prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — De affärsverk som arbetari konkurrens bör omvandlas till aktiebolag under förutsättning att sociala,regionalpolitiska, försvarspolitiska och konsumentpolitiska åtaganden kan lösasinom ramen för en bolagisering. Med undantag förstorkraftnätet överförs verksamheten vid till ett avstaten ägt aktiebolag /92. Genom bolagiseringen underlättaseffektivisering och rationalisering av verksamhet. Det innebärockså en anpassning till den fortgående internationaliseringeninom verksamhetsområdet och skall ses som ett led Prop. 1990/91:87 isträvandet att skapa en effektivare elmarknad. 1avvaktan på statsmakternas ställningstaganden avseende stamnätets framtidaorganisation bör storkraftnätet drivas vidare under affärsverksfor-men. Verksamhetenvid domänverket överförs till ett av staten ägt aktiebolag. Ombildningen tillaktiebolag bedöms kunna ske /92. skall åläggasett marknadsmässigt avkastningskrav och dess tillgångar skall värderas upp. Domänverketmedges rätt att /92 inom en ram av 2000 milj.kr. få låna uppmedel. Regeringen bemyndigas under samma budgetår besluta om försäljning avstaten tillhörig egendom under domänverkets förvaltning inom en ram av 950milj. Fram till dess införs successivtbolagsliknande villkor vilket bland annat innebär att balans- ochresultaträkning anpassas tilll aktiebolagslagen. Avkastnings- ochutdelningskraven skärps. Enväl fungerande postverksamhet är en väsentlig del av infrastruktur.Mot bakgrund av bl.a. den tilltagande konkurrensen inom flera av postensverksamhetsområden är det nödvändigt att posten ges möjligheter att ageraaffärsmässigt med stärkta konkurrensförutsättningar. Förutsättningarna ochformerna för Postens verksamhet skall därför ses över. Postens lagreglerademonopol på brevbefordran ses över med beaktande av EG:s kommande regelverk påpostområdet. Beslutom portot på normalbrev delegeras till posten fr. o. m. verksamhetsåret 1992.Samtidigt införs ett prismål för postens avgifter och ett mål förtotalproduktiviteten. Då SJ utsätts för ökad konkurrens måste SJ ges samma förutsättningarsom andra aktörer på transportmarknaden. Regeringen har i budgetpropositionenföreslagit en ändring av SJs koncernstrategi och aviserat en översyn avtrafikeringsrätten på stomjärnvägar. Mot denna bakgrund är det motiverat attnu förutsättningslöst pröva förutsättningarna för en bolagisering av SJ. .7 Ökadkonkurrens och effektivare marknader Föratt bekämpa prisökningar bör konkurrensbegränsande samarbete inomlivsmedelssektorn förbjudas. Regleringenvad gäller användningen av skogsråvara, den s. k. träfiberlagen, bör upphävas. Jordförvärvslagenkommer att ändras så att förvärv av jordbruks- och skogsfastigheterunderlättas. Huvuddelenav prisregleringen på fisk avvecklas . Detsärskilda stödet till sockerbruken på och föreslås upphöra efteren övergångsperiod. Regionalpolitiska insatser bör ersätta branschstödet. Reglernaför utländska rättssubjekt att bedriva rörelse i förenklas. Uppdrag lämnas till om harmonisering ochförenkling av systemet för provning och typgodkännande av byggprodukter. Bristande konkurrens ochdåligt fungerande marknader medför onödigt höga priser för konsumenterna. Dettavill regeringen motverka genom att nu gå vidare i den omfattande översynen avolika regler på området. Ett viktigt steg iarbetet för sänkta matpriser är att regeringen i ljuset avGATT-förhandlingarna kommer att förelägga förslag om en sänkning avdet svenska gränsskyddet på Jordbruksprodukter. Med syfte att förhindrakonkurrensbegränsande samarbete i livsmedelssektorn föreslås en lag om förbudmot att tillämpa överenskommelser eller andra former av marknadsdelning. Likasåföreslås förbud mot gemensam finansiering av förluster vid export av råvaroroch livsmedel i syfte att upprätthålla ett s.k. högprissystem. Lagen föreslåsträda i kraft . Riktlinjer för enavreglering av inrikesflyget redovisas. Ett första steg föreslås tas den 1januari 1992 genom att tillåta konkurrens mellan SAS och Linjeflyg