prop · GE034 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:4 om ändring i rennäringslagen (1971:437), m.m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . 1propositionen föreslås ett flertal ändringar i rennäringslagen (1971:437). Lagensinledande bestämmelser ändras så att det framgår att renskötselrätten är enför den samiska befolkningen kollektiv rätt som bygger på urminnes hävd ochutgör en särskild rätt till fastighet. Renskötselrätten skall bara kunnaupphävas av regeringen om det behövs för att tillgodose något av de iexpropriationslagen uppräknade expropriationsändamålen. På åretrantmarkemaförbjuds ingrepp som innebär avsevärd olägenhet för renskötseln även omingreppet inte innebär en ändrad markanvändning. Närhögsta renantal fastställs för en sameby skall skälig hänsyn tas till andraintressen. skall vid vite kunna förelägga en sameby att minskaantalet renar till det tillåtna, att hålla årlig renräkning och att upprättarenlängd. ges befogenhet att kontrollera att renräkningen skerpå ett korrekt sätt. Om renar förekommer på område där renskötsel inte ärtillåten skall kunna vid vite förelägga samebyn att driva bortrenarna. Möjligheten att besluta om slakt skall kunna UtnytQas endast i vissafall. Väglagen(1971:948) och lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter ändras så att detframgår att renskötselrätt utgör en särskild rätt till fastighet. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . 1990/91. Lag om ändring i rennäringslagen (1971:437) Härigenomföreskrivs i fråga om rennäringslagen (1971:437)' delsatt 2§ skall upphöra att gälla, delsall 1,3, 11, 12, 14,15, 26, 30, 35, 59, 66, 68, 71, 85, 86 och 89§§ och rubriken närmast före 1 §skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skallinföras en ny paragraf, 66 a § samt närmast före 3 § en ny rabrik av följandelydelse, dels att det i lagennärmast före 31 § skall införas en ny rubrik som skall lyda "Upplåtelse avmark och vatten m. Nuvarande lydelse Renskötselrätt m. m. Rättatt enligt denna lag begagna mark och vatten till underhåll för sig och sinarenar (renskötselrätt) har den som är av samisk härkomst, om hans fader ellermoder eller någon av hans far- eller morföräldrar haft renskötsel somstadigvarande yrke. Densom är av samisk härkomst (same) får enligt bestämmelserna i denna lag användamark och vatten till underhåll för sig och sina renar. Rätten enligt första.stycket (renskötselrätten) tillkommer den samiska befolkningen och grundaspå urminnes hävd. Den utgör en särskild rätt till fastighet. Renskötselrättenfår utövas av den som är medlem i sameby. Om särskilda skälföreligger, kan medge person med samisk härkomst renskötselräll,även i annat fall än som avses i första stycket. i ochVästerbottens läns lappmarker dels ovanför odlingsgränsen, dels nedanför dennagräns på mark som tillhör staten (kronomark) och renbetesland där skogsrenskötselav ålder bedrives , sommaren eller hösten, inom de områden iJämtlands och som särskilt upplåtits till renbete. Renskötselfår bedrivas inom jöl-jande områden (renskötselområdet) 1. hela ärel (åretruntmarkerna)i och läns lappmarker dels ovanför odlingsgränsen,dels nedanför denna gräns på mark som tillhör staten (kronomark) ochrenbetesland där skogsrenskötsel av ålder bedrivs , sommaren ellerhösten, inomde områden i och som särskilt upplåtits till renbete. Lagen omtryckt 1985:919. 2. den 1 oktoberden i övriga delar av lappmarkerna nedanför odlingsgränsen, inom sådana trakter utanför lappmarkerna och renbetesQällen där renskötsel av ålder bedrives vissa tider av året. 2. den 1 oktober-den 30 april (vinterbetesmarkerna) iövriga delar av lappmarkerna nedanför odlingsgränsen, inomsådana trakter utanför lappmarkerna och renbetesQällen där renskötsel av ålderbedrivs vissa tider av året. Medrenbetesland förstås mark som vid avvittringen förklarats utgöra renbeteslandeller av ålder använts som sådant land. Med renbetesQällen förstås de vid avvittringenför samerna avsatta renbetesQällen och de områden som sedermera upplåtits tillutvidgning av dessa Qäll. 1.renskötselberättigad som deltari renskötseln inom byns betesområde, 2.renskötselberättigad som hardeltagit i renskötsel inom byns betesområde och haft detta som stadigvarandeyrke samt ej övergått till annat huvudsakligt förvärvsarbete, 3.renskötselberättigad som är makeeller hemmavarande barn till medlem som avses under 1 eller 2 eller som är efterievandemake eller underårigt barn till avliden sådan medlem. 