prop · GE039 · 1990-12-31 00:00:00 — Denna s ksamarbetsstrategi grundas på att medlemsländerna ifrågaär beredda att i samrådmed IMF finna lösningar på sina betalningsproblem.Samtidigt har förstärkta sanktioner införtsmot länder som ej visat samarbetsvilja. Denföreslagna stadgeändringensyftar till att ge fonden ytterligare sanktionsmöjlighetermot länder som, trots den assistans som kan erbjudas för attlandet skall kunna normalisera sitt förhållandetill IMF, fortsätter att ställa sig avvisandetill samarbete. Mednuvarande regler kan IMF, genom direktionsbeslut, förklaraen medlem som inte fullgör sina skyldigheter avstängdfrån att utnyttja IMF:s Ett sådant beslut följs av Prop.1990/91:9 regelbundet återkommande diskussioner i direk- Bilaga tionen,vilka - om dröjsmålen inte avvecklas -leder till gradvis skarpareuppmaningar till landet ifråga. Direktionen antog våren1990 ett uppstramat tidsschema för denna procedur. Somen yttersta åtgärd kan en majoritet av styrelsemedlemmarna med 85procent av samtliga röster anmoda ett land, som gravt misskötersina åligganden gentemot IMF, att utträdaur organisationen. IMF:sinställning är att sä långt möjligt upprätthällakontakterna med länder som råkar i betalningssvårigheteroch tillsammans med landets myndigheter diskutera hur dödlägetskall kunna brytas. Samarbetet underlättas givetvis omlandet visar positiva intentioner genom egna kontakter med IMF och genom attfortsatt fullgöra åtminstone partiella betalningar. Detfinns nio länder med skalder somförfallit till betalning minst sex månadertidigare varav åtta förlorat rätten att användaIMF:s allmänna resurser. Betalningsdröjsmålenuppgick till drygt 3 miljarder SDR vid utgångenav det senaste räkenskapsåret () - enökning ned på ettår. Beloppet kan jämförasmed de 41,2 miljarder SDR som utgjorde IMF:s tillgängligaallmänna resurser . Denföreslagna stadgeändringen(resolutionen i översättning återfinns i bilaga 2) skallge direktionen möjlighet att majoritet besluta attdra in ett lands rösträtt och vissa därmed sammanhänganderättigheter. den skall kunna vidtasmot ett land som, efter Prop. 1990/91:9 det att landet förloraträtten att använda fon- Bilaga densallmänna resurser, under längretid fortsatt att försumma sina skyldigheter. Underden tid rösträtten är indragen skall ett land, enligt förslaget,inte kunna delta i beslut om stadgeändringar annat äni vissa undantagsfall. Landets styrelseledamot och dennes ställföreträdaresamt landets direktionsledamot skall avgå och deras rösterskall inte kunna användas i något av fondens organ. Fonddirektionenskall, majoritet, när som helst kunna återgelandet dess rösträtt. Stadgeändringenföreskriver att innan någonav de tre sanktionsåtgärderna tillämpas, dvs ickeberättigande,indragen rösträtt eller uteslutning, skall medlemslandet underrimlig tid ha känt till klagomålen och haft möjlighetatt förklara sitt agerande bådemuntligt och skriftligt. Problemetmed betalningsdröjsmål till IMF är allvarligt. Dethar gällt ett relativt litet antal medlemsländer.Det samlade skuldbeloppet fortsätter dock att öka övertiden. Kan denna utveckling inte hejdas, finns risk att IMF:s roll som monetärinstitution kommer att hotas. Ettfåtal länders ofönnågaatt samarbeta drabbar också samtliga övriga medlemsländereftersom kostnaderna, enligt , fördelassolidariskt. Detta innebär att andra läntagarländer,som genomför ekonomiska anpassningsprogram och i övrigtsköter sina åligganden, fårbetala högreavgifter för sina lån som Prop. kreditorländernafår lägre avkastning påsina Bilaga insatta medel. Föratt IMF skall kunna fungera som långivare, och katalysator förandra långivare, krävs att dess begränsaderesurser är i omlopp. Detta ärockså en förutsättning för att nedlensländernascentralbanker skall kunna inräkna insatskapitalet i