på detsvenska primärflygnätet. På övriga linjer öppnas möjligheterna till frikonkurrens. Ett förslag om att upphävaregleringen vad gäller användningen av skogsråvara, den s. k. träfiberlagen,kommer att lämnas till . En utgångspunkt för denna avreglering är attdet skall kunna ske utan allvarliga negativa industriella och regionalakonsekvenser. Förändringar ijordförvärvslagen kommer att föreslås. Förslagen innebär en omfattandeavreglering. Därigenom minskar de regler som påverkar handlingsfriheten vidöverlåtelse av mark, vilket beräknas leda till en bättre fungerande marknad. Avskaffandet avprisregleringen på fisk ansluter till EFTA-överenskommelsen som trädde i kraftden . Den innebär bl. a. att generella statliga stöd till fisketskall avskaffas fram till . Sockernäringen bör gesmöjlighet att utvecklas och göra nödvändiga strukturrationaliseringar, bl. a.för att det skall vara möjligt att möta internationell konkurrens.Sockerbolaget avser att som ett led i en sådan strukturrationalisering lägganed sockerbruken på och efter en övergångsperiod. Det särskildastödet på 24,5 milj. kr. till sockerbruken på och skall upphöraefter övergångsperioden. Eftersom sockerproduktionen på och Gotlandspelar en viktig roll för sysselsättningen bör stödet utgå under enövergångsperiod, då åtgärder vidtas för att underlätta omställningen. Stöd tillMörbylånga sockerbruk skall lämnas längst års sockerkampanj ochtill sockerbruk längst års kampanj. För att underlättaanpassningen och finna alternativ sysselsättning för de som friställs frånsockerbruken är det viktigt att olika regional- och arbetsmarknadspolitiskainsatser görs. Inombyggområdet ges i uppdrag att lämna förslag på hur lypgodkänuande avbyggprodukter kan göras enklare och snabbare. Detta är ett led i att underlättaimport av byggvaror, vilket bedöms leda till lägre priser för konsumenterna. Reglernaför utländska rättssubjekt att driva rörelse i skall förenklas genom attkravet på näringstillstånd anpassas till EGs regler när ett EES-avtalföreligger. 1.8 Förnyelse genom återväxt Industrifondenföreslås få möjlighet att för banklån ställa ut statliga garantier. Stödettill produktutveckling förändras och blir mer flexibelt. Riktlinjerför att främja teknikspridning läggs fast. Ökademedel ges för att främja företagsamhet i anslutning till universitet ochhögskolor. Denlag som reglerar utlänningars möjligheter att förvärva svenska företag, dens.k. förvärvslagstiftningen, anpassas till internationella överenskommelser päområdet. Direktinvesteringar i stimuleras. Genom Industrifondenskapas möjlighet för finansiering av särskilt riskfyllda industriellautvecklingsprojekt. De senaste årens utveckling på kapitalmarknaden föranlederemellertid en viss omprövning av fondens verksamhetsformer. Regeringenföreslår därför att Industrifonden i tillägg till tidigare finansieringsformerockså skall kunna delta i riskdelning genom kreditgarantier. Stiftelsekapitaletkan därmed minskas med 350 milj.kr. under budgetåren 1991/92-1994/95. Det stöd tillprojektfinansiering som tor närvarande lämnas av STU förändras så att stöd tillförstudier och idéprojekt ges som bidrag, stöd till inledande produktutvecklingsom villkorslån och stöd till avslutande produktutveckling i form avgarantier. Teknikspridningbör ske genom såväl uppsökande som efterfrågestyrda insatserenligt det förslag som redovisats av STU och SIND. Den nya näringspolitiskamyndighet som bildas får i uppgift att etablera och utveckla ett nätverkmellan olika aktörer som är engagerade i teknikspridningsarbete. Därigenom kaninsatserna göras mer effektiva. Ökade ansträngningar görsför att främja Jöretagssamhet i anslutning tdl universitet och högskolor. Frånanslaget för småföretagsutveckling bör ytterligare 10 milj.kr. fördelas mellande regionala utvecklingsfonderna i län med universitet och större högskolor. Den lag som reglerarutlänningars möjlighet att förvärva svenska företag bör ändras. Detta skergenom att svensk lagstiftning anpassas till den internationella