prop · GE0385 · 1990-12-31 00:00:00 — Beslämmelsen i 30 § iredje stycket har ändrats så till vida att överklagande av nämndensbeslui om intagning skall ske till länsrätten i likhet med liknande beslut av styrelsen för gymnasieskolan. 32 § Prop.1990/91:85 Regeringen fårföreskriva att utbildningen på nationella program får fördelas på fler äntre läsår när det gäller utbildning fördöva, hörselskadade och svårt rörelsehindrade. Enligt 3 § skallnationella program omfatta tre läsår. När det gäller handikappade elever kan behövatas i anspråk. Undervisningen av döva och hörselskadadeär som regel förlängd med . För att bestämmelserna om tiden smidigt skall kunna anpassas tillbehoven har det delegerats till regeringen alt besluta i vad mån utbildningstiden skall förlängas utöver de tre läsår som ärdet normala för nationella program. 13 1990/91. vuxenutbildning (komvux) Prop. Komvux beslår av grundläggande vuxenutbildning, gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsulbildning. Av paragrafen framgår vilka utbildningsformer som finnsinom komvux. För gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning gäller iskollagen samma regler men de är ändå all se som självständiga delar av komvux.Del kan nämligen finnas skäl att skilja utbildningarna åt på förordningsnivå,t. ex. i fråga om intagningen. Grundläggande vuxenutbildning syftar till alt ge vuxnasådana kunskaper och färdigheter som de behöver för all della i samhälls- ocharbetsliv. Den skall också syfta till att möjliggöra fortsatia studier. Gymnasial vuxenutbildning syftar till att ge vuxnakunskaper och färdigheter motsvarande de som ungdomar kan få genom gymnasieskolan. Påbyggnadsutbildning syftar till att ge vuxna en sådanutbildning som leder till en ny nivå inom deras yrke eller till etl nytt yrke.Vad som sägs i delta kapitel om gymnasial vuxenutbildning gäller också påbyggnadsutbildning. I denna bestämmelse anges syftet för komvux. För detnärmare innehållet i den nya grundläggande vuxenutbildningen har redogjorts iavsnitt 4.4.1. Första stycket anger syftet med denna utbildning. Inom syftetligger att möjliggöra fortsatta studier. Dessa kan vara av mycket olika slag.Det kan vara studier såväl inom som utom det offentliga skolväsendet, I.ex viden folkhögskola, i en AMU-kurs eller inom personalulbildning. 1 andra ochtredje stycket anges syftet med gymnasial vuxenutbildning respektivepåbyggnadsulbildning. Del närmare innehållet i dessa utbildningar harutvecklats i den allmänna motiveringen (avsnilt 4.6). Beslämmelserna om komvux gäller inte vuxna som behöverundervisning motsvarande grundsärskolans eller iräningsskolans. Beträffande sådanavuxna gäller i stället lagens bestämmelser om särvux. Av beslämmelsen framgår att den som är berättigad tillsärvux inte har räll till grundläggande vuxenutbildning. Bestämmelserna omsärvux återfinns i 12 kap. Inget i beslämmelsen hindrar dock att samläsning förekommerom detta är lämpligt. Det är endast den .som är i behov av undervisning motsvarandegrundsärskolans eller iräningsskolans, dvs. den utbildning som finns i särvux,som är utestängd från komvux. Härav följer att andra psykisktutvecklingsstörda i och för sig är behöriga alt söka till utbildningen ikomvux. Eleverna skall ha inflytande över hur deras undervisningutformas. Paragrafen innehåller en bestämmelse om elevinflytande.Motsvarande bestämmelse med något varierande innehåll finns i varjeskolformskapi-lel. I den allmänna motiveringen (avsnitt 5.3) har närmareredogjorts för reglerna om elevinflytande. Eleverna skall alltså ha inflytandeöver utbildningen, inte endast över undervisningen. Inflytandet får dock intepåverka de ramar som statsmakterna uppställt för utbildningen. Också vissalokala ramar, t.ex de ekonomiska , sätter gränser för inflytandet. Utbildningen i komvux skall vara avgiftsfri för eleverna. Såvitt gäller läroböcker, skrivmateriel, verktyg,skyddskläder och andra därmed jämförliga hjälpmedel som varje elev har för egetbruk och behåller som sin egendom, får