prop · GE03136 · 1990-12-31 00:00:00 — Frågan om framlida inflytandeslruktur och vägval när detgäller kapitalanskaffning bör sålunda kunna avgöras internt av förlroendemannaorganisalioneni rollen som huvudmän och ägare lill den planerade sparbanksgruppen. Del kanvidare ifrågasättas om det över huvudtagel är meningsfullt med en mycket genomgripandebolagiseringsprocess av det slag som föreslås om denna på formell elleridémässig grund ulesluler riskkapitalinsalser från externa ägare. Avmotiven till förfatlningsförslagen bör enligt fullmäkliges mening kunna utläsasalt bolagsformen är direki anpassad för extern kapitalanskaffning av olikaslag, däribland ägarinsalser där enskilda bereds del i rörelsens vinst. Härfinns således en grundläggande skillnad gentemot ordinära sparbanker som direkisammanhänger med den ändrade associationsformen. I detta avseende kan förslagelom tillskapandet av sparbanksgruppen ses som inledningen lill en genomgripandeomstrukturering av den svenska sparbanksrörelsen. Iförslaget sägs uttryckligen all sparbankerna också i fortsällningen avses allvara oberoende av externa ägare. 1 bolagsordningen för holdingbolagelSparbanksgruppen AB skall inläs beslämmelse om all sparbankssliflelserna inleskall kunna frånhändas aktieinnehavet i hodlingbolagel. Avkastning av sliftelsekapilalelskall vidare användas bl a för all skapa resurser för nyemissioner "iSparbanksgruppen". Sparbankssliflelserna skall ha rält all förvärva aktiersom emitlerats av företag inom koncernen. Någothinder i lagen mol extern finansiering och således externa ägare finns inle uppställt. Det kan alltså inle anses klarlagt all den nya koncer nen de facot kommer att kunna hålla sig fri fårn externa ägare. All i lagsliflningen föra in en specialbeslämmelse härom vilkel egentligen skulle erfordras för tillgodoseende av del angivna syflel är självfallel en orimlig lösning. 8 Skattefrågor Prop. Fråganom skallebefrilse skall medges vid frågavarande ombildning är en politiskbedömning. Kammarrätten noterar därför endast att bestämmelser motsvarande deni 8 kap 8 § sparbankslagen föreslagna finns i belänkandel SOU 1989; 103 "Hypoteksinsliluleni framliden". Enligten fast praxis, som godkänts av regeringen, medges som regel inte dispens från stämpelskallvid överlåtelse av fastigheter inom en koncern eller annan företagsgrupp. Skälsaknas att behandla detta fall annorlunda. Kollegiet avslyrker därför förslagetall sparbankerna och de bolag som skall bildas enligt promemorian befrias frånskyldigheten all belala stämpelskall med anledning av omorganisationen. 8.3 Fullmäktige i riksbank Sparbanksföreningenuppmärksammar också frågan om de skattemässiga konsekvenser som kan uppstå, tex i form av exlra ullagsbeskallning vid de planerade rörelseöverlålelsernaeller slämpelskalt vid olika fastighetsöverlåtelser och aktieemissioner.Diskussionen i promemorian mynnar ul i förslag om all någon exlraskattebelastning inle skall uppkomma på grund av omstruktureringen försparbankerna, förutsatt atl rörelseöverlålelserna sker lill bokförda värden (8kap 8 § lagförslagel). Fullmäklige har i delta avseende inget all erinra. Underförulsällning alt stiftelserna inte är att anse som allmännyttiga, vilket anges vara avsiklen enligt promemorian, torde beskattningen av medel som förs till stiftelserna från sparbanksakliebolagen inle skilja sig från vad som gäller för vanlig bankrörelse. På denna punkl är emellertid förslagel inle hell entydigt. Av 2 § förslagel till stadgar för stiftelsen banken framgår nämligen all stiftelsen utöver atl främja spararnas villkor och verka för atl Sparbanksgruppen skall vara en effekliv konkur rensfaktor på kredilmarknaden har lill ändamål all inom ramen för del överskott som stifelsen lämnar i sin verksamhel främja den regionala utvecklingen vad avser näringsliv, forskning, utbildning, kultur och lik nande inom det geografiska område som omfallas av stiftelsens verksam het. Stiftelsen skall för delta ändamål lämna bidrag till