prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Många instanserhar trots detta valt au lämna synpunkter på vad utredaren anfört. KLYS anser att betänkandet ger enfelaktig bild av vad som menas med upphovsrättsliga ersättningar, men avstår iövrigt från att diskutera utreilarens av naturliga skål summariska synpunkterpå upphovsrätten. KLYS finner det dock värdefullt all uiredaren har tillstyrktupphovs-rättsutredningens förslag om införande av s.k. droit de suite för bildkonstnäreroch en upphovsrättslig avgift på kassettband. Copyswede framför liknandesynpunkter. understryker upphovsrättens ökande roll för de skapandekonstnärerna och alt en utbyggnad av det upphovsrältsliga skyddet därförtillhör kulturpolitikens viktigaste uppgifter. framhåller att de nyametoderna för utsändning och framförande av ins|)elningar har medfört all deutövande konstnärernas skyddsbehov fått samma karaktär som upphovsmännens. Såväl som kräver atl enup[)hovsrältslig kasseitavgift införs när den nuvarande kasseltskanen ujjphörår 1993. Samma krav framförs av Föreningen . Förslagetbiträds även av en rad andra remissinstanser, t.ex., som redan nämnts KLYS ochCopyswede, samt , och Svenska teaierförbundci.Flera yttranden innehåller synpunkter på hur influtna medel bör administrerasoch fördelas. Statskontoret är dock tveksamt lill att en avgift på kassetterinförs efter det att en punktskatt på samma objekt har avskaffats. I eu stort antal yttranden, t.ex.av siaiens konstråd, för de fria konsterna och Riksutställningartillstyrks en avgift på vidareförsäljning av konst antingen som en sk, droitile suite inom upphovsrätten eller iannan form. Flertalet säger sig vilja återkomma i denna fråga i yl- Prop.1990/91: 100 tranile över upphovrällsulredningens betänkande. frågan om en föreningsfond föruisiällningsersättning kommenteras av bl,a, ochkonstnärsnämnden, vilka delar utredarens uppfattning all ell statligt stöd tillföreningsdriven utslällningsverksam-hei i första hand bör ha formen av ett ökatbidrag till fiämjandeorgani-sationerna. KLYS säger sig stödja bildkonstnärernasgrundläggande inställning att ilen som åtnjuter statsbidrag för sinulsiällningsver ksamhet också skall vara skyldig atl i enlighet med deåtaganden som staten gjort för egen del utge uislällningseisättning. , FöreningenSvenska tonsättare. Svenska teaierförbundci och TCO yrkar på en medförfaitargrupperna likvärdig behandling när det gäller biblioleksersältningför musikverk och fonogram. De flesta remissinstanser, som yitrai sig i frägan. delarutredningens uppfattning att det är av största vikt all resurserna för detintet nationella kulturutbyte förstärks. Det gäller bl.a. ,konsinärs-nämnden. Svenska instiiuiei, SIDA, , Svenskarikskonserter, Riksutställningar, TCO, KLYS. fiamhåller aukulturpolitiken Nir främja konstnärernas möjligheter att ta till sigiiléer utifrån och utveckla den svenska kulturens särart. Det kan ock.så varavän an notera att det iniei-naiionella kulturutbytet medför en vidgail arbetsmarknadföi t.ex. musiker och dansare. delar utredningensuppfattning au ilci är angeläget au fortlöpande öka konstnärsnämndens resurserfiir inter iiationellt kulturutbyte. förut.säiiet atteventuella (ikade resurser även kommer ile litterära upphovsmännen till del. Si'enska insliiulet anser au del avutredningen föreslagna beloppet på 5 milj, kr, i sin helhet bör tillförasSvenska institutet. Skälet för iletta är alt det torde vara en fördel förkultur livet att få en statlig huvudansvarig flit handlingspan, SIDA vill erinra om betydelsen avkulturutbyte med och , Det är enligt SIDA viktigt allsvenska konslnärer får möjlighet atl besöka och arbeta i liksom altden svenska publiken fär ta del av den östeuropeiska kulluren i dess olikaformer och Svensk teaierunion - Svenska lll-rädciframhåller i sina svar alt utbytet inte enbart får riktas mot lairopa och USAUlan även mot andra delar av världen såsom L.aiinaniei ika, och , Svensk leateruniun - S\'enska Ill-rädet påi)ekar också atl behoven av ekonomiska