prop · GE0334 · 1990-12-31 00:00:00 — Jag förordar därför att i underlaget förinvesteringsbidrag vid nybyggnad av gmppbostäder för äldre, handikappade ellerlångvarigt sjuka fär ingå även kostnader för sådana utrymmen som behövs för denvård- och städpersonal som aihelar i huset.Även sådana utrymmen i hus med servicebostäder för äldre bör få Prop.1990/91: 34 beaktas. Ifråga om investeringsbidrag vid ombyggnad vill jag anföra följande. I november1986 genomförde regeringen en rad åtgärder för att öka resursema för nybyggandeav bostäder. I detta ingick att annal byggande än bostadsbyggande l)egränsadesi storstädema med stöd av förordningen (1986: 777) om byggnadstillstånd. Medstöd av t)eslut (prop. 1986/87: 48, BoU 7, rskr. 93) infördes vidareramar för ombyggnadslån. Sedan slutet av gäUer i normalfallet högregaranterade räntor vid ombyggnad än vid nybyggnad (prop. 1988/89: 47 bil. 4,FiU 10, rskr. Även denna åtgärd syftar till att l)egränsaombyggnadsverksamheten. Näröverhettningen pä byggmarknaden upphör och de tillfälliga regleringarnaavvecklas txir enligt min mening även villkoren för statens ekonomiska stödför ombyggnadsverksamheten normaliseras. Inriktningen bör därvid vara att skapaneutralitet mellan nybyggnadsvillkor och ombyggnadsvillkor i de delar ny- ochombyggnad är jämförbara. bör den kritik som har riktats mot tidigareombyggnadsvillkor och som innebär att vilUcoren har medfört alltför omfattandeåtgärder beaktas. Det är särskild viktigt i en situation när även bestämmelsemaom stadig fastighetsskatt kan tänkas uppmuntra omfattande ombyggnader. Enligtmin mening bör vilUcoren för ombyggnadsverksamheten vara sådana an ombyggnadergenomförs när de är tekniskt nödvändiga och inte i första hand när det framstårsom mest lönsamt för fastighetsägaren. Enligtmin mening följer detta om underhällsätgärder med en kortare varaktighet än 30är samt reparationsåtgärder och energisparätgärder berättigar till stöd päsamma vilUcor, oavsett om åtgärdema genomförs för sig eller i samband med meromfattande åtgärder. För nyinvesteringar och underhållsåtgärder med envaraktighet pä minst 30 är hör i princip gälla samma villkor som vid nybyggnad.De tröskeleffekter i dagens system som sammanhänger med att 10- och20-årsätgärdema i vart fall kortsiktigt subventioneras mer om de genomförs isamband med mer omfattande åtgärder än om de genomförs för sig begränsasdärigenom avsevärt. Mina förslag i del följande om stöd för ombyggnad i en nybostadsfinansiering har den inriktning jag nu redovisat. Jag kommer även attlämna förslag om vissa vidgningar av räntestödet för underhäll m.m. i fräga omhyreshus med ikraftträdande . Motdenna bakgmnd förordar jag att underlaget för investeringsbidraget vidombyggnad bör motsvara beräknade kostnader för 1. nyinvesteringar och 2. underhällsåtgärder med en varaktighet pä minst 30 år.Bidragsunderlaget för sädana åtgärder txJr bestämmas med ledning av en kostnadsredovisning frånsökandens sida. Underlaget bör dock normalt inte få överstiga det bidragsunderlag för hus som enligt vad jag har redovisat skulle ha beräknats för en motsvarande nybyggnad. Högre kostnader bör kunna medräknas bara till den del de följer av an ombyggnaden avser kultur historiskt värdefuU bebyggelse effer andra liknande omständigheter. Ilikhet med vad jag förordat i fräga om nybyggnad bör i bidragsunderlaget Prop. 1990/91:34 för ombyggnad få inräknas även kostnader för personalutrymmeni hus med gmppbostäder för äldre, handikappade och långvarigt sjuka