prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — Soliditeten skallvara 40procenl för affärsverket och för koncernen under återstodenav SJs rekonstruktionsperiod t. o. m. . Skälen till regeringensförslag: Vihar i budgetpropositionen (prop. 1990/91:100, bil. 8) föreslagitriksdagen att godkänna en inriktning för SJ som i korthet innebär attkoncernen skall kunna erbjuda transportmarknaden heltäckande godstransport- ochpersonlrafiktjänster med järnvägstrafiken som kärnaffär. Med nuvarande reglerför trafikeringsrätten på järnväg innebär denna koncernstrategi att SJ i egenregi, som enda transportföretag i , kan producera och säljatransportlösningar där järnvägstransporter ingår. Vi anser att motsvarandemöjligheter bör ges till övriga aktörer på transportmarknaden och att reglernaför trafikeringsrätten på järnväg därför skall ses över. Vi avser att senare ivår ge bl. a. SJ och i uppdrag att belysa de problem och konsekvensersom förändrade regler för trafikeringsrätten skulle innebära.Skadlighetsprövningen för interregional busstrafikgentemot SJs tågtrafik har historiskt sett varit motiverad i ett Prop.1990/91:87 läge där SJ fömtsattes enbart bedriva järnvägstrafik. När SJ nu ärpå väg att bli ett mer heltäckande transportföretag och redan bedriverbusstrafik i egen regi anser vi att denna skadlighetsprövning ärnödvändig. Som ett steg mot ökad konkurrens för SJ skulle därför, som viföreslog i budgetpropositionen , denna skadlighetsprövning kunnaslopas från den . Utsätts SJ för en utökad konkurrens måste SJ ges sammavillkor för sin verksamhet som andra aktörer på transportmarknaden. SJ,revisorer m.fl. har påtalat att affärsverk som verksamhetsform förSJ innebär betydande nackdelar jämfört med om verksamheten bedrevs ibolagsform. Vi har i årets budgetproposition föreslagit att fömtsättningarnator en bolagisering av SJ prövas. Vi har i budgetpropositionen även föreslagit att SJsnuvarande befogenheter och trafikeringsrätt föriängs t.o.m. den såatt bokslut skall kunna ligga till grund för utvärderingen av SJs resultatförändringunder rekonstmktionsperioden. Vår utgångspunkt är därför att förändrade regleravseende trafikeringsrätten samt ny verksamhetsform för affärsverket kan trädai kraft tidigast . fram t.o.m. hartidigare en soliditetsnivå fastställts för affärsverket. Vi föreslår att SJsinriktning som ett heltäckande transportföretag godkänns. Det innebär att storadelar av aktieinnehavet i dotterbolagen även i fortsättningen kommer attbibehållas inom SJ-koncemen. Det är därför nödvändigt att faställa ensoliditetsnivå även för koncernen. Rörelserisken i SJs verksamhet bedöms som relativt högvilket innebär att den finansiella risknivån måste begränsas. genom stora planerade investeringar i mllande materiel, hämmas dock av enallt för hög soliditet. Vår föreslagna utökning av ramen för fastighetsförsäljningarmed för återstoden av rekonstruktionsperioden minskar dockSJs upplåningsbehov. Mot denna bakgrund föreslår vi alt soliditeten, definieradsom relationen mellan redovisat eget och totalt kapital, skall vara 40 procentför affärsverket och för koncernen under återstoden av SJsrekonstruktionsperiod t.o.m. . En fömtsättning för detta ärdock att den utökade ramen för fastighetsförsäljningar kan utnyttjas. Denteoretiska ansats som ligger till grund för vårt ställningstagande när detgäller bedömningen av lämpliga solidi-tetsnivåer framgår av bilaga 2.D. 11 1990/91. Verksamhetenvid utom storkraftnätet överförs till ett av staten ägtaktiebolag 1992. Iavvaktan på statsmakternas ställningstaganden avseende stamnätets framtidaorganisation drivs storkraftnätet vidare som statligt affärsverk. Överföringav produktions- och distributionsanläggningar från tilldet nya aktiebolaget skall i huvudsak ske till bokförda värden. Vissajusteringar av tillgångarnas värde kan dock behöva göras. Regeringen börbemyndigas att närmare utforma villkoren för överföringen av tillgångar ochskulder. Statenkommer även fortsättningsvis ansvara för de