prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. Prop. (kompletteringsproposition) 1990/91:150 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. Detförslag till statsbudget för /92 som lades fram i åretsbudgetproposition kompletteras med hänsyn till senare inträffede förändringarrörande såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten. I samband därmed redovisasen fömyad beräkning av budgetutfallet för innevarande budgetår. Beräkningarnavisar att budgetunderskottet för /91 försämras med 15,9miljarder kronor jämfört med vad som beräknades i årets budgetproposition.Alltså förutses nu ett underskott om . /92 beräknades i budgetpropositionen ett underskott påstatsbudgeten om . De nya beräkningarna visar ettunderskott på Ipropositionen redovisar regeringen i en reviderad finansplan sin bedömning avhur den ekonomiska politiken bör utformas. Regeringen föreslår ytterligarearbetsmarknadspolitiska åtgärder för att möta den ökade arbetslösheten.Finansieringen av dessa åtgärder föreslås i huvudsak ske genom överföring avmedel från arbetsmarknadsfonden. Regeringen föreslår vidare ett samlat programför strukturella åtgärder i den offentliga sektom. Somsärskilda bilagor till propositionen har fogats bl.a. en revideradnationalbudget för med en prognos för den svenska ekonomin åren1991-1992 och kalkyler på meddellång sikt , samt en långtidsbudgetför budgetåren 1991/92-1995/96. I 1990/91. 1 .saml Nr 150 Bilaga I Åretskompletteringsproposition består av två delar, var och en i ett band. Denförsta delen innehåller regeringens syn på den ekonomiska politiken ochförslag till slutregleringen av statsbudgeten för nästa budgetår. Där redovisasockså förslag av finanspolitisk natur som hör samman med budgetförslaget. andra delen redovisas ett samlat treårigt program med förslag tillstrukturella åtgärder för att ställa om och minska den statligaadministrationen /92-1993/94. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , , , Föredragande:statsråden , , , , , , ,, , Proposition med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) Regeringenhar i årets budgetproposition (prop. 1990/91:100) förelagt ettförslag till statsbudget för /92. I de delar där förslagetinnehöll endast beräknade anslagsbelopp har regeringens förslag därefterredovisats i särskilda propositioner. Enligtbestämmelserna i 3 kap. 2 § riksdagsordningen skall regeringen - förutomförslaget till statsbudget i budgetpropositionen - avge ett särskilt förslagtill slutlig reglering av statsbudgeten för det kommande budgetåret i den s.k.kompletteringspropositionen. Detta förslag bör nu lämnas till . Isamband därmed bör regeringen redovisa sin bedömning av den ekonomiskapolitiken i en reviderad finansplan. Likaså bör en reviderad nationalbudgettillställas . I kompletteringspropositionen bör också tas med vissafrågor som har klara samband med den ekonomiska politiken och budgetpolitikenm.m. och som bör behandlas av under det innevarande . Regeringendeklarerade i budgetpropositionen sin avsikt att i kompletteringspropositionenåterkomma med ett samlat program där den statliga administrationen skallminskas /92- 1993/94. kommer senare denna dag att återkomma till detta. föredrar den reviderade finansplanen samt redogör för statsbudgetensutgifter och beräknade inkomster under nästa budgetår, m.m. Statsråden ,, , , , , , , Lönnqvist ochJohansson föredrar de ifrågavarande förslagen inom utrikes-, social-, finans-,utbildnings-, arbetsmarknads-, bostads- och civildepartementens verksamhetsområden.Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement. hemställer att regeringen i en gemensam proposition föreläggerriksdagen vad föredragandena har anfört för de åtgärder och de ändamål som dehar hemställt om. Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som de har hemställt om. Regeringenbeslutar vidare att de anföranden som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen enligt följande: 1 En politik för bättre tider Prop- i990/9i:i50 Bilaga1:1 1.1 På rätt väg Framtidsutsiktemaför den svenska ekonomin har förbättrats markant under det senaste halvåret.Sverige befinner sig nu i en lågkonjunktur med svag tillväxt och stigandearbetslöshet. Men den intemationella konjunktumedgången förväntas varken blilång eller djup. Tillsammans med de åtgärder som vidtagits för att bekämpainflationen och skapa utrymme för en tillväxt i ekonomins konkurrensutsattadelar skapar detta förutsättningar för en återhämtning. Konjunkturen beräknasvända under senare delen av irmevarande år och gradvis växa i styrka under1992. Ibudgetpropositionen redovisades den ekonomisk-politiska strategin för denärmaste åren. Den innebär i korthet följande: Denekonomiska politiken skall skapa förutsättningar för att aktivt och framgångsrikt delta i den intemationella integrationen. 2.Den ekonomiska politiken skallmedverka till att bromsa kostnadsutvecklingen och stärka konkurrenskraften föratt hävda sysselsättningen och välfärden. 3.Den ekonomiska politiken skallbidra till tillväxt genom att stimulera produktivitet och sparande. Utrymmeskall skapas för investeringar i produktion och infrastruktur. 4.Den ekonomiska politiken skallbidra till att utjämna levnadsvillkor och skapa en starkare bas för välfärdengenom att arbetslinjen konsekvent hävdas. 5.Den ekonomiska politiken skallmedverka till en uthållig tillväxt; produktion och konsumtion måste ställas omså att balansen mellan ekonomi och ekologi säkras. Deimastrategi skall nu fullföljas. Den ekonomiska politiken skall varaktigtnedbringa inflationen. skall den fulla sysselsättningenupprätthållas. Ambitionema skall höjas när det gäller ekonomisk tillväxt.Inriktningen på att hävda välfärden och åstadkomma en rättvis fördelning skallfullföljas. Detär nu möjligt att redovisa tydliga resultat och stora möjligheter som följd avden ekonomiska politiken. Sverigehar passerat vändpunkten när det gäller inflationen. Framför oss ligger nu enperiod av betydligt lägre prisstegringar. Det får stor betydelse för helaekonomin. Vändpunkten när det gäller produktionen har kommmit närmare och börinträflå . En återhämtning bedöms ske . FörSveriges del förbättras utsiktema av de stmkturåtgärder som vidtagits för attåtervinna tillväxten och de finanspolitiska åtgärder som satts in för att bidratill balans i ekonomin. För en stor del av arbetsmarknaden har nustabiliseringsavtal träffats med syfte att växla om från inflationslöner tillreallöner. Dessa avtal innehåller inte de inflationsdrivande klausuler som varvanliga . Arbetet med stabiliseringsavtalet skall fortsätta påden återstående delen av arbetsmarknaden. Effektemaav dessa åtgärder är en radikal nedväxling av inflationsför- I 1990/91. väntningama.Konkurrenskraften kan nu börja återställas och ekonomin Prop. 1990/91:150 kanfungera effektivare. Därmed står det klart att kan klara upp Bilaga 1:1sina kostnadsproblem genom en inlem anpassning. Detta har skett i ettkonstmktivt samarbete mellan statsmaktema och arbetsmarknadens parter. Sverigeär i dessa gmndläggande avseenden på rätt väg. Effektema på sysselsättningen avvändningen i ekonomin kommer emellertid först . Därför kommer både 1991och 1992 att bli kärva år på arbetsmarknaden. Av detta skäl krävs det en aktivarbetsmarknadspolitik. Regeringen lägger nu fram förslag till en förstärkningav de aktiva åtgärderna utformade för att motverka både arbetslöshet ochinflation. Enhuvuduppgift för den ekonomiska politiken blir attfrigöra de krafter som kan medverka till en ökad produktivitet och tillväxt.Det handlar om att få ut den fulla effekten av de stmkturreformer som redangenomförts eller är under genomförande. Produktivitetenutvecklades svagt under 1989-1990. Tecken fiims nu på att ett omslag är på väg.Detta framgår tydligt av prognoserna . Uppgången iproduktiviteten skapar förutsättningar för en exportledd tillväxt. Tillväxten iden konkurrensutsatta sektom