samtservice-Iwstäder för äldre. Medhänsyn tiff de beräknade merkostnaderna tiff följd av ökad byggmoms börbidragsandelen för investeringsbidraget vara av det bidrags-underlaginkl. mervärdeskatt som har beräknats enligt vad jag nu har förordat. Enfömtsättning för bidrag txir tills vidare vara att bostadslän lämnas förprojektet mån den bidragssökande kan tillgodogöra sig avdrag för ingåendemervärdesskatt bör dock bidrag inte lämnas. Bidrag bör inte heller lämnas i denmån arl)etena av andra skäl inte belastas av mervärdeskatt Omett hus för vilket investeringsbidrag har lämnats umytrias förandra ändamäl än för permanent boende, bör husets ägare vara skyldig attåterbetala bidraget Bidragsgivningenbör handhas av länsbostadsnämnden. Det ankommer pä regeringen att beslutanärmare l)estämmelser om förfarandet vid bidragsgivningen. För sammanhangetsskull vill jag dock redovisa huvuddragen i mina överväganden i denna del. Ifråga om bostadslån för ny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus samtför nybyggnad av säljarbyggda egnahem meddelar länsbostadsnämnden enligtnuvarande bestämmelser både ett preliminärt och ett sludigt beslut. I detpreliminära beslutet skall anges under vilka fömtsätmingar och med vilketbelopp som bostadslän kan komma att lämnas för byggnadsprojektet. Sludigtbeslut meddelas sedan projektet är färdigställt och slutbe-siktat. I övrigafall, dvs. i huvudsak för bostadslän som avser nybyggnad av låntagarbyggdaegnahem samt ombyggnad av egnahem, meddelas endast ett lånebeslut Sedanden pågår en försöksverksamhet med förenklad handläggning avansökningar om nybyggnadslån vid länsbostadsnämnderna i ochVärmlands län. Nämnderna skall därvid fatta endast ett länebeslut.Bestämmelsema om försöksverksamheten finns i förordningen (1990: 817) om försökmed förenklad handläggning av ärenden om bostadslän för nybyggnad av bostäder. Ifråga om beslut om investeringsbidrag avser jag att senare föreslå rege ringen att normalt endast ett beslut skall meddelas i bidragsärendet Ansökan om bidrag kan tills vidare lämpligen göras genom att den bidragssökande i ansökningen om bostadslån anger om läneansökningen också iimefattar en ansökan om investeringsbidrag. Bidragsunderlaget eidigt bidragslwslutet bör indexuppräknas för tiden mellan bidragsbeslutct och husets färdigställande. Bidraget kan sedan utan omprövning av beslutet utbetalas när huset är färdigt och sökanden har visat an mervärdeskatt har betalats eUer redovisats för arbe tena. Om projektet förändras efter bidragsbeslutet eller om den bidrags- sökande av andra skäl t)egär det, hör dock ett nytt beslut kunna meddelas av länsbostadsnämnden. Därmed kommer den bidragssökande att själv kunna -. avgöraom fördelarna överväger med ett enklare eller ett mer komplicerat förfarande. Den höjning avmervärdeskatten som följer av de slopade reduceringsreglema och som liggertill gmnd för mitt förslag om investeringsbidrag kommer an l)eröra även projektsom har påbörjats men inte färdigstäUts före utgången av . Investeringsbidragbör lämnas också för projekt som färdigställs efter medtieslut om bostadslän . I vissa fall - om t.ex. förskotteller ä conto betalas före den - kan bäde reduceringsreglema ochden nya enhediga skatten enligt lagen (1990: 576) om ändring i lagen ommervärdeskatt komma att tillämpas för samma projekt. I dessa fall bör bidraglämnas endast för den kostnadsökning som beror pä de slopadereduceringsreglema och under fömisätming att kostnadsförändringen i projektetinte är av endast margineU betydelse. Det bör ankomma pä regeringen att beslutaom hur stor del av kosmadema som bidraget i dessa fall skall täcka. Statens kostnader förinvesteringsbidrag kan beräknas till ca . för en ärlig bostadsproduktionmed nuvarande omfattning. 