borgensför bindelser som staten genom har ingått. statslån om 17 500 milj.kr. skall tills vidare förvaltas avriksgäldskontoret. Detnya aktiebolaget ges möjlighet att täcka en del avsitt finansieringsbehov genom . Bolaget ges en utökad låneramhos om 5000 milj.kr. görs om till ett aktiebolag med ansvar för drift och förvaltning avkanalrörelsen och drivs som ett helägt dotterbolag i den nyaVattenfallkoncernen. Kanalverkets myndighetsuppgifter övertas av detta bolag. Statens vattenfallsverks sektoransvar förelkraftsteknisk forskning och utveckling överförs till den nya myndigheten somföreslås (avsnitt 9.2) överta bl. a. statens energiverks uppgifter. Skäl till regeringens förslag Inledning Iskrivelse (skr. 1990/91:50) till presenteraderegeringen ett omfattande åtgärdsprogram för att stabilisera den svenskaekonomin, förbättra ekonomins funktionssätt och begränsa tillväxten av deoffentliga utgifterna. I skrivelsen anfördes bl. a. att ett viktigt inslag iarbetet att skapa bättre tillväxtmöjligheter för det svenska näringslivet äratt effektivisera den statliga förmögenhetsförvaltningen. Genom en effektiviseradförmögenhetsförvaltning kan avkastningen ökas och kapital frigöras för andrasatsningar inom näringspolitiken, t. ex. på infrastmkturens område. I skrivelsen aviseradestvå förändringar avseende statens vattenfallsverks verksamhet. Det nuvarandeaffärsverket görs om till aktiebolag. Verksamheten ges på så sätt enföretagsform som är bättre anpassad till en alltmer internationell ochkapitalintensiv verksamhet. Det nya bolaget kan därmedtrygga en god elförsörjning och generera en högre avkastning på Prop.1990/91:87 statens tillgångar. Stamnätet skall ges en från merfristående organisationsform för att utveckla en effektivare handel med el ochunderlätta en decentraliserad elproduktion. Strävanefter alt åstadkomma väl fungerande marknader och effektiv konkurrens är enviktig del av såväl näringspolitiken som energipolitiken. Omvandlingen avhuvuddelen av till aktiebolag skall ses som ett led isträvandet att skapa en effektivare elmarknad. Det kan förutses att denationella elsystemen i allt mer växer samman till en mångnationellenergimarknad. Ambitionerna att främja en sådan utveckling är påtaglig främstinom EG men även andra stater i Väst- och kan väntas bli berörda. Detfinns anledning att se positivt på en sådan utveckling. En elmarknad sommöjliggör en omfattande internationell handel med el leder bl. a. till att desamlade produktionsresurserna kan utnyttjas bättre. En europeisk elmarknad kanleda till att elpriserna i de berörda länderna utjämnas . Regeringenkommer i det följande bl. a. att närmare ta upp skälen och formerna förbolagiseringen, stamnätets organisation, frågan om ,affärsverkets avkastningskrav och frågan om det nya bolagets regional- ochnäringspolitiska ansvar. Inledningsvis beskrivs statens vattenfallsverksnuvarande ställning och organisation. Vattenfallsnuvarande verksamhet och organisation Riksdagenbeslutade om utbyggnaden av vattenkraften i . Detta varinledningen på det statliga engagemanget i kraftverksutbyggnaden. År 1909bildades Kungl. för att förvalta samtliga statsägdavattenfall och kanaler. Härigenom skapades ett centralt förvaltningsorgan somkunde utnyttja de statliga fallrätterna rationeUt och genomföra en planmässigutbyggnad av dessa. Genom budgetreform fick styrelsen ställning somaffärsdrivande verk. Ifortsättningen används den gängse kortformen för att betecknastatens vattenfallsverk som en ekonomisk enhet. Vattenfallhar som landets största elkraftföretag en ledande roll inomelförsörjningsområdet. Till en början distribuerade och sålde allproducerad elkraft till stora industrier och återdistributörer. De senastedecenniemas strukturrationalisering av eldistributionen har inneburit ett alltstörre engagemang i delaljdistributionen, dels i egen regi, dels tillsammansmed andra främst kommuner i särskilda distributionsbolag. hardock fortfarande en relativt liten andel av den totala detaljdistributionen,ca