighet. Etl avtal, som inle avserfusion eller förfarande sotn avses i 8 kap 2§ men varigenom en sparbankförbinder sig atl överlåta hela eller en icke obetydlig del av sin rörelse annan bank, får inle träffas om inte samtliga huvudmän i den överlåtandesparbanken förenat sig om beslutet att skall bi; träda avtalet ellerbeslulel fallals på två på varandra följande stämmor och på den senare stämmanbiträtts av minst fyra femtedelar av de röstande och dessa tillika utgjortminst tre fjärdedelar av samtliga huvudmän. Reglementet kan föreskrivayllerligare villkor för beslulels giltighet. 4 1990/91. 1 saml Nr 136 1990/91:136 Bilaga 2 Beslul om likvidation skall dock inte meddelas, om det styrks att likvi-daliongsgrunden har upphört under ärendets handläggning i första instans. Fråga om likvidation enligt första slyckel prövas på anmälan av bankinspektionen eller på ansökan av styrelsen, styrelseledamot eller huvudman. I det fall som avses i första stycket 4 prövas frågan även på ansökan av borgenär eller annan vars räll kan vara beroende av alt det finns någon som kan företräda . Rätten skall förordna allen sparbank skall träda i likvidation, om 1. rörelsen inte öppnats från sparbankensbildande, 2.sparbankens hela rörelse haröverlåtils, 3.regeringen har förklaratok-trojen förverkad, eller 4.sparbanken efter en konkurs somavslutats med överskott inte inom föreskriven tid har fattat beslul omlikvidation enligt 18 § andra slyckel. Rätten skall förordna allen sparbank skall träda i likvidation, om 1. rörelsen inte öppnats från sparbankensbildande 2.sparbankens hela rörelsehar överlåtits tiU annan än bolag som avses i 8 kap 2 § första slyckel 3.regeringen har förklaratok-irojen förverkad, eller 4.sparbanken efter en konkurs somavslutats med överskott inte inom föreskriven lid har fallal beslul omlikvidation enligt 18 § and- 15§ Om del enligtlikvidalorernas slutredovisning finns elt överskoll, skall hälften av deltalillfalla sparbankernas säkerhetskassa samt återstoden, enligt vadsparbanksslämman bestämmer, användas för allmännyttiga eller därmed jämförligaändamål. Sparbanksstämmans beslul skall underställas bankinspektionen, somskall tillse såväl att angiven del av överskottet utbetalas lillsäkerhetskassan som all återstoden används i enlighet med vad sparbanksstämmanbeslulal. Om en sparbank i samband med likvidation överlåter sin rörelse lill en annan sparbank eller bolag sotn avses i 8 kap 2 § första slyckel, skall överskottet utan hinder av vad som föreskrivs i första styckel gå lill den andra eller bolaget. Bildande av en sparbanksgeinen-sam koncern 8 kap U . En sparbanks verksamhet kan även drivas i ett sådanl bankaktiebolag som avses i 2 § andra stycket (.sparbanksaktiebolag). 2§ En sparbank kan besluta atl spar- Omen sparbank i samband med likvidation överlåter sin rörelse lill en annansparbank, skall överskottet utan hinder av vad som föreskrivs i förstastycket gå till den andra . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga 2 banken skaU upplösas ulan likvidation genom all sparbankenöverlåter tillgångar och skulder i rörelsen tid ett för ändamålel särskillbildat bolag varefter får ställning av eller går upp i en ellerflera stiftelser (sparbankssliflelser), .som erhåller aktier i bolagetsvarande mot värdet av den överlåtna rörelsen. Bolaget skall vara moderbolag i en koncern i vilken skall Ingå etteller flera sparbanksakliebolag. lill vilka tillgångar och .skulder som avsesijörsta stycket skall överlåtas. be.sha enligt 2 § första .stycke! fallas av sparbanksslämman.Beslutet är giltigt endast om del på stämman har biträtts av samtliga närvarandehuvudmän, som skall ulgöra nio tiondelar av hela anlalel huvudmän, eller omdet har fattats på två på varandra följande sparbanksstämmor och på den senarestämman bilrälts av minsl två tredjedelar av de vid stämman närvarandehuvudmännen. I reglementet får föreskrivas villkor som går längre. När sparbanksstämman fallal beslut enligt 2 § första stycket skall beslutetanmälas lill bankinspektionen för registrering. Därvid äger 7 kap 4 §tnotsvarande tillämpning.