förstärkningar för attmiijliggör.i internationellt kulturutbyle också är mycket akuta hoskulturinstitutionerna och hos kulturarbetarnas egna internationellaorganrsntioner. Riksutställningar menar att det ibland kan förefalla som euproblem all några få centrala niyndighe- tersuccessivt samlar på sig medel som de operativa organen ute på fältet Prop. 1990/91: 100 sedan får söka. Alternativet är enligt Riksutställningar alllägga ut peng- Bil. 10 arna öronmärkta för en två - treårsperiod |)å t.ex,de statliga institutioner som direkt arbetar med konslnärerna. KRO framhåller atl en störresamverkan mellan bidragsgivande myndigheter på bililkonslområdei är nödvändig.Samordning och gemensam policy saml en lättare bidragshantering möjliggör ettintensivare kulturutbyte. Förteckning över remissinstanser och sammanställning avremissyttrandt;n över statens kulturråds förslag till samlat program förförnyelse av konstbildningsarbetet Efter remiss av förslagen har yttranden avgetts avstatskontoret, (), universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), konstnärsnämnden, , stålens konstmuseer, Sliftel.senRiksutställningar, för de fria konsterna. ,, (), . Svenska museiföreningen.Länsmuseernas samarbetsråd. Föreningen , (). Föreningen och indusiriformgivare. UHÄ redovisar yttranden frånuniversiteten i , och saml högskolan för lärarutbildning iStockholm, Yttranden har dessutom kommit infrån , utbildnings- och kulturnämnden i länslandsting, DIK-förbundel inom . kulturförvaltningen i , samt och Skola, En del remissinstanser har framförtkritiska synpunkter på förslagen i . Enligt statskontorets mening utgiir inle kuliurrådeisra[)port ett rårdigi förslag till program för förnyelse avkonslbildningsarbeiel. En analys saknas av dagens konstbildningsstrukiur ochile olika aktiviteter som bedrivs i ilag på olika håll inomkonstbildning-sområdet sami hur samarbetet ilem emellan tillgår. Del framgårinte vari problemen liggei för konstbildningsarbetet i dagens struktur. Därförär det svårt att veta vilka problem fiirslagel försiiker lösa. Statskontoretanser att det är som bör utarbeta konkreta förslag lill utvecklingav konstbildningen båile vad gäller strukturella former som förslag tillkonkreta åtgärder, förslagen bör bygga på atl ta tillvara de organisationer ochideella föreningar som verkar och skapa förutsättningar för en utökadkonst-bildning och utställningsverksambei och en bredare samverkan mellan dessapå regional och lokal nivå. Prop.1990/91:100 Bil. delar uppfattning atl det finns ett Prop. 1990/91:100 stort behov av konstpedagogiski arbeiebland människor i olika åldrar. 10 Utgångspunkten för detta arbeiemåste vara skolans bildundervisning. Det är där som attityderna lill konstformas. anser vidare att vissa förslag inte verkar heltgenomtänkta. anser attkonstbildningsprogrammet betonar vikten av att utbilda goda konstkonsumenter,människor som förstår dagens konsl. menar att en förnyelse avkonstbildningsarbetet borde utgå från ett mer dynamiskt konstbegrepp, relateratlill den siörre visuella miljön och med en bas i vidare personlig erfarenhetoch utveckling och tror inte att den föreslagna generella organisationsreformenger grogrund för en sådan förnyelse. Det är inte i första handorganisationsformer för konslbildningen som behöver förstärkas. Men det finnsett stort behov av stödpunkter i form av utbildningsinstitutioner, seminarier,diskussionsfora, mötesplatser och publikationer, där konst, konslpeda-gogik ochutslällningsformer diskuteras. Skolan är en nödvändig utgångspunkt ikonstpedagogiken. Statens konstmuseer delarutredningens uppfattning i en rad betydelsefulla frågor och finner ett starktslöd för det fortsatta arbetet som ansvarsmuseum inom konstområdet. anser detmycket positivt att med sina förslag till program för förnyelse avkonstbildningsarbetet riktat uppmärksamheien på ell på många håll eftersailkulturområde. TCO anser att programförslagetdomineras av ett centralisiiskt tänkande som kännetecknas av en övertro påcentrala