huvudmannen bestämma att hjälpmedlenskall anskaffas av eleverna själva på egen bekostnad eller erbjudas motavgifter som högst motsvarar huvudmannens anskaffningskostnader. I övrigt skall hjälpmedel som används i komvux tillhandahållasutan kostnad för eleverna, om inle något annat följer av föreskrifter sommeddelas av regeringen. Regeln motsvarar, med viss redaktionell förändring, 4 kap.7 § vuxenutbildningslagen. För den utbildning inom grundläggande vuxenutbildningsom motsvarar nuvarande grundvux innebär bestämmelsen en utökad möjlighet förkommunerna alt ta ut ersättning för kostnader av eleverna. Koslnadsregelnfinns närmare motiverad i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.9.4). Kommuner och landstingskommuner får uppdra åt andra attanordna komvux. Regeringen får meddela föreskrifter om vem som får ges etl sådantuppdrag och om villkor för det. Paragrafen som har viss motsvarighet i 7 kap. 2 §vuxenutbildningslagen, ger huvudmannen rätt att uniler förutsättningar somföreskrivs av regeringen anlita annan, t.ex. ett studieförbund eller enfolkhögskola, för att anordna grundläggande vuxenutbildning. Denna möjlighetfanns lidigare, dock endast för komvux i det begreppels betydelse enligt vuxenutbildningslagen,men föreslås nu gälla för hela området för komvux i dess nya omfattning.Motsvarande bestämmelse införs för särvux. Regeln ger också utrymme för regeringen all föreskrivavillkor för kommunernas överlämnande av anordnandet till andra kommuner ochtill landstingskommuner. Några sådana villkor är dock inteaktuella. En belydelsefull skillnad mot tidigare regleringar att denutbildning som överlämnas inle därigenom hamnar utanför del offentliga skolväsendel.Endast i vissa undantagsfall, som framgår av följande paragraf, skallskollagens regler inle gälla för den verksamhet kommunen på angivet sättlämnat ifrån sig. Kommunen frånsäger sig således inte hela sitt ansvargenom att lämna anordnandet av utbildningen till annan. gäller allljäml reglerna om skolplan, rektor, kosinadcrför eleven etc. Det är självklart att anledningarna och möjligheterna t.ex. förrektor att kontrollera att utbildningen följer de riktlinjer som gäller förden, varierar med den form utbildningen har. Det varierar även mellan skolformerna.Således har rektor för en gymnasieskola och en rektor i vuxenutbildningen iviss mån skilda uppgifter men bådas uppgifter följer av samma regler iskollagen. Är utbildningen förlagd till en arbetsplats kan skollagens reglernaturligtvis i praktiken inle lillämpas fullt ut. Det åligger den kommun, som avser all överlåta någon delav anordnandet av det offentliga skolväsendet till annan, alt först försäkrasig om au denne kan uppfylla de krav som del offentliga skolväsendet ställer påanordnaren. Denna kontroll måsle sedan ske fortlöpande uppdragetvarar. Skulle det visa sig att en anordnare som inle uppfyller kraven, inteförmår vidta rättelse, måste kommunen säga upp del uppdraget till upphörande. För sådan komvux som anordnas av någon annan än en kommuneller en landstingskommun gäller inle beslämmelserna i 2 kap. 4-7 §§. Vissa regler i skollagens andra kapitel vore del intepraktiskt rimligt att tillämpa [)å en anordnare som inte är en kommun ellerlandstingskommun. Det gäller bestämmelser om vilka som får visstidsanställas idet offentliga skolväsendet som lärare eller för syouppgifier samt regler omfortbildning av de anställda. Varje kommun ansvarar för att de kommuninnevånare somenligt 10 § har räll iill utbildningen och önskar della i den, får det. 1 paragrafen slår den grundläggande regeln om kommunernasskyldighet all se till att kommuninnevånarna erbjuds den grundläggande vuxenulbililningde behöver och önskar. Med kommunen avses således alltid elevens hemkommun.Vilken denna är framgår av 1 kap. 15 § skollagen. Jag har utvecklat dennärmare bakgrunden iill paragrafen i avsnitt 4.2.2. Kommunens skyldighetomfattar således all erbjuda ulbildningen. Det innebär att kommunen antingensjälv anordnar ulbildningen eller anlitar någon