lOprocent. Ävenkraftproduktionen sker i betydande utsträckning tillsammans med privata ellerkommunala intressen. har utvecklats till ettenergitjänstföretag med en tydligare kund- och marknadsorientering och medengagemang också utanför elområdet. Statens vattenfallsverkhar enligt sin instruktion (1988:851) till uppgift att affärsmässigt utöva följande verksamheter: produktion, överföring, distribution och försäljning av el och värme, 163 inköp,överföring, distribution och försäljning av naturgas, Prop.1990/91:87 energitjänsterinom och utom landet, forskning,utveckling och demonstration av ny teknik inom energiområdet samt byggnationoch drift av anläggningar för verksamheten. handhastatens kraftverksrörelse och därmed sammanhängande verksamhet samt bärasektoransvar för elkraftteknisk forskning och utveckling, handhakanalrörelsen vid Trollhätte kanalverk, inomsitt verksamhetsområde arbeta för en avveckling av kärnkraften till senast år2010, verkaför en rationell elenergiförsörjning och en effektiv användning av elenergi ilandet samt ledaoch samordna beredskapsplaneringen för landets elförsörjning med inriktning motåtgärder som tillgodoser samhällets behov av el i en kris- ellerkrigssituation. Vattenfallsverksamhei har delats in i följande sju affärsområden: Vattenfallsverksamhet är vidare uppdelad i fem regionala enheter. Dessa enheter ansvararfrämst för affärsområdet energimarknad, dvs. försäljning ochdistribution av el och energitjänster till större industrier och andraåterdistributörer. De regionala enheterna har ansvar för energiverksrörelsenoch ett driftsansvar för valtenkraftstationer och överföringsnät inomregionerna. Riksdagenfastställde nya principer för statsmakternas ekonomiska styrning avVattenfall (prop. 1987/88:87, NU41, rskr. Beslutet innebar att Vattenfallgavs betydligt ökade befogenheter att självt fatta beslut om verksamheten.Riksdagen skall normalt endast fastställa omfattningen och inriktningen avaffärsverkets investeringar samt finansiering enligt en rullande treårsplan.Beslutet innebar vidare att affärsverket och dess dotterbolag skall behandlassom en sammanhållen grupp av företag, Vallenfallkoncernen. De krav som ställdespå syftade till likvärdighet med de krav som ställs på privataföretag med liknande verksamhet. Styrningenav sker därutöver genom att regeringen åriigen fastställer krav på avkastning och soliditet. har avkastningskravet successivt höjts. skall i första hand möta de höjda avkastningskraven genom en högre effektivitet. Minst hälften av ökningen av avkastningskravet skall av genom en 164 har avkastningskravet satts till 12 procenl Prop. 1990/91:87 på justerat eget kapital efter skatt och soliditetsmålel till38 procenl. Häranges några nyckeltal 1989: Rörelseintäkter 17 608 milj. kr. Resultat före bokslutsdiposilioner 2 715 milj. kr. Investeringar 4 759 milj. kr. Anställdai medeltal 10390 personer Räntabilitet på eget kapital Soliditet (skattesats ) Ietl internationellt perspektiv anses den svenska elmarknaden fungera väl närdet gäller att effektivt utnyttja de sammanlagda produktions- ochdistributionsresurserna samt att leverera el med god leveranssäkerhet tillabonnenterna. Prisbildningen på el har skett utan direkt statliginblandning. är dock prisledande på elmarknaden. Vattenfallfastställer självt sina tariffer. Vattenfallsvarar för drygt hälften av landets elproduktion. För resterande del svararkommunalt eller privat ägda kraftföretag samt industrier och kommunala energiverk.De åtta största kraftföretagen svarar för ca 90procent av den totalaelproduktionen. Allalandets produktionsanläggningar ingår i ett gemensamt system. Samtliganätanläggningar över ingår i det s. k. storkraftnätet varav Vattenfalläger merparten. Stamnätetär beteckningen på den del av storkraftnätet som omfattas av slamnälsavtalet.Stamnätet består i huvudsak av storkraftnätet söder om älv ochUmeälv. Genom stamnätet överför kraft- och industriföretag el från sinaproduktionsanläggningar till sina