institutioner, forskningsgrupper och andra fyskiska och juridiska personer. För dessa bidrag kommer stiftelserna sannolikt att få full avdragsrätt (jfr förordning en (1975:127) om avdrag för bidrag till forskning m.m.) och därmed skattebefrielse för viss del av stiftelsens intäkter. Del är osannolikt all sparbanksakliebolagen kan få viss revenue av den förutsatta bidragsverk- 103 Donationer ochsponsring kan l ex vara ell sätt alt vidga Prop. 1990/91:136 sparbankernaskundkrets. För bankaktiebolag är möjligheten att ge dylika Bilaga 3 bidragbegränsad. Medhänsyn till atl förslagel endasl har lill syfle all åstadkomma en intern slrukluromvandlingav sparbankrörelsen anser del rimligt alt en omvandling av en sparbank lillsparbanksakliebolag inle drabbas av några skatteeffekter. Delär emellertid vikligl all konkurrensen får verka hell neutralt. Denstrukturella omvandling som är avsedd måste därför ske ulan all sparbanksrörelsenges favörer i förhållande lill vad som gäller i annan bankverksamhet. Härvidmärks främsl diskussionen om de rimliga i alt om-vändlingen inle föranledernågon skallebelaslning och den jämförelse som därvid görs med hypoteksinslilulenoch med sparbanker i andra nordiska länder. Riktigare hade därvid varil allgöra jämförelser med liknande strukturella omvandlingar i del svenskabankväsendel i övrigl. Omvandlingen har närmasl karaklär av fusion mellaningående sparbanker. har ingel all erinra mol skallebefrielse,men endasl i den mån del skulle ske om molsvarande ålgärder skulle vidias inomdel svenska bankväsendel i övrigl. Sedanlänge har principen upprällshållits all ägande och kredilgivning skall hällasisär. 1 banklagstiftningen har principen kommit lill ullryck t ex i delgenerella förbudel för banker atl förvärva aktier. Bankinspektionen har ocksåövervakat all förbudet inle överlrätts genom I ex avtal mellan bank och s knärslående förelag. Närdel gäller sparbanksföreningens engagemang i olika inveslment-ochutvecklingsbolag har bankinspektionen ansett det vara en lucka lagsliflningenalt sådana engagemang har kunnal göras ulan all inspektionen haft möjlighet altinskrida däremol, eftersom sparbanksföreningen inle slår under inspektionens lillsyn.Frågan behandlades också kredilmarknads-kommileéns belänkande (SOU 1988:29) ochutmynnade i ell förslag om en bestämmelse om all en branch- ochcentralorganisation för bank inle får bedriva verksamhet som slår i slrid medbankrörelselagen. Bankinspektionen har slälll sig bakom della förslag. Tankenär nu all ombildas lill en stiftelse som äger (). bolag äger i sin 104 tur som äger aktier i dels industriföretag . 1990/91: 136 som t ex som t ex Eken, och Bilaga 3 uttalas i förslaget atl dess ansvar är alt styra och leda SFAB;s verksamheloch i syfle all symbolisera sambandet med skallden ha en minorilelsposl i della bolag. uttalas atl ägarsamordningenav sparbankssfären skall säkerställa genom personsamband mellanstyrelserna i stiftelsen. T.ex., sägs del, kanpresidiet i Sparbanksgruppen vara slyrelse i Bankinspektionenär medveten om all principen om åtskillnad mellan ägare och kredilgivning kan kommaall får överges som en följd av anpassning lill inlernalionella förhållanden.Intill dess en sådan ändring kan komma all göras bör emellertid den nuvarandeprincipen upprällhållas. Däravföljer alt del enligt bankinspektionens uppfaltning är nödvändigl med en klaråtskillnad mellan den nu diskuterade stiftelsen och . All lålapresidiet i sistnämnda bolag ulgöra slyrelse i Stiftelsen är enligtinspektionens uppfattning inte acceptabelt. Den armlängds avstånd som krävsmellan stiftelse som slår bank nära och banken bör medföra att annanrepresentation än viss sådan på slyrelsenivå är utesluten. Åtskillnaden börockså markeras genom alt stiftelsen inte äger aktier i . Vadså gäller representation i SFAB med delägda bolag ulgår bankinspektionen frånatt bankreresentation inte förekommer i företag som avses i 7 kap 9 §bankrörelselagen eller utpräglade högriskförelag. Enligtbankinspektionens uppfattning bör stiftelsens roll klarlägga i del fortsatta arbetet. Avsiklenär även att förändra rollen för genom atl låtasparbanksgruppen träda i föreningens slälle som en cenlral somordnande instans.Föreningen foreslås mol denna bakgrund kunna ombildas lill en självsländigstiftelse, med huvudsaklig uppgift alt förvalta och administrera etl anlal inveslmenl-och utvecklingsbolag. Ägarrollen i olika näringslivsförelag skulle därmedsepareras från sparbankernas verksamhel i övrigt. 