prop · GE03102 · 1990-12-31 00:00:00 — Min bedömning: Deprinciper som fastställdes försvarsbeslut om mål och allmäninriktning av försörjningsberedskapen inom energiområdet bör i huvudsak gällaunder /92. Skälen för min bedömning:Oljans andel av den svenska energiförsörjningen var , motnärmare . Omställningen av energisystemet mot enminskad oljeandel väntas fortgå men i något långsammare takt. Beroendet avimporterad olja ligger dock kvar på en mycket hög nivå när det gällerdrivmedel, dvs. dieselolja.Statens energiverks prognoser 1992 Prop. tyder påen totalt sett något ökad användning av olja. Kolanvändningen, Bilaga 6 somockså baseras på import, beräknas öka något fram . Gällandemål och inriktning av försörjningsberedskapen inför kriser och krig inom bl. a.energiområdet lades fast av statsmaktema försvarsbeslut (prop.1986/87:95 bilaga 12, FöUIl, rskr. Riktlinjerna skulle enligt dettabeslut gälla /88 1991/92. beslöts (prop.1989/90:100 bil. 16, FöU7, rskr. 226) emellertid att programperioden skulleändras till att omfatta perioden t. o. m. /91. Måletför beredskapsverksamheten inom elkraftsområdet är enligt gällande riktlinjeratt trygga samhällets behov av elenergi under såväl fredskris som förkrigsskedeoch neutralitetsskede eller krig så att motståndsförmågan och de viktigastefunktionerna kan vidmakthållas. Åtgärder skall vidtas så att konsekvenser av stömingaroch avbrott begränsas samt att planering och genomförande av angrepp motelförsörjningen försvåras. Kraft- och distributionsföretagen samt kommunernaskall stimuleras till en ökad beredskapshänsyn i sin fredstida planering.Sådana elförbmkare som har oundgängliga behov av el skall stimuleras att självavidta åtgärder för att säkra sin verksamhet vid elbortfall. Regeringenhar i proposition 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt föreslagit attstatens vattenfallsverk skall ombildas till aktiebolag fr. o. m. den 1 januari1992. Vid en sådan ombildning bör verkets nuvarande uppgifter att leda ochsamordna beredskapsplaneringen för landets elförsörjning föras över till annanmyndighet. Frågan om elberedskapens organisatoriska tillhörighet bereds nuinom med sikte på att kunna tas upp i en proposition omenergiberedskap m. m. . Enligtriktlinjerna för beredskapslagring av olja skall en försörjningsberedskapsreservfinnas för fredskris, förkrigsskede och neutralitetsskede eller krig. Reservensstorlek skall i princip planeras med utgångspunkt i landets totalaberedskapsbehov av olja. Därvid skall beaktas de planeringsfömtsättningar somhar lagts fast vad gäller krisperiodens längd och karaktär,konsumtionsstandard under kris, möjligheter till import under kris ochmöjligheter att i kris ersätta olja med inhemska bränslen eller el. FörA:o/skall en försörjningsberedskapsreserv finnas för ett förkrigsskede ochneutralitetsskede eller krig. Reservens storlek skall planeras med utgångspunkti landets totala krisbehov av kol justerat med hänsyn tillomställningsmöjligheter, import och konsumtionsbegränsningar. Delager som ingår i försörjningsberedskapsreserven är dels kommersiella lager,dels fredskrislager enligt lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja ochkol samt statliga lager för neutralitet och krig. Skyldighet för vissa förbmkareoch säljare att vidta beredskapsåtgärder avseende naturgas beslöts av (prop. 1984/85:172, FöU 13, rskr. 390) och gäller fr. o. m. /87. Dessa bestämmelser är provisoriska i avvaktan på att ekonomiskt och tekniskt godtagbara metoder att lagra naturgas har färdigutvecklats. försvarsbeslut fastslogs att frågan om naturgasens försörjningsberedskap skall vara permanent löst se nast . Jag räknar med att förslag till bl. a. beredskapsåtgärder på 40 naturgasområdetskall kunna lämnas i den nämnda propositionen om ener- Prop. 1990/91:102 giberedskap m.m. . Somriktlinjer för beredskapslagringen av kärnbränsle gäller att en försörjningsberedskapsreservskall finnas för ett förkrigsskede. Beredskapen på kärnbränsleområdet bibehållspå oförändrad nivå. Handlingsberedskapenoch förmågan att hantera kriser inom