utvecklingenoch görs förenlig med internationella överenskommelser på området. Iföreliggande proposition redovisas riktlinjerna för en sådan lagändring.Regeringen räknar med att senare i vår lägga fram ett konkret förslag tilllagändring. En viktig källa tillförnyelse vid sidan av de etablerade storföretagen är utländska investeringar iSverige. Genom utländska etableringar tillförs ofta ny kunskap om exempelvisproduktutveckling och ny produktionsteknik. Insatserna för att informerautländska investerare om förutsättningar och möjligheter att etableraverksamhet i förstärks. Anslagen för denna verksamhet ökas med 7 milj.kr. 1.9 Effekt i vare mynd ighetsstruktur näringspolitisk myndighet skapas. läggs STU, SIND och ned. och jordbruksnämndens verksamhetpå fiskets område slås samman. För att med framgånggenomföra en offensiv och bred näringspolitik för ökad tillväxt krävs enändamålsenlig myndighetsstruktur. Förändringar av näringspolitikens inriktning,den ökade internationaliseringen liksom vidgad delegering och decentraliseringmotiverar att en ny näringspolitisk myndighet bildas. Regeringen föreslår därföratt statens energiverk (), statens industriverk (SIND) och styrelsen förteknisk utveckling (STU) läggs ned och att en ny näringspolitisk myndighetbildas. Därigenom skapas en mer ändamålsenlig verksamhetsform däröverlappningar och oklarheter vad gäller ansvarsområden undviks. Regeringenkommer att tillsätta en särkild utredare med uppgift att planeraden nya myndighetens organisation m.m. Det svenska fisket stårinför stora förändringar. inom EFTA och förhandlingarna medEG ställer krav på näringen i fråga om anpassning och rationalisering.Riksdagens tidigare beslut om att de regionala fiskenämnderna skall avvecklasoch att i stället länsstyrelserna skall ha motsvarande kompetens ifortsättningen motiverar förändringar även i den centrala administrationen. 2Näringspolitikens förutsättningar och Prop. Näringspolitikensuppgift är att, genom insatser som ökar den ekonomiska tillväxten, bidra välfärdsutveckling byggd på full sysselsättning, social trygghet, rättvisfördelning och en god livsmiljö. Det sker främst genom åtgärder som främjarnäringslivets utveckling och strukturomvandling. Föratt politiken skall vara framgångsrik krävs att den fortlöpande anpassas tillnya förutsättningar inom och utom landet. En allt mer långtgåendeinternationalisering, en mer kunskapsintensiv produktion och ökade krav pågoda kommunikationer är några av de faktorer som måste präglanäringspolitikens utformning. Näringspolitikenkan därför inte avgränsas till insatser som är direkt riktade till företag.Arbetet med att stärka och utveckla svenskt näringsliv måste ses i ett bredareperspektiv, där insatser inom olika områden och på olika nivåer samverkar föratt skapa gynnsamma tillväxtbetingelser. Mot denna bakgrund har det inomregeringen bildats en särskild statsrådsgrupp för samordning av olikanäringspolitiska frågor. Utgångspunkternaför detta arbete lades fast i den näringspolitiska proposition sompresenterades för vårriksdagen 1990 (prop. 1989/90:89, NU30, rskr 326). Ipropositionen redovisades ett antal konkreta förslag samt regeringens avsiktatt återkomma med ytterligare åtgärder, grundade på ett brett näringspolitisktsynsätt och inriktade mot att främja den ekonomiska tillväxten. Föreliggandeproposition är ett led i detta arbete. 2.2 Välfärd och långsiktig ekonomisk tillväxt Välfärdär ett samlande begrepp som innefattar en rad olika aspekter. Välfärd kanbetyda olika saker för olika individer och av samma individ ges olika innebördvid olika tidpunkter. En viktig och gemensam grund för ökad välfärd äremellertid en stabil ekonomisk tillväxt. Ekonomiskt välstånd är visserligenbara en del av välfärden men utgör en viktig förutsättning förstandardförbättringar inom en rad olika områden. Iregel redovisas den ekonomiska tillväxten som förändring av bruttonationalprodukten.Eftersom bruttonationalprodukten med nuvarande sätt att mäta inte på ettuttömmande sätt speglar alla förändringar i välfärden skall den emellertid intebetraktas som ett samlat välfärdsmått. Det innebär dock ingen kritik mottillväxten i sig utan, mot ett alltför snävt sätt att mäta välfärden.Regeringen har därför tillsatt en utredning om hur exempelvis miljöpåverkan ochförbrukningen av naturresurser bättre skall kunna uttryckas inationalräkenskaperna. Ett första underlag beräknas vara klart . Betraktarman den ekonomiska utvecklingen i ett längre tidsperspektiv har utvecklats från ett relativt fattigt jordbruks land till ett framstående industri- och tjänstesamhälle. 