sina valutareserver. En följdhärav är att IMF:s status som prioriterad långivaremåste respekteras. Detta ärlångtifrån alltid fallet. Detfinns olika sätt att angripa denna brist på respektför . Ett sättär den använda metoden att avstängaländer från användning av IMF:s medel. Ett annat sättvore att tillämpa straffränta. Straffräntahar dock ansetts olämpligt eftersom landets ekonomiska bördaökar ytterligare. En infördåtgärd är att IMF kan förklaralandet samarbetsovilligt. Detta beslut kan tas om landet avstängtsfrån IMF:s allmänna-resurser ochefter ytterligare inte ändrat sin negativa hållning. Dehittills använda instrumenten har inte visat sig vara särskilteffektiva. Det finns dock tecken på att hårdare sanktioner skulle kunna få enpreventiv verkan. Det är väsentligt att de åtgärder,som kan bli aktuella, upplevs som tillräckligt besvärandeför landet redan i utgångsläget.Erfarenheten visar att om ett land börjar bygga upp dröjsmåltill IMF, försvåras situationen snabbt. Mednuvarande regler saknas lämpliga mellanformer av sanktionsåtgärdersom skulle kunna påverka landet att ändrainställning. Alla länder ärmedvetna om att det från IMF:s synpunkt inte är önskvärt att användauteslutningsinstrumentet. 1990/91:9 Det ligger i IMF:s intresse att värnade kanaler Bilaga som ger möjligheter att återfåutlånade medel. Enligtfullmäktiges uppfattning skall IMFrs förstaprioritet även i fortsättningen vara att upprätthållakontakten ned ett nedlensland så länge inte alla nöjlighetertill lösning av ett betal-ningsproblen uttömts.De negativa effekterna av uteblivna betalningar äremellertid nycket oroande. Problemets allvar har ocksågjort att det kopplats samman med genomförandet av den niondekvothöjningen. Frånsvensk och nordisk sida har i IMF, i olika sammanhang, betonats vikten av attde läntagarländer som skötersina åligganden inte skall diskrimineras i förhållandetill dem som bygger upp betalningsdröjsmål.De förra länderna är inte bara med och bärde direkta kostnaderna för uteblivna betalningar. Deras framtida lånemöjligheterriskerar också att begränsas om Tntebetalningsdröjsmålen till IMF minskar. finns det enuppenbar risk för att den försämradeavkastningen på IMF-anknutna tillgångarminskar kreditorländernas vilja att ställaupp med ytterligare resurser. Med tanke på dessa allvarligaeffekter och faran för att bristande respekt förIMF som institution skall äventyra dess funktion anser fullmäktigeatt en utökning av IMF:s sanktionsåtgärderär motiverad. Fullmäktigemenar dock att regler om ökade bestraffningsnöjligheternaste innehålla en viss grad av flexibilitet och ge utrynme förbedömning av förhållandenai det enskilda fallet. I den form förslaget fått anser fullmäktigeatt detta krav är tillgodosett dels genom att åtgärdeninte med nödvändighet måste insättas,dels genom att landetges rimliga nöjligheter att förklara sitt Prop. 1990/91:9 beteende och visa samarbetsvilja. Med åberopande av vad som ovan anförts hemställer fullmäktigei att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att öka insats (kvot) i Internationella valuta fonden ned 549,7 niljoner SDR till 1 614,0 niljoner SDR, 2. medge riksbank att erlägga det insatsbelopp som behövs, 3. bemyndiga regeringen att för del biträda det av Internationella valutafondens direktion fattade be slutet om en ändring av Internationella valutafondens stadgar avseende regler för upphävande av rösträtten och därmed sammanhängande rättigheter. På fullmäktiges vägnar: Per 'ori' C/h Jt 1990/91:9 Bilaga 1till riksbanksfullmäktiges skrivelse ÖKNING AV FONDMEDLEMMARS KVOTER - NIONDE ALIIÄNNAÖVERSYNEN Dådirektionen har förelagt styrelsen en rapport benämnd"Ökningar i fondmedlemmarnas kvoter -nionde allmännaöversynen" innehållanderekommendationer om ökningar av enskilda fondmedlemmars