4.3 Allmänna krav för statligt stöd i en nybostadsfinansiering Mitt förslag: En förutsättning för stadigt stöd för ny- och ombyggnad av permanentabostäder blir fr.o.m. att projektet uppfyller vissa generellakrav. Kraven ansluter i princip tUl de krav som stäUs för bostadslän ochräntebidrag. prövar om kraven är uppfyllda. Skälenför mitt förslag: Som jag har redovisat i det föregående bör all lånefmansieringav lx>stadsbyggandet ske på den allmänna länemarknaden. Bostadspolitisktmotiverade krav på byggandet kan med en sädan ordning inte längre kopplas tilllångivningen. I stället t)ör ett intyg från länsbostadsnämnden om att projektetuppfyUer de bostadspolitiska krav som ställs vara en allmän fömtsättning förstatligt stöd i olika former. Kraven bör i princip ansluta till vad som i daggäller som fömtsättningar för bostadslän och räntebidrag. gällervissa krav för bostadslån som också följer av lagstiftning. Det gäller tex.sädana krav i firåga om bostäders utformning och utmstning som följer av plan-och bygglagen (1987: 10), plan- och bygg-förordningen (1987: 383) och avföreskrifter till lagen. I (PBL) och plan- ochbyggförordningen ställs också krav på varsamhet och pä hiss eller annanlyftanordning vid ombyggnad. Sådana krav l)ehöver därför inte ställas särskiltÄven i övrigt kan kraven förenklas i förhällande till vad somför närvarande gäller för bostadslän utan mer l>etydande förändringar i Prop. 1990/91: 34 sak. Dekrav som även l)ör gälla generellt är markvillkor, kommunallx)stadsanvisningsrätt, produktionskosmadsprövning samt att bostäders yta ochutmsming i huvudsak skall uppfylla gällande regler för lx)städer enligt PBL.Gällande regler för bostäder enligt PBL skall anses uppfyllda ombyggnadsnämnden lämnat bygglov for ätgärderna. Markvillkoretinnebär att stadigt stöd för byggande på mark som förvärvats av annan än kommuneni princip lämnas bara om kommunen medger det. Syftet med markvillkoret är attge kommunen möjligheter att ställa de krav på projektet som t)ehövs för attfrämja kommunens mål för bostadsförsörjningen. Kormnunalbostadsanvisningsrält innebär att kommunen kan kräva att få anvisabostadssökande till de lägenheter som byggs eUer byggs om med statligt stöd. Produktionskosmadsprövningeninnebär att den beräknade kostnaden för projektet skall vara skälig iförhällande till produktionsförhållandena och projektets allmänna kvalitet Bostädemasyta och utmsming bör uppfylla gällande regler för bostäder enligt PBL. I frägaom särskilt boende för äldre bör dock godtas vad som gäller förålderdomshem. Ifråga om nybyggnad av egnahem och småhus som upplåts med bostadsrätt bördessutom som krav gälla att huset omfattas av en produktionsgaranti och enansvarsutfästelse för avhjälpande av väsendiga fel eller brister under tidenefter garantitidens utgång intill dess tio är har förflutit förslutbesiktning av huset. Husets ägare skall dessutom ha tillförsäkrats ettskydd i avtalsförhåffandet med säljaren av huset eUer enö-eprenören som ärtillfredsställande från alhnän konsumentsynpunkt Enligtmin mening kan överväganden om ett vidgat producentansvar i byggandets olikaled komma att möjliggöra en förenkling och en starkare funktionsinrikming avbyggbestämmelscma. En sådan förändring bör då fä återverkningar pä de krav