1.same som deltar i renskötseln inombyns betesområde, 2.same som har deltagit i renskötselinom byns betesområde och haft detta som stadigvarande yrke och inte övergått tillannat huvudsakligt förvärvsarbete, 3.den som är make eller hemmavarandebarn till medlem som avses under I eller 2 eller som är efterlevande make ellerunderårigt barn till avliden sådan medlem. Samebykan som medlem antaga annan renskötselberättigad än som anges i 11 §, om hanavser att med egna renar driva renskötsel inom byns betesområde. Vägras sökanden inträdesom medlem, kan medge honom inträde, om särskilda skäl föreligger. Sameby kan som medlem antaannan same än som anges i 11 §, om han avser att med egna renar drivarenskötsel inom byns betesområde. Vägrassökanden inträde som medlem, kan medge honom inträde, om detfinns särskilda skäl. Renskötande medlems dödsbofår fortsätta den av medlemmen bedrivna renskötseln från dödsfallet.Är renskötselberättigad dödsbodelägare under , räknas tiden från det hanfyller . Renskötande medlemsdödsbo får fortsätta den av medlemmen bedrivna renskötseln från dödsfallet.Är dödsbodelägare under , räknas tiden från det han fyller . Kraveti 1§ tredje stycket om medlemskap i sameby gäller inte för rätt tillrenskötsel som avses här. Sameby får för medlemmamasgemensamma behov begagna byns betesområde för renbete. bestämmerdet högsta antal renar som får hållas på bete inom byns betesområde. Omdet behövs för att bevara renbetet eller eljest främja renskötseln, kan lantbraksnämndenförordna om inskränkning i betesrätten. Samebyfår för medlemmamas gemensamma behov använda byns betesområde för renbete. Lantbraksnämndenbestämmer det högsta antal renar som får hållas på bete inom byns betesområde.Skälig hänsyn skall därvid tas till andra intressen. Omdet behövs för att bevara renbetet eller annars främja renskötseln, kan lantbraksnämndenförordna om inskränkning i betesrätten. Omsamebyn bryter mot ett beslut enligt andra eller tredje stycket fårlänsstyrelsen vid vite förelägga byn att följa beslutet. Har samebyn med stödav 35 § första stycket bestämt hur många renar en medlem högst får inneha, fårett föreläggande att minska antalet renar även riktas mot en medlem som inteföljer samebyns beslut. Regeringen kan förordna om upphävande av renskötselrätten för visst markområde, när området behövs för ändamål som avses i 2 kap. expropriationslagen (1972: 719). Regeringenkan förordna om upphävande av renskötselrätten för visst markområde, närområdet behövs för ändamål som avses i 2 kap. expropriationslagen (1972: 719)eller för annat ändamål av väsentlig betydelse från allmän synpunkt. Förområde som väsentligen är utan betydelse JÖr renskötseln får sådant förordnandemeddelas, när området behövs för allmänt ändamål. Upphävandekan begränsas till att avse eller vissa i renskötselrätten ingåendebefogenheter. Den som inom område somavses i 3§ 1 äger eller brakar mark där renskötsel bedrives får ej ändra användningenav marken på sätt som medför avsevärd olägenhet för renskötseln i annan mån änsom följer av förordnande enligt 26 §. Den som inom åretruntmarkernaäger eller brakar mark där renskötsel bedrivs får inte vid användningen avmarken vidta åtgärder som medför avsevärd olägenhet för renskötseln i annan månän som följer av förordnande enligt 26 §. Senaste lydelse 1987:154. Förstastycket hindrar inte att mark används i enlighet med en detaljplan eller förföretag vars tillåtlighet skall prövas i särskild ordning. Om det är påkallat medhänsyn