2 1990/91. varden svenska bruttonationalinkomsten per capita mindre än en tiondel Prop.1990/91: 87 av vad den är . Dennaökning av nationalinkomsten har utnyttjats för att öka levnadsstandarden i vidmening. En påtaglig förändring har skett vad gäller den materiella standardensamtidigt som en mycket stor del av tillväxten använts till annat änvarukonsumtion. Så har exempelvis betydande resurser avsatts inom hälsoområdetvilket medfört en dramatisk förbättring av folkhälsan. Den genomsnittligalivslängden i har ökat med . Ett annat exempel påhur ett ökat ekonomiskt utrymme utnyttjats till annat än varukonsumtion är attarbetstiden förkortats väsentligt genom lägre pensionsålder, införande avföräldraledighet, längre semester och kortare arbetsvecka. Inom industrinuppgick arbetstiden ofta till . Sedan desshar veckoarbetstiden nästan halverats som den lagstadgade semesterninförts och successivt födängts. Denekonomiska tillväxten har också skapat förutsättningar att, trots en ökandebefolkning, värna miljön och förbättra hushållningen med naturresurser. Dethar skett dels genom möjligheten att avstå från olika former av miljöskadligproduktion och konsumtion, dels genom att insatserna för miljövårdande ochförebyggande åtgärder ökat. Användningenav de resurser som skapats genom ekonomisk tillväxt har således förskjutitsgenom åren. De behov som vid seklets början ansågs angelägna gavs då prioritetframför flera av de frågor som upplevs som viktiga, exempelvis arbetet fören god miljö. har tillväxten varit en viktig förutsättning för enutveckling som inneburit en mer rättvis fördelning och att fler givitsmöjlighet till ett innehållsrikt liv. Närmänskliga resurser och naturtillgångar tas i anspråk krävs emellertid atthänsyn tas till de gränser som människor och miljö sätter. För att långsiktigtklara full sysselsättning, förbättrad levnadsstandard och social trygghet krävsdet både en stark ekonomi och en god livsmiljö. Därför måste produktion ochkonsumtion ställas om så att balansen mellan ekonomi och ekologisäkras. Åtgärder för att förbättra miljön måste ha en sådaninriktning att de bidrar till en långsiktigt uthållig tillväxt. Denekonomiska tillväxten är också viktig för ett lands nationella handlingsutrymme.En stark ekonomi innebär att det inom viktiga samhällsområden skapas bättremöjligheter att med god framförhållning välja de lösningar som främjarövergripande mål vad avser exempelvis sysselsättning och regional balans. Utanekonomisk tillväxt medför ökad privat konsumtion eller nya reformer att neddragningarmåste göras på något annat område eller att investeringarna minskar. Det lederockså till fördelningspolitiska spänningar. Desenaste tio åren har tillväxttakten i den svenska ekonomin varierat någotmellan olika perioder. För perioden som helhet uppgick den årliga tillväxten igenomsnitt till . Detta är visserligen i nivå med tillväxten i övrigaeuropeiska men lägre än tillväxttakten under exempelvis1960-talel. Underår 1990 beräknas den ekonomiska tillväxten ha uppgått till om- 18 kring och förinnevarande år beräknas tillväxttakten sjunka ytter- Prop. 1990/91:87 ligare.Om inte denna nedgång kan brytas finns det risk för att stabiliseringsproblemeni ekonomin förvärras till ett allvarligt hot mot välfärden. För att trygga ochutveckla välfärden under 1990-lalet krävs att befintliga resurser utnyttjas mereffektivt men också att ytterligare resurser skapas för att