prop · GE03141 · 1990-12-31 00:00:00 — Förutsällningen skall vara att åtgärden ärväsentlig för all återföra den försäkrade lill förvärvsarbete, atl kostnadeninle överstiger kostnaderna för sjukpenningersällning, förtidspension ellersjukbidrag och att det inle ligger inom någon annans ansvarsområde atlgenomföra den. Riksdagenhar efter förslag i proposition 1989/90:62 om insatser för aktiv rehabiliteringoch arbetslivsfondens verksamhet, m. m. beslulal (SfU 12. rskr. 185) all enförsöksverksamhet för all utveckla arbetsmetoder och samarbetsformer somfrämjar en effektiv rehabilitering och för all pröva nya verksamhetsidéer inomrehabiliteringsområdet skall genomföras vid två försäkringskassor under tvåår. Fördetta disponeras 10 milj. kr. Eltav syftena med denna försöksverksamhet är alt genom praktisk erfarenhet få kunskap om vilka typer av åtgärder som bedömts som lämpliga i rehabiliteringshänseende men som inte genomforts på grund av all någon ansvarig för koslnaderna inte har kunnal anges. samheten syftar också lill all ge en uppfattning om vilken omfattning sådana ålgärder kan ha. skall löpande följa för- 70 söksverksamheten.En första utvärdering skall redovisas till socialdeparlemenlel senast den 1november 1991. I avvaktan på all närmareerfarenheter vunnits av den försöksverksam-hel jag nu har beskrivit är jag inteberedd att föreslå någon ytterligare utökning av försäkringskassornasmöjligheter att från sjukförsäkringen bekosta speciella insatser av detbeskrivna slaget. Jag avser i stället all återkomma till regeringen i frågannär tillräcklig utvärdering av försöksverksamheten har kunnat göras. 4.1 Övergång från sjukpenning till förtidspension Mitt förslag: Kanden försäkrades nedsättning av arbetsförmågan inte undanröjas genomrehabilileringsålgärder skall la initiativ till en prövningav övergång till sjukbidrag eller förtidspension. Rehabiliteringsbercdningensförslag: Beredningen föreslår en lagbestämmelse som innebär atlförsäkringskassan skall pröva om nedsällningen av arbetsförmågan är varaktig omrehabiliteringsarbetet inle kan inledas , räknat fråninsjuknandedagen, eller om de rehabilileringsålgärder som vidtagits inleförbättrar den försäkrades arbetsförmåga. 1 förekommande fall skallförsäkringskassan la initiativ lill förtidspension eller sjukbidrag. Remissinstanserna:Har inte haft några invändningar mol förslagel. Skälen för mitt förslag:Enligt de förslag jag har redovisal i det föregående kommer en särskildersältning all utges under all aktiv arbetslivsinriklad rehabilitering.Därigenom kommer sjukpenningens användningsområde atl begränsas. Etlgrundläggande syfte med förslagen om rehabiliteringsansvaret ochrehabiliteringsersättningen är alt långa, passiva sjukskrivningar skallundvikas. För de fall där nedsättningen av arbetsförmågan bedöms varabestående för avsevärd tid eller varaktigt skall sjukpenning bytas ul mol sjukbidrageller förtidspension. Mol denna bakgrund finnerjag det motiverat att särskilt ta upp frågan om övergång från sjukpenning lillsjukbidrag eller förtidspension. Inriktningen bör enligt min mening vara attsjukpenning i regel inle skall utges för än . Närsjukpenning har utbetalats under ett års lid och rehabilileringsålgärder intekan komma ifråga samt nedsättningen av arbetsförmågan bedöms varaklig ellerbestående för avsevärd lid bör ersättningen utges i form av sjukbidrag ellerförtidspension. I de allra flesta fall som kan bli aktuella för en sådanprövning är del enligt min mening rimligt all förvänta sig att tillräckligtunderlag föreligger för att bedöma varaktigheten av nedsättningen avarbetsförmågan och att tillräckliga försök har kunnat göras för all hell ellerdelvis återställa denna. Jagvill dock samtidigl framhålla alt den angivna principen inle kan ges Isituationer där en medicinsk behandling pågår och del förväntas all denförsäkrade därefter helt eller delvis skall kunna återgå till arbete direkieller efter en aktiv rehabilitering bör sjukpenning kunna utges även efter ellår. Jag vill