kvoter; och dådirektionen har rekommenderat styrelsen att, genom röstningutan sammanträde enligt paragraf 13 i fondens procedurregler,anta följande resolution, vilken innehållerförslag om ökningar av fondmedlemmarnaskvoter till följd av nionde allmännakvotöversynen och avhandlar vissa därmedsammanhängande frågor; beslutardärför styrelsen nu att: enlighet medbestämmelserna i denna resolution att fondmedlemmarnaskvoter skall ökas till de belopp som anges i anslutning till derasnamn i underbilagan till denna resolution. En nedlens kvotökning i enlighet ned förslageti denna resolution skall inte träda i kraft on inte nedlenmen har meddelat fonden sittgodkännade till ökningen senast dendag son föreskrivs i enlighet ned punkt 4 nedan samt har inbetalat helakvotökningen inom den tidsram som föreskrivs1 enlighet ned punkt 5 nedan; förutsatt att ingen medlem med betalningsdröjsmålbeträffande försenade återköp,räntor eller avgifter till det allmännaresurskontot har rätt att godkänna eller inbetalasin kvotökning innan nedlem-nen till fullo har regleratdessa åtaganden. 1990/91:9 Bilaga1 till riksbanksfullmäktiges skrivelse Ingenkvotökning skall träda i kraft föreden senare av: i) den dag t.o.m. , som fonden fastslåratt medlemmar som innehade minst åttiofem(85) procent av den totala kvotsumman har godkäntökningarna av sina kvoter, eller den dag efter den30 som fonden fastslår att medlemmar som innehade minstsjuttio (70) procent av den totala kvotsumman har godkäntökningarna av sina kvoter; eller ii) den dag, som den tredje ändringen av fondens stadgar träderi kraft. Meddelandeni enlighet med punkt 2 ovan skall lämnas av en vederbörligenbemyndigad tjänsteman i medlemslandet och skall vara fondentillhanda före , Washingtontid, ,dock kan direktionen besluta om förlängning av denna tidsram. Varje medlemskall till fonden inbetala ökningen av sin kvot efter den senareav: a) den dag den meddelar fonden sitt godkännande; eller b) den dag som villkoren för ikraftträdandet av kvothöjningenenligt punkt 3 ovan har uppfyllts, dock kan direktionen besluta om förlängningav denna tidsram. 1990/91:9 Bilaga1 till riksbanksfullmäktiges skrivelse Närdet gäller beslut om en förlängningav tidsramen för godkännande eller inbetalning av kvothöjningen,skall direktionen ta särskild hänsyn till de fall därmedlemmar kan vilja godkänna eller inbetala kvotökning,även för medlemmar ned långvarigabetalningsdröjsnål till allmänna resurskontot,vilka består av försenade återköp,räntor eller avgifter till allmännaresurskontot, medlemmar vilka enligt direktionens bedömningsamarbetar med fonden för att reglera dessa åtaganden. Varjemedlem skall inbetala av sin kvotökningantingen i särskilda dragningsrättereller i andra medlemmars valutor, vilka med dessa medlemmars medgivande harangivits av fonden, eller i en kombination av särskildadragningsrätter och sådana valutor. Återstodenav ökningen skall inbetalas i medlemmens egna valuta. (i ni: 1990/91:9Underbilaga till riksbanksfullmäktiges skrivelse (i niljoner SDR) (i miljoner SDR) 1990/91:9 Underbilagatill riksbanksfullmäktiges skrivelse Prop.1990/91:9 Bilaga 2 till riksbanksfullmäktigesskrivelse FÖRSLAGTILL TREDJE ÄNDRING AV INTERNATIONELLA VALUTAFONDENS STADGAR Deregeringar, på vars vägnar nuvarande stadgar undertecknats, överenskommerenligt följande: Artikel XXVI § 2 ändrasenligt följande: "a)Om medlem ej uppfyller sina förpliktelser enligt detta avtal, har fonden rätt att förklara medlemmenej berättigad att använda fondens allmänna resurser. Ingenting idenna paragraf skall anses begränsa bestämmelserna i art. V § 5 eller art. VI § 1. b)Om medlemmen efter en rimlig tidsfrist efter förklaring om icke-berättigandeenligt (a) ovan, fortfarande underlåter att uppfylla sina förpliktelserenligt detta avtal, kan