tillfredsställanya behov inom olika områden. Det understryker vikten av en stark ekonomi. Dencentrala uppgiften för näringspolitiken är därför att genom olika insatserfrämja förutsättningarna för näringslivets utveckling och därigenom en ökadekonomisk tillväxt. Ekonomisktillväxt innebär att de tillgängliga resurserna i ekonomin ökar, vilket i sintur medför ökat utrymme för olika typer av privat och ofTentlig konsumtion. Grundenför ekonomisk tillväxt är dels att ytterligare arbete och kapital sätts in iproduktionen, dels att produktiviteten ökar. I ett långsiktigt perspektiv äremellertid inte ökade resursinsatser i form av exempelvis fler arbetstimmarförknippade med ökad välfärd. Tvärtom har en grundläggande strävan varit attkunna minska den resursförbrukning som krävs för en given konsumtionsnivå. Detkan endast åstadkommas genom förbättrad produktivitet vilket därför på långsikt är den avgörande faktorn för ekonomisk tillväxt och ökad välfärd. Ökadproduktivitet medger en oförändrad produktionsnivå med en mindre resursinsatseller att produktionen kan öka utan att ytterligare resurser behöver sättas in.Därigenom påverkar förändringar i produktiviteten på ett avgörande sättmöjligheterna att exempelvis sänka arbetstidens längd eller öka reallönerna.Den övergripande ambitionen måste därför vara att få tillstånd en ekonomisk tillväxt som inte främst bygger på ett ökat antal arbetadetimmar utan på en snabbare produktivitetstillväxt. Regeringen har tillsatt ensärskild delegation med uppgift att granska och analysera produktivitetsutvecklingeni den svenska ekonomin samt komma med förslag till åtgärder som främjarproduktiviteten. Delegationen skall redovisa sina förslag . Produktiviteteni ekonomin påverkas av en rad faktorer relaterade till bl.a. nya tekniska och organisatoriskalösningar liksom bättre utbildning och arbetskraftens ökade yrkesskicklighet.För att få till stånd en gynnsam utveckling i dessa avseenden krävs att en delav det ekonomiska utrymme som skapas fortlöpande avsätts för framtidsinriktadeinvesteringar i såväl realkapital som mänskligt kunnande. Detindustriella genombrottet och trendbrottet för den ekonomiska tillväxten är nära förknippat med en ökad kapitalbild ning. har fortlöpande investeringar utgjort en viktig källa till teknisk förnyelse och ökad produktionskapacitet. Uppskattningar ger vid handen att kapitalstocken i den svenska ekonomin ökade med mellan och . Ökningstakten inom industrin beräknas ha varit än snabbare och ha uppgått till mellan 4.5 19 procent och perår. 1990/91:87kapitalbildningen ytterligare och växte kapitalstockeni industrin under . Enpositiv investeringsutveckling är beroende av ett finansiellt system someffektivt kan fördela de kapitaltillgångar som finns. De senste årensavreglering av den finansiella marknaden har därvid spelat en betydelsefullroll. Det är viktigt att kapitalmarknaden fungerar på ett sådant sätt att denförmår tillfredsställa de skiftande behov som företag av olika storlek och iolika utvecklingsskeden har. Enbetydande del av de investeringar som påverkat näringslivets utveckling harkommit till stånd genom insatser från samhällets sida. Det gäller exempelvis debetydande investeringar som gjorts i olika former av kommunikationer. Fler ochbättre vägar, järnvägar, flyg- och teleförbindelser har givit näringslivettillgång till en allt effektivare infrastruktur, vilket i sin tur bidragit tilldess internationella konkurrenskraft. (SOU 1990:14) har infrastrukturens betydelse församhällsekonomin studerats. I utredningen framhålls att investeringar inomtransport- och kommunikationssektorn är väl motiverade både av miljöskäl ochmed hänsyn till näringslivets konkurrenskraft. Enannan viktig aspekt vad gäller transportsektorn är näringslivets internationellaproduktionskedjor. Väl utvecklade kommunikationer är en förutsättning för bl.a. de svenska underleverantörernas möjligheter att hävda sig. Effektivatransportsystem ger lägre kostnader och ökad konkurrenskraft. Deinvesteringar