också för klarhels skull framhålla atl mitt förslag givetvis inteinnebär något hinder för att övergång från sjukpenning lill sjukbidrag ellerförtidspension kan aktualiseras lidigare än efler ell års utbetalning avsjukpenning. Sådan övergång bör genomföras så snart del är utrett att denförsäkrades arbetsförmåga är nedsatt varaktigt eller för avsevärd tid. Jag vill i deltasammanhang fästa uppmärksamheten på viklen av att rehabilileringsmöjligheternaprövas noga innan sjukbidrag eller förtidspension beviljas. Det är särskiltviktigt att förtidspensioneringar så långt det ärmöjligl undviks. Delta gällerinle minsl i fråga om unga handikappade. 4.2 Rekvisitet nedsatt arbetsförmåga Mittförslag: En regel införs i 3 kap. 8 § AFL som anger hur nedsättningen avarbetsförmågan skall bedömas vid längre sjukfall. Om en sjukdom blir långvarigeller den försäkrade bedöms inle kunna återgå lill sill arbete, skallförsäkringskassan undersöka om han efter rehabilitering kan försörja sig omarbetsförhållandena ändras eller om annal lämpligt arbete erhålls. Därvid skallförsäkringskassan beakta vad som rimligen kan begäras av den försäkrade medhänsyn lill sjukdomen, hans utbildning och tidigare verksamhet. Hänsyn skallockså tas lill ålder, bosätlningsförhållanden och andra sådana omständigheter. Sjukpenning skallkunna utges till den som genomgår en behandling i syfte alt förebygganedsättning av arbetsförmågan under förutsättning att behandlingen ordineratsav läkare och ingår i en behandlingsplan som godkänts av . Rehabiliteringsberedningensförslag: Överensstämmer med mitl belräffande arbetsförmågans bedömning vidlånga sjukfall och i fråga oin sjukpenning vid behandling i förebyggandesyfle. Dessutom skall sjukpenning kunna utges vid viss sjukvårdsbehandling ochdonalorsundersökning eller liknande. Remissinstanserna: Försäkringsöverdomslolenoch Försäkringsrätten för är posiliva lill förslaget beträffandebedömningen i långa sjukfall, men vill ha ytteriigare precisering avbedömningsgrunderna både för långa och korta sjukfall. ÄvenFörsäkringskasseförbundel och LO tillstyrker förslaget i denna del. tillstyrker förslaget men motsätter sig attförsäkringskassorna skall kunna skilja ut vilka försäkrade som skall bliföremål för rehabiliteringsinsatser. Flerlalelremissinstanser tillstyrker sjukpenning vid behandling i före- byggande syfle.Försäkringsöverdomslolen framhåller att en klar avgräns- Prop. 1990/91:141ning behöver göras kring del ersättningsberätligade områdel. Riksrevisionsverketavstyrker med hänsyn lill lolkningssvårigheler och risken för ökadeförsäkringsulgifter. Skälenför mitt förslag: Jag delar rehabilileringsberedningens uppfattning om attdet, för all rehabiliteringsarbetet skall kunna ges en fasl grund, behövs enreglering i AFL av hur nedsättningen av arbetsförmågan skall bedömas även ilängre sjukdomsfall. Jag godtar i huvudsak den utformning av regleringen somberedningen har föreslagit. Medden föreslagna utformningen klargörs också att en prövning av frågan om etlrehabilileringsbehov föreligger skall ske så snart del kan antas allsjukdomsfallet blir långvarigt eller så snart det bedöms all den försäkradeinle kan återgå i arbete. Jag har också i anslulning lill mina förslag omrehabiliteringsutredning och rehabiliteringsplan föreslagil bestämmelser somsyftar till all rehabiliteringsbehovel klarläggs. Vidbedömningen av rehabilileringsbehov skall beaktas vad som rimligen kan begärasav den försäkrade med hänsyn till sjukdomen, hans utbildning och tidigareverksamhet samt till ålder, bosätlningsförhållanden och andra sådanaomständigheter. Således ges möjlighet för försäkringskassorna att göraindividuella bedömningar av förutsättningar och behov i varje enskilt fall. Isin bedömning av den försäkrades möjligheter att få ett lämpligt arbele börförsäkringskassorna vid behov kunna samråda med arbetsmarknadsmyndigheterna.Alla försäkrade skall kunna få sina möjligheter lill rehabilitering prövade ienlighet med dessa förutsättningar. Både utarbetandet av enrehabiliteringsplan och genomförandet av denna skall som jag lidigare harunderstrukit ske i nära samverkan med den försäkrade. Slutligen måste det dockfå ankomma på att avgöra när och hur en rehabilitering lämpligenkan genomföras. Jag vill emellertid tillägga atl de beslul försäkringskassanfattar om rehabiliteringsersättning skall kunna överklagas på samma sätt somgäller för övriga ersättningar inom socialförsäkringen. Förebyggandehälsovård är ell viktigt inslag i kampen mol ohälsan. Den som genomgår enbehandling som syftar lill att förebygga all sjukdom eller nedsättning avarbetsförmågan uppstår bör därför kunna få ersättning i form av sjukpenning förden tid som behandlingen kräver. Avsikten är att sådan ersättning förinkomstbortfall skall kunna utges i samband med behandling som är resultat aven läkares bedömning all den försäkrade riskerar all bli sjuk och att deordinerade åtgärderna väntas minska sjukdomsrisken. Behandlingen skall ingå ien plan, som försl skall godkänna. Förutsättningarna för denhär föreslagna utvidgningen av sjukpenningrätlen bor anges särskilt i 3 kap.AFL. De behandlas närmare i specialmotiveringen, avsnitt 10.1. 4.3 Nyttorsaksrekvisit för sjukpenning Minbedömning: Någon ändring av del nuvarande orsaksrekvisitel för sjukpenning i 3kap. 7 § AFL bör inte göras. Rehabiliteringsberedningensförslag: Ett nyll orsaksrekvisit tillförs så att sjukpenning kan utges, förutomvid sjukdom, vid annan nedsättning av den fysiska eller psykiskaprestationsförmågan. Remissinstanserna:Förslaget lillslyrks av bl.a. Försäkringsrätten för ,. , , och /SR. Avslyrkerförslaget gör försäkringsöverdomslolen, ,, Försäkringskasseförbundel, SAF och . ser positivt på förslagel men varnar föratl ell utvidgat orsaksrekvisit kan leda till all människor i kris somatiserarsina problem. Skälen för mitt förslag:Rehabiliteringsberedningen föreslår en utvidgning av rekvisiten för rätt tillsjukpenning så alt inte enbart sjukdom utan även annan nedsättning av denfysiska eller psykiska prestationsförmågan som sätter ned arbetsförmågan skallberättiga till ersättning. Som främsta skäl för detta anför beredningen att manhärigenom vill skapa förutsäll-ningar för tidiga och adekvatarehabilileringsålgärder. Räll lill sjukpenning för mer ospecificerade besvärmed få kliniska fynd i kombination med psykosociala faktorer skulle enligtberedningen kunna bidra lill all göra de försäkrade mer benägna alt medverkalill att klarlägga och definiera bakomliggande orsaker till deras bristandearbetsförmåga, vilket i sin lur skulle skapa bättre förutsättningar för eneffektivare rehabilitering. Jag är för egen del myckettveksam till att utvidga rätten till sjukpenning på det sätt somrehabilileringsberedningen föreslår. Flera av remissinstanserna har påpekatalt begreppet sjukpenning borde bytas ut mot begreppet dagpenning om denföreslagna förändringen av orsaksrekvisitel genomförs. anser jag välbelyser hur sjukpenningförsäkringen skulle få en karaklär av allmäninkomstbortfallsersältning om förslaget genomförs. Jag är inte beredd attföreslå en ändring med denna innebörd. Som flera av remissinstanserna påpekatär den praxis som gäller angående sjukdomsbegreppets innebörd sådan att mångaav de situationer som rehabiliteringsberedningen har beskrivit redan läcks inav sjukpenningrätlen. Mol bakgrund av vadrehabilileringsberedningen anfört om behovet av ell utvidgat orsaksrekvisit föratl främja en effekliv rehabilitering vill jag hänvisa lill vad jag tidgare harföreslagit angående rehabiliteringsersättning och vad jag har uttalatangående rekvisitet nedsatt arbetsförmåga. Jag anser att de regler som därföreslås i del väsenlliga kommer all ge förutsättningar för en effeklivrehabilitering på del säll som beredningen har föreslagit. 