prop · GE03154 · 1990-12-31 00:00:00 — Annan änfinansbolag får inte i sin firma eller annars vid beteckning av verksamhetanvända ordet finansbolag eller finansaktiebolag. Företagsom har fått tillstånd att driva finansieringsverksamhet enligt denna lagkallas finansbolag. Annan än finansbolag får inte i sin firma eller annars vidbeteckning av verksamhet använda ordet finansbolag eller finansaktiebolag. Eltfinansbolag får ge ut obligationer och andra fordringsrätter som är avseddaför admän omsättning. Förvärv av aktier ellerandelar i förelag kräver tillstånd av bankinspektionen, om förvärvet ingår sometl led i organisationen av verksamheten. finansbolag fårbara efler tillstånd av bankinspeklionen inrätta filial i ullandel. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1990/91; 154 Kapitalbasenulgörs av summan av primärt och supplementärt kapital efter avräkning enligtsista stycket. Det primära kapitalet skall utgöra minst hälften avkapitalbasen. Medprimärt kapital avses: A. Egetkapital. C. Sjuttioprocent av det belopp som svarar mot bolagets reserver till följd av avskrivning på egendom som upplåtits till nyttjande. Medsupplementärt kapital avses det nominella värdet av förlagsbevis och andraskuldförbindelser med en ursprunglig löptid av och med rätt tillbetalning först efter bolagets övriga borgenärer, dock sammanlagt högst tillett belopp som motsvarar hälften av det primära kapitalet. Bevis och andraskuldförbindelser vilkas återstående löptid understiger skall tas upptill ett belopp som motsvarar tjugo procent av det nominella värdet som återstår till förfallodagen. Somprimärt eller supplementärt kapital får dessutom, enligt medgivande avregeringen eller efter regeringens bemyndigande av bankinspektionen, räknasandra kapitaltillskott och reserver än som sägs i andra och tredje styckena. Frånsumman av det primära och Från summan av det primära och supplementära kapitalet skall räk- supplementära kapitalet skall räk nas av det bokförda värdet av vad nas av det bokförda värdet av vad som har skjutits till som aktiekapi- som har skjutits till som aktiekapi tal eller i annan form i ett företag tal eller i annan form i ett företag som driver något slag av finansiell som driver försäkringsverksamhet verksamhet som kräver tillstånd. eller något slag av finansiell verk- Någon avräkning skall dock inte samhet som kräver tillstånd. Någon göras om tillskottet uppgår till avräkning skall dock inte göras om högst av företagets tillskottet uppgår till högst fem pro- egna kapital eller motsvarande och cent av företagets egna kapital eller det sammanlagda bokförda värdet motsvarande och det sammanlagda av sådana tillskott inte överstiger bokförda värdet av sådana tillskott av bolagets egna kapi- inte överstiger av bola- tal. Avräkning skall inte heller gö- gets egna kapital. Avräkning skall ras för tillskott / företag som omfat- inte heller göras för tillskott som tas av bestämmelserna i 11 c §. belöper på företag som omfattas av kapilalkravi 11 c §. II b f Kapitalkravet enligt11 § bestäms i förhållande till bolagets tillgångar samt sådanagarantiförbindelser och andra åtaganden på kapitalmarknaden som innebär enkreditrisk för bolaget (placeringar). Placeringarna delas in i följandegrupper: A. Tillgångaroch åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket A bankrörelselagen (1987:617). B. Tillgångaroch åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket B bankrörelselagen. 'Senaste lydelse 1990:1310. Senaste lydelse 1990:1310. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. C. Tillgångaroch åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket C bankrörelselagen. D. Tillgångaroch åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket D bankrörelselagen. Vidbestämmandet av kapitalkravet undantas sådanatillskott som enligt 11 a § sista stycket skall räknas av från kapitalbasen, tillskotti företag som omfattas sådana tillskott som avses av beslämmelsernai 11 c §, 11 a § sistat stycket sista meningen, deplaceringar som anges i första stycket A, fordringarmot företag som ingår fordringar mot företag som ingår i samma koncern som finansbo- i samma koncern som finansbo laget samt laget och som omfattas av be stämmelser om konsoliderat ka pilalkrav samt fordringarsom har garanterats fordringar som har garanterats av ett företag i samma koncern av ett företag som ingår i samma som finansbolaget. koncern som finansbolaget och som omfattas av bestämmelser om konsoliderat kapilalkrav. Iövrigt skall vid bestämmandet av kapitalkravet placeringarna tas upp tillsammanlagt tjugoprocent av summan av de placeringar som anges i första stycket B, femtioprocent av summan av de placeringar som anges i första stycket C samt helasumman av de placeringar som anges i första stycket D. Tillgrund för bestämmandet av kapitalkravet enligt tredje stycket skallplaceringarna värderas enligt följande: 1.Tillgångar, för vilka reserversom avses i 11 a § andra stycket C har satts av, värderas till sittbruttobokföringsvärde. 2.Övriga tillgångar värderas tillsitt bokförda värde. 3.Garantiförbindelser medanknytning till kreditgivning värderas till sitt nominella belopp. 4.Övriga garantiförbindelservärderas till halva sitt nominella belopp. 5.Andra åtaganden påkapitalmarknaden värderas till sitt nominella belopp, om inte regeringenföreskriver elt lägre belopp. Regeringenfår bemyndiga bankinspektionen atl meddela sådana föreskrifter som enligtdenna paragraf ankommer på regeringen. Omett finansbolag har ett dotter- Om ett finansbolag har ett dotter företag, skall vad som föreskrivs i företag, skall vad som föreskrivs i 11 § om kapitalkrav tillämpas även 11 § om kapitalkrav tillämpas även på koncernen (konsoliderat kapi- på koncernen (konsoliderat kapi talkrav), talkrav), om inle annat följer av Senaste lydelse 1989:1095 29 Koncernens kapitalbas ochpla ceringar skall bestämmas med till ämpning av de regler som enligt 11 kap. 11 § aktiebolagslagen (1975:1385) gäller förupprättandet av koncernbalansräkningar. Även den del av kapitalbasen som belöperpå minoritetsandelar skall ingå. Redovisad goodwill skall räknas av frånprimärt kapital. Placeringarna skall tas upp till de värden som föreskrivs i11 b § eller, om dotterföretaget inte är ett finansbolag, i annan lag. Koncernenskapitalbas och pla ceringar skall bestämmas med till ämpning av de regler som enligt 11 kap. 11 § aktiebolagslagen (1975:1385) gäller föruppräUandet av koncernbalansräkningar. Även den del av kapitalbasen som belöperpå minoritetsandelar skall ingå. Redovisad goodwill som belöper på företag somomfallas av det konsoliderade kapilalkravel skall räknas av från primärtkapital. Placeringarna skall tas upp till de värden som föreskrivs i 11 b §eller, om dotterföretaget inte är ett finansbolag, i annan lag. Det konsolideradekapilalkravel omfaltar inte försäkringsföretag och sådana dotterförelag HUförsäkringsföretag som inle driver någon form av finansieU verksamhel. Finansbolags tillstånd kanåterkallas av bankinspektionen, om bolaget överträtt denna lag eller uppenbartåsidosatt kundernas intressen eller om annars fömtsältningar-na för tillståndenligt 5 § inte längre föreligger. Finansbolags tillstånd kanåterkallas av bankinspektionen, om bolaget överträtt denna lag eller uppenbartåsidosatt kundernas intressen eller om annars förutsättningarna för tillståndenligt 5eller 5a§ inte längre föreligger. Omett tillstånd har återkallats enligt första stycket, skall bolaget stå underbankinspektionens tillsyn till dess att verksamhelen avvecklats eller drivs påett sådant sätt att tillstånd enligt denna lag inte krävs. Ett beslut om ålerkallelse får förenas med förbud att forlsälta verksamhelen. Om det kan antas attelt företag driver sådan finansieringsverksamhet att denna lag är tillämplig,får bankinspeklionen förelägga förelaget atl HU inspektionen lämna deupplysningar om sin verksamhet som behövs för alt bedöma om lagen är tUlämplig. Omnågon utan tUlslånd driver sådan verksamhel som kräver tillstånd enligt dennalag, skall bankinspektionen förelägga honom alt upphöra med verksamheten. År det osäkert omtillstånd krävs för viss verksamhel, får inspeklionen förelägga den som driververksamheten att lämna de upplysningar som behövs för att bedöma om tillståndkrävs. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Förelägganden enligt första och andra styckena får förenas med vite. Ett beslut enligt denna paragraf får överklagas hos kammarrällen. Meddelarbankinspektionen fö- Meddelar bankinspektionen fö reläggande eller förbud enligt den- reläggande eller förbud enligt den na lag, får inspektionen sätta ut na lag, får inspektionen även i and vite, ra fall än som anges i 23 § sätta ut Bankinspektionensbeslut enligt 7 andra fall än som anges i 23 § denna lag får överklagas hos rege- får bankinspektionens beslut enligt ringen. Inspektionens beslut har denna lag överklagas hos regering omedelbar verkan, om inte annat en. Inspektionens beslut har ome- beslutas. delbar verkan, om inte annat beslu- 27§ Den som driver finansieringsverksamhet ulan tillstånd, där sådant krävsenligt dentia lag, döms HU böler eller fängelse i högst etl år. Styrelseledamoteller befattningshavare hos finansbolag som uppsåtligen eller av oaktsamhetgenom oriktig bokföring eller på annat sätt lämnar bankinspektionen felaktigaupplysningar om verksamheten döms, om gärningen inte är ringa, till bötereller fängelse i högst . Densom bryter mot 8 § döms till böter. 1.Denna lag träder i kraft den 1juli 1991. 2.För finansbolag som har etträkenskapsår som påbörjats före den och som vid lagensikraftträdande ännu inte har avslutats gäller bestämmelsen i punkt 2 iövergångsbestämmelserna till lagen (1990:1310) om ändring i lagen (1988:606) omfinansbolag. 3.Utan hinder av vad somföreskrivs i 11 b § första stycket får, intill utgången av ,värdehandlingar och andra fordringar för vilka försäkringsbolag svarar hänförastill grupp B. 8 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank Härigenomföreskrivs att 18 och 20 §§ lagen (1988:1385) om riksbank skall haföljande lydelse. I8§'får på penningpolitiskt motiverade villkor bevilja kredit till ochta emot inlåning från bankinstitut samt medverka i betalningsutjämning.Räntevillkoren för denna ut- och inlåning skall offentliggöras. Omdet finns synnerliga skäl, får Om det fmns synnerliga skäl, får riksbankenäven på andra villkor även på andra villkor än som avses i förstastycket bevilja än som avses i första stycket bevilja kredit till svenskabankinstitut och kredit till och till andra företag somstår under till andra svenska företag som står tillsyn av bank- ellerförsäkringsin- under tillsyn av bank- eller försäk- Ikreditpolitiskt syfte får genom beslut i enskilda fall uppställakassakrav gentemot kreditinstitut. Medkassakrav avses att viss andel, högst femton procent, av kreditinstitutetsplaceringar eller förbindelser, beräknade på det sätt i det enskildafallet bestämmer, skall motsvaras av medel som med eller ulanräntegottgörelse skall innestå på räkning för institutet i . I denutsträckning i det enskilda fallet bestämmer likställs med sådanamedel kreditinstitutets inneliggande kassa. Förett utländskt bankförelag För ett utländskt krediHnsHlut som fått regeringens tillstånd att som fått tillstånd att driva verksam driva bankrörelse från filial här i het från filial här i landet beräknas landet beräknas kassakravet på fi- kassakravet på filialens placeringar lialens placeringar och förbindelser. Dennalag träder i kraft . 9 Förslagtill Prop. 1990/91; 154 Lag om ändring i lagen (1991:000) om värdepappersrörelse Härigenomföreskrivs all 5 kap. 3 § lagen (1991:000) om värdepappersrörelse skall haföljande lydelse. 