1remissvaret över kreditmarknadskommileéns slutbetänkande ()behandlade fullmäktige frågan om sparbankernas ägarengagemang och riskkapilalsalsningarvia sparbanksföreningen. Ulredningen hade pekal på all de rådande indirektaägarförhållandena skapade möjligheter för sparbanker all kringgå centralaförbud i banklagstiftningen. Förslag lill kompletterande lagregler fördesfram, bl.a. förbud i vissa fall för styrelseordförande i bank all vara ledamoli investmentbolag och begränsningar i möjligheterna för branchorganisalionerpå bankområdel all förvärva aktier. Fullmäklige lillslyrkle ulredningensförslag, men erinrade om all de olika bankfräinmande verksamheterockså kan bedrivas via bankanknulna stiftelser. Sparbankernasförslag aktualiserar på nyll dessa gränsdragningsproblem 105 och kringgåendemöjligheler.Fullmäklige vill understryka atl den föreslag- Prop. 1990/91:136 na stiflelsekonslruktioneni sig inle ger några garanlier för all inveslmenl- Bilaga 3 bolagsverksamhetereller andra bankfrämmande verksamheter effektivt separeras frånsparbanksgruppens egen rörelse. Val av bemanning och organisationslösningar i övriglmåsle därför granskas närmare som ell led i den fortsatta beredningen avsparbanksföreningens förslag och i den erforderliga dispensprövningen. av del slag som sparbankerna tänker sig slår formellt inte undernågon banktillsyn. Del hindrar emellertid inte atl det enligt fullmäktigesmening är en viktig lillsynsuppgift för bankinspektionen atl övervaka attbanklagstiftningens aktieförvärvsförbud inte kringgås via anknytningar av olillålelslag mellan stiftelsen och banken. Såsomkredilmarknadskommitlén konslalerar i sitt belänkande (SOU 1988:29, del 1, sid350) har sparbankerna genom dotterbolag till kunnat gå vidsidan av lagstiftningen och skaffat sig sådana engagemang i enskildanäringslivsförelag som kan jämställas med direkla ägarintressen. Detta stridermot grunderna för bankrörelselagens principiella aktieförvärvsbud. Innebördenhärav är alltså att sparbankerna i viss mån har kunnal ägna sig ålbankfrämmande verksamhet. Även om den bankfrämmande verksamhelen enligt förslagelkommer all ligga ulan-för koncernen är avsiklen all ell samband skall finnasmellan olika grenar inom sparbankssfären genom en övergripande policy- och ägargemenskap.Följden blir en legalisering av möjligheten för sparbankssfären alt i sig rymmabankfrämmande verksamhet. Enligt förarbetena till 1 kap 4 § utgör detförhållandet, alt moderföretaget har intressen i andra företag utanförkoncernen som driver finansiell verksamhel, en omständighet som bör kunna ledatill alt dispens inte medges. Omden bankfrämmande verksamhel, som bedrivs inom sparbankssfären, fårbedrivas även i framliden av för sparande ochutveckling men utanför den nya koncernen har sparbanksrörelsen givetvis eltförsteg framför övriga bankgrupper. Denna verksamhel bör därför vara tillåtenendast under förulsällning alt även övriga bankgrupper får bedriva motsvarandeverksamhet. 