prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — (1990/91:90) En god livsmiljö föreslagit att ytterligaremedel anvisas för att försterka miljöhänsynen i jordbruket med siktet instelltpå att bevara vår biologiska mångfeld och utnyttja de positiva bidrag somnäringen kan lämna i dette hänseende. Skogsnäringensrelativa betydelse för landets ekonomi har sterkts som konkurrensenpå utlandsmarknaden har ökat. Skogen kan vidare komma att få en viktig roll ivår energiförsörjning. Våra skogar hötes dock på olika sätt av luftföroreningarfrån trafik och eldning med fossila bränslen. ökar insikten ombehovet att bevara en biologisk mångfald i namren och av ett skogsbruk sombygger på de naturgivna föratsättningaraa. Regeringen har mot denna bakgrund tillkallaten kommitté med parlamenterisk sammansättning för att utvärdera skogspolitikensmål och medel och föreslå de förändringar som utvärderingen och bedömningar omden framtida utvecklingen kan föranleda. Kommittén skall lämna sina förslagsenast . Skogsindustrinhar haft ett högt kapacitetsutnyttjande under en osedvanligt lång period.Virkesförbrakningen har ungefär motsvarat den volym somhar varit möjlig att avverka i . av råvaran har emellertidimporterats. halverades dock virkesimporten.Virkesprisema har dämpats och avverkningaraa minskar. 1syfte att öka den årliga gallringsarealen och förbättra gallringarnas kvalitethar skogsvårdsorganisationen gjort en riksomfettande satsning på särskildrådgivning till privatskogsbraket. Treårsprogrammet avslutes under budgetåret1990/91. Underbudgeteren 1979/80-1989/90 har av landets skogsareal avverkats ochåterbeskogats med stöd av bidrag till avveckling av låg-producerande bestånd.På dessa marker har den skogliga tillväxten ökat med ca 15 milj. m skog. Denlågproducerande areal som återster har uppskattets till ca 628 000 ha, varav ca3/4 firms i . Fr.o.m. näste budgeter upphör möjligheten att lämna dessabidrag som ett led i besparingsarbetet. I samma syfte minskas bidragen tillskogsbilvägar med en tredjedel. Fömtsättningamaför den svenska fiskenäringen har förändrats väsentligt framförallt genom en ökad interaationalisering. harindelats i nationella fiskezoner vilket iimebär att tyngdpunkten i det Prop.1990/91:150 svenskahavsfisket har förskjutits från till . EFTAhar träffats en överenskommelse om en liberaliserad handel med Mellan EFTA och EG pågår förhandlingar om tillskapandet av ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde, EEA (EuropeanEconomic Area). Förhandlingar pågår även inom . Vidarehar stora förändringar skett i fiskbestånd och marknad vilket innebär stora påfrestningar både för yrkesfisket och den svenska fiskberedningsindustrin.Ett exempel är det vikande beståndet av torsk i Ett annat är det ökade beroendet av att avsatte sill på marknadensamtidigt som efterfrågan generellt sett är svag. Frånden råder inom EFTA frihandel med fisk och fiskprodukter. Detinnebär bl.a. att stetsstödet till fisket måste förändras och minskas . Det är regeringens uppfattning att hela anpassningsperioden,fram till , bör utnyttjas för att göra den nödvändigaomstellningen inom framför allt sill/strömmingsfisket så smidig som möjligt.En förste anpassning av prisregleringen har inletts genom att kostnaderaa nuhar behållits på en oförändrad nivå jämfört med föregående år. Ocksåpå den stetliga administrationen på fiskets område ökar kraven på anpassningoch effektivitet. tidigare beslut om att de regionala fiskenamnderaaskall avvecklas och att i stellet länsstyrelsema skall ha motsvarande kompetensi fortsättningen motiverar förändringar även i den centrala administrationen.Regeringen har i prop. (1990/91:0-00) om .. lämnat förslag om en kraftigtminskad stetlig administration på fiskets område. Vidare har förslag lämnats omavveckling av vissa branschstöd. Denövergripande översyn som pågår av () kommeratt redovisas . Den skall utgöra ett underlag för nästeforskningspolitiska proposition . Efterförslag i forkningspropositionen 1990 anvisades ökade resurser och skogs- ochjordbrakets forskningsråd för perioden /91-1992/93. 1förslagen till ändringar i jordförvärvslagen (1979:230), som föreslås träda ikraft , innebär en omfettande avreglering vad gäller krav påtillstånd till förvärv av jordbraksfastigheter. Bl.a. föreslås att reglema omprisprövning och bestemmelsema som ter sikte på jordbmkels och skogsbmketsrationalisering tes bort lagstiftningen utom i fråga om sterkt ägosplittradeområden. Lagstiftningen förstärks som regionalpolitiskt instmment. Juridiskapersoners förvärvsrätt begränsas på samma sätt som . Förstetsbudgetens del innebär förändringama i förste hand besparingar iadministrationen . 1990/91:150 Bilaga1:1.2 Milj. kr..1991/prisnivå 91/92 Förändring till 92/93 93/94 94/95 95/96 Genomsnittligprocentuell förändring per är 91/92- 85/86-95/96 89/90 -8,8 -0,1 -7,1 Arbetsmarknad m.m. Arbetsi ivsfrägor Invandring 35 595-6 405 -625 16 733 -5 100 7 126 -1 287 -3,5 -0,1 -4,4 Tillarbetsmarknadsdepartementets område hör frågor som rör arbetsmarknad,arbetsliv och invandring. /86-1989/90 minskade utgiftema förarbetsmarknadspolitiska åtgärder med 4,i genomsnitt, till följd avden förbättrade situationen på arbetsmarknaden. ökade utgiftema föråtgärder för invandring på grund av en kraftigt ökad flyktinginvandring. DiagramX.l Realekonomisk fördelning av utgifter /92 Utgiftsutvecklingeninom område styrs till stor del av pris- ochlöneutvecklingen. Stetens utgifter är också sterkt beroende av utvecklingen påarbetsmarknaden. Bilaga 1:1.2 Arbetsmarknad m.m. innefetter merparten av den verksamhet som bedrivs vidarbetsmarknadsstyrelsen (AMS), länsarbetsnämnderaa och som ingår i området är AMU-grappen, arbetsdomstolen, stetens Kostnaderaaför arbetsmarknadspolitiska åtgärder såsom arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbeten m.m. har finansierats över ett flertel anslag.Fr.o.m. budgeteret 1991/92 läggs dessa anslag tillsammans till ett anslagbenämnt Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Genom endast ett fåtel begränsningari rätten att utnyttja medlen imder anslaget ökar arbetsförmedlingensmöjligheter att i varje enskilt fell välja den lämpligaste åtgärden. Härigenomskapas också bättre föratsättningar för ett effektivare medelsutnyttjande. Dennaökade frihet iimebär större krav på klara målformuleringar för verksamheten ochpå resultet- och ekonomiredovisning. AMS skall löpande informera regeringen omuppnådda resultet och medelsför-brakning. Kostnademaför åtgärdema inom området är sterkt beroende av utvecklingen påarbetsmarknaden men också i viss mån av den allmänna löneutvecklingen.Omfattningen av åtgärderaa varierar med konjunkturutvecklingen ochsysselsättningsläget medan kostnaden för vaije enskild åtgärd, som oftest är entransferering till arbetsgivare eller hushåll, påverkas av löneutvecklingen. Undernäste budgeter fullföljs den tmder innevarande budgeter inledda utbyggnaden avjobb-sökar-aktiviteter inom arbetsförmedlingen. 210 milj. kr. anvisas för dettevilket beräknas ge 3 500 personer möjlighet att delte i sådanaaktiviteter. Dessa åtgärder syftar till att ge arbetslösa kunskap och träning iatt söka arbete och därigenom komina ut snabbare på arbetsmarknaden. kani sin tur minska behovet av andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder ochkontentstöd. Denvikteste åtgärden vid sidan av själva arbetsförmedlingen är arbetsmarknadsutbildningen.I linje med inriktningen av arbetsmarknadspolitiken prioriterasarbetsmarknadsutbildningen kraftigt näste budgeter. Medel har beräknats för 129000 deltegare i särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning och för 31 000deltegare i arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet.Utbildningen upphandlas av länsarbetsnämndema dels från AMU-gmppen, dels frånandra utbildningsanordnare. Priset per upphandlad kurs förhandlas fram mellannämndema och utbildningsanordnama och är avgörande för om den beräknandeomfattningen av utbildningen skall kunna uppnås. Desysselsättningsskapande åtgärderaa skall användas först när andra mer aktivaåtgärder inte bedöms tillfyllest för att lösa den enskilde arbetssökandessysselsättningssituation. Åtgärderaa, främst beredskapsarbeten,rekryteringsstöd och inskolningsplatser, har för näste budgeter beräknats tilli stort sett oförändrad omfettning. Genom inriktningen ay arbets- marknadspolitiken på aktiva åtgärder har betydelsen av de syssel- Prop. 1990/91:150sättningsskapande åtgärdema minskat och beräknas inte få Bilaga1:1.2 den omfettning som de har haft i motsvarande konjunkturlägen tidigare.För budgeteret 1991/92 har stetens kostnader för de sysselsättningsskapandeåtgärdema inkl. inskolningplatser beräknats till ca . Utombudgetära frågor inom arbetsmarknadsområdet Kostnademaför stetsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen ochpermitteringslöneersättningen finansieras via en arbetsgivaravgift, den s.k.arbetsmarknadsavgiften. Fr.o.m. näste budgeter finansierar arbetsmarknadsavgiftendessutom det kontante arbetsmarknadsstödet och utbildningsbidrag till deltegarevid arbetsmarknadsutbildning och yrkesinrikted rehabilitering som uppfyllermedlems- och arbetsvillkoren i arbetslöshetsförsäkringen. Undernäste budgeter skall arbetsmarknadsavgiften vidare engångsvis finansiera vissaförstärkningar av de arbetsmarknadspolitiska åtgärdema. Det gäller bl.a.jobb-sökar-aktivileter och en ökad omfettning på arbetsmarknadsutbildningen. Arbetslivsområdetiimefetter bl.a. verksamheten vid arbeterskyddsverket, arbetslivsforskning samtverksamheten vid arbetsmarknadsinstituten (), lönebidrag och Samhallgroppen.Myndighetema inom området är arbeterskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen,och, vad gäller och lönebidrag,(). Till ormådet hör också arbetsmiljöfonden ocharbetslivscentrum som handhar forskningsfrågor inom arbetslivsområdet. Sedanmaj 1990 finns en arbetslivsfond med uppgift att fördela de medel som dentillfälliga arbetsmiljöavgiften inbringat. Fonden bester av dels en centralarbetslivsfond dels en regional arbetslivsfond i varje län. Regeringenhar föreslagit (prop. 1990/91:100, bil. 12) betydande förenklingar avanslagsstruktur m.m. vad gäller de arbetsmarknadspolitiska åtgärdema förhandikappade. Bl.a. föreslås att irfedel till olika former av lönesubventionerm.m. vid anstellning av arbetshandikappade skall föras samman i ett anslagbenämnt Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Utgiftema under anslagetberäknas uppgå till . har godkänt förslaget (AU1990/91:12, rskr. Vidarehar beslutet att lönebidraget vid anstellning av arbetshandikappadeföreslås bli flexibelt, vilket innebär att det inte längre knyts tillarbetsgivarkategorier utan i stället bestems av den arbetshandikappadepersonens behov och fömtsättningar. Ett system med flexibla bidrag kan väntesöka omsättningen på platser bl.a. till följd av att bidraget föreslås gälla fören begränsad tid och omprövas regelbundet. I den mån förändringen leder till enökad andel placeringar hos arbetsgivare, som kan erbjuda övergång tillreguljär anstellning utan lönesubven- tionerfrån arbetsmarknadsverket, kan också dette öka genomströmningen Prop.1990/91:150 och ge ett bättre resursutnyttjande. Vidare kan dengenomsnittliga Bilaga 1:1.2 kostnaden för lönebidragen väntes bli lägre, vilket ger en större sysselsättningseffekt av anvisade medel. AMSåläggs som ett resultetkrav att fler skall få arbete med hjälp av lönebidragunder det kommande budgeteret. Medeltill den yrkesinriktede rehabiliteringen - Ami-verksamheten -anvisas över ettramanslag för en treårig budgetperiod. Medel har beräknats med utgångspunkt ien effektivitetsförbättring om 1,per budgeter . Ettresultetkrav på verksamheten är att antelet arbetshandikappade som lämnar och placeras i arbete elleriiUtbildning .inte,fåri.minska., jämfört med innevarande budgeter. Föratt den sammantegna kostnaden för arbetsmarknadsinstitutens väglednings- ochrehabiliteringsverksamhet bättre skall kunna överblickas och relateras tilluppnådda resultet skall kostnadema för utbildningsbidrag till inskrivnasökande vid utbetelas från ett särskilt anslag. Utgiftema under anslagetberäknas till 452 milj. kr. budgeteret 1991/92. Kostnaderför yrkesinriktede rehabiliteringsinsatser kommer framledes att fmansieras delsav försäkringskassoma, dels av arbetslivsfonden, dels även - och främst i frågaom personer som är arbetslösa - av arbetsmarknadsverket. Det finns anledningatt följa utvecklingen beträffende ansvars - och kostnadsfördelning, resultetm.m. Utgiftemaför Samhallgrappen beräknas uppgå till 4,5 miljarder kx budgeteret 1991/92. Deföreslagna medlen motsvarar 110,av lönesumman för arbetstegare i skyddatarbete. Sysselsättningsvolymen föreslås bli oförändrad. En översyn (Dir.1990:73) av beräknas vara avsluted . Utombudgetära frågor inom arbetslivsområdet Enbetydande del av verksamheten på arbetslivsområdet finansieras genomarbeterskyddsavgiften (f.n.0,). Dessa medel används för arbeterskyddsverketsverksamhet samt för att finansiera samhällets bidrag till företegshälsovården.Den återsteende delen går till arbetsmiljöfonden, som betelar viss del tillarbetsmiljöinstitutet. Ca en tredjedel av institutets forskning betelas medmedel från arbetsmiljöfonden. Bidragettill företegshälsovården utgår per ansluten sysselsatt och fastställs genom ettsärskilt regeringsbeslut . Förslag om bl.a. ändrade villkor för bidragtill företegshälsovård har förelagts (prop. 1990/91:140). Riksdagenhar beslutet (prop. 1990/91:69, Au 16, rskr. 166) om arbetslivsforskningensorganisation m.m. Beslutet innebär bl.a. viss neddragning av den festeorganisationen hos arbetslivscentmm. Dencentrala och de regionala arbetslivsfondema har börjat sin verksamhet. Fondemaberäknas fördela ca . om ca fem år.Vägledande för ansökningar om bidrag är bl.a. av arbetsmarknadens parterframtegna branschprogram. 8 1990/91. 1 saml Nr 150 Bilaga 1:1.2 Bilaga 1:1.2 Dehuvudsakliga verksamhetsområdena är tillståndsprövning avseende invandringoch medborgarskap, överföring och mottegande av flyktingar, fördelning avstetsbidrag till kommunema för mottegande av flyktingar och åtgärder förinvandrares långsiktiga integration i det svenska samhället. Kostnadsutvecklingenstyrs främst av antelet asylsökande, regelsystemets tillämpning (andelenbeviljande tillstånd), den tid de asylsökande måste tillbringa i förläggningari avvaktan på beslut om uppehållstillstånd samt de normer enligt vilka stetenersätter kommimeraa för mottegandet av flyktingaraa. Anteletasylsökande ökade mycket kraftigt under budgeteret 1989/90, då 39 000 personersökte asyl i . kan jämföras med 18 000 - 19 000 under de närmastföregående budgeteren. Under innevarande budgeter väntes antelet asylsökandeimderstiga 30 000. Vistelsetidernapå invandrarverkets förläggningar är fortferande oacceptebelt långa. Tidigareberodde dette bl.a. på kommimeraas otillräckligt antel mottegningserbjudanden,vilket gjorde att alltför många blev kvar i förläggningarna långt efter det attde fått uppehållstillstånd. Kommimeraas mottegningsmöj ligheter har emellertidförbättrats. Huvudproblemet nu är invandrarverkets långa handläggningstider. Denmycket stora mängden asylansökningar tmder förra budgetåret orsakade storasvårigheter för polisen att klara sina asylutredningar. Sedan polisorganisationenförstärkts och köerna arbetets bort, har stockningen flyttets till näste led -invandrarverket. För att minska väntetidema, förkorta förläggningsvistelsemaoch därmed minska stetens utgifter härför har verkets kapacitet förstärkts viatilläggsbudget I. Budgetförslaget för budgeteret 1991/92 innebär enkonsolidering av derma linje och förläggningskostnaderaa väntes kunna gå nedkraftigt under de närmast följande budgeteren. /93 flyttes utredningsansvaret i asylärenden över från polisentill invandrarverket. Härigenom får verket ett samlat ansvar förtillståndsverksamheten och ökade möjligheter till rationell samordning avhandläggningen av asylärenden. Ettnytt system för ersättning till kommuneraa för deras kostnader för flyktingarträdde i kraft . innebär att kommimeraa får enschabloniserad ersättning för varje mottegen flykting. Kommunema beräknasunder vart och ett av te emot ca 28 000 flyktingar och andrautlänningar som omfettas av det kommunala flyktingmottegandet. Den årligakostnaden för ersättningen till kommuneraa för mottegandet av dessa flyktingarberäknas till ca 3 500 milj.kr. Underbudgetåren 1991/92 och 1992/93 konmier kommunema vid sidan av den ersättningsom utbetelas genom det nya ersättningssystemet att övergångsvis få enschabloniserad ersättning för ekonomisk hjälp som lämnas , 1992 och1993 till vissa flyktingar som tegits emot i kommimeraa . Den1 infördes också ett nytt system med. lån till hem- Prop.1990/91:150 utmstning för flyktingar. Lånet är ränte- och amorteringsfrittunder två Bilaga 1:1.2 år. Låntegare med låga inkomster skall kimna fä anståndmed återbetelning eller nedsättning av det belopp som skall betelas. Genomdette bidrag till hemutrastning. Kostnadema för hemutrastningslån kommer underde närmaste åren att öka successivt i takt med att antelet låntegare ökar. Mednuvarande räntenivå och volym på det kommunala flyktingmottegandet beräknaskostnaderaa för läneverksamheten uppgå till ca 200 milj. kr. när den ärhelt utbyggd. 1990/91:150 Bilaga1:1.2 kr., 1991/prisnivå 91/92-95/96 85/86-89/90 -4,5 :: 22710 ■ Källa: och riksrevisionsverkel Bostedsdepartementetsverksamhetsområde omfettar frågor om bos-tedförsörjning, planläggning avmarkanvändning och bebyggelse, byggnads-, lantmäteri-, festighetsdate- ochkartfrågor samt frågor om stöd till idrotten. 1 Realekonomisk fördelning av bostedsdepartementetsutgifter /92 Konsumtion 'a invest, Utgifteraabester huvudsakligen av transfereringar till företeg och hushåll. Räntebidragenpåverkas främst av räntenivåer. Volym och kostnadsutveckling för ny- ochombyggnader av bostäder utgör andra faktorer som påverkar ränte- och investeringsbidragen. Löne- och Prop. 1990/91:150boendekostnadsutvecklingen styr stetens kostnader för bostedsbidragen. Stetsutgifterför bostedssubventioner domineras av räntebidrag för bostedsbyggande. Vid ny-och ombyggnad täcker räntebidragen skillnaden mellan den s.k.garanterade räntan och en beräknad marknadsränte för bostedslån ochimderliggande kredit inom låneunderlaget för bostäder. Räntebidraglämnas även till vissa underhälls-, reparations- och energiåtgärder. Utgifteraaför räntebidrag påverkas av räntenivå och produktionspriser samt avproduktionsvolymer och deras fördelning på upplåtelseform. Stetendelfinansierar bostedsbidrag till barafemiljer och hushåll utan bara. Detstetliga stödet omfetter även bidrag för bostedsanpassning samt vissa ränte-och amorteringsfria tilläggslän för ombyggnad och reparation av bostedshus. Nuvarandelåne- och räntebidragssystem vid ny- och ombyggnad av bostedshus fömtsättsersättas av ett system som bygger på att helalånefinansieringen sker på den allmänna lånemarknaden i konkurrens mellankreditinstituten. En del av låneräntoraa avses omfördelas över tiden genomräntelån. Husmed räntebidrag enligt gällande regler överförs till det nya systemet den 1januari 1993. Riksdagenhar med hänsyn till skattereformen beslutet om vissa räntebidragsbegränsningarför hyres- och bostedsrättshus och om höjda bostedsbidrag . Den1 införs också bostedsbidrag till andra hushåll utan bara änungdomar. Stetligtinvesteringsbidrag lämnas fr.o.m. för ny-och ombyggnad avpermanente bosteder i syfte att kompensera bostedsbyggandet för de ökadekostnader som följer av slopade reduceringsregler för mervärdesskatt förbyggnads- och anläggningsarbeten. Trotsatt bostedsbyggandet har ökat kraftigt imder senare år redovisar flerteletkommuner fortferande bostedsbrist i varierande omfettning och inriktning. Desenaste årens överhettning på byggmarknaden har drivit uppproduktionskostnaderaa kraftigt. Regeringen har vidtegit en rad åtgärder isyfte att upprätthålla en tillräckligt stor produktion av bostäder till prisersom leder till rimliga bostedskostnader. Annat* byggande än nyproduktion avbosteder har begränsats, särskilt i storstedsregionema, där en speciellinvesteringsskatt har införts. Denna kvarstår endast förStockholm men föreslås att avskaffas fr.o.m. . Även ombyggnad av bostedermed stetiigt stöd har begränsats, dels genom ramar för bostedslån, dels genomminskade stetliga räntesubventioner. Vidare får byggnadsmaterial som godtegitsi annat nordiskt land användas i utan nytt godkännande. väntas medföra endämpad Prop. 1990/91:150 koswadsutveckling för byggnadsmaterial. Bilaga 1:1,2 Stetens Bostedsfinansieringsaktiebolag, , finansierari.n. ensamt de stetligatbostedslånen. Det nya stödsystemet medför att fårlämna fullständiga bottenlån i konkurrens med övriga låneinstimt. 1990/91:150 Bilaga1:1.2 Milj. kr.,1991/prisnivå 91/92 Förändring till 92/93 93/94 94/95 95/96 Genomsnittligprocentuell förändring per är 91/92- 85/86-95/96 89/90 -94 -108 -657 -0,5 -0,2 -0,7 -3,1 Regional ulveckling Teknisk utveckling Energi Övrigt 6368 755 -885 -0,9 -22,7 -34,6 Källa: Industridepartementet och Tillindustridepartementets verksamhetsområde hör bl a allmänna riktlinjer fornäringspolitiken, regionalpolitik, industrins struktur- och branschfrågor,teknisk forskning och utveckling, energifrågor samt förvaltning av en stor delav de stetliga aktiebolagen inklusive förvaltningsbolaget . Industridepartementetsverksamhet syfter till att främja ekonomisk tillväxt, fördelningen av tillgångtill arbete, service och god miljö mellan olika delar av landet samt en tryggenergiförsörjning. Redovisningenav industridepartementets verksamhet delas här in i fyra olika områden:småföretegspolitik, teknikpolitik, energipolitik och DiagramXII.l Realekonomiskt fördelning av industrisdepartemetets utgifter /92 32%Konsumtion o. invest. Inomvarje område redovisas kort verksamhetens syftee Prop. 1990/91:150 och hurinsatsema påverkar ekonomin och därigenom stetsbudgetens och Bilaga 1:1.2socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter. Vidare redovisas förändringarinom resp. område, föranledda av stetsmaktsbeslut. Deutgiftsdrivande faktorer inom industridepartementet är främst pris ochlöneutvecklingen men utgiftema styrs också till stor del via nya politiskabeslut vilka inte beaktes i långtidsbudgeten. Industridepartementetsutgifter bester till ca 2/3 av transfereringar till näringsverksamhet.Transfereringama går främst till regional eteblering, teknisk utveckling ochenergiteknik. Småföretegensvarar för teknisk och kommersiella förnyelse i näringslivet och bidrar tillregional balans. De utgör ett viktigt komplement till större företeg, bl.a. somimderleverantörer. En kontinuerlig nyeteblering av företeg medverkar till attnya idéer prövas på marknaden. Småföretegspolitikensyfter till att främja etebleringen av nya effektiva och lönsamma företeg samtatt stimulera tillväxt, produktivitet samt en strävan efter regelförenkling ochfömyelse hos befintliga småföreteg. Det gäller såväl tillverkande företeg somtjänsteföreteg. Genom stetliga insatser kan småföretegen ges möjlighet till attutvecklas genom bl.a. förbättrad försörjning med information,kompetensutveckling och riskkapitel. Regeringen eftersträvar att svenskasmåföreteg skall ges möjligheter att te del av EG:s småföretegsprogram.Samtidigt görs insatser för att informera småföretegen om bl.a. EG ochaffärsmöjligheter i EG-ländema. Även andra former av kompetenshöjande åtgärderär en prioriterad uppgift inom småföretegspolitiken. Viktigaorgan för att föra ut de riktede åtgärdema är främst de regionalautvecklingsfonderaa. De sex nya riskkapitelbolag som stets-makteraa beslutedeom beräknas inrättes tmder innevarande år. De kommer att på sikttillföras sammanlagt . sker genom omfördelningar inom denstetliga sektora. En strävan är att private finansiärer skall svara för upptill hälften av riskkapitalbolagens finansiering. Syftetmed teknikpolitiken inom näringspolitiken är att uppnå tillväxt genomförbättrad produktivitet och konkurrensförmåga i svensk industri. För att uppnådette syfte arbeter teknikpolitiken med ,två typer av insatser.