1990/91:142 Föreslagen lydelse 3§Kapitalkravet enligt I § bestäms i förhällande till värdepappersbolagetstillgångar samt sådana garantiförbindelser och andra ålaganden på kapitalmarknadensom innebär en kreditrisk för bolaget (placeringar). Placeringarna delas in iföljande grupper: A. Tillgångaroch åtaganden som avses 2 kap. 10 § första stycket A bankrörelselagen (1987:617). B. Tillgångaroch åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket B bankrörelselagen. C. Tillgångaroch åtaganden som avses i 2 kap. 10 § försia stycket C bankrörelselagen. D. Tillgångaroch åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket D bankrörelselagen. Vidbestämmandet av kapitalkraven undantas sådanatillskott som enligt 2 § sista stycket skall räknas av från kapitalbasen, tillskotti företag som omfatlas av bestämmelserna i 4 §, deplaceringar som anges i första stycket A, fordringarmot företag som fordringar mot företag som ingår ingår i samma koncern som i samma koncern som värdepap-värdepappersbolagetsamt persbolaget och som omfattas av bestämmelser om konsoliderat kapilalkrav samt fordringar som har garanterats fordringar som har garanterats av ett företag i samma koncern avett företag 50w Ingår i samma som värdepappersbolaget. koncern som värdepappersbola get och soiri omfallas av bestäm melser om konsoliderat kapital krav. Iövrigt skall vid bestämmandel av kapitalkravet placeringarna tas upp tillseammanlagt tjugoprocent av summan av de placeringar som anges i första stycket B, femtioprocent av summan av de placeringar som anges i första stycket C samt helasumman av de placeringar som anges i första stycket D. Tillgrund för bestämmandet av kapilalkravel enligt tredje stycket skallplaceringarna värderas enligt följande: 1.Tillgångar värderas till sittbokförda värde. 2.Garantiförbindelser medanknytning till kredilgivning värderas lill sitt nominella belopp. 3.Övriga garantiförbindelservärderas till halva sitt nominella belopp. 4.Andra åtaganden påkapitalmarknaden värderas till sitt nominella belopp, om inte regeringenföreskriver ett lägre belopp. 3 1990/91. Regeringen får bemyndigabankinspektionen att meddela sådana före- Prop. 1990/91; 154 skrifter somenligt denna paragraf ankommer på regeringen. 1990/91; 154 , ordförande, samt statsråden , S. ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , ,, Proposition om rörelseregler för bank m. m. Hösten1983 tillkallades med stöd av regeringens bemyndigande en kommitté,kreditmarknadskommittén (KMK), Fi 1983:06 (f d. landshövdingen ,ordförande, överdirektören , bankinspeklören ,riksbanksdirektören sedan begärt entledigandeförordnades i hans ställe fr. o. m. den vice riksbankschefenAnders Sahlén och ambassadören ), för att se överkredilmarknadens struktur m. m. Kommittén skulle behandlafrågor om kreditmarknadens funktionssätt och finansinstitutens rörelseregler isyfte atl skapa mer rationella, lagfästa rörelseregler för skilda slag avinstitut som verkar på den svenska kreditmarknaden. I detta ärende behandlaskommitténs slutbetänkande Förnyelse av kreditmarknaden (SOU: 1988:29) i dedelar som rör vissa rörelseregler för bank och finansbolag. 1 detta ärende behandlasockså förslagen i departementspromemoriorna Branschglidning i den finansiellasektorn (Ds 1990:57) och Ulländska bankfilialer i (Ds '1989:13) rörandemöjligheterna för andra utländska finansiella företag än banker att etablerafilialer i . Kommittébetänkandet ochdepartementspromemoriorna har remissbehandlats. Till protokollet idetta ärende bör fogas en förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena över KMKs resp. departementspromemoriornasförslag som bilaga 1 3. har i en framställning till begärt en ändring iföreningsbankslagen (1987:620). Framställningen har remissbehandlats.Framställningen och remissinstanserna redovisas i avsnitt 3.7.1. Jagavser atl i detta ärende behandla följande frågor. Definitionav bankverksamhetsbegreppet och utvidgade placerings- Prop. 1990/91; 154möjligheter för banker (avsnitt 3.4). Möjlighetertill samarbete genom ägande för bank och försäkringsbolag, s.k.branschglidning {avsnitt 3.5). Kravpå tillstånd för finansbolag som skall öppna filial utomlands eller förvärvaorganisationsaktier samt möjlighet för finansbolag atl ge ut obligationer ochför utländsk filialelablering i (avsnitl 3.6). Möjlighetför lokal föreningsbank att ta över del av central föreningsbanks rörelse(avsnitt 3.7). Delagar som berörs är följande. 1. bankrörelselagen(1987:617), (BRL), 2.bankakliebolagslagen(1987:618), (), 3.föreningsbankslagen (1987:620), 4.lagen (1963:76) omkreditakliebolag, 5.lagen (1968:555) om rätt förutlänning och utländskt företag att idka, näring här i riket, 6.försäkringsrörelselagen (1982:713),(FRL), 7.lagen (1988:606) omfinansbolag, och 8.lagen (1988:1385) om Sverigesriksbank. Regeringen beslutade att inhämta lagrådels yttrandeöver de angivna lagförslagen. Förslagen bör fogas till protokollet i deltaärende som bilaga 4. Lagrådel har i yttrande lämnat förslagen utanerinran. Lagrådels yttrande bör fogas lill prolokollet i detta ärende sombilaga 5. Efterlagrådsgranskningen har vissa ändringar gjorts i lagförslagen. 1 2 kap. 10 och11 §§ BRL saml 11 b § finansbolagslagen har gjorts ell par ytterligarejusteringar med hänsyn till de föreslagna reglerna om branschglidning. 6 a § andra stycket BRL och 7 kap. 1 7 a § fjärde styckel FRL. harlagtexten utformats så atl den bättre överensstämmer med vad som anföris imotivtexten. Samlidigt har vissa andra ändringar gjorls i den motivtext som rördessa paragrafer. I föreslås ändringar i 5 kap. I och 17 §§, som är enföljd av all 2 kap. 20 § BRL föreslås upphävd. I förtydligande syfte har 10b §första styckel finansbolagslagen omformulerats. Vidare har 23 § samma lagulformals i närmare överensstämmelse med motsvarande bestämmelser i 7 kap. 18 §BRL. Detta har föranleti följdändringar i 24 och 25 §§ finansbolagslagen. Äveni övrigt har vissa redaktionella ändringar gjorts i de remitteradelagförslagen. Regeringenbeslutade en proposition om handel och tjänster påvärdepappersmarknaden, m.m. (prop. 1990/91:142), som innehåller bl.a. förslagtill ändringar i BRL, och lagen (1968:555) om rätt för utlänning ochutländskt företag att idka näring här i riket. Förslagen i förevarandeproposilion har utformats med utgångspunkt från förslagen i prop. 1990/91:142. 1990/91:142 föreslås också en ny lag om värdepappersrörelse, som skall ersätta bl.a. fondkommissionslagen (1979:748). I 5 kap. den föreslagna lagen finns bestämmelser om kapitaltäckning. Dessa bestäm melser bör ändras på samma sätt som föreslås i det av lagrådel granskade förslaget till lagom ändring i kreditaktiebolagslagen. På grund av den enklabeskaffenheten av de nya förslag som läggs fram i Prop. 1990/91:154propositionen anser jag att lagrådets hörande i dessa delar skulle saknabetydelse. 2.1 De finansiella institutens verksamhetsinriktning Tillde finansiella institutens huvuduppgifter kan räknas dels att upprätthålla ettväl fungerande betalningssystem och att vara sparuppsamlare, dels atl sörja fören effektiv kreditförmedling, dels att skapa likviditet och att hantera ochutjämna finansiella risker och osäkerheter. Bankernaintar en särställning bland de finansiella företagen genom att de i princip harensamrätt till inlåning på räkning och möjlighet atl låna i centralbanken.Inlåningen fungerar som betalningsmedel vilket gör att bankerna spelar encentral roll i betalningssystemet. Bankernas rörelse karakteriseras också av enbetydande bredd vad gäller in- och utlåningstjänster. Dessa funktioner har enallmännyttig karaktär. Del krävs därför särskilt tillstånd, oktroj, avregeringen för att driva sådan verksamhet. Bankernasverksamhet är i gällande lagstiftning förenad med restriktioner irörelsereglerna, krav på kapitaltäckning och särskilda tillsynsbesläm-melser.En bank får ägna sig endast åt in- och utlåning av pengar och annan bankverksamhet,som har samband därmed. Den egendom som en bank får förvärva och driva handelmed räknas upp i lagen. I princip råder förbud mot förvärv av aktier och fastegendom som placeringstillgångar. Lagstiftningen avses förhindra att bankernagenom ägarinsalser tar onödiga risker och oskäliga hänsyn i kreditgivningen.Om instituten skall vara en effektiv mellanhand mellan insättare, långivare ochlåntagare måste de ha en oberoende ställning gentemol dessa kundkategorier. Kreditmarknadsuppgifternadominerar bankernas rörelse, i huvudsak kortfristig in- och utlåning. Därtillkommer att bankerna medverkar vid emissioner av certifikat och obligationer ochbedriver handel i dessa instrument. Penningmarknadsaffärerna sker såväl föregen räkning som i kommission. På aktiemarknaden avgränsas rollen väsentligtsnävare. Där fungerar bankerna i princip endast som emissionsinstitut ochkommissionärer (med etl begränsat eget handelslager). Lagstiftningeninnehäller också särskilda kapilalläckningsregler som syftar till att garanteraen tillfredsställande soliditet i bankerna. Bankernas tillgångar i form avutestående fordringar och innehav av värdepapper delas in i olika riskklasser.För resp. klass föreskrivs att placeringarna lill viss procent skall täckas aveget kapital eller vad som härmed likställs. Rörelse- ochkapitaltäckningsreglerna blir i hög grad styrande för verksamhetens inriktningoch riskinnehåll. Detcentrala skyddsintresset, som motiverar att bankerna omgärdas av en omfattande lagstiftning, är att främja ett stabilt betalningssystem. Den uppgiften är oundgänglig för hela det ekonomiska systemets funktionsdug lighet. Det är därmed ett uttalat samhällsintresse och marknadsintresse 37 - alt allmänhetensinsättningar i bank skyddas genom ett stabilt banksy- Prop. 1990/91:154slem. Därtill har särskilt hushållen begränsade möjligheter att bedöma riskerförenade med en banks verksamhet. Insättarskyddet syftar således primärt tillatt värna om stabiliteten i systemet. Det är också en fråga om konsumentskydd ivanlig bemärkelse. Imånga länder finns det lagfästa inlåningsförsäkringar för att skyddainsätlarnas medel. De ger inte bara ett skydd åt enskilda insättare utan de kanockså fungera som ett skydd för betalningssystemet. Inom EG är ett direktivförslagom obligatorisk inlåningsförsäkring under utarbetande. Frågan ominlåningsförsäkring utreds f n. av en arbetsgrupp inom . Finansbolagenfinansierar sig på penningmarknaden och via direkt upplåning hos andrafinansiella institut. Bolagen får inte emittera löpande skuldebrev, t.ex.certifikat efler obligationer. I stället sker marknadsfinansieringen med hjälpav enkla skuldebrev, s.k. marknadsbevis. Utlåningen, som utgörs av t.ex.kontokortskrediter, leasing och riskkapitaltillskolt, täcker varierandelöptider och uppvisar, jämfört med bankerna, generellt sett ett störreriskinnehäll. Bolagen utgör en heterogen grupp på kreditmarknaden med avseendepå ägarförhållanden, storlek och inriktning. Flera större finansbolag ägs avbanker eller av industri- och handelsföretag. brukar gemensamt betecknas som mellanhandsinstilul.Bestämmelser om kreditaktiebolagens verksamhet finns i lagen (1963:76) omkreditaktiebolag. Hypoleksinslitulens (stadshy-potek, ochskeppshypotek) verksamhet regleras i särskilda lagar. Kreditaktiebolagenhar, till skillnad från finansbolagen, till ändamål all driva lånerörelse, somde finansierar genom att ge ut obligalioner eller andra masspapper. Enligtkreditaktiebolagslagen skall bolagsordningen godkännas av regeringen. är specialiserat på ett ändamål, exempelvis långfristig finansieringtill bostäder, kommuner eller näringslivet. Dessahanterar betydande lånevolymer och har haft ensamrätt att lämnastatligt subventionerade (ränte-bidragsberättigade) bottenlån. Mellanhandsinstitutenfinansierade tidigare huvudsakligen sin verksamhet hos försäkringssektorn ochbanksektorn genom att emittera obligationer och låna mot reverser.Mellanhandsinstitutens upplåning på marknaden utanför kreditinstituten hardock fått växande betydelse. Flera av kreditaktiebolagen samägsav staten och bankerna, men även av staten resp. bankerna helägda institutförekommer, t.ex. bland bostadsinstituten. Hypoleksinstituten drivs utanvinstsyfte. De har en halvofiiciell prägel bl.a. genom att staten i väsentligomfattning släller garanlier för deras förmåga att infria sina förbindelser.Denna institutionsform är föremål för omprövning. Fondkommissionärerbedriver handel med värdepapper för kunders räkning.