till vad som bestämts om högsta renantalet enligt 15 § andra stycket ellerom det behövs för att främja renskötseln, kan sameby bestämma hur många renarmedlem högst får inneha eller meddela andra föreskrifter om innehavet. Föreskrifterenligt första stycket får ej ges sådant innehåll att renskötande medlems fortsattaverksamhet omöjliggöres eller väsentligt försvåras. Omdet behövs med hänsyn till vad som bestämts om högsta renantalet enligt 15§andra stycket eller om det behövs för att främja renskötseln, kan samebybestämma hur många renar medlem högst får inneha eller besluta om andra villkorfor innehavet. Samebyfår undanta visst område från medlemmarnas begagnande för jakt eller fiske, omdet behövs av hänsyn till jakt- eller fiskevården eller av andra särskildaskäl. Beslutenligt första eller andra stycket får inte ges sådant innehåll att renskötandemedlems fortsatta verksamhet omöjliggörs eller väsentligt försvåras. 59§ I fråga om rösträtt och beslut på bystämma gäller, om ej annat följer av särskild bestämmelse i denna lag, 1. att varje myndig medlem har en röst i fråga som rör utseende av ordförande på bystämma eller av revisor, beviljande av ansvarsfrihet för styrelsen eller ändring av sådan föreskrift i stadga som avses i 38 § andra stycket 16, 2. att i övriga frågor rösträtt tillkommer endast renskötande medlem, som därvid har en röst för varje påbörjat hundratal renar som enligt gällande renlängd innehas av honom. 2. att i övriga frågor rösträtt tillkommer endast renskötande medlem,som därvid har en röst för varje påbörjat hundratal renar som enligt gällanderenlängd innehas av honom, dock inte för fler renar än som samebyn bestämt förhonom enligt 35 §, 3.att medlems rösträtt kan utövasgenom annan medlem såsom ombud, 4.att ingen får för egen ellerannans del rösta för sammanlagt mer än en femtedel av det på stämman företräddaröstetalet, 5.att den mening som erhållit dethögsta röstetalet gäller som stämmans beslut, 6.att vid lika röstetal val avgöresgenom lottning och i andra frågor den mening gäller som biträdes av de flestaröstande eller, om även antalet röstande är lika, av stämmans ordförande, 7.att beslut om ändring avstadgarna ej är giltigt, om det ej biträdes av minst två tredjedelar av det påstämman av renskötande medlemmar företrädda röstetalet och dessutom, såvittgäller föreskrift som avses i 38 § andra stycket 1 6, av flertalet av bynsmyndiga medlemmar. 66§ Räkning av samebys renar skall ske . Omsameby begär det, kan lantbraksnämnden medge att räkningen får ske med större tidsmellanram. kan på begäran av renskötande medlem förordna om extra renräkning, om denne gör sannolikt att resultatet av räkning enligt första stycket är oriktigt och kostnadema för den extra renräkningen ej är oskäliga i förhållande till den betydelse det kan ha för medlemmen att rättelse kommer till stånd. Lantbraksnämndenkan på begäran av renskötande medlem besluta om extra renräkning, om denne görsannolikt att resultatet av räkning enligt första stycket är oriktigt och kostnademaför den extra renräkningen /«?e är oskäliga i förhållande till den betydelsedet kan ha för medlemmen att rättelse kommer till stånd. Länsstyrelsenfår vid vite förelägga sameby att genomföra sådan räkning av byns renar somavses i första eller andra stycket. Ensameby skall underrätta om tid och plats för byns renräkning.Länsstyrelsen kan utse någon att närvara vid renräkningen. Finns anledning antaatt samebyn inte följt meddelade föreskrifter, kan besluta om kompletteranderenräkning. Den som av förordnats att närvara vid renräkningen harrätt att få tillträde till områden och anläggningar där renar hålls samt rättatt på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för att fullgörauppdraget. 68 § På grandval avrenräkning enligt 66 § första stycket skall renlängd upprättas. Fel i längdensom påvisats vid extra renräkning skaU genast rättas. 