9.2 Kapitaltäckningsfrågor 9.2.1 Bankinspektionen Ettmyckel viktigl skäl till den omstrukturering som planeras är all säkerställa sparbankernas kapitalförsörjning. Sparbankerna har ju till följd av sin konstruktion varit hänvisade lill all bygga upp sin kapitalbas genom att av överskott i rörelsen bilda reserver saml all utge förlagslån. Med en ulveckling i sparbankerna mol mera kapilalkrävande placeringar har del visal sig svårl att bygga upp en kapitalbas i takt med expansion av rörelsen. Även om många framför allt små och medelstora sparbanker f n inte 106 har svårigheter altuppfylla kapilalläckningskravet lorde kapitalbildningen Prop. 1990/91:136 på siklfå lösas genom externa tillskoll. Några av de slörre sparbankerna Bilaga 3 harredan nu problem med kapilaltäckningen.Bankinspektionen har i del föregåendeavvisat förslaget alt kapitaltillskott skulle kunna göras genom belåning avaktier i . Bankinspektionen vill påpeka yllerligare enomständighet som bör beakias vid ombildningen. Det har sagts atl stiftelsernashuvudsakliga tillgång blir aktier i . Det framgår inle klarl avulredningen hur sparbankernas fastigheter skall ■behandlas. Om dessaavses föras lill stiftelserna kommer inspektionen atl uppmärksamma alt dennaöverföring inte ger en möjlighet lill konstlad kapitalbildning genomuppskrivning av fastighetsvärden. Banklagstiftningen kommer all förändras pågrund av kredilmarknadskommilléns förslag. Inspektionen har lidigare redovisatproblemaliken "fri seklor" för bankerna. Mot den bakgrunden bör delutrymme för medelsplacering som sparbankssliftelsen har enligt stadgeförslagetpreciseras. Det bör vara hell uteslutet att sparbankssliflelserna utvecklas iriktning mot regionala utvecklingsfonder. Bankinspektionen har också utgåttfrån all så inle heller är syfle. Enligtulredningen är en väsentlig uppgift för sparbankssliflelserna all förvallaaktierna i moderbolaget. Sliftelsekapilalel dvs aktierna i moderbolaget skallkunna belånas för "all säkerställa Sparbanksgruppens kapitalförsörjning"(s 59). Enligt bl a 6 kap 9 § bankakliebolagslagen får elt bankaktiebolag inleförvärva eller som pant ta emol egna aktier. Etl dotterbolag får inle hellerförvärva eller som pant ta emot aktier i moderbolaget. Samma regler gäller (1kap 5 §) även om moderbolaget inle är bank. Kollegiet anser förslagel alt sparbankssliflelsernaskall kunna pantsätta aktierna i moderbolaget för alt trygga moderbolagelskapitalförsörjning oförenlig med bankakliebolagslagens bestämmelser i bl.a. 6kap 9 §.En stiftelse skall normalt inle belåna sin egendom för atl bedrivaaffärsrörelse. Om sparbankssliftelsen inle kan belala tillbaka lånen, kanaktierna nämligen utmätas eller stiftelsen försättas i konkurs. Det kan medföraatl aktierna i moderbolaget säljs på öppna marknaden. Fråganom den nya koncernkonslruktionen innebär några fördelar för sparbankerna ur kapitaltäckningssynpunkt är inle alldeles lätt all bedöma. För den verksamhel som bedrivs inom koncernens ram är kraven på kaptialläckning troligtvis detsamma. Däremot kan det förhållandet att viss sparbanksnära verksamhet kommer all bedrivas formellt utanför koncer nen innebära fördelar ur kapitaltäckningssynpunkt eftersom sådan verk samhet inle kommer all träffas av reglerna om konsoliderad kapilalläck ning. 9.2.4 Svenska Fondhandlarefiireningen Prop. Delär vikligl alt konkurrensneutralitet med närmast jämförbar verksam- rJiiagaJ het också i övrigt upprätthålls. bör tillses alt verksamhelen som iövriga banker, liksom i fondkommissionsbolag, organiseras så att den kräver kapilalläckningfår en likartad behandling i del omstrukturerade sparbanksväsendet. Enannan fråga som är av intresse för dipensprövningen är hur ägarinflylandelskall ulövas av moderbolaget. Så som strukturen är tänkt skall stiftelsernasstyrelseledamöter och huvudmän vara representerade i sparbanksaktiebolagen. Slifleisernaskall också ha rält att förvärva aktier i dessa bolag. På så sätt kommer alltsåägarinflylandel i dotterbolagen all ulövas av moderbolagets ägare i slällel försåsom vederbort av moderbolagets slyrelse. Del finns idella sammanhanganledning alt erinra om regeringens dispensbeslut beträffande . 