institutioners roll i fråga om att nå ut lill individen med en förindividen subjektiv upplevelse. Svenska museiföreningen.Länsmuseernas samarbetsråd och Svensk Form instämmer i huvudsak i kulturrådetsbedömningar och tillstyrker det förslag till program för förnyelse avkonstbildningsarbetet som utarbetats, anser att har negligerat konstnärerna, vilkasmedverkan när det gäller kunskapsförmedlingen om konstens innehåll ochkonstnärernas villkor är oumbärlig, och undervärderat de ideellakonstföreningarna, på vilkas insatser det landsomfattande konstbildningsarbeteti hög grad vilar. De centrala institutioner och organ som, enligt sin instruktioneller andra bestämmelser för verksamheten, skall bedriva konstbildningsarbeie.bör ge service och information till de ideellt arbetande påkonstbildningsområdei. De skall däremot inle söka styra eller överta uppgiftenatt bredda konstin-tresser på det lokala och regionala planet. i ell uttalande från sin förbundsstämma all kulturrådetsbyråkratiska förslag till förnyelse av konstbildningen innebär ett förakt fördel ideellt baserade konstbildningsarbetet. Svenska konsikriiikersanifundeiframhåller atl de är rädda för att del framlagda programmet kan leda till en nykonstbyråkrati och inle bli ett välkommet slöd. Ett samlat program för ett förnyat konstbildningsarbeieanser Prop. 1990/91: 100 är hell i linje med det växandekonstintresset runt om i landet. 10 kommer i rätt tid föratt möia och utveckla detta intresse och är bra som ett led i motåtgärder motden ökade kommersialiseringen av konsten. Stärk konsten och konstbildningens förankring på lokalnivå Statskontoret anser att det inte ät någon lösning attbilda nya lokala föreningar bestående av ett antal lokala organisationer sombas för en ny organisation för Riksutställningar, Statskontoret instämmer ikulturrådets syn att Riksutställningar bör ha som uppgift att stödja regionalutvecklingsverksamhet genom råd och konkret hjälp vid utställningsverk-samhei. För att stärka konsten ochkonstbildningen på lokal nivå föreslår atl Riksutställningar skallfå i uppdrag att i samverkan med , representanter förkonstorganisaiionerna, skolor och folkbildningen utarbeta organisationsmodellerför en långsiktig utvecklingsplan för de lokala konstintressentföreningarna.SÖ har inget all erinra mot delta men anser alt ansvaret för de kommunalakonstbildningsinsatserna inom skolans område liksom i Kullur i skolasatsningenbör ligga på skolstyrelserna i samverkan med kulturnämnderna. UHÄ framhåller i sill yttrande attav ekonomiska skäl bör en förstärkning av konstbildningsarbetet bygga påexisterande organisationer och strukturer, UHÄ tillstyrker förslaget attRiksutställningar får i uppdrag att presentera förslag tillorganisationsmodeller. framhåller attkulturrådet vill skapa ett nät av lokala "intressenlföreningar" ikommunerna som ell slags infrastruktur åt Riksutställningar men förefaller inteha beaktat att endast en tredjedel av Riksutställningars produktion utgörs avrenodlade konstutställningar. Som utbildningsministern påpekar i 1990 årsbudgetproposition är problemet för bildkonsten ute i landet inte all detsaknas aktörer utan att del inle finns väl utbyggila samverkansformer. Detproblemet pockar på lösning. Kuliurrådeis förslag är inte färdigbehandlat ochfordrar närmare analys, Staicns konstråd ser positivt påalt ett utvecklingsarbete kring konst-bildning kommer till stånd och attRiksutställningar får i uppdrag att i samråd rned ,. Konstfrämjandet och bildningsförbundenstudera former av lokala initiativ och verksamheter som syftar till ettkulturanimerande uppbyggnailsarbeie. Man bör föreslå former för hur sådanainitiativ kan stödjas och utvecklas. En förut.sätining för ellframgångsrikt arbeie är naturligtvis atl stärka konstens och konsibildningensförankring på bl.a. den lokala nivån. Den väg som föreslår,nämligen att med Riksutställningar som initiativtagare bygga upp enorganisationsmodell som sedan skall diskuteras och förankras ute i landet, ärenligt Svenska koinniun- 25 1990/91. 