annan som gör del. Denna någonannan kan vara en annan kommun med vilken kommunen Iräffal samarbetsavlal elleren annan anordnare, t.ex ett studieförbund eller en ft)lkhögskola. Regeringenkan dock .som ftamgår av 6 § ge föreskrifter om när ell sådant uppilrag får geseller villkoren för del. Gemen.samt för alla erbjudanden är all de typiskt sellmåsle ha sådant innehåll alt eleverna bör kunna ac- Utformningen får alltså inte vara sådanatt en ge- Prop. nomsnittselev avböjererbjudandet på grund av reseavstånd eller dylikt. Kommuninnevånare är de somenligt 1 kap. 15 § skollagen har kommunen som sinhemkommun. Varje kommun skall aktivt verka för att nådem i kommunen som har räll till grundläggande vuxenutbildning och för alt motivera dem all della i utbildningen. Regeln, som anger kommunernas skyldighet alt söka upp och motivera dem som behöver utbildningen, har utvecklats i avsnilt 5.2.2. Varje kommuninnevånarehar räll att della i grundläggande vuxenutbildning del århan fyller , om han saknar sådana färdighetersom normalt uppnås i och är bosatt i landet. Regeringen fårföreskriva all också den som inle ärbosatt i landet skall ha rätt att delta. Den som har rättall delta i grundläggande vuxenutbildning har rätt all delta i sådanundervisning i en annan kommun om ulbildningen finns där. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inle den som är intagen i kriminalvårdsanstalt. 1 första stycket anges de få behörighetskravsom finns för den grundläggande vuxenutbildningen. Dessa prövas av styrelsen för ulbildningen, vilket framgårav 13 §. Beslut om att ta emot en elev iutbildningen betecknas som beslut om mottagande. Det innefattar således bådebeslut om all ta emol en elev från en annankommun och behörighetsprövning. Om styrelsen avslår en ansökandärför att den sökande inte uppfyller behörighetskraven kan han, vilkel framgår av 12 §,klaga på beslutet till länsrätten. Ingethindrar honom emellertid alt komma in med en ny ansökan som i såfall prövas på samma säll som . Den som mot sinvilja skiljts från undervisningen får dock återinträda endasl om det finns särskilda skälför det. Se närmare om delta under 12 §. I den allmännamotiveringen (avsnilt 5.1.1) har skälenför gränsdragningen mellan gymnasieskolan och vuxenutbildningen utvecklats.Till vuxenutbildningen hör eleven således frånoch med andra kalenderhalvåret det år han fyller 20 år.Den som är i behov av grundläggande vuxenutbildning har alltsåall vända sig till huvudmannen för gymnasieskolan. Det är dock att märka alt bestämmelserna om gymnasieskolan inle gäller elever frånsärskolan (Jfr under 5 kap. 1 §). Vad som menas med uttrycket "bosalt ilandet" framgår av specialmotiveringen till 5kap. En sökande som har genomgått grundskola eller motsvarande, kan ändå saknarelevanta kunskaper och färdigheter, och följaktligen vara behörig all delta i grundläggandevuxenutbildning. Andrastycket motsvaras av en bestämmelse i 8 kap. 2 a § vuxenut- Prop.1990/91:85 bildningslagen, giltig för hela den lagen. Del tredje stycket anger vuxnas rätt all få grundläggandevuxenutbildning var som helst i riket. En förutsättning är dock attutbildningen över huvud tagel finns anordnad i kommunen. Del innebär att en kommun,som fullgör sin skyldighet all erbjuda sina invånare vuxenutbildning genom attköpa in sig hos någon annan, inle behöver inrätta grundläggande vuxenutbildningendasl för elever från andra kommuner. Förekommer utbildningen i kommunen ärkommunen dock skyldig att ta emot en sökande från en annan kommun. Eftersomnågot urvalsförfarande inte förekommer i grundläggande vuxenutbildning blirdärmed den som uppfyller behörighetsvillkoren berättigad till utbildningi den aktuella kommunen. I fjärde stycket anges att beslämmelserna i paragrafen omrätt till utbildningen inle gäller den som är inlagen i kriminalvårdsanstalt.Del är kriminalvårdens myndigheter, inle kommunerna, som ansvarar för deintagnas utbildning. De kriminalvårdande myndigheterna kan dock enligt lagenom uppdragsutbildning anlita kommunerna