prop · GE0399 · 1990-12-31 00:00:00 — Mellan 1988/89 och 1989/90 ökade antalet kor per besättning med1,6 kor. Ett sätt att resonera kan vara att skillnaden mellan 1,6 och 0,5(=1,1) är en effekt av det borttagna tvåprissystemet. En föratsättning fördenna slutsats är att inga förändringar i övrigt i utvecklingen har inträffat.Detta kan i och för sig vara en långtgående slutsats. Det är emellertid intemöjligt att med säkerhet dela upp effekterna av de olika faktorer som påverkarjordbraket. 1tabell 2.2 redovisas hur antalet besättningar med mjölkkor i produktionsområdenanedre och övre förhåller sig till det totala antalet besättningar ilandet. De relativa förändringar som skett är mycket små. I grappen med mindrebesättningar har den andel av besättningarna som finns i minskat med0,sedan år 1985.1 grappen med större besättningar däremot andel av besättningarna som finns i Norriand ökat med 0,3 procentenheter.Totalt har andelen i minskat sedan år 1985.Det är således inte möjligt att påstå att norra har utvecklat sig påett nämnvärt annorlunda sätt än hela landet. Möjligen skulle det kunna påståsatt ökningen av den genomsnittliga besättningsstorleken varit någotlägre i jämfört med hela landet. Förändringen är dock så liten attnågot avseende knappast bör fästas vid den. Antalet besättningar i jämfört medantalet besättningar i hela landet, procent % av landet Antal Avkastningsökningeni norra har , som i landet i övrigt, uppgått tillca . 3 PrisefFekter av borttaget tvåprissystem ltabell 3.1 redovisas prisutvecklingen för mjölk. De förändringstal somredovisas avser en real förändring där priset deflaterats med KPI. Utveckling av avräkningspriset'på mjölk Prop. Z PhZ Real föränd- Bilaga 4 öre/kg ring, % -11,3 ('-6,0) ' Enligt jordbruksekonomiska meddelanden. /90 betalades ett djurbidrag ut om 875kr. betalades ett djurbidrag ut om . motsvarar ett tillskott till priset om /kg vid enavkastning om /ko. Om dessa /kg beaktas blir minskningen mellan1988/89 och 1989/906,. Detär inte möjligt att exakt beräkna hur stor del av den beräknade förändringen avlönsamheten i mjölkproduktionen som är en effekt av avskaffandet av tvåprissystemet.Flera ytteriigare faktorer, utöver avskaffandet av tvåprissystemet kan hainverkat på prisutvecklingen och därmed på lönsamheten. Sådana faktorer ärändrade avsättningsmöjligheter på den inhemska marknaden, ändrade priser vidavsättning på export och produktivitetsutvecklingen. Vidare kan periodiseringseffektergöra att det blir svårt att jämföra avräkningspriserna under olika år medvarandra. I sammanhanget bör noteras att det inte bara är den del av intäktensom erhålles via försålda produkter som bör beaktas, utan även den del av jordbrukarnastotala intäkter som erhålles genom djurbidrag m. m. Det är inte möjligt attseparera inverkan på lönsamheten av dessa olika effekter. Somanfördes ovan ökade produktionen i samband med avvecklingen av tvåprissystemet.Man kan utgå ifrån att i företag med ledig kapacitet blir kostnadsökningenlägre i förhållande till intäktsökningen jämfört med företag utan ledigkapacitet. Tillgängliga undersökningar visar att det med tvåprissystemetfanns ledig kapacitet hos mjölkproducenterna. Denberäkningsmodell som utnyttjas som ett underiag för avvägning av stödet beaktarinte eventuella effekter av ändrad produktion utan endast effekter av ändradepriser. I modellen definieras nämligen storieken på företaget genom koantalet(21 st). Modellen utnyttjar genomsnittsuppgifter. För att på ett riktigt sättkunna beakta en produktionsändring måste beräkningsmodellen utgå från enmarginalansats. Merpartenav förändringen av lönsamheten inom mjölkproduktionen till följd av prisfallet torde vara att hänföra till avskaffandet av tvåprissy stemet. Som en utgångspunkt för ett räkneexempel kan siffran av det reala prisfallet anges. Dessutom kan konstateras att produktionen per besättning ofta utökades