jagnu har förordat. Vidnybyggnad av hyres- och bostadsrättshus saml säljarbyggda egnahem bör vidaregälla det s.k. konkurrensvillkoret enligt samma regler som för närvarandegäller för bostadslån. Villkoret innebär att projektet skall upphandlas genominfordrande av anbud och antagande av anbud utan föregående förhandling. Annanproduktionsform fär tillämpas om kommunen godtar den och kostnaden förprojektet inte överstiger kostnadema för ett konkurrens-upphandlat projekt.Enligt min mening är villkoret i sin nuvarande form sä flexibeh att det gerutrymme an utveckla nya upphandlingsformer som en led i att begränsaprisutvecklingen i bostadsbyggandet Andra krav som i dagställs för rätt tiff bostadslän och räntebidrag är an det skall finnas ett varaktigt behov av de bostäder som skaff byggas eller byggas om. För bostadslän och räntebidrag vid ombyggnad ställs vidare krav pä att åtgärdema är skäliga med hänsyn tiff husets återstående användningstid. Med hänsyn till markvillkorct fmns det inte skäl att i särskild ordning pröva om 23 dessa krav är uppfyllda.Inte heller finns det skäl att i särskild ordning ställa krav pä sökandenslämplighet som fastighetsförvaltare eller att huset är anslutet till kollektivQärrvärmeanläggning. Som en följd av demateriella förändringar av statens stöd vid ombyggnad som jag kommer attfororda i det följande bör vidare de krav som gäller i fråga omhusets ålder, den s.k. 30-årsregeln, slopas i fräga om nyinvesteringar. Med hänsyn tiU bl.a.kravet på produktionskostnadskontroll anser jag att länslxjstadsnämnden börpröva om kraven för stadigt stöd är uppfyllda. 1 ärenden om intyg att kraven äruppfyllda bör nämnden fatta ett preliminärt l)eslut, i princip innan huset harpåbörjats, och ett sludigt beslut när huset är färdigt och besiktat. Om projektet i ett senareskede inte längre uppfyller kraven för stadigt stöd, t.cx. genom en ändradanvändning av huset, bör intyget kunna åter-kaUas. 4.4Skattekompenserande räntebidrag för hyres- och bostadsrättshus Mittförslag: Skattekompenserande räntebidrag för ny- och ombyggnad av hyreshuslämnas fr.o.m. av kostnaden för ränta pä enberäknad låneskuld för investeringen och för räntelån. Låneskulden förinvesteringen skall motsvara en godkänd kostnad för ny- och ombyggnaden tiffden del kostnaden inte täcks av det stadiga investeringsbidraget. Vid ombyggnadlämnas bidrag endast för nyinvesteringar och undeihällsätgärder med envaraktighet pä minst 30 är. Detskattekompenserande räntebidraget lämnas för en total bidragstid av 40 är, ombidraget avser nybyggnad, och 30 är, om det avser ombyggnad. När den beräknaderänteläneskulden inte längre ökar minskas räntebidraget i takt med en tänktamortering. Den beräknade läneskulden under den återstående bidragstiden antasdärvid årUgen minska med lika stora tielopp. Skattekompenseranderäntebidrag för Iwstadsrättshus lämnas till av kosmaden för ränta påföreningens faktiska låneskuld, dock högst till de räntekostnader som skuUe haberäknats för en motsvarande hyreshus. Räntanpå läneskulden beräknas efter en räntesats som faststäUs med ledning avvillkoren på den aUmänna länemaiknaden. Skattekompenseranderäntebidrag lämnas endast i fräga om sådan ny- eller ombyggnad av hyres- ochlx)stadsrättshus som uppfyller kraven för stadigt stöd. Länsbostadsnämndenbeslutar om skattekompenserande räntebidrag. Utredningensförslag: överensstämmer i princip med mitt förslag. Prop.1990/91: 34 Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker utredningens förslag. Skälenför