för utbildning motsvarande grundläggandevuxenutbildning. Den som vill delta i grundläggande vuxenutbildning skallanmäla detta till styrelsen för utbildningen i sin hemkommun. Om anmälan avseren utbildning som en annan kommun anordnar eller låter anordna, skall styrelsenomedelbart sända anmälan vidare till den kommunen. För deltagande i grundläggande vuxenutbildning krävsendasl en anmälan. Den skall alllid sändas till hemkommunen. Det ger hemkommunenunderlag för planering och dimensionering. Hemkommunen sänder seilanansökningen vidare, om anmälaren önskar få sin utbildning i en annan kommun.Behörighetskontrollen skall göras av styrelsen i den kommun som faktiskt svararför utbildningen. Undervisning på annal språk än svenska Om en elev i grundläggande vuxenutbildning harbristfälliga kunskaper i svenska språket, får undervisning meddelas på elevenseget språk. Sådan undervisning skall komiiletteras med undervisning ellerträning i svenska språket. Beslämmelsen motsvarar 3 ka[). 5 § vuxenulbildningslagenmed endast redaktionell förändring. Eleven har således inle någon absolut räuatt få undervisning på sitt eget språk. Detta motiveras av all det här kan varafråga om utbildning på högre nivå än s.k. alfabetisering. På alfabetiseringsnivåkan det ibland vara lämpligl att undervisningen sker på elevens hemspråk, omdel finns kompetenta lärare alt tillgå. Undervbningens upphörande Prop. Undervisningen i grundläggande vuxenutbildning skallupphöra så snart som eleven har uppnått sådana kunskaper som utbildningen avsesge. Undervisningen för en elev skall också upphöra, om elevensaknar förutsättningar att tillgodogöra sig ulbildningen eller annars inte görlill-fredsställande framsteg. Den för vilken grundläggande vuxenutbildning har upphörtenligt andra stycket skall på nytt beredas sådan utbildning, om särskilda skältalar för detla. I paragrafen anges när undervisningen skall avslutas. Delär naturligt att det sker när målet för utbildningen nåtts. Vilket detla äranges i 2 §, och närmare i läroplanen. Undervisningen skall också upphöra omeleven inte gör tillfredsställande framsteg. kriterium finns i nugällande vuxenulbildningslag beträffande grundvux. Dessutom skall undervisningenavslutas om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen,t.ex. för att han egentligen hör hemma i särvux. Undervisningen kan alltsåupphöra mill under en termin, även när den upphör på grund av stadgandet iförsta stycket. / tredje stycket finns förulsällningarna för ålerinträde iutbildningen, nämligen om särskilda skäl talar för delta. I regel tordesärskilda skäl föreligga om del skäl som föranlett all utbildningen avslutadesinte längre föreligger. Beslämmelsen motsvarar den nu gällande ordningen förgrundvux. Frågor om mottagande av en elev till grundläggandevuxenutbildning avgörs av styrelsen för utbildningen. Styrelsen beslutar ävenom ulbildningen för en elev skall upphöra och om alt på nytt bereda en elev uibililning. Styrelsen för ulbildningen beslutar om en elev skall tasemot i ulbildningen, dvs. om han uppfyller föreskrivna behörighetskrav, omupphörande av och återinträile i grundläggande vuxenutbildning. Hur styrelsenskall se ut anges i 2 kap. 1 §. Styrelsens beslut enligt 14 § får överklagas hoslänsrätten av eleven. Länsrättens beslut får inle överklagas. Paragrafen reglerar rätten till överklagande. Den som inletagils emot i en kommuns grundläggande vuxenutbildning, ilen som mot sin viljaskilts från utbildningen, liksom den som vägrats återinträde, får klaga påbeslutet. Det är endast eleven/sökanden som får klaga. Idaghandhas överklagningsärenden av . Överslyrel- Prop.1990/91:85 sens beslut får inle överklagas. Eftersom skallavvecklas per och det nya inte skall syssla med förvaltningsbeslutav detta slag, övertar länsrätten uppgifter i detlahänseende. Länsrättens beslut får inle överklagas. En kommun som i sin grundläggande vuxenutbildning hartagit emot en elev som kommer från en annan kommun, har rätt till ersättningför kostnaderna för elevens