egna distributionsområden, andradistributörer och till större kunder. Villkoren för överföringen av el påstamnätet regleras genom stamnätsavtal som gäller t.o.m. år 2004.Stamnätet utnyttjas också för att säkra kvaliteten på elkraften. Producenlföretagensamverkar i den s. k. samkörningen. Genom att alla produktionsanläggningar äranslutna till etl gemensamt system kan svenska kraftföretag samköra i syfteatt uppnå lägsta möjliga produktionskostnader. Stamnätet utnyttjas för dens.k. Genom samkörningen köper och säljer kraftföretagentillfällig kraft med varandra efter principen att ell bästa utnyttjande av detsvenska elproduktionssystemet som helhet skall eftersträvas. Inom ramen församkörningen åtar sig kraftföretagen att vidta vissa åtgärder för att uppnå enöverenskommen leveranssäkerhet. Stamnätet är en nödvändig komponent församkörningen och dess driftsbetingelser är avgörande för leveranssäkerheten. Detsvenska storkraftnätet är sammankopplat med de norska, finska och 165 danska stamnäten på ettflera punkter. och andra kraftföretag . har successivt byggt ut dessa samkörningsförbindelser med utlandet. förvaltar enbetydande andel av samkörningsförbindelserna Dessaförbindelserna disponeras även av andra kraftföretag på långtidsavtal.Förbindelserna med utlandet är kapacitetsmässigt i det Detfinns i ca 330 eldistributörer. Av dessa är knappt hälften kommunalabolag och kommunala elverk och ca 90 ekonomiska föreningar. Resten aveldistributionen handhas av privata bolag, kraftföretag samt dotterbolag tilldessa. svarar för drygt lOprocent av detaljdistributionen. InomEG pågår en utveckling av en inre marknad som även kommer att omfattaenergiområdet. Inriktningen är att skapa en energimarknad präglad av en ökadkonkurrens i alla led. Som ett första steg har EG antagit direktiv ompristransparens och s. k. "Common transit" vad avser överföring avel mellan kraftföretag i medlemsländerna. Dessa förändringar, liksom depolitiska och ekonomiska förändringarna i , kan komma att direkt ochindirekt påverka förutsättningarna för den svenska energipolitiken. INorden pågår ett omfattande utbyte av el över gränserna mellannordiska kraftföretag inom ramen för NORDEL. Det kan förutses att de nationellaelsystemen i alltmer växer samman till en mångnationell elmarknad.Ambitionerna alt främja en sådan utveckling är påtagliga inom främst EG, menäven andra stater i kan väntas bli berörda. Inomsvensk kraftindustri bedöms att det stora inslaget av vattenkraft i det svenskasystemet skapar goda förutsättningar för ett ökat kraftutbyte med kontinentendär produktionen i huvudsak är baserad på värmekraft. Iflera andra länder pågår omfattande omstruktureringar av elmarknaderna. IStorbritannien där elförsörjningen tidigare i sin helhet har ägts och drivitsav staten sker nu förändringar i riktning mot ett elförsörjningssystem som äruppdelat på flera producent företag, ett fristående företag föröverföringssystemet och regionala eldistributionsföretag. Tanken är att enhögre grad av marknadsstyrning och konkurrens skall kunna nås. Handel med elöver gränserna är ett medel för detta. I planeras för en elmarknad medstörre inslag av konkurrens och marknadsanpassning. Avsikten är att det norskastamnätet skall ges en mer fristående ställning och att verksamheten i detstatliga producentföretaget skall ha en tydligare marknadsinriktning Iandra länder som t.ex. , och som har haften splittrad organisation av sina elmarknader sker företagssammanslagningarför att möta den nya internationella konkurrensen med nationellt starkakraftföretag. Mankan konstatera att elmarknaderna i har ulveckats olika. På vissa håll sker en uppdelning av monopolföretag för att stimulera till ökad 166 konkurrens,medan det på andra håll sker en sammanslagning för att få Prop. 1990/91:87starka nationella företag som kan klara en ökande internationell konkurrens påkraftmarknaden. I båda fallen är syftet att anpassa kraftmarknaderna till enny konkurrenssituation. Ändradverksamhetsform för