5.1 Förtidspension till äldre förvärvsarbetande Mitt förslag: Enändring görs i 7 kap. 3 § AFL så all en bestämd nedre åldersgräns vid 60 årinförs för förtidspension enligt de s. k. äldrereglerna. Pensionsberedningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: I storlsell alla remissinstanser tillstyrker förslaget. är Iveksamtill ändringen. Avstyrker förslagel gör LO och Kooperationens pensionsanstall.LO anser all en låsning vid en beslämd nedre åldersgräns för all omfattas aväldrereglerna innebär en avsevärd försämring av möjlighelerna att göra denindividuella prövning i varje pensionsärende som kan vara önskvärd.Kooperationens pensionsanstall befarar att en fixerad åldersgräns kan komma altuppfattas som en nedre generell pensionsålder. Skälen för mitt förslag:De särskilda reglerna om rält till förtidspension för äldre försäkrade tillkomår 1970. Härigenom vidgades möjlighelerna för äldre förvärvsarbetande att fåförtidspension. Äldrereglerna innebär all mildare villkor gäller förinvalidilelsbedömningen för denna kategori försäkrade än för andra och all detinte krävs all äldre försäkrade blir föremål för rehabilileringsålgärder ellerflyttar lill en annan ort för att få arbete. Med äldre avsågs ursprungligen densom uppnått . I samband med pensionsreform med den dågenomförda sänkningen av den allmänna pensionsåldern gjordes vissa ullalandensom ledde till all riktpunkten för förtidspension enligt äldrereglerna i praxiskommit att utgöra . I särskilda fall har äldrereglerna också tillämpatsför personer som varil . Pensionsberedningen slårfast att de särskilda äldrereglerna utgör etl värdefullt inslag i det socialatrygghetssystemet. Reglerna bör kvarstå i huvudsak oförändrade. Jag instämmer iberedningens bedömning härvidlag. Det innebär atl del ifråga om äldreförvärvsarbetande inte kan krävas all de genomgår omskolning eller annanutbildning eller flyttar till annan ort. Inle heller kan del fordras att deunderkastar sig försök med arbetsplacering eller medicinskarehabilileringsålgärder. Om det föreligger en medicinsk grund skallförtidspension således kunna beviljas den försäkrade när arbetsmarknadsmyndigheternainte tämligen kan bereda honom etl lämpligt arbele. I fråga om vilka som skallhänföras lill gruppen äldre har, som nämnts, riktpunkten i praxis kommit attbli . I vissa fall där speciella omständigheter och vägandearbelsmarknadsmässiga skäl har förelegat har emellertid försäkringsdomstolarnatillämpat äldrereglerna också för personer i åldern under . Dennalillämpning synes ännu inle ha fåll genomslag hos alla försäkringskassor.Pensionsberedningen har genom egna undersökningar funnit att del ofta synesvara så all försäkringskassorna i den praktiskalillämpningen inte klart skiljer mellan s.k. äldrefall och huvudfall. Iställel tycks en ordning med successivt glidande bedömning tillämpas där alltlägre krav slälls på den medicinska grunden ju äldre den försäkrade är. Man tarsåledes inte i varje särskill fall slällning lill om man stöder sig påäldrereglerna eller inle. Äldrereglernahar fört med sig alt lägre medicinska krav slälls om arbetsmarknadsfaklornvaril betydande. Man har också eflergett rehabiliteringskravet för försäkradeunder om sådana insatser från början bedömts som utsiktslösa. I vissaförsäkringskassor har man ansett sig kunna gå ned till 58 medan man iandra har underlåtit rehabilileringsålgärder redan för försäkrade i55-årsåldern. Jaginstämmer i pensionsberedningens uppfattning att del är väsentligt all man vidförtidspensionering av äldre alllid klargör vilka regler det är som prövningenbaseras på. Av beslutet bör således framgå om det grundas på de allmännabeslämmelserna om förtidspension eller om det grundas på de särskildaäldrereglerna. Jagfinner mot denna bakgrund att det finns skäl alt närmare precisera vilkapersoner som skall hänföras lill kategorin äldre försäkrade. Delta bör ske såall en bestämd nedre åldersgräns vid införs för lillämpning av denmildare förtidspensionsprövningen enligt äldrereglerna. Genomen sådan ändring uppnås en enhetligare tillämpning av äldrereglerna. Ändringeninnebär också att ett större ansvar läggs på försäkringskassorna ocharbetsmarknadsmyndigheterna när det är fråga om försäkrade som inte haruppnått och som har enbart ell lindrigt medicinskt handikapp. Delär viktigt atl ordentliga rehabiliteringsförsök i arbetshänseende görs fördessa. Jagvill liksom beredningen framhålla atl förutsättningarna för äldre att fortsättaförvärvsarbeta inte får försämras. Atl sluta arbeta och erhålla förtidspensionbör inle vara den enda utvägen för personer som inte orkar fortsätta i sammaulslräckning som lidigare i sill arbete. Möjligheterna till omplacering ellerlättnader i arbelel bör tas lill vara för den som vill forlsatla att arbela.Arbetsmarknadspoliliska ålgärder bör också kunna komma i fråga. 