i samband med avskaffandet av tvåprissystemet (produktivitetseffekt). Produktionsökningen kan bero på två olika fakto rer, den ena är att avkastningen ökar, den andra är att koantalet ökar. Avkastningsökningen har beaktats i beräkningsmodellen. Däremot har inte ett ökat koantal beaktats i modellen. Bör effekten av ökat koantal beaktas kan det ske genom att det procenttal som avser effekten av prisfal let () sänkas. Inte heller för denna produktivitetseffekt är det möjligt 85 attgöra några noggranna beräkningar. Som ett räkneexempel kan anges en Prop.1990/91: 99 säkning till . Beräkningar redovisas både för alternativet med65% Bilaga 4 och alternativet . Deberäkningar som redovisas av JN i skrivelsen har därförkompletterats med en beräkning som visar stödbehovet vid antagande om"oförändrad lönsamhet" som ger ett högre stödbehov än som redovisatsav JN (täckningsgrad). Av den skillnad som erhålles mellan de bådaberäkningarna bör då enligt de utgångspunkter som angavs ovan eller avskillnaden beaktas. Genomatt mjölk och nötkött behandlas i samma modell kommer därför inte endaststödbehovet för mjölk, utan även stödbehovet för kött att påverkas. Vidbedömning av effekter av avskaffandet av tvåprissystemet bör hänsyn tas tillatt andelen företag med kontrakt varierade mellan södra och norra i norra hade nämligen särregler som medgav en gynnsammarebehandling än företagarna i . I hade avmjölkproducenterna kontrakt medan i norra hade endast tecknatkontrakt. Någon särskild hänsyn har emellenid inte tagits till dettaförhållande i denna PM. Genomtvåprissystemet var det möjligt att hålla prisnivån på en genomsnittligt högrenivå än när tvåprissystemet avskaffats. Det prisfall som uppstått i samband medavskaffandet av tvåprissystemet ger därför en permanent lönsamhetssänkningjämfört med när tvåprissystemet tillämpades. De räkneexempelsom redovisas i avsnitt 4.1 och 4.2 syftar lill all belysa storleken av dennalönsamhetssänkning. 1tabell 4.1 redovisas den beräkning som gjorts under förutsättning att dels ,dels av lönsamhetsförändringen beaktas. Tabellen kan jämföras med tabell4.2 i skrivelsen från . Beräkningarna för nötkött kantillämpas även för kalvkött samt får- och lammkött. 1tabellen är utgångspunkten den av JN föreslagna områdesindelningen samt attandelen egenproducerad fodersäd är 1/3. Beräknat stödbehov 1991/92 for mjölk ochnötkött (foreslagen områdesindelning), öre/kg 131+(157-I31)*0,75=151. Enjustering i område 4 bör som tidigare ske av pristilläggen till 2/3 av Prop.1990/91:99 beräknat stödbehov. Denna beräkning redovisas i tabellen som "4just.". Tabell4.2 avviker från tabell 4.1 på så sätt att utgångspunkten är den nuvarandeområdesindelningen. Beräknat stödbehov 1991/92 för mjölk och nötkött (nuvarande områdesindelning),öre/kg Somframgår av tabellerna uppgår skillnaden mellan de två alternativen (och75%) till ca /kg mjölk. Totalt för ett företag av samma storlek somtypföretagen motsvarar denna skillnad ca /år (vid 175000 produklekvivalenter).För typföretagen i område 3 uppgår samkostnaderna till ca /år (ca1/3 av den totala intäkten). Mot bakgrund av att det fanns överkapacitet inommjölkproduktionen som tvåprissystemet tillämpades, kan detmycket väl vara så att en utökning av produktionen i samband med att tvåprissystemetavskaffades, kunde ske utan att samkostnaderna ökade nämnvärt. Även om en mycketstor del av den inträffade lönsamhetsförändringen berodde på avskaffandet av tvåprissystemet,torde det således ha varit möjligt för en stor del av företagen att kompenserasig genom ett högre utnyttjande av kapaciteten! 1tabell 4.1 och 4.2 redovisas beräkningar både för mjölk och nötkött. Det kandiskuteras om även stödet för nötkött bör påverkas av att effekterna avavskaffandet av tvåprissystemet beaktas. Å ena sidan kan utgångspunkten varaden att endast den direkta effekten av avskaffandet av tvåprissystemet börbeaktas. I så fall bör inte stödet för nötkött påverkas. Är å andra sidanutgångspunkten den att en viss total lönsamhetsnivå för mjölkföretagen(uttryckt i genom en viss täckningsgrad) eftersträvas, bör även pristilläggetför nötkött justeras i förhållande till de beräkningar som redovisades den 23januari 1991. 