1detta inskärptes vikten av atl inflytandet över koncernens verksamhet utövadesfrån moderbolaget och inle från enskilda inflytelserika ägare lill detta.Styrningen av koncernen sades skola vara klar och entydig. Risken förotillbörligt inflytande på koncernensverksamhel skulle därmed förhindras. Avdenna anledning fickmoderbolagets största ägare i ,, vara representerad enbarl i moderbolagels styrelse och där utövasitt ägarinflylande och inle i dotterbolagens styrelser. Det bör alltså kunnaanses slrida mol själva koncernprincipen alt låta stiftelserna i egenskap av holdingbolagelsägare ulöva sitt inflylande direki i holdingbolagels dotterbolag på del sällsom förulsälls i promemorian. Avförslaget framgår atl avsiklen är all senare söka om dispens enligt 1 kap. 4 § bankakliebolagslagenför de tilltänkta sparbanksakliebolagen alt bli dotterbolag lill holdingbolagelSparbanksgruppen AB. Med hänsyn lill all hela förslagel bygger på alt dennakonstruktion kan genomföras finns anledning att redan nu granska förulsätlningarnaför en sådan dispens. SFF begränsar sig lill alt la upp en aspekt, nämligen ägarinflylandel. Enligtförslagel kommer sparbankssliflelsernas slyrelseledamöler och huvudmän all vararepresenterade i sparbanksakliebolagen. Stiftelsernas slyrelseledamöler förulsällstillika bli slyrelseledamöler i sparbanksakliebolagen, låt vara allstyrelsevalen formellt sker på sparbanksaktiebolagens årsstämmor, som ju kommerall hell kontrolleras av . Denfaktiska innebörden av delta förslag är all Sparbanksgruppens ägare, dvs sparbankssliflelserna, kommer all ulöva Sparbanksgruppens ägarinflylande över sparbanksaktiebolagen. är inle förenligt med den praxis som utbildats sedan Golagruppen bildals, nämligen all det är 108 moderbolaget, inlemoderbolagels ägare, som skall ulöva moderbolagets Prop. 1990/91:136 ägarinflylande i dotterbolagens slyrelser. Delkan enligt SFFs mening inle vara rimligt atl belräffande olika holdingbolagskonstruklionerpå bankområdet tillämpa två vill skilda principer i fråga om moderbolagels ägarinflylandepå dotterbolagen. En likformig princip måste gälla. Denna fråga måste lösas i dellalagstiftningsärende. 10 Vissa övriga frågor 10.1 Begränsningar för anställda Kammarrällenanmärker alt motsvarighet lill de begränsningar för anslällda i attvara styrelseledamot m. m., vilka återfinns i 3 kap 3 § och 4 kap 2 §sparbankslagen, ulan några motiv redovisals, har bortfallit i föreslagna 9 kap 3§och 10 kap 2§ samma lag. Vidare kan förbudel i föreslagna 9 kap 5 § för anslälldi stiftelsen all vara ordförande eller vice ordförande inle anses fylla samma syflesom förbudel enligt 3 kap 10 § för anslälld "i banken". Domslolenanser, att de föreslagna lagrummen bör innehålla molsvarande begränsningar,såvida inte slarka skäl lalar för annal. Sådana skäl har inle redovisals ipromemorian. 10.2 Sparbankernas säkerhetskassa m. m. Sparbanksföreningenär belräffande den i särskild lagsliflning, nämligen lagen (1934:300) omsparbankernas säkerhetskassa, reglerade säkerhetskassan inte f n beredd atl laställning till kassans framtid. Säkerhetskassanhar ell slags försäkringsfunklion. Det pågår f n en departemenlal ulredning ominlåningsförsäkring. För bankinspektionen framslår del under sådanaomständigheter som mest praktiskt all till dess utredningen är klar med sitt arbeleinle ändra i den lagsliflning som reglerar säkerhetskassan. Vadgäller grundfond möler den föreslagna praktiska hanteringen inle någon erinran. föreslår all 14 § i sparbanksstifelsens stadgar skaföreskriva alt stiftelsen är undaniagen från tillsyn enligt lillsynslagen. Av2 § 8 p samma lag följer då all stiftelsen inle är anmälningsplik- Likaså föreslår föreningen all regeringen ska faslslälla sparbanksstiflel- 109 9 1990/91. sernas sldgar, variframgår atl slifleiserna slår under särskilt anordnad Prop. 1990/91:136tillsyn (bankinspektionen). Enligt 2 § 3 p lillsynslagen är slifleisernabefria- Bilaga 3 de från anmälningsplikt även på denna grund. Pågrund av båda dessa omständigheter anser föreningen atl del är lillräckligl altslifleiserna slår enbarl under bankinspektionens tillsyn, vilket kan ske med etltillägg i 7 kap 17 § bankrörelselagen. Länsstyrelsenkan inte finna någol avgörande skäl för alt sparbankslif-lelserna ska ställaunder bankinspektionens lillsyn. Påsidan 76 i förslagel framhåller