beräknas svänga från ca -2,till ca-1-2,, vilket är en mycket stor förändring, som denskyddade sektoms expansion begränsas. Handelsbalansen ger därmed ett växandeöverskott. Också i detta viktiga avseende är alltså på rätt väg. Menambitionema bör sättas högt i syfte att tillgodose medborgarnas behov under1990-talet. Målet bör vara att etablera en ny och högre nivå för tillväxt ochproduktivitet. reviderade nationalbudgeten redovisas två altemativa utvecklingsperspektivför . Det ena utgår från en produktivitetsutveckling gmndadpå de samband som gällt . Det andra är baserat på en störretilltro till effektema av de genomförda eller beslutade stmkturreformema ochtill näringslivets förmåga till anpassning och utveckling. I det förstaaltemativet blir tillväxten och de samladeresursema kommer 1995 att vara ca . I detandra altemativet blir tillväxten i genomsnitt ochde samlade resurserna kommer 1995 att vara ca . Dettasenare altemativ ger betydligt större möjligheter att tillgodose angelägnabehov . Det kräver emellertid en god disciplin när det gällerlönebildningen, stora insatser på bred front i arbetslivet för att förbättraproduktiviteten och åtgärder för att stimulera till ökat sparande. Denekonomiska politiken bör inriktas på att - i konstmktivsamverkan mellan arbetsmarknadens parter och staten - förverkliga en sådansnabbare uthållig tillväxt. Meden återvunnen tillväxt skapas nya resurser och därmed kommer fördelningsfrågomai fokus. Betydande framsteg gjordes när det gäller välfärdenoch sysselsättningen. uppstod ökade klyftor i fördelningen avförmögenheter, främst beroende på inflationen och det gamla skattesystemet.Erfarenheterna på detta område understrykervikten av den omläggning som gjorts av skattesystemet Prop. 1990/91:150och av en varaktig nedpressning av inflationen. Också på detta område Bilaga1:1 är på rätt väg. Sverigesframgångsrika ekonomiska utveckling har byggt på en frihandel och en god förmåga att anpassa sig till de villkor och möjlighetervärldsmarknaden erbjudit. En huvuduppgift för den ekonomiska politiken är attsäkerställa att också fortsättningsvis aktivt och framgångsrikt kandelta i den intemationella integrationen. Nustår världsekonomin inför ett nytt avgörande skede, med en genomgripandeförnyelse av de ekonomiska förbindelserna. Avspänningen mellan supermaktema harförändrat det politiska läget i världen och banat väg för ett mer omfattandeekonomiskt samarbete. pågående GATT-förhandlingaraa är målet att utvidga liberaliseringen av denintemationella handeln till att omfatta också tjänster och jordbmksprodukler.Inom EG fördjupas den ekonomiska integrationen genom förverkligandet av dens.k. inre marknaden, som skall vara genomförd den 1 januari 1993.Förhandlingama mellan EFTA och EG om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde(EES) drivs med sikte på att göra den inre marknaden gemensam för samtliga 19länder och dess 350 miljoner invånare. I Öst- och pågåromställningen till marknadsekonomi och en utveckling av de ekonomiskakontakterna med . Försvensk del har förhandlingama om ett högsta prioritet. Dessaförhandlingar befinner sig nu i ett slutskede. Ett avtal bör kunna komma tillstånd . Detär ett starkt svenskt intresse att aktivt vara med och forma framtid.Genom avspänningen och tillkomsten av det europeiska säkerhetsavtalet harföratsättningama i viktiga avseenden förändrats när det gäller deltagande i deteuropeiska samarbetet. har förklarat att ett svenskt medlemskap i bibehållen neutralitetspolitik ligger i vårt lands nationella intresse.Regeringen har för avsikt att , efter samråd i utrikesnämnden, ansökaom medlemskap i . Föratt väma sysselsättning och välfärd måste inflationsbekämpningen överordnasandra ambitioner och krav. Arbetetmed att få till stånd ett stabiliseringsavtal har varit framgångsrikt. Genomförhandlingsgmppens arbete har en samsyn etablerats om det angelägna i attväxla om från inflationslöner till reallöner. Vidare har en samsyn etableratsom behovet av ett tvåårsavtal, om en kostnadsnivå som svarar motexportindustrins villkor och en fördelningsprofil som tar särskild hänsyn tillde lägst avlönades situation. innehåller inte deinflationsdrivande klausuler som var vanliga . sker ingenavtalsmässig lönehöjning förrän . 