1JNs skrivelse beräknades utgiften för mjölk och nötkött m.m.till 710 milj.kr. Den totala utgiften för mjölk och nötkött m.m. enligt olikaalternativ kan beräknas enligt följande schema. Beräkningen av utgiften utgårfrån tabell 4.1. Schema för beräkning av utgiften 1990/91:99 Bilaga 4 ' Beloppet 634 milj. kr. har beräknats genom följande ekvation: (899-x) *4/14=710-xx=634. Medutgångspunkt från den s. k. merkostnadsmodellen har ett alteraativt räkneexempelgjorts för att belysa konsekvenserna av att ändra ett typföretags besättningmed I mjölkko. Ett försök har således gjorts att utnyttja modellen som enmodell för att studera marginella förändringar. En grand för att välja enförändring med I ko är att den redovisning över strakturatvecklingen somskedde ovan, antyder att effekten skulle kunna vara av denna storleksordning.För beräkningarna har antagits att samkostnaderna inte ändras vid enförändring av denna storleksordning. Med denna föratsättning minskar kostnadenper kg mjölk med ca vid en ökning med 1 mjölkko. Dettaberäkningsresultat kan tillämpas så att det beräknade stödbehovet vid 57 %täckningsgrad reduceras med /kg mjölk. 11, ex. stödområde 1 i altemativetmed fyra områden blir då stödbehovet /kg mjölk. Även för övriga områdenär överensstämmelsen god med de stödbehov som redovisades i tabellerna 4.1 och4.2. Deantaganden som gjorts för de räkneexempel som redovisats ovan är osäkra. 1exemplen har inte beaktats att jordbraket i norra hade särregler inom tvåprissystemet.Vidare kan jämförbarheten mellan olika år av uppgifterna om antalet mjölkkorifrågasättas. Möjligen kan siffran för antalet mjölkkor för det senaste åretvara högt i förhållande till . Om dessa två faktorer beaktas kanantagandet om ökningen av antalet kor per besättning som en effekt avavskaffandet av två prissystemet vara en överskattning. Utgår man från enförändring med 0,5 kor per besättning i stället för en förändring med I ko perbesättning till följd av avskaffandet av tvåprissystemet, skulle effekten blirendast /kg i stället för /kg. Produktivitetseffekten blir såledeslägre med antagande om en ändring med 0,5 kor per besättning i stället för 1 koper besättning. Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ 1 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 14 febraari 1991 28 2Stöd till jordbraket ochlivsmedelsindustrin i norra 29 2.1Allmänna utgångspunkter ............................ 29 2.3Stödet till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra /92 33 2.3.2Stödet /92 .................. 35 2.4 Utgångspunkterför stödet efter /92 39 3Främjande av forskning rörandealternativa och kompletterande metoder till djurförsök 41 4Startkapital till nybranschorganisation för matpotatiskontroll . . 42 5En ny myndighet ............................................ .. 42 6Upprättade lagförslag......................................... .. 43 7Hemställan .................................................... .. 44 8Anslagsfrågor för budgetåret1991/92 ................ 44 Bilaga1 Sammanfattning av Prisstödet till jordbruket i norra översynav områdesgränserna. Kartoröver nuvarande och föreslagen områdesindelning 47 Särskilt yttrande av ledamöterna samt skrivelse från jordbraksnämndens konsumentdelega tion .................................................... 51 Bilaga2 Prisstödet tili jordbruket i norra utredning av skrivelser ochmotioner om områdesändringar. Bilaga3 Stöd lill jordbrakel och livsmedelsindustrin i norra budgetåret1991/92. Bilaga4 Komplettering av tidigare redovisat förslag om stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra .