prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Bidrag till kommuner för förvaltningsförluster iallmännyttiga hus med lån enligt bostadslånekungörelse eUer motsvarande äldre bestämmelser, 33 s.k.33 §-ersättning, har preliminärt uppgått tUl 44 milj.kr. under budgetåret F*rop. 1990/91:100 1989/90. För kommande budgetär fömtser ingen ökningav bi- Bil. Boverketberäknar utgiftema under anslaget till sammanlagt 21 605 milj.kr. För /92 beräknar verket utgiftema rill 26720 milj.kr. Verkets beräkningar bygger på antaganden om en bostadslåneräntaoch en kreditivränta på . Stödtill flerbarnsfamiljer för köp av egnahem (förvärvsstöd) lagvill först ta upp frågan om att slopa det statiiga stödet tUl flerbamsfamUjerför köp av egnahem. I proposition 1990/91:34 om ny bostadsfinansiering har jagbl.a. nämnt att frågan om räntebidrag enligt vissa andra stödformer än de somavser ny- och ombyggnad bör kunna behandlas i budgetpropositionen 1992. Enligtmin mening bör dock den nuvarande stödformen av främst statsfmansieUa skälslopas tidigare. Jag förordar därför att stödfoimen avvecklassnarast såvitt gäUer möjUgheten att bevUja ytterUgare lån och bidrag. De somredan bevUjats lån cx;h bidrag berörs inte av förslaget. Ett slopande av det nuvarande stödet tUlflerbamsfamiljer för köp av egnahem på det sätt jag nu har föreslagit kräverriksdagens godkännande. Jag föreslår att stödet upphör på sä sätt attförvärvslån och räntebidrag inte skall lämnas till köp av sådana egnahem somförvärvats efter utgången av . Jag avser an senare denna dagföreslä regeringen att bestämmelsema i förordningen om stöd tillflerbamsfamUjer för köp av egnahem ändras sä att -i avvaktan på riksdagensställningstagande - lån (x;h bidrag från och med den 1 febmari till vidare inteskall få lämnas i fräga om sådana förvärv. Vintertilläggi låneunderlaget för bostadslån Jagövergår nu till frågan om au slopa det särskilda tillägget för vintermerkostnadervid schablonberäkningen av låneunderlaget för bostadslån. Vintermerkostnademas andel av den totalaproduktionskostnaden har minskat under senare är tUl följd av attbyggnadsprojekten i allt större omfatming utförs med prefabricerade elementvilket minskar tiden för husstommens fär-cUgställande. Vintertillägget fårdärmed en allt mindre betydelse för säsongs-stymingen. Tillägget har vidare enmycket begränsad materiell betydelse för flerbostadshusen. hartidigare föreslagit att tUlägget skall slopas. Beräkningarsom gjorts inom visar att vintertUlägget för ett flerbostadshus sänker kapitalkostnadema med /m » underdet första året av läneriden. För egnahemmen är motsvarande siffror 6- Prop.1990/91:100 7 kr/m. EnUgt min mening påverkas kosmadema för huset endast margineUtBil. 13 av vintertUlägget. Med hänsyn till detta och tiU de allt kortaretiderna för husstommens färdigställande anser jag att vintertilläggen endasthar marginell betydelse i kostnads- och säsongsutjämnande syfte. Jag förordardärför att det särskilda tillägget i schablonlåneunderlaget förvintermerkostnader slopas . Tillägg bör inte ges i ärenden ivilka länebeslut meddelas efter nämnda tidpunkt. Undantag bör bara göras förärenden i vilka ett preliminärt beslut har meddelats före den 1 juH. I dessafall bör fortfarande tillägg ges i samband med att låneunderlaget beräknasslutUgt. Jag beräknar att borttagandet av vintertiUäggminskar utgiftema för räntebidrag med 15 milj.kr för en årgång nyprcxluktionunder av länetiden. Jagvill vidare ta upp frågan om införandetidpunkten för den nya bostadsfinansieringen.Bostadsutskottet har i fräga om införandetidpunkten för en nybostadsfinansiering anfört följande (1990/91:BoU4): "För att säkra debostadssociala mälen samt av bl.a. statsfinansiella skäl och för att imöjligaste mån minska den osäkerhet som en aUtför lång övergångsperiod kaninnebära för aktörerna på bostadsmarknaden anser utskottet att regeringen böröverväga tidpunkten för ikraftträdandet. Det bör mot denna bakgmnd undersökasom inte reformen avseende nya hus kan träda i kraft den 1 januari 1992.Regeringen bör i förening med sin syn på frägan återkomma till iärendet." Efter samråd med anser jag det möjligt fränadministrativ synpunkt att införa en ny bostadsfinansiering för nya hus vidden tidpunkt har angett. Det bör ankomma på regeringen att beslutaom en tidigareläggning av ikraftträdandet. Jag avser att i annat sammanhangföreslå regeringen att låta reformen avseende nya hus träda i kraft den 1januari 1992. En fömtsättning för ticUgareläggningen är dock att gesextra resurser för att nu snabbt urveckla de nya administrativa system somfordras för omläggningen. Jag avser att i annat sammanhang återkomma tillregeringen även i denna fråga. I sitt beslut om ny bostadsfinansiering harriksdagen också gjort tUUcänna-givanden i fräga om bl.a. hanteringen avförluster som en följd av statiiga kreditgarantier. Med hänsyn tillticUgareläggningen avser jag att återkomma med förslag tUl i dennafråga . Avstatsfinansiella skäl bör räntebidragen för minskas med ca 600 milj.kr. utöver vad som följer av den årliga upptrappningen . Jag avser att återkomma i annat sammanhang med förslag om hur besparingen o skallläggas ut för att uppnå kosmadsparitet mellan olika årgångar cx;h upplå- Prop. 1990/91:100 telsefomier. Innanjag gär in pä anslagsberäkningen vill jag även ta upp frågan om bokföring aversättningslän. beslutade olika åtgärder med syfte att sålångt möjligt föra bort de äldre anslagsfinansierade bostadslånen frånstatsbudgeten (prop. 1988/89:89, BoUlO, rskr. Bland de ätgärder sombeslutades var att stoppa möjligheten för den som förvärvar en fastighet medstatUgt finansierade lån att överta lånen från den tidigare ägaren. I stäUeterbjuds den nya ägaren län enligt förordningen (1989:858) om ersättningslän förbostadsändamål. Dessa lån finansieras av ,. Lån enligt denna förordning erbjuds cx;kså i de fall ombyggnadslånbeviljas med vUUcor att äldre statsfmansierade bostadslån återbetalas.Slutiigen kan den som frivUUgt vUl lösa in ett statsfinansierat bostadslån fålån enligt denna förordning. Enligt lagen (1972:175) med vissa bestämmelser ombokföring av bostadslån m.m. (i det följande kallad den särskildabokföringslagen) gäUer särskilda bestämmelser för bokföringen av vissa av deäldre lånen. Lagen syftar framför allt till att förhindra att ettbostadsföretag avstår från att ta upp lån på gmnd av att det inte kan öka sinalåneskulder med hänsyn till aktiebolagslagens regler omlikvidationsskyldighet. Lagen ger en rätt för den som erhållit lån att som ensärskild tillgångspost i balansräkningen ta upp ett belopp som motsvarar högstdet på balansdagen utestående lånebeloppet. Under riksdagsbehandlingen av propositionen1988/89:89 uttalade bostadsutskottet att det kunde befaras att låntagareavstcxl från att omplacera sina gamla lån, eftersom vid inlösen låntagarenmåste skriva ned den balanspost som motsvarar skuldökningen för det ersattalånet, nägot som påverkar låntagarens resultat det är inlösen sker. godkända hemställan gav utskottet till känna att regeringen bordeöverväga om och i vilken utsträckning ändringar erfordras av den särskildabokföringslagen i anledning av ersänningslåneförordningens möjlighet förlåntagama tiU frivillig inlösen och omplacering av de gamla lånen. Jag instämmer i utskottets uttalande att det finnsen risk att låntagare som har något av de äldre lånen avstår från att lösa inlånet och omplacera det till ersättningslån, eftersom ett ersättningslån intebokföringsmässigt får behandlas på samma sätt som ett gammalt lån. Jagföreslår därför att om en bokföringsskyldig erhållit ett ersätmingslån för att återbetala ett sådant lån som avses i den särskildabokföringsla gen, låntagaren skall ges rätt att i sin balansräkning som en ny tUlgångspostta upp ett belopp som motsvarar det inlösta lånet. Sävitt gäller återbetalade lån enligt bostadslånekungörelsen (1967:552) eller räntelånekungörelsen (1967:553) bör låntagaren dock inte få ta upp ett högre belopp än som anges i lagens första stycke. Ett ersätmingslån kan lämnas ocksä för återbetalning av 5 andralån än sådana som regleras i den särskilda bokföringslagen. Om en Prop.1990/91:100 låntagare har fått ett ersättningslån också för ett sädant län börgivetvis inte er- Bil.l 3 sättningslånet tUl den delen få bokföras enligtbestäinmelsema i den särskilda bokföringslagen. Inte heller bör det itillgångsposten fä ingå belopp med vilket ersättningslånet amorterats eUer påannat sätt minskats. I samband med de ändringar jag nu föreslagit börockså en följdändring göras i lagens första stycke. Där finns bestämmelser medhänvisning till 33 § bostadslånekungörelsen (1967:552) och 16 §räntelånekungörelsen (1967:553). Båda dessa paragrafer upphävdes den 1 juli1989. Hänvisningen bör därför ändras att avse paragrafema i deras lydelse vidutgången avjuni 1989. Jag har underhand inhämtat synpunkter frånbokföringsnämnden, som tillstyrkt mina förslag och även lämnat synpunkter pålagtexten. () och , som också haft tillfälle att yttra sig, har inte haftnågon erinran. Deföreslagna ändringama bör träda i kraft så snart som möjUgt. I enlighet med vad jag nu anfört har det inombostadsdepartementet upprättats ett förslag tiU lag om ändring i lagen(1972:175) med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m.m. Förslagetbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 13.1. Lagförslaget innebär att låntagaren fär i principsamma möjlighet att bokföra sitt lån enligt den särskilda bokföringslagen somhan haft innan lånet byttes ut riU ett ersätmingslån. Jag anser därför att detpå gmnd av ftigans beskaffenhet skuUe sakna betydelse att höra lagrådet. Statensutgifter för räntebidrag under /92 beräknarjag tUl de belopp somframgär av följande tabell. Jag har vid dessa beräkningar tagit hänsyn tilleffektema av mina förslag i det föregående om att slopa vintertillägg (-15milj.kr.) samt om tidigareläggning av ny bostadsfmansiering (- 2 800 milj.kr. )och exö-a uppö-appningar (- 6(X) milj.kr.). I fräga om räntebidrag förombyggnad har jag utgått från att den högre garanterade räntan kommer att gällatills vidare så länge överhettningen pä byggmarknaden kvarstår. Denkalenderårsbundna räntesatsen för bostadslån har av regeringen fastställtstill för . 1 fråga om förvärvsstödet har jag i minaberäkningar tagit hänsyn tUl effekten av tnitt förslag i det föregående om attslopa stödet (- 270 mUj.kr. Slutiigen i fräga om räntestöd för förbättring harjag beaktat beslut om an sädant stöd från och med den 1 januari 1991även lämnas för lä-genhetsunderhåU samt regeringens beslut om att stödetberäknas på gmndval av en ränta som motsvarar den genomsnittiiga marknadsräntanför femåriga bostadsobligationer. Bil.13 1991/92 Räntebidrag för ny- och ombyggnad Budgetprognos bä 1990/91 Budgetprognos bä 1990/91 Budgetprognos bä 1990/91 Anslagsbehovet /92 för övriga stödformersom belastar anslaget beräknarjag till följande belopp. Bidrag till hyresrabatter 5 Jag beräknar således anslagsbehovet för /92 till Jaghemställer att regeringen föreslår an 1. godkänna vad jag förordat i fräga omavveckling av det statliga stödet tiU flerbamsfamUjer för köp av egnahem, 2. godkänna vad jag förordat ifräga om borttagande av vintertiUägg, 3. anta förslaget till lag omändring i lagen (1972:175) med vissa bestämmelseroch bokföring av bostadslån m.m., 4. till Räntebidrag m.m. /92 anvisa en förslagsanslagpå 22 . Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter m. m. 1989/90 Utgift 28 016 737 1990/91 Anslag 65 000 000 1991/92 Förslag 50 000 000 Från anslaget betalas bidrag enUgt förordningen(1986:286) om statsbidrag till fömyelseåtgärder i vissa bostadsområden.Bidragsgivningen upphörde den . Anslaget belastas också med eftergifter avhyresförlustiån enligt förordningen (1976: 260) om hyresförlustiån.Hyresförlustiån kunde lämnas för att täcka vissa hyresförluster under åren1971-1980. Utestående hyresförlustiån kan efterges under vissa fömtsättningar.Eftergift läinnas normalt högst med uppemot halva beloppet. Eftergift medstörre belopp lämnas endast efter medgivande av regeringen. Från anslaget Intalas även ticUgare beslutadebidrag tiU fömyelseåtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter. /90 har inga eftergifter av hyresförlustlän bokförts. Boverketgör bedömningen att några utgifter för eftergift av hyresförlustiån inte hellerkommer att belasta anslaget under budgetåren 1990/91 och 1991/92. Under /90 betalades 28 milj.kr ut ibidrag till förnyelseåtgärder. För budgetåren 1990/91 cx;h 1991/92 beräknarboverket utgiftema för fömyelsebidrag tiU 45 milj.kr. Den totala anslagsbelastningen beräknar boverketsåledes till 45 milj.kr. /91 och tiU 45 milj.kr. budgetåret1991/92. 