1 saml Nr 100. förbundet varken realistisk eller framkomlig. Uppbyggnaden av en Prop. 1990/91:100 konstbildningsverksamhet måstestarta på lokal nivå och bygga på regio- Bil. 10 nens egna förutsättningaroch kan därför inte bli likadan över hela landet. föreslår atl regeringenger Riksutställningar i uppdrag att utreda och skissera tänkbara modeller förhur Riksutställningar, i den del av verksamheten som ligger på konstens område,skulle kunna utvecklas som konstbildande centrum, styrt av olika intressenterför konstbildning. Riksutställningar finner frågan väl värd att utreda, ochdetta sagt i fullt medvetande om de upprörda stämningar som det remitterandeförslaget givit upphov till inom konstföreningsrörelsen. Riksutställningarvill för sin del slå fast, att konstföreningsrörelsen, liksom naturligtvisbl.a. Konstfrämjandet och KRO, för Riksutställningar är självklara ochnödvändiga som samarbetsparter för att ett arbete skall kunna bli framgångsriktmed en förnyelse av konstbildningen. Även om Riksutställningar ser i huvudsakförutsättningslöst på en utredning, är ändå en utgångspunkt, att hela dennuvarande verksamheten måste vägas in i en bedömning om hur Riksutställningarkan få en förbättrad lokal förankring genom någon form av förenings baseradverksamhet. framhåller attmöjligheterna atl se god konst utanför de stora städerna är avgörande för ettframgångsrikt konstbildningsarbeie. TCO delar uppfattningom behovet av eu bättre samspel mellan konstbildande institutioner som finns påcentral nivå och regionalt kultur-och konstliv. Det förefaller dock någotverklighetsfrämmande att en central institution som Riksutställningar skullevara den bäst lämpade att utarbeta en organisationsmodell. Au det behövs enomorganisation inom centrala institutioner på kulturområdet för att utvecklasamarbetsformer för atl bättre nå ut till breda grupper är ett faktum. En sådanomorganisation får dock inte leda till en centralstyrning av konsten ochkonstbildningsarbetet. Länsmuseernas samarbetsråd villinte ifrågasätta angelägenheten av att Riksutställningar ges en bättre lokalförankring. Det är emellertid inte helt självklart att detta önskemål bästtillgodoses genom tillskapande av 284 nya samarbetsorgan i kommunerna vid sidanav de redan existerande organisationer, föreningar och museisliftelser somredan arbetar med konstbildning på regional och primärkommunal nivå. föreslår atl enföreningsbaserad verksamhet skall byggas upp inom Riksutställningar.Folkbiläningsförbundel anser del vara orimligt au en statlig stiftelse skallges i up()ilrag au bygga upp en folkrörelse. Del skulle endast leda till att ytterligareorganisationer tillkommer, vilket drar administrativa kostnader, I stället börRiksutställningar samarbeta mera med studieförbunden, länsbildningsförbunden.Konstfrämjandet och konstföreningarna, Konsifrämjandei instämmer i an denriksbaserade föreningsverksamheten skall få inflytande i en omorganisation avRiksutställningar. Delta skall ske genom att i första hand redan organiseradeoch folkrörelsefor-ankrade föreningar stärks, anser all kulturrådethar bort- Prop. 1990/91:100 sett från den breda bas för konstbildningsarbeiesom byggts Bil. 10 upp genom lokala och regionala initiativ och istället valt alt söka lägga ett enhetligt rutmönster över hela landet genomförslaget om en föreningsbaserad riksutställningsorganisation byggd på lokalas.k. Detta förslag strider enligt vår mening motkraven på mångfald och ett decentraliserat synsätt och leder ofrånkomligen utökning av den redan omfattande kulturbyråkratin. Svensk Form framhåller att detbehövs ett bättre samspel mellan de konstbildande organisationerna på centralnivå och regionalt/lokall kullur- och konstliv. Vi är däremot tveksamma tillatl Riksutställningar är den rätta huvudmannen för ett sådant samarbete, KRO framhåller i sitt yttrande attdel är olyckligt att på ett tidigt stadium förklara Riksutställningar som dencentralt samlande organisationen och det kan motverka syftet ikonstbildningarbetel. läns landsting anser atlmodellen au låta Riksutställningar omorganiseras och utvecklas med enföreningsbas av lokalkaraktär i likhet med är tilltalande. Manförutsätter att den organisationsmodell som Riksutställningar skall ta frambygger på en redan befintlig föreningsmodell, utan atl det redan i ilagfungerande organisations-och/eller föreningslivets suveränitet kränks. All fråncentral nivå bygga modeller kan, även om syftet är aldrig så gott, upplevasbyråkratiskt och motbjudande. Trots delta förordas förslagels modell. Stärk intresset lör bildkonsten genom att öka konstensnärvaro i samhället delar den syn på statens konstrådsverksamhet som förs fram i programmet. Del är viktigt all konst av hög kvalitetockså i fortsättningen kommer ut lill arbetsplatser och offentlighet. "Konsl där vi bor"-projektet visar på möjligheterna med en uppsökandekonsibildan-de verksamhet som är regionalt förankrad. Från Informationscentrumför offentlig konst skulle man med ökade resurser kunna organisera liknandeuppsökande verksamheter också till arbetsplatser som tidigare fått kollektionerav samiidskonsl genom - totalt ca 1400 . Det behövs kontinuerliga insatser för att synliggöra dessa konstskatter. Länsmuseernas samarbetsråd anserall om museerna skall kunna ge en rättvisande bild av konstensutveckling måste en dokumentationsverksamhet utvecklas. Siaienskonstmuseer bör, som föreslår, anförtros uppgifter all finna formerför denna. framhåller atl konstbildning förutsätter utställningar.Utställningar kräver lokaler. Del är varje kommuns ansvar alt upplåta lokalerför konstutställningar. Staten bör överväga vilka insatser som bör möjliggöraför kommunerna atl nå detta mal. KRO anser atl ansvaret för ettkonstbildande arbete måste vila på regionalt arbetande konstideella,konstnärsfackliga och konsibildande in- stitutioneroch ev. nya och annorlunda samverkansformer. Detta län- Prop. 1990/91:100kände sammanfaller för övrigt med syn vad gäller konstens Bil. 10 roll i bosladsområilen och på arbetsplatser, framhåller alt biblioteken istörre utsträckning än vad som sker , kan ge utrymme för utställningar.Biblioteken har också i många fall artoteksverksamhet och samlingar avkonstlitieratur. Biblioteken är dessutom stadigt förankrade i ilel lokalakulturlivet och välbesökta av alla kategorier. Öka barns och ungdomars kontakt med bildkonst och skapande föreslär att Riksutställningar får ensamordnande roll för tillkomsten av bild- och konstskolor, SÖ har en avvikandemening och anser all bild- och konstskolorna bör utvecklas inom ramen för sammakommunala ansvarstagande som gäller för den kommunala , SÖ ärpositiv till all Riksutställningar är med och främjar utvecklingen av konsl-och bildskolor, tillstyrker altRiksutställningar får en samordnande roll för erfarenhetsutbyte och rådgivningvid tillkomsten av bild- och konstskolor i eller annan regi. Vidareframhåller konstrådet alt skolans konstbildande roll inle får inskränkas tillall bara gälla det som förmedlas i unitervisningen ulan måste sträcka sig tillhela miljön. Barnen måsle få se god konst i vardagen. roll i detsammanhanget kan vara atl stödja experiment kring skolkonsl. På .så sätt kanockså professionella konslnärer få en mer aktiv roll i skolan. Förslaget om en utveckling avbildskolor för all öka barns och ungdomars kontakt med konsl och konstnärligtskapande tillslyrks av siaiens konstmuseer. för de fria konsternaanser atl det är fundamentalt att undervisning om konst införs i skolan påalla stadier och au den ges på ett kompetent sätt. Alt la del av bildkonstenborde i skolan vara lika självklart som alt lära sig läsa. an.ser attbarns och ungdomars kontakt med bildkonst och skapande i första hand skall skei skolan, där man når alla barn. Eventuella bild- och konstskolor måsle därförses som ett kom[)lemenl till skolans bildundervisning och inte las som enförevändning för atl ytterligare fiirsvaga de estetiska ämnenas ställning iskolan. är positivt till en fortsatt utveckling av konst-och bildskolor och