1renlängden skall upptagas ägarna till de renar som hålles på byns betesområde,det räknade eller uppskattade antalet renar för varje ägare och, om föreskriftmeddelats om reninnehavet enligt 35 §, förhållande som är av betydelse för kontrollav all föreskriften efterföljts. Irenlängden skall tas upp ägama till de renar som hålls på byns betesområde,det räknade eller uppskattade antalet renar för varje ägare och, om beslutmeddelats om reninnehavet enligt 35 §, förhållande som är av betydelse förkontroll av att beslutet följts. och beslutar om rättelse däri. Regeringen,eller myndighet som regeringen bestämmer, får meddela närmare föreskrifter omanvändningen av renlängd som underlag jÖr ett jÖretagsregister och om skyldighet att lämna renlängden och andrauppgifter om renskötseln till den myndighet som för registret. får vid vite förelägga sameby att upprätta och fastställarenlängd samt att överlämna kopia av längden till myndighet som avses i fjärdestycket. Uppehåller sig renarutanför renskötselområdet eller på mark inom detta område under tid då renskötselicke får bedrivas där, kan på framställning av lantbruksnämndeneller markägare som därigenom lider skada eller olägenhet av någon betydelseförordna att renarna skall slaktas och säljas. Årdet känt till vilken sameby renarna hör. får förordnande enligt första stycketmeddelas endast om samebyn underlåter att inom skälig tid efter anmaning tagahand om renarna. Kostnadenför renamas omhändertagande, slakt och försäljning skall uttagas urköpeskillingen. Återstoden tillfaller renarnas ägare, om han är känd, ochannars den eller de samebyar till vilka renama kan antagas ha hört. Uppehåller sig renarutanför renskötselområdet eller på mark inom detta område under tid då renskötselinte får bedrivas där, kan på framställning av den som därigenomlider skada eller olägenhet av någon betydelse vid vite förelägga samebyn attföra bort renarna. Länsstyrelsenfår besluta att renarna skall slaktas och säljas om vitesjorläggandet inteleder till åsyftat resultat eller om det annars finns särskilda skäl. Vitesföreläggandeenligt första stycket får meddelas endast om samebyn underlåter att inomskälig tid efter anmaning ta hand om renarna. Detsamma gäller beslut enligtandra stycket om det är känt till vilken sameby renarna hör. Kostnadenför renamas omhändertagande, slakt och försäljning skall tas ut urköpeskillingen. Återstoden tillfaller renamas ägare, om han är känd, ochannars den eller de samebyar till vilka renama kan antas ha hört. Densom är renskötselberättigad kan få tillstånd (koncession) att driva renskötseli nedanför lappmarksgränsen inom område där renskötsel avålder förekommer . Koncession innefattar rätt för koncessionshavarenatt driva renskötseln även med skötesrenar som tillhör I.den som äger eller brakar jordbraksfastighet, vilken helt eller Densom är same kan få tillstånd (koncession) att driva renskötsel i lännedanför lappmarksgränsen inom område där renskötsel av ålder förekommer underhela året. Koncession innefattar rätt för koncessionshavaren att drivarenskötseln även med skötesrenar som tillhör 1. den som äger ellerbrakar jordbraksfastighet, vilken helt eller delvis är belägen inom koncessions-området, om han är bosatt på fastigheten eller inom området, 2. den som har haft koncession inom området, om han är bosatt där och inte har övergått till annat huvudsakligt förvärvsarbete. delvisär belägen inom den del av länet där koncessionsrenskötsel får bedrivas, om hanär bosatt på fastigheten eller inom området, 3. efterievande make eller efterlevande underårigt barn till konces-sionshavare eller till sådan under 2 angiven föratvarande koncessions-havare som för dödsfallet ägde skötesrenar, om den efterlevande är bosatt inom koncessionsområdet. 