1990/91:100 Bil.l3 Huvuddelenav de alltjämt utestående hyresförlustlånen är sådana län som inte kanefterges. Enligt har inga eftergifter av hyresförlustlån bokförtsunder föregående budgetär. Jag ansluter mig tiU verkets bedömning att någrautgifter för eftergift av hyresförlustlån inte kommer att belasta anslagetunder /92. Bidragsgivningentill fömyelseåtgärder i vissa bostadsområden upphörde den 1 juli 1989.Medelsbehovet för utbetalningar av tidigare beviljade bidrag beräknar jag ilikhet med till 45 milj.kr. för /92. Vissa medel kommerockså att behövas för återstående utbetalningar av sädana bidrag tiU åtgärderi bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter som regeringen beviljadeunder budgetåren 1984/85 och 1985/86. Jag beräknar behovet av medel förutbetalningar av sådana bidrag under /92 ull 5 milj.kr.Sammantaget beräknarjag således anslagsbehovet till . 1990/91:100 Bil.l3 JaghemstäUer att regeringen föreslär att tUl Åtgärder i bostadsområden med stor andelouthyrda lägenheter m. m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på50 . Tilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m. m. 1989/90 Utgift 282 736 710 1990/91 Anslag 315 000 000 1991/92 Förslag 315 000 000 Från anslaget betalas lån enligt bestämmelseraa iförordningen (1983: 1021) om ulläggslån för ombyggnad av bostadshus m. m. Fränanslaget betalas även bidrag enligt förordningen (1985:780) om statsbidrag förvissa tillgänglighetsfrämjande åtgärder på kvartersmark. Tilläggslån för ombyggnad kan lämnas för hus somhar förklarats eller kan förklaras som byggnadsminne, för gmndförstärkning avkulturhistoriskt vär-defuUa hus m.fl. samt till arkeologiskaundersökningskostnader m.m. Vid sådan ombyggnad av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse som sker med stöd av bostadslån enligt ombyggnadslåneförordningenför bostäder (1986:693) kan låneunderlaget (x;kså förhöjas. Ifråga om hyres- cx;h bostadsrättshus som är är lämnas vidare tUläggslån för åtgärder som avser att avhjälpa byggskador och byggfel samt - under vissa fömtsättningar - också för ändrad lägenhetssammansättning eUer 40 mergenomgripande ombyggnadsåtgärder av annat slag. TUläggslån kan slut- F*rop.1990/91:100 ligen lämnas för åtgärder mot radon. För sådana åtgärder i en- ochrvåfa- Bil. 13 miljshus lämnas tilläggslån endast om lägenhetema är upplåtnamed hyres-eller bostadsrätt. Tilläggslånet är ett stadigt ränte- ochamorteringsfritt lån som, med vissa begränsningar, lämnas med ett t)elopp sommotsvarar skillnaden meUan godkänd ombyggnadskostnad och den kostnad som kanförräntas av fastigheten på normala vilUcor. Ränte- cx;h amorteringsfrihetenför ett tilläggslån omprövas luider lånetiden. Vid omprövningenavskrivs upplupen amortering. Lånetiden är sammanlagt högst 20år. Lån eUer delar av lån som vid utgången av länetiden aUtjämt är ränte- ochamorteringsfria efterges. faststäUer en gemensam ram förriksantikvarieämbetets tillstyrkanden av sådana ombyggnader av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse m.m. - inkl. tilläggslån för gmndförstärkning - som börkomma i fråga för förhöjt låneunderlag och/eller tilläggslån. Ramen /91 har fastställts tiU 165 milj.kr. Av denna ram får högst 2,5milj.kr. disponeras för tilläggslån till arkeologiska undersökningskostnader isamband med bostadsbyggande. fastställer även en årlig ram för beslutom tUläggslån för ätgärder i hus som är är - inkl. tilläggslän förreparationsåtgärder m.m. Den är 220 milj.kr. för /91. Förtilläggslän för åtgärder mot radon gäller ingen rambegränsning. Helaramen för tilläggslån och förhöjt låneunderlag för ombyggnad av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse för /90 - 130 milj.kr. -togs i anspråk.Omkring 41 milj.kr. avsäg förhöjt läneunderlag och ca 89 milj.kr. tilläggslän.Av nämnda ram har 2,5 milj.kr. cUsponerats för tUläggslån tUl arkeologiskaundersökningskostnader. Av ramen för tiUäggslån för åtgärder i hus som äryngre än inkl. tiU-äggslån för reparationsåtgärder m. m. och bidrag förtiUgänglighetsfrämjande åtgärder på kvartersmark - 225 milj.kr. - togs ca 217milj.kr. Anledningen tiU att inte hela ramen utnyttjades varramavräkningsförfarandet. Tilläggslån för ätgärder mot radon är interambegränsade. Under /90 beviljades inget sådant lån. bedömer riksantUcvarieämbetet att behovet av medel för kulturhistorisktvärdefull bebyggelse m. m. - inkl. tilläggslån för gmndförstärkning - klartöverstiger fastställd ram cx;h att den därför bör höjas tiU konstaterar att nivån pä den allmänna ombyggnads- P*rop.1990/91:100 verksamheten är sjunkande och att många specialiseradeombyggnadsarbe- Bil. 13 tare, som inte lämpligen kan överföras tillnyprcxluktionen, efterhand frigörs och kan utnyttjas i det kulturhistoriskabeståndet. Enligt verket är det vidare uppenbart att intresset for och behovetav att bygga om och restaurera kulturhistoriskt värdefull bebyggelse ökar.Många bostadsprojekt i innerstäder består av nybyggnad i kombination medombyggnad av kulturhistoriska byggnader. Verket föreslår därför entillstyrkanderam för /92 om 195 milj.kr. Hämtöver bör beslut omförhöjt läneunderlag enligt verkets uppfattning fä meddelas utanrambegränsning. framhåUer att råmark mnt våra tätorterallt mindre lämpar sig för bostadsbebyggelse bl.a. genom att den ärtopografiskt svårtUlgänglig och geotekniskt undermålig. Dämtöver är ett alltvanligare problem att den för bostadsändamål bäst lämpade exploaterbara markeninnehåller fasta fomläm-ningar. Verket anser därför att möjligheten att i vissafall erhålla ränte- och amorteringsfria tiUäggslån tUl kostnader förarkeologiska undersökningar och utgrävningar bör utökas att omfatta projektsåväl i oinråden med samlad äldre bebyggelse som i exploateringsområden. bör tilläggslän för detta ändamål inte belasta den ordinarie ramen.Verket föreslär en särskild ram om 5 milj.kr. för tilläggslån till arkeologiskaundersökningskostnader i samband med bostadsbebyggelse. Verket föreslår vidareatt kostnader för arkeologiska undersökningar och utgrävningar får betraktassom en exploateringskostnad cx:h därmed ingå i läneunderlaget cx;h pantvärdetför bostäder. För ombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshussom är inkl. reparationsåtgärder m.m. har länsbostadsnämndemaredovisat att det fanns behov av tilläggslån på 540 milj.kr.Boverket anser att frågan om hur stor ramen skaU vara bör bedömas i sambandmed översynen av ombyggnadsstödet. Verket har till regeringen överlämnatförslag om förändring av ombyggnadsstödet. Mot denna bakgmnd föreslär verketatt ramen för /92 fastställs till oförändrat 220 milj.kr. Förnärvarande saknas prioteringsgrunder för vilka projekt som skall gå i förstahand. föreslär att prioriteringen av ansökningen fortsätmingsvis får skeutifrån följande kriterier, nämligen tekniska brister, bostadsföretagets ekonomi,bostadsscx;iala problem, hyresnivå, förekomst av tomma lägenheter samtkommunens engagemang i att förbättra de sociala förhållandena i bostadsområdet. Boverketbedömer att utbetalningama totalt kommer att bli ca 315 milj.kr. Ramarm.m.för ombyggnad av kulturhistoriskt värdefiill bebyggelse Jagtar först upp ramen för tillstyrkanden av sådanaombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.m. - inkl. tilläggslånför gmndförstärkning - som bör komma i fråga för förhöjt låneunderlag och/ellertilläggslän. Jag förordar att tillstyrkanderamen för kulturhistoriskt värdefullbebyggelse fastställs till 140 milj.kr. för /92, dvs. tUl ettnågot lägre belopp än för innevarande budgetår. Mitt skäl för att föreslå enlägre ram är det ekonomiska läget. Det nödvändiggör enUgt min mening en mycketsträng prioritering av sådana ombyggnadsprojekt som bör komma i fråga för stöd,såväl det vanliga ombyggnadsstödet som stöd i form av förhöjt låneunderlag ochtilläggslän. Liksom bör även beslut om förhöjt låneunderlag avräknasmot denna ram. Tilläggslångivningen till arkeologiskaundersökningskostnader är enligt gällande regler begränsad tUl fastafomlämningar som finns i ett område med samlad äldre bebyggelse och som berörsav kompletterings- eller förtätningsbebyggelse. har pekat på svårighetenatt i närheten av våra tätorter fmna råmark som är lämplig förbostadsbebyggelse. På sina håU är ett särskUt problem att den förbostadsändamål mest lämpade marken innehåller fasta fomlämningar. Verketföreslår därför att möjUgheten att erhålla tUläggslån tiU kostnader förarkeologiska undersökningar cx;h utgrävningar bör utökas att omfatta ävenprojekt i exploateringsområden. Bakgmnden till den nuvarande ordningen är attproblemen vid exploatering av råmark inte är av samma generella natur som vidbostadsbyggande i de äldre stadskämoma. Dessutom fmns ofta möjligheter attanpassa det planerade byggandets detaljlokalisering sä att fasta fomlämningarinte berörs. Enligt vad jag har erfarit har det emeUertid i vissa typer avexploateringssituationer allt oftare uppstått svårigheter att pä detta sättplanera byggandet så att arkeologiska undersökningar inte erfordras. Det gällerområden där tUlgången på lämpligt lokaliserad och byggbar mark är begränsad mendär samticUgt behovet av att bygga bostäder är stort Jag förordar därför att möjligheten att fåtiUäggslån för arkeologiska undersökningskostnader utvidgas tiU att omfattaäven kostnader för undersökningar vid denna typ av exploateringssituationer. De förutsätmingar som gäller förriksantiikvarieämbetets prioritering av projekt som kan komma ifråga förtilläggslån för arkeologiska undersökningskostnader bör givetvis varauppfyllda även när det gäller projekt i de nämnda typema avexploateringsområden. Det innebär att det skall finnas ett större allmäntinttesse av att bebyggelsen kommer till stånd, att det inte finns möjligheteratt anpassa bebyggelsen så att en fast fomlämning inte berörs samt attkostnaden för undersökningen måste vara stor. En ytterligare priori-teringsgmndnär det gäller lån till undersökningskostnader i de nu aktuellaexploateringssituationema bör vara att exploateringen berör fomlämningar som ihög grad är dolda under marken på ett sädant sätt att omfattningen av fomlämningsförekomstenkunnat klarläggas först i samband med särskilda F*rop. 1990/91:100 utredrungar enUgt 2 kap. 11 § kulturminneslagen. De ändrade bestämmelser som följer av vad jag nuhar föreslagit bör träda i kraft den I juU 1991. har cx;kså föreslagit att kostnader förarkeologiska undersökningar cx;h utgrävningar får betraktas som enexploateringskostnad och därmed ingå i låneunderlaget och pantvärdet förbostadslån. Förslaget innebär att utgiftema för räntebidrag ökar. Jag kan intebiträda förslaget Av tillstyrkanderamen för kulturhistorisktvärdefull bebyggelse får under innevarande år högst 2,5 milj.kr. disponeras förarkeologiska undersökningskostnader i samband med bostadsbebyggelse. Delramenhar varit oförändrad /88 då den tilUcom. Med hänsynhärtiU tx;h till den utvidgning av möjligheten att få tilläggslån förarkeologiska undersökningskostnader somjag förordat föreslårjag an beloppethöjs till 5 milj.kr. för /92. Utrymmet för denna höjning börskapas genom en omprioritering inom ramen. Tilläggslåneramför ätgärder i vissa bostadshus Jaggår nu över till ramen för tilläggslån för ätgärder i hyres- och bostadsrättshussom är jag har nämnt under anslaget B4.Räntebidrag m.m. kommer den högre garanterade räntan för ombyggnader att gällatills vidare, sä länge överhetmingen på byggområdet håller i sig. De skäl sommotiverade en tillfälligt ökad ram för beslut om tilläggslån i de nu avseddafallen står därmed kvar. Ramen bör därför fastställas till oförändrat belopp.