som möjliggjort ekonomiskt framåtskridande omfattar emellertidinte bara olika former av realkapital. Utvecklingen har också påverkats starktav ett väl fungerande utbildningssystem och människors ökade kunnande. Insatserför forskning och utvecklingsarbete har resulterat i nya tekniska ochorganisatoriska lösningar av stor betydelse för det ekonomiska framåtskridandet.Utbildning och ökad kunskap ger också större öppenhet för nya lösningar ochskapar bättre förutsättningar att elTektivt tillgodogöra sig och tillämpa dennya teknik som tas fram. Äveninom andra områden har samhälleliga insatser och den offentliga sektorn spelaten viktig roll för den ekonomiska utvecklingen. Det gäller exempelvis regional-och arbetsmarknadspolitiska åtgärder vilka skapat förutsättningar för ettbättre resursutnyttjande och strukturförändringar under socialt acceptablaformer. Många människor har därigenom kunnat känna trygghet i omställningen ocherhållit bättre avlönade och mer innehållsrika arbeten. Likaså är ett välfungerande hälso- och sjukvårdssystem av grundläggande betydelse för framstegäven inom andra områden. Genomfortlöpande investeringar inoin en rad olika områden har en betydande nationalförmögenhet byggts upp vilken utgör basen för ett fortsatt välstånd. Att förvalta och vidga denna nationalförmögenhet är därför en viktig och långsiktig uppgift. Konsumtion som sker på bekostnad av nödvändiga investeringar leder till en minskad nationalförmögenhet. Det medför en förslitning av realkapital, människor och miljö vilket försämrar förutsättningarna för framtida generationer att nå de välfärds mål som ställs upp. Dentekniska och kommersiella förnyelsen i näringslivet är i betydande Prop.1990/91: 87 utsträckning avhängig de initiativ som tas av enskildaentrepenörer. De små och medelstora företagen har alltid utgjort en viktigkälla till förnyelse och spelar därför en betydelsefull roll när det gälleråterväxten i svenskt näringsliv. Etteffektivt resursutnyttjande kräver också en god regional balans där helalandets resurser utnyttjas. Genom att ta tillvara underutnyttjade resurser ivissa regioner skapas ett positivt bidrag till den ekonomiska tillväxtensamtidigt som tendenserna till överhettning i andra regioner mildras.Regionalpolitiska åtgärder kan också sättas in för att underlättastrukturförändringar som på ett genomgripande sätt berör en ort eller enregion. Enfaktor av stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen i har varitmöjligheten till en fri handel över gränserna. Ända sedan industrialiseringeninleddes har utrikeshandeln varit en central drivkraft i den svenska ekonomin.Denna utveckling har förstärkts . Friheti handelsutbytet mellan länder har flera positiva effekter. Det innebär för detförsta möjlighet till produktspecialisering mellan länder med olikaproduktionsförutsättningar. En sådan specialisering medger en mer effektivresursanvändning än vad som annars skulle komma till stånd och leder därigenomtill lägre priser och en ökad variation i varuutbudet. Fördet andra innebär möjligheten till handel en utvidgning av marknaden.Företagen kan därigenom utnyttja olika typer av stordriftsfördelar vilketsänker styckkostnaderna. För det tredje leder handel till ökad konkurrensvilket kan förväntas driva fram en snabbare effektivisering av produktionen.Ett sådant konkurrenstryck stimulerar användningen av ny teknik liksom insatserför forskning och utveckling. Detta bör i sin tur medföra sänkta kostnader iproduktionen och lägre priser för konsumenterna. Utöverdet konkurrenstryck som skapas genom internationell öppenhet krävs också att deregler som avser de inhemska marknadernas funktionssätt och näringslivetsverksamhet är ändamålsenligt utformade. Det är också angeläget att företagenvid förestående förändringar av de regler som påverkar den ekonomiskaaktiviteten ges rimliga möjligheter till framförhållning och anpassning. 2.4 Ökad internationell integration Underdet har den internationella integrationen bred dats och fördjupats.