visserligen föreningen all "del ärnaturligt atl sparbankssliflelserna slår under bankinspektionens lillsyn,eftersom dessa stiftelser har elt nära samband, såväl personellt som ägar-mässigl,med -verksamhelen i Sparbanksgruppen". Somnämndes inledningsvis kan en stiftelse varken ha medlemmar eller ägare. Det ärändamålet som "äger" stiftelse förmögenheten. Detfaktum alt sparbankssliflelserna i förslagel givils elt nära samband medSparbanksgruppen ägarmässigt såväl som personellt, bör enligt länsstyrelsensmening inte vara vägledande för en bedömning av tillsynsfrågan. Av7 kap 17 § bankrörelselagen framgår all bankernas pensions- ochpersonalstiftelser ska slå under bankinspektionens lillsyn. Stiftelserna slårgenom Iryggandelagens regler också under länsslyrelsens lillsyn. Då pensions-och personalstiftelserna är av arbelsgivaren grundade stiftelser är del i ochför sig naturligt atl även slifleiserna underkastas tillsyn av sainma myndighelsom bedriver lillsyn över arbelsgivaren; jfr 7 kap bankrörelselagen. Dellautesluter emellertid inle all lillsyn bedrivs även med stöd av annan lagsliflning.Så är fallel belräffande pensions- och personalstiftelser, eftersom de ansesfrämja etl allmännyttigt ändamål. Tillsynslagen såväl som Iryggandelagen ärtillämpliga på dessa stiftelser (se ovan). Bankinspektionens lillsyn enligtbankrörelselagen innefattar t ex ingen tillämpning av de lidigare omnämndaansvarsreglerna för styrelseledamöter (§§ 6 och 7 i lillsynslagen). Inle hellerdå del gäller frågan om tillsynsmyndighetens möjligheter att på olika sättagera mol stiftelsen, har bankinspektionen några befogenheter motsvarande demsom följer av lillsynslagen. Enlillsyn enligt förslagel får således inle den omfattning och det innehåll somsistnämnda lag föreskriver. 10.4 Kravet på överskådlighet och enhetlighet m. m. Avpromemorian framgår atl avsiklen är alt senare ansöka om dispens enligt 1 kap 4 § bankakliebolagslagen () för de lilllänkia sparbanksak liebolagen all bli dotterbolag lill holdingbolagel . Med hänsyn lill all den här konstruktionen är avgörande för hela omorga nisationen bör de rällsliga möjligheterna lill en sådan dispens prövas redani lagsliflningsårendel. krav för dispens är all den nya organisationen skall vara enhetlig och 110 överskådlig för såvälkunder som myndigheter. Som framgår av förslaget Prop. 1990/91: 136 kommerendast en begränsad del av sparbankssfären all verka inom kon- Bilaga 3 cernen.T ex skall de nybildade stiftelserna även som Sparbankernas stiftelseförsparande och utveckling jämte dotterbolag ligga utanför koncernen. Allkoncernen är avgränsad på detta sätt är sannolikt inle lätt all uppfatta för allmänhelen.Vilken verksamhel som skall finnas kvar och bedrivas i stiftelserna sedansjälva bankrörelsen flyttats över till sparbanksakliebolagen framgår inleheller klarl av förslaget. Stiftelserna är vidare, som lidigare anförts, i sigdiffusa till sin rällsliga associationsform. 10.5.1Landsorganisationen i (LO) Isamband med de föreslående EES-forhandlingarna kommer att förhandla medEG om atl ingå i en stor europeisk marknad för bankverksamhet och finansiellatjänster i övrigt. Denna bygger på fri etablering av filialer lill olika slagsfinansförelag i elt annal EES-land. Diskriminering av banker och förelag från ellannal EES-land skulle vara förbjuden. som banklagstiftningen skulleunderkastas EES-normer, dvs. i slora drag existerande och planerade EG-normer,skulle utlandsfilialer slå under hemlandets banklillsyn. Den starkt ökadekonkurrensen på finansmarknaderna som är all förutse som ell resultat, omdenna del av EES-avialel kommer lill stånd, kommer all leda lill starkareförändringar i bankslruk-turen än annars genom fusioner, sammanslagningar ochnedläggningar. För framgång på marknaden kommer del alt krävas dels en effeklivoch snabb anknyining lill billig finansiering och ett brett register av olika finansljänsleroch dels möjlighet all via ett utbrett kontorsnäl samla upp sparande och tjänsteflerfrågan.