1990/91:150 höjningsom då sker uppgår till i genomsnitt . Bilaga 1:1 209kr. och omfattar endast anställda med en årsinkomst under 170 000 kr.Detta innebär en nivåhöjning med och en kostnadsökning med . Detandra avtalsåret, som sträcker sig till och medden sista , mnehåller en bmttoram på med miniminivåer uttrycktai kronor som ger något mer. Dettainnebär en rejäl uppstramning av lönebildningen. Jämfört med flera av Sverigesviktigaste konkurrenfländer ger avtalet en låg kostnadsökning. Den sammanlagdaeffekten av avtalet och redan tidigare inträffade kostnadsökningar (s.k.överhäng , två ytterligare semesterdagar m.m.) är atttimlönekostnadema ökar med och med . Detinnebär en förbättring av kostnadsläget för den konkurrensutsatta sektom.Konkurrenskraften i förhållande till våra viktigaste konkurrentländer påvärldsmarknaden, mätt som relativa kostnader per producerad enhet, bör kunnaförstärkas med under loppet av 1991-1992. , Föratt den ekonomiska politiken skall bli framgångsrik krävs att Rehnberggrappensförslag till stabiliseringsavtal blir gällande för hela arbetsmarknaden. Deförbundsavtal som slutits står samtliga i överensstämmelse medRehnbergs förslag men fömtsätter att resten av arbetsmarknaden också omfattasav sådana avtal. Ett tungt ansvar åvilar därför de parter som ännu inte träffatstabiliseringsavtal. Regeringen fömtsätter nu att samtliga parter träffarstabiliseringsavtal. En samlad bedönoning bör göras före riksdagsårets slut. Detär också angeläget att arbetsmarknadens parter utnyttjar den period som avtaletomfattar till att utveckla nya, konstmktiva fonner för den framtida lönebildningenoch skapa väl fungerande spelregler för förhandlingama. Desenaste åren har uppgiften att dämpa överhettningen och komma till rätta medkostnadsproblemen i ekonomin stått i förgmnden för regeringens åtgärder.Finanspolitiken måste fortsatt inriktas på att varaktigt pressa nerinflationen. En fortsatt stark återhållsamhet med -de offentliga utgiftema ärockså nödvändig för att skapa utrymme för en utbyggnad av denutlandskonkurrerande sektom och för att återställa balansen iutlandsaffärema. Endast så kan gmnden läggas för en uthållig återhämtning iekonomin. Avdessa skäl begränsas expansionen i den kommunala verksamheten genom bl.a.kommunala skattestopp. Regeringen lade i budgetpropositionen fram förslag omkraftiga förstärkningar av statens budget. Hushållssparandetförstärks som det offentliga sparandet försvagas.Kommunemas finanser förbättras parallellt med att underskottet i statens budgetökar Det senare hänger bl.a. samman med att de offentliga inkomstema nu ökarlångsammare som följd av den svagare tillväxten . Deberäkningar som redovisas i den reviderade nationalbudgeten visar också att detoffentliga sparandet, om inga ytterligare offentliga åtaganden görs, åter förbättras när tillväxteni ekonomin skjuter fart. Då sker också en förstärkning av Prop. 1990/91:150 sparandet i ekonomin som helhet. Finanspolitikenär så avvägd i nuvarande situation att inflationen dämpas snabbt och atthandelsbalansen förbättras, som de offentliga utgiftema växerlångsamt. Tillgängliga prognoser tyder på att tillväxten i denkonkurrensutsatta sektom kommer att skjuta fart . Beräkningarnai den reviderade nationalbudgeten visar att den offentliga sektoms utgifter somandel av BNP kan fortsätta att sjunka från nuvarande61,till . Även skattekvoten sjunker från till . Deåtgärder som regeringen vidtar för att skärpa konkurrensen spelar en viktigroll för att pressa priser och öka effektiviteten i det svenska näringslivet.Den europeiska inre marknaden iimebär att stora delar av den skyddade privatasektom kommer att öppnas för konkurrens. Inom livsmedelsområdet avskaffas deinhemska regleringama. skärps konkurrenslagstiftningen på jordbraketsområde. Regeringen avser att förelägga ett förslag om enanpassning av gränsskyddet på jordbmksprodukler. Regeringenoch har med finans- och penningpolitiskaåtgärder med kraft markerat att den svenska valutapolitikens mål ligger fäst.Förändringar i växelkursen skulle allvarligt försvåra arbetet med attstabilisera ekonomin. De skulle också motverka strävandena att få till ståndett närmare samarbete med EG. Arbetet med att etablera prisstabilitet skall sessom ett väsentligt inslag i vår Europapolitik och lägger granden för ettnärmare monetärt och valutapolitiskt samarbete i linje med strävanden inom EG. Föratt förverkliga väsentliga mål som full sysselsättning, rättvis fördelning,regional balans och god livsmiljö behövs en god ekonomisk tillväxt. Därförspelar åtgärder för att säkra den långsiktiga tillväxten en central roll iregeringens politik. måste arbetet inriktas på att fulltut ta tillvara de möjligheter som skapats genom de genomförda eller påbörjadestmkturreformema. Nugörs ytterligare insatser för att skapa föratsättningar för en god tillväxt. Enavgörande faktor är arbetet på att ge svenska medborgare och företag tillgångtill EGs inre marknad. En annan viktig insats är planema för en kraftigutbyggnad av infrastrukturen. För innevarande och kommande budgetår har 10miljarder kr. avsatts för ett antal större, långsiktiga projekt. Under 1990-taletkommer staten att avsätta ytterligare . utöver ordinarieinvesteringsmedel för större järnvägs- och vägprojekt. Vidare har regeringenträffat överenskommelse med den danska regeringen om en f&st förbindelseöver . Redan beslutet om bron får positiva effekter för regionen ochtillkomsten av bron får stora effekter för den ekonomiska integrationen mellanSverige och . En hög utbildnings- ochforskningsnivå är en föratsättning för en Prop. 1990/91:150 varaktigt högekonomisk tillväxt. Regeringen har därför genomfört ett Bilaga 1:1omfattande program för att bygga ut forskning och utbildning. Föratt uppnå en stabil tillväxt måste en ökad andel av produktionen avsättas förframtida långsiktiga behov. Investeringsverksamheten stimuleras genom attinvesteringsfondema släpps fria och investeringsskatten avskaffes. Reglema förutlänningars förvärv av svenska företag anpassas till de betingelser som skapasav internationaliseringen. Sparandet i den svenska ekonomin är för lågt för att trygga välfärdenpå sikt. Skattereformen bidrar verksamt till att stimulera sparandet. Behovetav att få till stånd ett högre sparande bör vara en viktig utgångspunkt vid enöversyn av pensionssystemet. Föratt reformerna skall ge full effekt måste en högre produktivitet bli en allmänangelägenhet. Statsmaktemas åtgärder måste nu följas av insatser på varjearbetsplats för att organisera verksamheten så att var och en kan ge sitt bästaför den gemensamma uppgiften att skapa nya resurser. Produktivitetsdelegationenutvärderar tillsammans med Arbetslivsfonden ett antal projekt där förändradarbetsorganisation medfört en hög produktivitet. I arbetet ingår uppgiften attfinna former för att sprida kunskap på detta område. 1.5 Arbetslinjen i välfärdspolitiken Meden förbättrad produktivitet och återvunnen tillväxt skapas nya resurser. Därmedkommer frågan om fördelningen av resursema på nytt i fokus. Utvecklingen avinkomster, förmögenheter och välfärd innehåller både positiva ochnegativa inslag. Urvälfärdssynvinkel är den viktigaste framgången att det varitmöjligt att i snabbt öka sysselsättningen i ett därarbetslösheten brett ut sig. Den sociala välfärden har också förbättrats förbarafemiljema genom att föräldraförsäkringen förlängts, barnbidragen höjts ochbarnomsorgen byggts ut. För att förbättra pensionäremas ställning har detkommunala bostadstillägget höjts och pensionstillskotten förbättrats. Samtidigthar tjänstepensionssystemet kommit att omfatta allt fler äldre. En uniktomfettande FN-undersökning har påvisat ledande ställning vadgäller social välfärd. Debrister som uppstått när det gäller fördelningen av förmögenheter kan framförallt förknippas med 1980-talets inflation och skattesystem. Genom det nyaskattesystemet och genom en målmedveten politik mot inflationen och för fullsysselsättning kan också innebära fördelningspolitiska framsteg. Arbetslinjenskall hävdas och den fulla sysselsättningen upprätthållas. Detta ställer kravpå en väl upplagd och genomförd utbildnings- och arbetsmarknadspolitik, som tarvara på människors arbetsvilja och som främjar tillgången påkompetent arbetskraft. Den allmänna inriktningen angavs i budgetpropositionen.Nu läggs förslag fram om kompletterande insatser. Arbetsmarknadspolitikenföreslås bli utbyggd med minst 40 000 platser genom att resurser överförs frånpassivt kontantstöd till aktiva åtgärder. Arbetslinjen ligger tillgrand för reformeringen av socialförsäkringen. 1990/91:150 Syftet äratt frigöra resurser för aktiv rehabilitering och vård samt att Bilaga 1:1förbättra incitamenten till arbete. Förslag läggs om sjuklön under de förstafjorton dagama av en sjukperiod. Rehabiliteringsersättning på införs. Enöverenskommelse har träffats mellan staten och om attstaten bidrar med 500 milj. kr. för att en vårdgaranti skall införasi samtliga landsting. Tanken är att ingen skall behöva vänta mer än tre månaderpå en behandling. kommer kommunema att få ett samlat ansvarför långvarig service och vård till äldre och handikappade. Ett förslag tillekonomisk reglering av reformen föreläggs . Bådevälfärden och tillväxten kräver att de offentliga systemen används effektivtoch utformas på ett sätt som bidrar till de långsiktiga målen. Strävan atteffektivisera användningen av de offentliga resursema är rättesnöret för denomställning och minskning av den statliga administrationen som genomfors.Också översynen av pensionssystemet vägleds av ambitionen att bygga en starkbas för framtida välfärd. 1.6 Åtgärder för en uthållig tillväxt Denekonomiska politiken skall medverka till att skapa föratsättningar för enuthållig tillväxt. Produktion och konsumtion måste ställas om så att balansenmellan ekonomi och ekologi säkras. Densvenska miljöpolitiken har varit framgångsrik och föratseende. Utsläppen avmånga slags föroreningar har minskat kraftigt. Men en uthållig tillväxt ställerkrav som långt ifrån är tillgodosedda. Framför allt måste det intemationellasamarbetet drivas så att det leder till bindande bestämmelser, som underlättarför de enskilda ländema att tillvarata miljöintressen, utan att detta belastarkonkurrenskraften. Utsläpp som leder till skador som inte kan repareras måsteförhindras. Ekonomiska styrmedel bör användas för att påverka produktion ochkonsumtion i milj ovänlig riktning. Dessaolika vägar för att förbättra miljön återspeglas på ett konkret sätt bl.a. i deförslag som lagts fram i regeringens propositioner om näringspolitik förtillväxt och en god livsmiljö. Investeringama ikollektivtrafik i storstädema och i järnvägar ökar kraftigt. Nya motorfordonindelas i miljöklasser, till vilka ett system med ekonomiskastyrmedel knyts. Livsmedelspolitiken läggs om i miljövänlig riktning.Kommuneraa får en vidgad rätt att differentiera avfellstaxoma. Ökade insatsergörs för att återställa skadade miljöer. Bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningarinförs i central lagstiftning. deltagande i det intemationellamiljösamarbetet intensifieras. Meddenna inriktning av den ekonomiska politiken vill regeringen få till ståndutveckling och fömyelse i näringslivet och den offentliga sektom för att därigenom skapanya resurser. Denna fömyelse skall genomföras Prop. 1990/91:150 på ettsådant sätt att medborgamas trygghet och välfärd kan hävdas. De Bilaga 1:1nya resursema skall fördelas rättvist. Regeringen vill inbjuda alla goda kraftertill samverkan kring detta program.