medlemmen fråntas sin rösträtt i fonden genom ett beslut som stöds av en majoritetmed av samtliga röster. beslutet är i kraftskall bestämmelserna i bilaga L tillämpas.Fonden kan när som helst upphäva beslutet om indragning avrösträtten med stöd av en majoritet av samtliga röster. c) Om medlemmen efteren rimlig tidsfrist efter Prop. 1990/91:9 beslut om indragning av rösträtten enligt (b) Bilaga 2 till ovan, fortfarande underlåter att uppfylla sina skrivelse " ' förpliktelser enligt detta avtal, kan medlemmen anmodasatt utträda ur fonden genom ett beslut av styrelsen, som stödsav en majoritet av styrelseledamöterna ned tillsammans åttiofemprocent av samtliga röster. d) Föreskrifterskall antas för att tillse, att medlem inom rinlig tid underrättas om de klagomål som anförts mot denne och bereds tillfälleatt framlägga sin sak både muntligen ochskriftligen, innan åtgärder vidtas enligt a), b), eller c) ovan." En ny bilaga L tillförs stadgan enligt följande: Vidindragning av en nedlems rösträtt enligt art. XXVI § 2(b) skall följande bestämmelsertillämpas: 1.Medlemmen får inte: (a)delta vid godkännande av ändringsförslagtill stadgarna, eller för detta ändamål inräknasi totala medlemsantalet, utom i det fall en ändringkräver stöd av samtliga medlemmar enligt art. XXVIII(b) eller uteslutande äratt hänföra till avdelningen försärskilda dragningsrätter; (b)utse styrelseledamot eller ställföreträdare för denne, utse eller delta i utnämnandetav rådsledamot eller ställföreträdareför denne eller utse, väljaeller delta i val av direktionsledamot. 1990/91:9 Bilaga2 till riksbanksfullmäktiges skrivelse Det antal rösternedlemmen tilldelats får inte avges inom någotav fondens organ. Rösterna får inte inräknasi totala röststyrkan annat äni syfte att godkänna ändringar som uteslutande hänförsig till avdelningen för särskilda dragningsrätter. (a) Styrelseledamot och ställföreträdare för denne, som utsetts av medlemmen, skall frånträdasina ämbeten. (b) Rådsledamot och ställföreträdareför denne,som utsetts av medlemmen eller vid vilkens utnämningmedlemmen deltagit, skall frånträda sina ämbeten förutsattatt sådan rådsledamot inte har rättavge röster som tilldelats andra medlemmar vilkas rösträttinte indragits. I det senare fallet skall annan rådsledamotoch ställföreträdare för denne utses av dessa andra medlemmar enligtbilaga D. I avvaktan på utnämning skall rådsledamot och dehnesställföreträdare fortsätta att upprätthållasina ämbeten, dock Trän det att rösträttenindragits. "a) Närindragning av en medlems rösträtt har upphävts enligt art. XXVI §2(b) och nedlemmen inte har rätt att utse direktionsledamot har medlemmen rättatt komma överens med samtliga medlemmar son har valt en direktionsledanotatt dess röster skall avges av denne direktions-ledamot. I detfall inget ordinarie val av direktionsledamöterskett indrag-ningen varit i kraft skall den direktionsledamot, 1vilkens val medlemmen deltagit före indrag-ningen av rösträtteneller hans efterträdare vald i enlighet med punkt 3(c) i bilaga Leller enligt (f) ovan, ges rätt att avge de röstersom tilldelats medlemmen. Medlemmen skall anses ha deltagit i valet av dendirektionsledamot som erhållit rätten att avge det antal röstersom tilldelats medlemmen. " 1990/91:9 Bilaga2 till riksbanksfullmäktiges skrivelse Bilaga D, paragraf 5 ändras enligt följande: "(f)När en direktionsledamot har rättatt avge det antal röster som tilldelats en medlem enligt art. XII §3(i)(v) skall den rådsledamot som utnämntsav den grupp vars nedlennar valt denne direktionsledamot ha rättatt rösta och avge det antal röstersom tilldelats nedlenmen. Medlemmen skall anses ha deltagit vid utnämningenav den rådsledamot som erhålliträtten att rösta och avge detantal röster som tilldelats medleltiinert.'' gotab 96975, 1990