5.2 Halvt förtida uttag av ålderspension i kombination medhalv förtidspension Mitt förslag:Möjlighet ges all uppbära halv förtidspension och halv ålderspensionfrån folk- och tilläggspensioneringen. Pensionsberedningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Ingen av remissinstanserna har behandlat denna fråga. Skälen för mitt förslag:Del är enligt nuvarande regler inte möjligl alt samlidigt uppbäraförtidspension som utges på medicinska grunder och ålderspension från folk- ochtilläggspensioneringen. Detta har sill ur- sprung från tiden före denIjuli 1976 då ålderspension endast kunde utges Prop. 1990/91: 141 som helförmån. Fr.o.m. den Ijuli 1976 är del emellertid möjligl all la utålderspension också som halv förmån. Vadjag nu har redogjort för har aklualiseral frågan om all skapa en möjlighet allsamtidigl uppbära halv förtidspension och halv ålderspension från folk- ochtilläggspensioneringen. Även om frågan, så som pensionsberedningen framhållit,inte torde ha någon mera grundläggande belydelse för försäkringskolleklivet i stortså kan den ändå tänkas ha en belydelse för de försäkrade som berörs av denuvarande reglerna. En situation där reglerna kan få aktualitet är den där enförsäkrad med halv förtidspension och som har fylll inte vill fortsättaall arbeta trots att etl lämpligt arbete som svarar mot den återståendearbetsförmågan står till förfogande för honom. Föratl ge en försäkrad som befinner sig i en sådan siluation en ökad valmöjlighetanser jag i likhel med pensionsberedningen alt en ändring bör göras i 7 kap. 1§ och 13 kap. I § AFL saml en ny paragraf införas i anslulning därtill mednärmare reglering av frågan så alt halv förtidspension kan uppbäras samtidigtmed halv ålderspension från folk- och tilläggspensioneringen. Med hänsyn lillde regler som gäller för förlida uttag av ålderspension kommer ändringen inteall medföra några merkostnader för pensionssystemet. 6 Resultatuppföljning och utvärdering Attinföra rehabiliterings- och arbetslinjen inom socialförsäkringen är delsammasom atl investera för framliden. Del är därför angelägel all följa upp ochutvärdera rehabilileringsverksamheten för atl kunna bedöma om arbetssättet äreffektivt i den meningen atl fler försäkrade återvänder till arbetslivet ellerett aktivt liv i övrigt men också för all kunna bedöma om investeringen"lönar sig". Del räcker inte med all de försäkrade återvänder lillarbelslivel om de återigen blir långtidssjukskrivna.Rehabiliteringssatsningen skall ha långsikliga effekter för alt anses halyckats. Riksförsäkringsverketoch försäkringskassorna behöver utveckla metoder för att bättre kunna belysasjukfrånvarons orsaker och regionala ulveckling. Vidare måste metoder förbedömning av effektiviteten inom socialförsäkringens olika verksamhetsområdenutvecklas. Desenasle årens intresse för resultatorienlerad målstyrning har medfört allkraven på och försäkringskassorna har preciserats bl.a. iform av målsättningen att ohälsotalet skall minskas. Detta ställer samlidigtkrav på en delvis ny typ av uppföljnings- och utvärderingsverksamhet både pålokal och cenlral nivå inom socialförsäkringsadministrationen. Deanalysmetoder som har använts har varit inriktade på all utvärdera effekterna av konlantstöd. Alt utvärdera och följa upp aktiva åtgärder och ell nytt arbetssätt förutsätter delvis andra analysmetoder och tillvägagångssätt. I riksförsäkringsverkelsfördjupade