energiförsörjningsområdet skall enligtgällande riktlinjer stärkas. a kommer arbetet med att utvecklainformations- och styrsystem att fortsätta. En översyn har påbörjats av ransoneringssystemen. Enligt9§ lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol bestämmer regeringenmed utgångspunkt i landets totala behov av beredskapslager för varje slag avlagringsbränsle hur stor andel som skall lagras. /92 bör som gälla ett fast lagringsprocenttal. Detbör vara i stort sett lika för alla oljeprodukter och alla lagringsskyldigautom för vissa av dem som driver värmeverk eller kraftvärmeverk, för vilkasärskilda regler skall gälla. Det ankommer på regeringen att besluta omstorleken av detta lagringsprocenttal. Iavvaktan på det fleråriga försvarsbeslutet som är planerat att gälla /93 anser jag att de nu gällande riktlinjerna förenergiberedskapen bör gälla även under /92. delsföreslår att godkänna de riktlinjer som jag har förordat förinriktningen av försörjningsberedskapen inom energiområdet, delsbereder tillfälle att ta del av vad jag i övrigt har anfört. Anslagsfrågor för /92 1989/90Utgift 354868030 1990/91 Anslag 407251000 1991/92 Förslag 398 316 500' ' Exkl. mervärdeskatt Frånanslaget betalas driftkostnader för beredskapslagring av bränslen ochdrivmedel, exkl. inlagringskostnader. Anslaget omfattar också personal- ochkapitalkostnader för beredskapslagringen samt hyreskostnader för lagringsanläggningar.Sedan den sker lagringen huvudsakligen i Prop. 1990/91:102 en samordnad organisation inom statens energiverk. 1990/91 Beräknadändring 1991 /92 - 8 934500' har i sin anslagsframställning för /92 beräknatanslaget med utgångspunkt i gällande oljelagringsprogram. Driftkostnadernahar beräknats till 67 600000kr. Kostnaderna för drift av anläggningar har avenergiverket beräknats till 35 100000kr. Kostnaderna för hyror och omsättningav varulager har av verket angivits till . Kapitalkostnadernahar beräknats uppgå till totalt . I kapitalkostnaderna ingårräntekostnader för lagringsanläggningar och produktlager samt avskrivningar påanläggningar. Jagberäknar anslaget, exkl. mervärdeskatt, för nästa budgetår till 398 316500kr.Samtliga personalkostnader för den regionala organisationen inkl. deltids- ochextrapersonal, beredskapsersättning och diverse tillägg har jag beräknat under mbrikenpersonalkostnader. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Drift av beredskapslager för /92 anvisa ett förslagsanslagpå . Beredskapslagring och industriella åtgärder 1989/90Utgift 63 509 582 Reservation 176436 229 1990/91Anslag 7 270000 1991/92Förslag 7636000' Frånanslaget betalas kostnader för investeringar i produkter och anlägg ningar samt för industriella åtgärder. Syftet med de industriella åtgärderna är att säkerställa flexibiliteten i energisystemen. Det rör sig om strategier och förberedda konsumtionsreglerande åtgärder för att styra över efterfrå gan till alternativa bränslen och drivmedel. Under anslaget beräknas också medel för handlingsberedskap innefattande kostnader för bl. a. utbildning 42 ochövning av personal i krigsorganisationen samt för utveckling av ranso- Prop.1990/91:102 nerings- och krishanteringssystem. Medlenunder anslaget ingår i.det civila försvarets planeringsram. Detföreligger enligt statens energiverk inte något behov av investeringar iprodukter och anläggningar. En ökad handlingsberedskap skall delvis kompenserabortfallet av olja i samband med utförsäljningen av de statligaberedskapslagren. Förberedelser för en krissituation bör omfatta konsumtionsreglerandeåtgärder och efterfrågestyrning till altemativa bränslen och drivmedel. Enöversyn av ransoneringssystemen pågår inom statens energiverk. Arbetetmed kris- och krigsorganisationen kommer att fullföljas. En ökad tillsyn avtvångslagren fortsätter. Överanslaget finansieras även repetitionsutbildning av vapenfria tjänstepliktiga,vissa kostnader gällande Drivmedelcentralen ABs verksamhet samt utbildning,övningar och spel. Förhandlingsberedskap och industriella åtgärder erfodras enligt verket . Förnyinvesteringar i produkter och