kommer med intresse att följa utvärderingen av olikaförsöksprojekt inoin området. En stor del av eleverna genomgår skolan utan att någonsin ha be.sökl en konstutställning framhåller . Konsten och konslbildningen kan utgöra en betydande delav elevernas hela kunskapsutveckling och mognad och bör därför inle se[)areiasfrån skolan för alt fungera som ett kompensatoriskt inslag utanför dessvardagsarbete. föreslår atlkomrnunerna skall stödja utvecklingen av konsl- och bildskolor. Enligt Folkbildningsförbundetsuppfalining är det myckel angelägel atl kommunerna ökar sill slöd lillstudieförbunden, så attdessa kan intensifiera sill konsibildande arbeie, såväl bland vuxna Prop.1990/91: 100 som bland barn och ungdomar. Förbundet har inle heller något attrn- Bil. 10 vända mot all de kommunala musikskolorna breddar sinverksamhet till bild- och konslområdet. De ideellakonstbililningsorganisaiionerna bör stimuleras lill kontakt med barn och ungdomi skolor, förskolor och på arbetsplatser och lill au utveckla metoder ochmaterial anpassat lill dessa grupper anser S\'c-riges konstföreningarsriksförbund. KRO framhåller att utvecklingen avkommunala konstskolor innebär en radikal förstärkning av bildkonslkunskaper ochökad möjlighet för ungdomar all tidigt komma i kontakt med skapande verksamhet.1 viss utsträckning kommer skolor na atl innebära ell led i en allmän yrkesorienteringoch förho|)pningsvis bidraga lill ett vidgat intresse för bildkonsten. Del ärviktigt all nu verksamma konslnärer knyts till skolorna och genom sinyrkeserfarenhet påverkar deras utformning. Stimulera förnyelse och spridning av erfarenheter frånkonstbi ld n i ngsa rbetet Konsinärsnäninden framhåller att behovet av en förnyelseav konstbildningsarbetet är mycket ston. De idéer som tar upp ärväl värda en föidjupad analys. Flerialei remissinstanser tillstyrker att kulturrådettilldelas 5 milj.kr, unilcr en treårsperiod för initiativ av nyilanande art. nämner inrättandet av ell centralt bildarkivför samtida konsl som ett exempel på initiativ som kan stimulera delkonsibildande arbetet. Statens konstmuseer anser atl ett sådant arkiv skullevara av stort värde för en rad olika verksamheter inom konstområdei.Konstmuseerna föreslår atl museerna får i uppgift au undersöka möjligheternaalt inrätta eu centralt arkiv som bör förläggas till konstmuseerna. Man villau arbetet inleds med en försöksverksamhet . för de fria konsternaanser all avsaknaden av speciella konsi[)rogram för barn och ungdom i IV-medielkänns besväranile, Landsiingsförbundei framhåller au trots allt är ett allmäntbredilai intresse för konstbilder avgörande för atl få större gehör för lokalaoch regionala satsningar på utställningslokaler, konstskolor osv, Meilhänvisning till ilen stora genomslagskraft .som TV har haft meil sinakonsiprogram understryker förbundet vikten av alt bättre utnyttja TV och videoi konsibildande syfte. Förbundet föreslår an Riksutställningar/statenskonstmuseer ges i u|)[)ilrag alt |)roducera konslpeilagogiskl material fördessa medier anpassat för olika målgrupper. Konstfrämjandet är ense medkulturrådet om atl medierna och TVs roll bör förstärkas. Det vore värdefullt omsamarbete kunde etableras mellan TV och organisationer i likhet meil delsamarbete som Konsifrämjandei och utbildningsradion hade om tio bilder. Vadgäller .samarbetet med etermedier, vill instämma ivikten av atl ett sådant kommer till stånd. Frågan bör tas Prop.1990/91:100 upp i samband med att nästa avtal med skall slutas. Bilaga 10.4 Prop. 1990/91:100 Bil. Sammanfattning av betänkandet SOU 1990:3 Enidrottshögskola i struktur, organisation och resurser för ensjälvständig högskola på idrottens område Riksdagenbeslöt att regeringen bör förelägga ett förslag om ensjälvständig högskoleenhet på idrottens område i . Med anledning avriksdagens beslut tillkallade utbildningsministern en särskild utredare meduppgift att ta fram ett underlag för en självständig högskoleenhet i Stockholmför gmndläggande högskoleutbildning på idrottens område.