anslagsframställning som avlämna- Prop. 1990/91: 141 des i augusti1990 presenterades ett program för en ny typ av resultatanalyser. Arbetet medalt utveckla dessa metoder måste bedrivas skyndsamt för alt kunna svara motstatsmakternas berättigade krav på alt kunna följa rehabilileringssalsningenoch försäkringskostnaderna för denna. Del är angeläget att verkei läggersärskild vikl vid att utveckla metoder för alt kunna bedöma effektiviteten irehabiliteringsarbetet. Minasamlade förslag ger socialförsäkringen en ny och aktiv profil. Mot denbakgrunden anser jag atl en samlad första utvärdering bör göras efterdet alt reformen trätt i krafl. Delbör påpekas all det är viktigt atl utvärderingsverksamheten därefter i störstamöjliga utsträckning integreras i den ordinarie och löpande verksamhelen. Denya reglerna innebär en slor förändring av försäkringskassornas arbele medrehabiliteringsfrågorna. Jag är därför medveten om all övergången till det nyaarbetssättet kommer all ske successivt. En viss anpassningsperiod behövs innannya arbetsmetoder och rutiner har fåll erforderiig stadga och kan ge fulleffekt. Iriksförsäkringsverkels anslagsframställning nämns under punkten ulveckling avresultatanalys följande verksamheter: utvecklingoch anpassning av olika redovisningssystem. Iöverenstämmelse med vad som föreslogs i prop. 1989/90:62 pågår hos tvåförsäkringskassor försöksverksamhet med aktiv och förebyggande rehabilitering.Av regleringsbrevet för /91 framgår atl riksförsäkringsverketlöpande skall följa verksamheten och sprida erfarenheterna lill övrigaförsäkringskassor. En första utvärdering av försöksverksamheten skallredovisas till . Utvärderingenskall särskill avse del ekonomiska resultatet för socialförsäkringen (uppdelatpå sjukpenning, arbelskador och förtidspensioner) och för samhällsekonomin. Moldenna bakgrund har lillsammans med försökskassornautformat elt särskill utvärderingsprogram. Del som man framför allt lar siktepå atl analysera är huruvida rehabiliteringen sker lidigare, mer samordnat ochmer frekvent än . Hittillshar framhållits viklen av all bedriva försöksverksamhet på rehabiliteringsområdelför all utveckla nya arbetssätt. Min uppfattning är att erfarenheterna avutvärderingsverksamheten på försökskassorna kommer att få betydelse för denframlida utvärderingen av rehabilitering på såväl lokal och regional somnationell nivå. Min bedömning:Regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift all utreda möjlighelerna ochkonsekvenserna av elt syslem med differentierade arbetsgivaravgifter. Arbetsmiljökommissionensförslag: Kommissionen föreslår all en mindre del av arbetsgivaravgiften skalldifferentieras med hänsyn lill företagels koslnader för sjuk- ocharbelsskadeförsäkring samt vissa koslnader för sjukbidrag/förtidspension. Remissinstanserna: Deflesta remissinstanserna är positiva till kommissionens principförslag alldifferentiera arbetsgivaravgiften utifrån förelagets koslnader för sjukdom ochskador. Det gäller såväl myndigheter som arbetsmarknadens parter. Såväl LO, TCOoch som SAF uttalar sitt stöd för en differentiering av arbetsgivaravgiften.Bland dem som är negativa kan nämnas och . Båda framför synpunkler som i viss utsträckning även delas av demsom uttalat sig för en differentierad avgift. pekar påsvårigheten all administrera och konlrollera all avgiften är den rälla iförhållande lill avgiftsunderlaget. Den huvudsakliga tveksamheten mot kommissionensförslag rör nedsättningen av avgiften, främst den praktiska hanteringen. menar atl förslaget kommer att leda till uleslängningav handikappade från arbetslivet. Denna farhåga framförs även avsocialstyrelsen, AMS och . Skälen för min bedömning:Arbetsmiljökommissionen uppmärksammade i sill arbete frågan om ekonomiska styrmedelför all åstadkomma arbetsmiljöförbällringar. Med nuvarande syslem med generellasociala avgifter har arbelsgivaren enligt kommissionen endasl begränsade ekonomiskaincitament för att satsa på rehabilitering och arbelsmiljöförbältrandeålgärder.