Vattenfad m. m. Underavsnittet 6.1 anges de övergripande motiveringarna för förändringar avverksamhetsformen för de affärsdrivande verken. Av redovisningen framgår attbolagsformen ofta skapar goda fömtsättningarna för effektivitet och rationellhantering av företagsfrågor. Det framgår även att bolagsformen också ger godamöjligheter till insyn och styrning enligt ägarens intentioner. Detviktigaste motivet till att föra över huvuddelen av verksamhetfrån affärsverk till bolag är att effektivisera förvaltningen av statenskapital. Målet är en ökad avkastningsförmåga inom ramen för oförändrade ellerlägre reala elpriser och en fortsatt trygg elförsörjning. Affarsverksformenframstår inte längre som ändamålsenlig för konkurrensutsattaverksamhet. De svenska och utländska elmarknaderna genomgår enstmkturförändring. Kunderna och omvärlden får allt större betydelse förverksamheten. Kraven på affärsmässighet skärps. Konkurrensen mellan företagoch mellan energiformer och energisystem ökar. bör därför gesmöjligheter att utvecklas inom de konkurrensutsatta områdena genom attverksamheten bedrivs i aktiebolagsform. Genombolagiseringen underlättas bl. a. effektivisering och rationalisering avVattenfalls verksamhet. Bolagiseringen innebär vidare en anpassning till denfortgående internationaliseringen av elmarknaden. För att skallkunna delta i denna utveckling krävs en verksamhetsform som möjliggördeltagande i t. ex. konsortier och gemensamma utvecklingsbolag. Bolagsformenger ökade möjligheter att ta till vara aflärs-möjligheter i Sverigeoch utomlands samt att konkurrera på lika villkor med övriga företag påelmarknaden. Detsätt på vilket aktiebolagsbildningen genomförs har stor betydelse för Vattenfallsframtida möjligheter att agera på energimarknaderna. Övervägande skäl talarför att den verksamhet som förs över till bolagsform bör hållas samlad inom enkoncern. Det nya aktiebolaget kommer att vara dominerande på den svenskaelmarknaden. Regeringens uppfattning är att den nuvarande ägarstrukturen påelmarknaden med betydande inslag av kommunala och privata ägarintressen intebör förändras. Detta innebär att dominans på elmarknaden inte böröka. En annan viktig fråga är värderingen av de tillgångar och skulder somtillförs det nya bolaget, liksom den kapitalstruktur som det nya bolaget ges. Detnya aktiebolaget bör vara ett av staten helägt bolag. Verksamheten i det nya bolaget kommer i första hand att regleras genom aktiebolags- och bokföringslagen. Staten kan utöva såväl insyn i som styrning av företaget genom styrelse och bolagsstämma. kommer som aktiebolag att 167 ha lagstadgad skyldighetatt lämna en omfattande rapportering i form av Prop. 1990/91:87 årsredovisningoch delårsrapporter. Aktiebolaget kan dessutom av ägaren åläggas att lämnaytterligare information om sin verksamhet. Staten kan som ägare påverkaverksamhetens inriktning genom att föra in särskilda föreskrifter för denfortsatta verksamheten i bolagsordningen Regeringenöverväger att behålla revisor som med-revisor till deexterna revisorerna i det nya aktiebolaget i syfte att stärka revisionensställning, beakta särskilda intressen och förstärka revisionen med engranskning utifrån statens ägarperspektiv. Det är även av stor vikt att det nyaaktiebolagets effektivitet och produktivitetsutveckling löpande följs upp.Regeringen kommer ta ställning till de närmare formerna för revision avbolaget. Stamnätetbör ges en organisationsform som möjliggör att en successivt ökandeeffektivitet i det svenska kraftsystemet kan förenas med en fortsatt höglevnadssäkerhet. har relationerna mellan kraftproducenter ochkraftkonsumenter präglats av stabilitet och kontinuitet. Det är kraftproducenternasom handlar med el över gränserna. För framtiden bör syftet vara att stärkakraftkonsumenternas ställning genom åtgärder som ökar konkurrensen mellanproducenter inom samt mellan svenska och utländska producenter. Måletbör vara att svenska kraftkonsumenter kan sluta kontrakt direkt med producenteri andra länder