utbildning från elevens hemkommun. Bestämmelsen innehåller reglerna om ersättning mellan kommuner.Den kommun som tar emot en elev från en annan kommun har en ovillkorlig rätttill ersättning från elevens hemkommun. Storleken eller sättet förersättningens fastställande regleras inle på annal säll än all rätten ärbegränsad till ersättning för de kostnader som den anordnande kommunen harhaft. Som framgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 3.3.8 och 4.9.1) gerbegreppet kostnader inte utrymme för att den anordnande kommunen tar ut vinstför verksamheten. Delta överensstämmer med den i kommunalrättsliga sammanhangetablerade självkostnadsprincipen. Gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning Kommunerna skall erbjuda gymnasial vuxenutbildning. Deskall härvid sträva efter all erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan ochbehov. Landstingskommunerna får anordna gymnasial vuxenutbildning endast inomområdena nalurbruk och omvårdnad. Denna bestämmelse anger del kommunala ansvarel förgymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. För delta har jag redogjorti avsnitt 4.6.4. All kommunerna skall sträva efter ati anordna gymnasialvuxenutbildning i den omfattning som motiveras av efterfrågan och behovinnebär också all de skall ge ulbildningen en med hänsyn till resor,lidsplanering, dimensionering och uppbyggnad lämplig form. Andra stycket innehåller landstingskommunernas rätt allanordna gymnasial vuxenutbildning. Den motsvarar i stort vad som gäller i dag.Landslingen har således inte någon ensamrätt till dessa utbildningar utankommuner och landstingskommuner får anordna utbildningen på lika villkor. gäller enligt 3 kap. 5 § vuxenulbildningsförordningenatt en kommun som avser att anordna utbildning på något av dessa områden skallsamråda med landstingskommunen. Om styrelserna för utbild- Prop. 1990/91:85ningen inte kan komma överens om vem som skall anordna utbildningen skalllänsskolnämnden avgöra det. Någon statlig myndighet lämpad att slita sådanatvister finns emellertid inte längre. Det ligger också utanför det område somstaten enligt de nya styrpiinciperna skall ingripa på. Det är dock även ifortsättningen lämpligt att kommuner och landstingskommuner samråder om vemsom skall anordna utbildningen. Den rätt för landstingskommunerna som följer av dennaparagraf ger dem ett självständigt anordnaransvar .som skall skiljas frånsådana uppdrag som kan lämnas enligt 6 §. Varje kommun skall informera om möjligheterna tillgymnasial vuxenutbildning samt verka för att vuxna deltar i sådan utbildning. I paragrafen anges kommunernas skyldighet att informeraoch aktivera sina vuxna i förhållande till gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsulbildning. Någon motsvarande skyldighet för landstingskommunerfinns inte. Bakgrunden till bestämmelsen finns närmare angiven i den allmännamotiveringen (avsnitt 5.2.2). Varje kom-nuninnevånare är behörig all della i gymnasialvuxenutbildning om han är bivsatt i landet och i övrigi uppfyller föreskrivnavillkor, 1.från och medandra kalenderhalvåret del år han fyller , eller 2.när hanslutfört utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning igymnasieskolan. Regeringen far föreskriva all också den .som inte ärbosatt i landet skall vara behörig att ilella. Föreskrifter om ytterligare behörighetsvillkor och omurval mellan behöriga sökande meddelas av regeringen. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inle den som ärintagen i kriminalvårdsanstalt. Först från del andra kalenderhalvåret det år han fyller 20år eller ftån det han gått ut gymnasieskolan får en studerande delta igymnasial vuxenutbildning. hör han till gymnasieskolansansvarsområde. Uttrycket "slutfört" innebär alt eleven skall haavslutat utbildningen, i regel med avgångsbetyg från gymnasieskolan. Vad somskall anses som likvärdig utbildning får bedömas från fall till fall. Ettexempel är ett individuellt program av samma omfattning som ett nationellt. Etlannal exempel kan vara utländsk gymnasieutbildning. Övriga behörig-helsvillkorföreskrivs av regeringen. Prövningen av behörigheten gör styrelsen förulbildningen. Andra stycket motsvarar 4 kap. 3 § vuxenutbildningslagen.Språkligt har beslämmelsen dock justerats något för att överensstämma med motsvarandebestämmelser, t. ex. för gymnasieskolan. För innebörden av tredje stycket hänvisas till vad somovan sagts uniler 10 §. 