2.den som har haft koncessioninom området, om han är bosatt inom den del av länet där koncessionsrenskötselfår bedrivas och inte har övergått till annat huvudsakligt förvärvsarbete, 3.efterlevande make ellerefterlevande underårigt barn till konces-sionshavare eller till sådan under 2 angivenföratvarande koncessions-havare som för dödsfallet ägdeskötesrenar, om den efterlevande är bosatt inom den del av länet därkoncessionsrenskötsel jår bedrivas. Koncessionfår lämnas endast om fortsatt renskötsel inom området är till övervägande nyttaför orten och endast om den som söker koncession kan antagas komma att drivarenskötseln på ett ändamålsenligt sätt. Koncessionmeddelas , högst . För renskötseln inomkoncessionsområde skall finnas sameby. Medlem i sådan sameby är konces-sionshavare,dennes make och hemmavarande barn, renskötselberättigad som biträder koncessions-havarei renskötseln och som inte har annat huvudsakligt förvärvsarbete samt ägare avskötesrenar inom koncessionsområdet. För renskötseln inomkoncessionsområde skall finnas sameby. Medlem i sådan sameby är konces-sionshavare,dennes make och hemmavarande barn, annan same som biträder koncessionshavare irenskötseln och som inte har annat huvudsakligt förvärvsarbete samt ägare avskötesrenar inom koncessionsområdet. Bestämmelsernaom sameby och dess förvaltning gäller i tillämpliga delar i fråga om sameby förkoncessionsrenskötsel med följande avvikelser: 1.Ägare av skötesrenar anses som renskötande medlem. Renskötande medlem har i frågor som avses i 59 § 2 en röst för varje påbörjat Qugotal renar som enligt gällande renlängd innehas av honom. 2.Koncessionshavare har i frågor som avses i 59 § 2 en röst för varje påbörjat Qugotalrenar som enligt gällande renlängd innehas av honom, dock inte för fler renarän som lantbruksnämnden enligt 88 § första stycket 3 bestämt jÖr honom. Förägare av skötesrenar är rösträtten begränsad till en röst. oavsett antaletskötesrenar som han innehar. Koncessionshavaren eller, om det finns flera,minst en av dem skall vara ledamot av styrelsen. Koncessionshavare lederrenskötseln inom byn och anställer den arbetskraft som kan behövas förrenskötseln. Har förutsättningarnaför koncessionen ändrats, kan lantbruksnämnden återkalla koncessionen ellerföreskriva nya villkor. Bryter en sameby eller konces-.sionshavaremot villkor som gäller för verksamheten kan vid vite föreläggabyn eller koncessionshavaren att vidta rättelse. Om en koncessionshavareinnehar fler egna renar än vad lantbruksnämnden med stöd av 88 § förstastycket 3 medgivit honom, eller om en ägare av skötesrenar har fler renar i kon-cessionshavarensvård än vad som följer av 88§ andra stycket, eller samebyns beslut, fårlänsstyrelsen vid vite förelägga renägaren att minska renantalet till dettillåtna. Ejteransökan av samebyn får besluta om slakt och försäljning av deövertaliga renarna om renägaren inte efter anmaning själv låter minskarenantalet. Kostnadenför slakten och jörsälj-ningen skall tas ut ur köpeskillingen medan återstodenav köpeskillingen tillfaller renarnas ägare. Harförutsättningarna för koncessionen ändrats, kan lantbruksnämnden återkallakoncessionen eller besluta om nya villkor. Dennalag träder i kraft . Äldrebestämmelser om renskötselrätt gäller fortfarande i fråga om äktenskap som ingåttsföre lagens ikraftträdande. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i väglagen (1971:948) Härigenomföreskrivs att 55§ väglagen (1971:948)' skall ha följande lydelse. Harväghållare erhållit vågrätt, är Har väghållare erhållit vågrätt, är fastighetens ägare berättigad att av fastighetens ägare berättigad att av väghållaren få intrångsersättning väghållaren få intrångsersättning och ersättning för annan skada till och ersättning för annan skada till följd av vägens byggande eller be- följd av vägens byggande eller be gagnande, om det ej avtalats eller gagnande, om det ej avtalats eller uppenbariigen föratsatts att ersätt- uppenbarligen föratsatts att ersätt ning ej skall lämnas. Samma rätt till ning ej skall lämnas. Samma rätt till ersättning har innehavare av sådan ersättning har innehavare av nytt- nyttjanderätt eller annan särskild janderätt eller annan särskild rätt rätt liW fastigheten som upplåtits in- liUJastighet, såvida rätten inte upp- nan marken togs i anspråk. låtits efter det att marken togs i an språk. Vidersättningens bestämmande gäller 4 kap. expropriationslagen (1972:719) itillämpliga delar. 