utan att först behöva sluta kontrakt med svenska producenter.Dessutom bör småskaliga producenter tillförsäkras goda möjligheter att säljael till marknaden. En fri handel med el över gränserna bör eftersträvas sålångt det är tekniskt möjligt. Stamnätet har karaktären av ett naturligtmonopol vilket kräver en stark kontroll och inflytande från statens sida.Såvitt nu kan bedömas talar mycket för att stamnätet bör bedrivas som enfristående och helstatlig verksamhei men frågan behöver analyseras ytterligare. Fråganom stamnätets framtida organisation behöver således övervägas. Den framtidaelmarknaden bör utredas även i andra avseenden. Utöver syftet att främjakonkurrensen mellan aktörer på elmarknaden bör också åtgärder som kan stärkahushållningen med el utredas. genomför enstudie av den svenska elmarknaden. För kännedom kan noteras attregeringen avser att uppdra åt att i samband med dennaelmarknadsstudie särskill utreda vissa frågor avseende stamnätets framtidaorganisation. Iavvaktan på att stamnätet ges en slutlig organisation bör verksamheten drivasvidare som affärsverk. bör omfatta storkraftnätinklusive samkörningsförbindelserna med utlandet. Regeringen anser att enpermanent lösning bör kunna träda i krafl . Vattenfallhar som affärsverk slutit avtal med kraftföretag om utnyttjande och disposition av förbindelserna med utlandet. har som förval tare av det s. k. norrbottennätet inga avtal om dess utnyttjande. Affärsver kets rättigheter och skyldigheter beträffande stamnätet regleras i det spe ciella stamnätsavtal som är giltigt t. o. m. . Interimslösningen förut sätter avtal som reglerar rättigheter och skyldigheter mellan staten, affärsverket och det nya bolaget. Avtalen skall omfatta drift, planering och 168 förvaltning avstorkraftsnät och utlandsförbindelserna samt det nya bola- Prop. 1990/91:87gets utnyttanderätt till storkraftsnätel och utlandsförbindelserna. Sammanfattningsvisföreslår regeringen att siatens vattenfallsverks rörelse, med undantag avstorkraftnätet och utlandsförbindelserna, överförs till ett av staten helägtaktiebolag. Överföringen bör ske 1992. Det nyaaktiebolaget bör höra till industridepartementet. 1del följande redovisas närmare vissa frågor som är av betydelse vidöverföringen av verksamhet frän affärsverk till aktiebolag. Enligtde av beslutade principerna för statsmakternas styrning av statensvattenfallsverk (prop. 1987/88:87, NU41, rskr. 376) skall godkännainvesteringar och finansiering enligt en rullande treårsplan för koncernen.Regeringens förslag att ombilda till aktiebolag 1992 innebär att ställning las till den nu framlagda treårsplanens första år,dvs för . Denna fråga behandlas i samband med anslagsfrågor förindustridepartementet för /92 (avsnitt 11.2). Värderingvid överföring av tillgångar och skulder Värderingenav tillgångar och skulder vid överföringen är av ceniral betydelse för det nyaaktiebolagets verksamhet. Principerna för överföringen bör därför underställasriksdagens prövning. Överföringenbör ske på så sätt att staten överför statens vattenfallsverks verksamhet ochsamtliga tillgångar och skulder utom storkraftnätet och utlandsförbindelsernatill ett nytl aktiebolag i utbyte mot nyemitterade aktier i bolaget. Kapitalstmkturen, dvs. frågor om det egna kapitalet, obeskattade reserver och andrareserveringar i det nya bolaget påverkar dess affärsmässiga förutsättningar.Det nya bolaget bör ges en sådan kapitalstmktur att del kan skapas rimligakonkurrensförhållanden för såväl det nya bolaget som övriga kraftföretag påmarknaden. Enligtregeringens bedömning skulle en överföring av tillgångar och skulder tillnuvarande bokförda värden innebära att det nya bolaget ges med branschen iövrigt likvärdiga förutsättningar. Denna princip bör vara utgångspunkten förregeringens värdering. I vissa hänseenden framstår en sådan värdering somalltför försiktig. Justeringar av vissa tillgångsvärden kan därför behövagenomföras. Bl.a. bör kontorsfastigheter kunna ges ett meramarknadsmässigt värde.