prop · GE0361 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:61 om ändrade regler för bidrag till avhjälpande Prop. av fukt- och mögelskador i småhus 1990/91: 61 Regeringenföreslär att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokoliet . Ipropositionen föreslås vissa ändringar i reglerna för stödet till fukt- och mögelskadadesmåhus. Enligt nuvarande regler lämnas bidrag till den del av reparationskostnadensom inte ryms inom fastighetens låneutrymme. I propositionen föreslås atthusägaren själv alltid skall svara för den del av reparationskostnaden sommotsvarar upplupet underhäll, oavsett vilka kostnader fastigheten kan bära.Efter avdrag för underhållet beräknas bidraget på samma sätt som . 1 1990191.1 saml. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordföranden, statsråden , , , , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , , Proposition om ändrade regler för bidrag till avhjälpandeav fukt- och mögelskador i småhus Mittförslag: Reglerna för bidrag till avhjälpande av fukt- och mögelskador ändrassä att husets ålder, förslitning m.m. beaktas när bidragets storlek bestäms. fall där fastighetsägarens egen insats inte av andra skäl är maximerad tillett basbelopp skall insatsen alltid minst motsvara kostnadema för upplupetunderhäll i de delar som berörs av arbetena. Bidrag lämnas fortsättningsvistill den del av reparationskostnaden som inte ryms inom fastighetenslåneutrymme, efter avdrag för de beräknade kostnadema för underhållet. Fondenkan bestämma fastighetsägarens egen insats till lägre belopp om det fmnssärskilda skäl för det. Bidragskall helt eller delvis kunna återkrävas om fastigheten säljs inom viss kortaretid efter reparationen. Skälentill mitt förslag: Jag har tidigare i 1990 ärs budgetproposition (prop.1989/90:100 bil. 13 s. 58-61) redovisat min principiella inställning i den nu aktuella firäganoch lämnat förslag till ändringar i reglerna för stöd till fukt- och mögelskadadesmåhus. Bakgrundentill mitt tidigare förslag är i korthet följande. Dethelt övervägande antalet ansökningar som kommer in till fonden för fukt- ochmögelskador avser äldre hus som skall prövas enligt 12 § förordningen (1985:1119) om den statliga fonden för avhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus,m.m. EnUgt 12 § fondförordningen kan bidrag lämnas i syfte att avhjälpa meromfattande fukt- och mögelskador i småhus. Bidraget fär dcx:k lämnas endasttill den del kosmaden för ätgärdema inte kan bäras av huset i ombyggt skick ochunder fömtsätming bl.a. att huset är är och att kostnaden föråtgärderna är skälig med hänsyn till arbetenas art och omfattning. Storleken påbidraget blir härigenom beroende avfastighetens marknadsvärde efter en reparation och pä de lån som belastar Prop.1990/91:61 fastigheten före reparationen. Fastighetsägarens egen insatsmotsvarar säledes i dessa fall skillnaden mellan marknadsvärdet ochlånebelastningen. Fondstyrelsen tillämpar ett till reduceratmarknadsvärde när den bedömer vilka reparationskostnader som fastigheten kanbära. Andraregler gäller i de fall ansökan skall prövas enligt 3-5 §§ fond-förordningen.Dessa fall omfattas inte av förslagen i det följande, annat än vad avser äteibetalningav bidrag i vissa fall. Pägmnd av att stöd kan lämnas till reparation av hus som är upp till 30 är gamla,är det naturligt att ätskilliga hus som kan komma i fråga för stöd är i behovav underhälls- och uppmstningsätgärder alldeles oavsett fukt- och mögelskadorna.En reparation av sädana skador medför inte sällan att bostadsutrynunena totahenoveras.I kostnaden ingär dä även åtgärder som kan hänföras till normalt underhäll ochsom fastighetsägaren annars själv fär svara för. I mänga fall visar det sig attäven dräneringen kring huset måste förbättras eller helt göras om för att säkrahusets fonbeständ. Normalt ankommer det pä fastighetsägaren an kontrolleradräneringens funktion och vid behov se till att nödvändiga ätgärder vidtas.Stödets nuvarande konstmktion har således innebiuit att fonden i allt störreomfattning kommit att ta pä sig kostnader även för normalt underhåll, eftersominget avdrag kunnat göras för ålder, förslitning m.m. när bidraget beräknas. Eftersomett hus normalt behöver underhällas och efter en period om 20-30 är behövergenomgå en mer eller mindre genomgripande uppmstning, är det enligt min meningrimligt att kräva att fastighetsägaren själv får stä för den del av kostnaden isamband med en reparation som kan betraktas som sedvanligt underhäll. Det börske genom att husets ålder får inverka pä storleken pä den självrisk somägaren bör stå för. Vad frågan nu gäller är hur en sädan självrisk skallbestämmas. I1990 ärs budgetproposition föreslog jag att effekten av åldrande, förslitning m.m.skulle beaktas vid bidragsgivningen genom en självrisk som schablonmässigtdifferentieras efter husets ålder och bestäms till 1/30 av reparationskostnadenper är räknat frän färdigställandeäret, dock lägst ett basbelopp. Förslagetinnebar att bidrag lämnas för kostnader som överstiger den pä detta sättberäknade självrisken till den del de inte ryms inom det låneutrymme som finnstillgängligt inom det reducerade marknadsvärdet. Fastighetsägarens egen insatsskulle således alltid minst motsvara det pä detta vis schablonberäknade värdetav underhållet, oavsett vilka kostnader fastigheten kan bära. Vidriksdagsbehandlingen av förslaget uttrycktes farhägor för attregeländringen i enskilda fall skulle fä oönskade konsekvenser. Bostadsutskottetpekade