anläggningar beräknar jag inga kostnader underdetta anslag för nästa budgetår. Flexibiliteti energisystemen skapas genom bl. a. industriella åtgärder.Handlingsberedskapen stärks genom utbildning och övning av krisorganisationen. Föratt garantera att föreskriven lagnngsskyldighet uppfylls bör reglerna förtvångslagring ses över. Detta innebär att kontrollen av de lagringsskyldigakommer att intensifieras. /92 beräknar jag efter samråd med chefen för försvarsdepartementetkostnaderna för handlingsberedskap och industriella åtgärder exkl.mervärdeskatt till sammanlagt 7636000kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Beredskapslagring och industriella åtgärder för /92 anvisaett reservationsanslag på . Åtgärder inom delfunktionen Elkraft 1989/90Utgift 14130000 Reservation 16 520000 1990/91Anslag 21930000 1991/92Förslag 32 360000' Från anslaget betalaskostnader för att stimulera andra kraftföretag än Prop. 1990/91:102 statensvattenfallsverk att vidta beredskapshöjande åtgärder i sin fredstida Bilaga6 verksamhet. Via anslaget finansieras således bidrag till vissa tilläggsinvesteringarsom kraft- och distributionsföretagen gör för att öka säkerheten i elsystemen.Detta kan t. ex. avse installation av reservanordningar och andra åtgärder sommöjliggör start och drift av separata system. Anslagetingår i det civila försvarets planeringsram. Medlendisponeras av statens energiverk som har ett samordnande ansvar för helafunktionen. Medlen skall av ställas till statens vattenfallsverksförfogande. Regeringenhar i proposition 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt föreslagit attstatens vattenfallsverk skall ombildas till aktiebolag den . Ioch med att ombildas till bolag bör verkets nuvarande uppgifter attleda och samordna beredskapsplaneringen för landets elförsörjning överförastill annan myndighet. Regeringenavser att återkomma till frågan om beredskapsplaneringens organisatoriskatillhörighet i den proposition om energiberedskap m.m. som regeringen avser attförelägga . Energiverketföreslår att 76 milj. kr. skall anvisas under anslaget för nästa budgetår. Planeringenav anslagets utnyttjande bör enligt ske i samband med de enskildakraftföretagens ordinarie fleråriga investeringsplanering. För att medlenskall kunna användas rationellt bör bemyndigas att medgeVattenfall att besluta om långsiktiga åtgärder motsvarande helaanslagsbeloppet för budgetåren 1991/921993/94 samt med halva anslagsbeloppetför budgetåren 1994/951995/96 enligt programplanen för det civila försvaret1991/92-1995/96. Eftersamråd med chefen för försvarsdepartementet beräknar jag behovet av medel, exkl.mervärdeskatt, för åtgärder inom delfunktionen Elkraft till 32360000kr. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att under /91 ikläda statenförpliktelser för /95 inom de ramar som angavs för detta ändamåli programplanen för det civila försvaret för perioden /90 -1993/94. Jaganser att det är angeläget att man får en långsiktig stabilitet när det gällerstimulansåtgärderna för beredskapsåtgärdema inom kraftindustrin. Föratt medlen skall kunna utnyttjas rationellt bör därför den nya näringspolitiskamyndigheten av regeringen få bemyndigande att under /92 beslutaom stimulansåtgärder, som innebär åtaganden för /96. Myndighetenbör därefter för detta ändamål få bemyndigande att medge rätt att ikläda staten förpliktelser med högst 44 Förslaget innebär förpliktelser efter Prop. 1990/91:102 nuvarande försvarsbeslutsperiod. Jaghemställer att regeringen föreslår 1.att bemyndiga regeringen attunder /92 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband medplanering av stimulansåtgärder för andra kraft- och distributionsföretag änstatens vattenfallsverk för att öka säkerheten i elsystemen, vilket innebäråtaganden om högst . 