mitt förslag: Som jag har framhållit har de nuvaranderäntebidragen tsrister frän neutralitetssynpunkt. Minskningen av räntebidragenöver tiden medför för hyres- och bostadsrättshus att de under den senare delenav lånetiden belastas av högre ränlekosmader än egnahemsägare i motsvarandesituation. Bostadsrättsföreningar kan teoretiskt kompensera sig för dettaförhällande genom att lämna räntebidragssystemei närskattesystemet blir förmånligare frän subventionssynpunkt. Detta fömtsätteratt länen läggs om så att räntorna kommer att belasta bostadsrättshavamapersonligen.. Föratt neutraliteten i fräga om kapitalkosmader mellan olika fastigheisägarkategorieroch upplåtelseformer skall förbättras anser boendekostnadsutredningen attskattekompenserande subventioner vid ny- och ombyggnad bör lämnas separat frånandra stödformer i likhet med vad som redan gäller för skattekompenseranderäntebidrag för underhåff m.m. enffgi förordningen (1983: 974) om stadigträniestöd vid förbättring av bostadshus. Det helt övervägande antaletremissinstanser instämmer i ud-edningens uppfatming. Även jag delar den. Ifråga om sambandet mellan subventioner och finansiering har ett stort antalremissinstanser i sina yttranden hävdat ståndpunkten att statliga subventionerallmänt sett bör lämnas oberoende av hur de bidragsberättigadeåtgärdema faktiskt finansieras. Som skäl anför man att en sådan ordning skullefrämja sparandet i bostadssektorn och konkurrensen pä kreditmarknaden.Låntagarna skulle t.ex. få nya incitament att sträva efter att begränsa sinaräntekostnader. Även jag anser att det är viktigt att systemet utformas sä attdet främjar sparandet och konkurrensen pä kreditmarknaden. Jag vill isammanhanget påminna om de förändringar som genomfördes nyhgen i fråga omberäkningen av den räntekostnad som skall ligga till gmnd för beräkningen avräntebidrag för ny- och ombyggnad (prop. 1988/89: 89, BoU 10, rskr. 266).Ändringen innebar att räntebidragen skall gmndas pä schablonmässigt beräknaderäntekostnader. Bäde administrativa och konkurrensmässiga skäl anfördes förden ändringen. Jag ansluter mig således till utredningens ochremissinstansemas uppfatming att bostadssubventionerna i princip börlämnas oberoende av ätgäidemas faktiska finansiering. DetskuUe i och för sig kunna anföras vissa invändningar mot principen fränneutralitetssynpunkt eftersom skattesubventionema för egnahem grundas på avdragför faktiska och inte beräknade räntekosöiader. Några remissinstanser haranfört att den omständigheten att egnahem rebelånas vid bl.a. försäljningarmedför att hyres- och Ijostadsrättshus missgynnas med ett skattekompenseranderäntebidrag av den typ som boendekostnadsutredningen har föreslagit. För egen del vill jaganföra följande. Rebeläning av egnahem har haft karaktären av en slags pcriodicerad räntelängivning. Vid försäljningar eller rebeläning i konsumtionssyfte har ägaren umynjat det tjeläningsutrymme -5 somhar uppkommit pä gmnd av förändringar av husets nominella värde. 