bl:a. pä att den schabloniserade metoden för beräkning av sedvanligtunderhäll som utförs i samband med en reparation ibland kan ge dåligöverensstämmelse med förhållandena i det enskilda fallet. Övervägandena leddefram till att utskottet inte ansäg sig kunna ta ställning till förslaget. borde frågan om en ändring av bestämmelsema bli föremål förvidare analys och överväganden (1989/90: BoU 13 s. 56-59). Riks- Prop.1990/91: anslöt sig till denna uppfatming (rskr. Bostadsutskottetsbedömning mäste enligt min mening vägas mot önskemålet att hanteringen avskadeärendena hos fonden kan ske på ett smidigt och rationellt sätt. Enprövning av de faktiska underhällsbehoven i varje enskilt ärende skulle bliutomordentligt arfoetskrävande och leda till att tiden för hanteringen avärendena förlängs. Jag anser därför att en schablonmetod bör användas för attberäkna underhållets andel av reparationskostnaden och att bestämmelser i dennadel bör utformas i enlighet med det tidigare redovisade förslaget. Omemellertid den utredning som alltid görs i skadeärendena visar att huset är välunderhållet eller har varit föremal för upprusmings-ätgärder i de delarsom berörs av reparationen, bör husägarens självrisk jämkas till hans förmån.Även i andra fall bör självrisken kunna jämkas. Det gäller t.ex. när dettillgängliga läneutrymmet är mycket litet och kosmadema för de reparationer somär oundgängligen nödvändiga är sä stora att boendekostnaden skulle blioskäligt hög. Jag vill i det sammanhanget peka på att fondstyrelsen med stöd av13 § fondförordningen - om det finns särskilda skäl - kan lämna bidrag oavsett denföreslagna regeländringen. Erfarenheternafrån ärendehanteringen hos fonden visar vidare att problemen med fukt ochmögel påfallande ofta uppdagas i samband med över-lätelser av husen. Den nyeägaren märker någon tid efter inflyttningen att det är något fel med inomhusluften.Efter kontakt med en byggnadstekniskt sakkunnig fär han bekräftelse på atthuset har fukt- och mögelskador. Grandprincipenför felansvaret i 4 kap. 19 § jordabalken är att en fastighet säljs sädan denär och att köparen för an oygga sig har skyldighet an göra en undersökning avfastigheten före köpet. Köparen kan i regel inte få ersättning för brister somhan har upptäckt eller bort upptäcka vid en sådan undersökning. Säljarensvarar endast för dolda fel, dvs. fel som inte kunde upptäckas vid en medvederbörlig omsorg företagen undersökning av fastigheten. Erfarenheternafrän fondens hittillsvarande verksamhet visar att köpare cx;h säljare intetillräckligt uppmärksammar sina skyldigheter enligt jordabalken. Möjlighetemaatt fä statligt stöd för att reparera fukt- och mögelskador kan vara en orsaktill detta. Jag vill därför stryka under an det socialt motiverade stöd somutgår från fonden inte skall fungera som en skyddsnät för säljare eller köparesom bmstit i sin upplysnings- respektive undersökningsplikt. Om det i ärendetär uppenbart an den som ansöker om bidrag från fonden åsidosatt sinundersökningsplikt, bör fondstyrelsen kunna besluta om förhöjd självrisk eller- vid allvarligare försummelser - avslä ansökningen helt. Reglema i fondförordningenbör utformas i enlighet med detta. Jagvill också framhålla att kosmadema för att reparera fukt- och mögel skador har ökat. I av ärendena bifalls ansökningen. Fondens åtaganden i bifallsärcnden är i genomsnitt . Till detta kommer kostnader för tekniska utredningar, upp handling, byggkontroll m.m. Det innebär att statens ekonomiska åtaganden i de fall sökanden får bifall i genomsnitt närmar sig 200 OCX) kr. I ett läge där statens ekonomiska åtaganden mäste prövas noggrant är det av avgörande a betydelseatt stödet fär en sådan utformning att inte större bidrag betalas ut än Prop.1990/91:61 som är sakligt motiverat. budgetproposition erinrade jag om att stödet från fonden är motiverati första hand av sociala skäl. Nuvarande regler tar dock ingen hänsyn tillsyftet med fastighetens belåning. I propositionen redovisade jag som min uppfatmingatt endast sådana län som har tagits upp i samband med förvärv eller i syftean förbättra fastigheten borde fä utgöra grand för beräkningen av vilka kosmaderhuset kan bära i ombyggt skick. Jag står fast vid detta förslag. Jagföreslog också att, i de fall bidrag har lämnats, en återbetalnings-skyldighetborde införas, om fastigheten säljs . Jag föreslår nu att bidragetskall kunna återkrävas i den mån som fastigheten överlåts ull ett pris som medmer än ett basbelopp överstiger det högsta av beloppen för den låneskuld ellerdet reducerade marknadsvärde som låg till grund för fondstyrelsens beslut. Ettsådant äterbetalningskrav bör, med gradvis fallande belopp, kunna ställas omhuset säljs inom tre är frän utbetalningen av bidraget. Det ankommer päregeringen att utforma de närmare reglema om återbetalningsskyldigheten. Deav mig föreslagna reglema bör näda i kraft . De bör tillämpaspå ärenden som kommer in till fonden efter . Jag är alhsåinte beredd att gå sä långt att ärenden som kommer in före sistnämnda datumskall omfattas av de nya reglema. Jagåterkommer i samband med 1991 ärs budgetproposition till frågan om ramar ochanslag till fonden för fukt- och mögelskador för /92. Jaghemställer att regeringen föreslär att godkännavad jag har föreslagit om det statliga stödet till fukt- och mögelskadadesmåhus. Regeringenansluter sig till föredragandens hemställan och beslutar att genom propositionforeslå att anta det förslag som föredraganden har lagt fram.