2.att till Åtgärder inomdelfunktionen Elkraft för /92 anvisa ett reservationsanslag på32 . pop- i990/9i:i02 Bilaga7 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 14 febmari 1991 Anmälan till proposition om verksamhet och anslag inomtotalförsvaret under /92 Disposition av inkomster vid försäljning av fast egendom Utvecklingeninom totalförs\'aret kommer sannolikt att innebära fortsatta genomgripande stmkturförändringar.Detta nödvändiggör bl.a. en omprövning av statens nuvarande irmehav av mark, byggnaderoch anläggningar. Några av de fastigheter som disponeras för förs-varsända-målkommer sannolikt att kunna utnyttjas för andra statliga ändamål medan andrafastigheter bör kunna avvecklas. kommer krav att ställas påersättningsinvesteringar dels för att öka utnyttjandegrdden vad gällerbefintliga anläggningar dels i samband med omlokalisering av befintligverksamhet. Detstatsfinansiella läget understryker det angelägna i att tillgängliga resurserutnyttjas så effektivt som möjligt. Stora krav måste därför ställas på omprioriteringarinom ramen för befintliga resurser, framförallt inom det militära förs\'aret,. 1 detta läge är det viktigt att även pröva möjligheternatill förstärkning av statens inkomster, bl.a. genom avyttring av sådanafastigheter som inte längre behövs för verksamheten. Förinvesteringar inom det militära försvaret gäller att kostnader för mark,byggnader och anläggningar direktavskrivs. Investeringarna belastar såledesinte försvaret med kostnader för det kapital som mot-s\'arar statens kostnadför upplåning av medel för investeringarna ifråga. Detta har motiverats medhänsyn till egendomens användning. Om den festa egendomen inte längre behövsför försvarsändamål och därför säljs är huvudregeln att inkomster vidförsäljning inlevereras över statsbudgetens inkomstsida, eftersom detta är detenda sättet för staten att tillgodogöra sig eventuell förräntning på kapitalet.En konsekvens av detta förfarande är att myndigheterna inom det militära för-s\'arethar dåliga incitament att frigöra det fastighetskapital som inte behövs iproduktionen. Chefenför förs\'arsdepartementet har tidigare denna dag redovisat förslag till en utveckling av den finansiella styrningen inom det mili tära förs\'aret i syfte att dels öka säkerheten i planeringen och genom- 46 förandet, dels ökaincitamenten till ett ekonomiskt riktigt beteende. 1990/91:102 Bl.a. föreslås införande av kapitaltjänstkostnad för mark, byggnader Bilaga 7och anläggningar. Därigenom skapas fömtsättningar för att stärka myndighetemas motiv för fortlöpande omprövning av behovet av festigheter m.m. ochför regeringen att bedriva en aktivare förmögenhetsförvaltning. Nuvaranderiktlinjer för försäljning av fäst egendom har beslutats av /88 (prop. 1987/88:100, bil. 9 s. 39, FiU26, rskr. 338).Regeringen har bemyndigande att besluta om försäljning av fastegendom till kommun för samhällsbygg-nadsändamål. Regeringen kan vidare beslutaom försäljning av fastighet upp till ett belopp av 50 milj. kr. under fömtsättningatt överskottet från försäljningen återanvänds för investeringar i form av bygg-produktioneller inköp av fastigheter. Innebörden av bemyndigande är såledesatt regeringen skall planera och genomföra försäljningar och reinvesteringarutan att statens samlade förmögenhet urholkas, dvs. att ingennettoutförsäljning av statens fasta egendom sker. Inkomsterfrån försäljning av fast egendom redovisas normalt under statsbudgetensinkomstsida. Inom område har regeringen i vissa fallbeslutat att får balansera försäljningsintäkter i ny räkningför att dessa skall kunna utnyttjas för investeringar under efterföljande år.Enligt min mening bör en motsvarande ordning prövas inomförsvarsdepartementets område. Detta bör kopplas till den kommandeomstruktureringen och skall ses som en tidsbegränsad åtgärd, fr.o.m. budgetåret1991/92 och under den kommande försvarsbeslutsperioden. Sammanfattningsvisanser jag att regeringen bör förstärka statens inkomsterför att möta det utgiftstryck som följer av omstmktureringen av försvaret.Detta kan ske genom att regeringen, med stöd av ovan nänmdabemyndigande, får disponera inkomster från försäljning av fest egendom inomförsvarsdepartementets område för reinvesteringar. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört om disposition av inkomster vid försäljning av fast egendom. Tryckeri, 1991 47