20 § Prop. En kommun eller en landstingskomrhun är skyldig att tillsin gymnasiala vuxenutbildning ta emol en sökande från en annan kommun, omhemkommunen har åtagit sig att svara för kostnaderna för elevens utbildning. Till skillnad från vad som gäller för grundläggandevuxenulbililning har en anordnande kommun skyldighet all ta emot en elev frånen annan kommun endast om hemkommunen förklarar sig beredd att ta på sigkostnaderna för utbildningen. Bestämmelsen finns närmare motiverad i avsnilt4.9.1. Frågan om hur kostnaderna skall beräknas är en förhandlingsfråga mellankommunerna. Observera dock alt den anordnande kommunen inte har räll att ta utnågon vinst (se avsnitt 3.3.8). Del står naturligtvis den anordnande kommunenfritt alt la emol en elev från en annan kommun även om hemkommunen intebetalar, I.ex. om del handlar om plats till en utbildning som inte ärfullbelagd och som ändå skall anordnas. Den som vill delta i gymnasial vuxenutbildning skallansöka om detta hos styrelsen för utbildningen i sin hemkommun. Om ansökanavser en utbildning som en annan kommun eller en landstingskommun anordnareller låter anordna, skall styrelsen skyndsamt sända ansökan vidare tillsiyrelsen för utbildningen där. Till ansökan skall siyrelsen foga ell yttrandeav vilket det framgår om hemkommunen ålar sig att svara för kostnaderna förelevens utbildning, såvida del inle på grund av tidigare överenskommelse äronödigt. Ansökan om deltagande i gymnasial vuxenutbildning skickasalltid till hemkommunen. Om en annan kommun anordnar eller låter anordnautbildningen (kommunen behöver som nämnts inle .själv alltid anordna den),skall hemkommunens styrelse för utbildningen skicka ansökan vidare till denstyrelse som har att pröva frågor om mottagande och intagning. Med ansökningenskall följa ell yltrande av vilkel skall framgå om hemkommunen är villig att ta|)å sig kostnaden för elevens utbildning. Inte sällan torde ställningstagandetvara enkelt och stå att utläsa av kommunens skolplan. l'örst sedan ett sådantpositivt yttrande inkommit är den anordnande kommunen skyldig alt överlämnaansökningen för prövning till sin inlagningsorganisalion. All en styrelsebeslutar att la emol eleven i kommunens gymnasiala vuxenutbildning innebär alteleven får tävla om tillgängliga platser på samma villkor som kommunens egnainvånare. Om kommunerna träffat samarbetsavlal är det naturligtvis i regelonödigt med något yttrande. Frågor om mottagande av en elev till gymnasialvuxenutbildning och om intagning till sådan utbildning avgörs av styrelsen förulbildningen. får vara gemensam för flerakommuner samt för gymnasial vuxenutbildning och gymnasieskolan. I paragrafen anges all styrelsen för ulbildningen ansvararför frågor om mottagning och intagning i ulbildningen. Med mottagning avses ellsådant beslut om alt låta eleven konkurrera på lika villkor med kommuninnevånarnasom anges i 20 §, eller över huvud taget ett beslui om alt sökanden är ellerinte är behörig. Med intagning avses beslut om vem som får delta grundat påurval. Styrelsen är en sådan styrelse som före skrivs i 2 kap. 1 §. I andra stycket sägs au intagningen får organiserasgemensaml för flera kommuner liksom för gymnasial vuxenutbildning och förgymnasieskolan. Hur intagningsorganisationen i övrigi skall se ut framgårinle. Del ankommer på den eller de berörda styrelserna alt sörja för den organisationen. Styrelsens beslut om mottagande får överklagas hoslänsrätten av eleven. Länsrättens beslut får inle överklagas. Beslut omintagning får inte överklagas. Vad som menas med mottagande framgår avspecialmotiveringen till föregående paragraf.