4 kap. 3§ nämnda lag skall härvid tillämpas i fråga omvärdeökning som ägt rum före det talan väcktesvid domstol. Påersättningen utgår ränta enligt 5§ räntelagen (1975:635) från den dag då markentogs i anspråk till och med den dag då betalning skall ske och enligt 6§räntelagen för tiden därefter. Dennalag träder i kraft . Lagen omtryckt 1987:459. 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter Härigenomföreskrivs att 42 § lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter skall ha följandelydelse. Medsärskild rätt till fastighet Med särskild rätt till fastighet förstås i denna lag nytQanderätt, förståsi denna lag nytQanderätt, servitut och ratt tillelektrisk kraft servitut, renskötselrätt och rätt till samt liknande rätt. elektrisk kraft samt liknande rätt. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , ,, , Proposition om ändring i rennäringslagen (1971:437), m.m. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarandechefen för en kommitté med uppdrag att utreda vissafrågor om samemas ställning i . Utredningen (chefen för hyresnämnden ocharrendenämnden i , ordförande, f d.riksdagsledamoten samt riksdagsledamöterna ochÅke Selberg), som antog namnet samerättsutredningen, avgav i maj 1986delbetänkandet (SOU 1986:36) Samemas folkrättsliga ställning och i juni 1989huvudbetänkandet (SOU 1989:41) Samerätt och sameting. Betänkandena har remissbehandlats.En förteckning över remissinstansema och en sammanställning av remissyttrandenahar lagts fram i promemorian (Ds 1989:72) Remissyttranden över samerättsutredningensbetänkanden (SOU 1986:36) Samemas folkrättsliga ställning och (SOU 1989:41)Samerätt och sameting. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av delbetänkandet(SOU 1986:36) Samernas folkrättsliga ställning som bilagal, delsensammanfattning av huvudbetänkandet (SOU 1989:41) Samerätt och sameting såvittavser renskötselns rättsliga ställning som bilaga 2. dels de lagförslag som läggsfram i den delen som bilaga 3. Lantbraksstyrelsenbeslutade att tillsätta en arbets- grapp med uppgift att se över vissa frågor som sammanhänger med same byarnas organisation, funktion och ekonomi. Arbetsgrappen, som antog namnet rennäringsgrappen, överiämnade sitt förslag till lant braksstyrelsen. Förslaget, Frågor om samebyamas organisation, funktion och ekonomi, lantbmksstyrelsens rapport 1989:4, överlämnades till rege ringen . Rapporten har remissbehandlats. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av Prop.1990/91:4 rapporten som bilaga 4, dels de lagförslag som läggs fram som bilaga5, dels en förteckning över remissinstansema och en sammanställning av remissyttrandenasom bilaga6. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över de lagförslag somutarbetats i ärendet. De till lagrådet remitterade lagförslagen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 7. Lagrådethar yttrat sig över förslagen. Yttrandet bör fogas till protokollet som bilaga8. Jaghar i allt väsentligt följt lagrådets förslag. Jag återkommer till lagrådetsyttrande i den allmänna motiveringen i avsnitten om renskötselrätten (3.2), omökat skydd för renskötselrätten (3.4) och om företagsregister för rennäringen(3.10) samt i specialmotiveringen till rennäringslagen. Hämtöver bör vissaredaktionella ändringar göras i lagtexten. följande framställningen redovisar jag först mina överväganden och förslagi en sammanfattning. Jag redogör därefter närmare för de allmännautgångspunkterna för förslagen. I den återstående delen av remissen behandlasde olika förslagen mer ingående. 2 Sammanfattning av föredragandens överväganden ochförslag Renskötselnbedrivs i i stort sett i hela , och Jämtlandslän samt delar av och . De renskötande samemasantal i uppgår till ca 2 500 personer. Det finns ca 900rennäringsföretag. Renantalet växlar starkt mellan perioder av goda och dåligarenbetesår.