1990/91:34 Med räntelån kommer en ret)eläning att ske löpande. Möjlighetema tiU annanretjelåning koinmer att begränsas i motsvarande män. En schablonmässig beräkningav skattekompenserande räntebidrag gmndad pä fömtsättningen att husen harräntelän kommer därför att pä ett betydligt mer rättvisande sätl än tidigare geneutralitet mot skattesubventionema för egnahem i motsvarande situation. Jaganser således att en schablonmässig beräkning av räntebidraget kan godtas ävenutifrån önskemålet om neutralitet i kapiialkosmadshänseende. Eltskattekompenserande räntebidrag bör därför i princip avse en räntekostnad sombestäms schablonmässigt på gmndval av en beräknad kostnad för investeringenoch en beräknad kostnad för räntelän. Principenom att skattekompenserande räntebidrag skall grundas på Inräknaderäntekostnader bör dock tills vidare inte avse bostadsrättsföreningar. Kosmaderinom bidragsunderlaget kan t.ex. i inte oväsendig utsträckning finansierasgenom gmndavgifter eller lån frän lx)stadsrättshavama. Syftet med detskattekompenserande räntebidraget tUlgodoses då redan. Jag förordar därför attdet skattekompenserande räntebidraget till bostadsrättsföreningar tills vidareskall gmndas på föreningens faktiska ränlekosmader, dock högst de ränlekosmadersom skulle ha beräknats för motsvarande hyreshus. Jag vUl i sammanhangetpåminna om att frågan om t)eskatming av bostadsrättsföreningar för närvarandeutreds. En ändrad beskattning kan påverka behovet av skattekompenseranderäntebidrag till bostadsrättsföreningar. Ifräga om bidragets storlek förordar jag följande. Bidragsunderlaget bör iprincip motsvara den godkända faktiska kostnaden för investeringen, och en pädenna kosmad beräknad skuld för räntelån. Vid kosmadsprövningen bör beaktaskosmader för Iwstäder och lokaler som enligt mitt tidigare förslag skallberättiga till investeringsbidrag samt kostnader för icke momsbelagd mark somavser sädana bostäder och lokaler. Vad som skaff anses som godtagbar faktiskkostnad bör bestämmas pä samma sätt som sker inom ramen för s.k.produktionskostnadsanpassad twlåning. Den innebär att underlaget vid nybyggnadskall motsvara anbudssumman för upphandlade mark- och byggnadsarljeten medtillägg med skäligt belopp för sädana kostnader som inte omfattas av antagetanbud Vidombyggnad innebär detta att underlaget skall motsvara skäliga kostnader förnyinvesteringar och underhållsåtgärder som har en varaktighet på minst 30 är,dock högst det imderlag som skulle ha beräknats för en motsvarande nybyggnad.I fräga om ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull l)ebyggelse bör docknybyggnadsunderlagel fä överskridas i likhet med vad jag har förordati fråga om investeringsbidrag. Bidragsgiviungenbör l)egränsas i tiden på så sätt att underlaget för ränte bidrag minskas fr.o.m. tidpunkten då räntelåneskulden upphör att öka. Minskningen Ixjr ske så att Iridragsgivningen upphör efter ett bestämt antalår. Den totala bidragstiden bör i fråga om nybyggnad t>estämmas till 40 är och i fräga . Minskningen av underlaget för ränteberäk ningen bör göras med lika stora ärliga belopp och motsvara kvoten av under- 2« lagetoch det antal år av bidragstiden som äterstär då räntelåneskulden upphör anöka. Det på detta sän beräknadeunderlaget multipliceras med en räntesats som fastställs med ledning avräntevillkoren pä den allmänna länemarknaden och räntebidrag lämnas avden sålunda beräknade räntekosmaden. Jag återkommer i det följande (avsnitt4.5) till frågan om beräkningen av bmt-toräntan. Skattekompenseranderäntebidrag bör lämnas endast i fräga om sädan ny-och ombyggnad av hyres- ochtxjstadsrättshus som uppfyller de generella krav för stadigt bostadsstöd somjag har redogjort för. För sammanhangets skullvill jag också redovisa vad jag avser atl senare föreslå regeringen i figa omförfarandet vid bidragsgivningen. bör Ijesluta om bidragoch om tidpunkten för den första utbetalning av bidrag. Om bidragsmottagarenbegär del, bör bidraget kunna utbetalas till långivaren. Mittförslag: Regeringen fastställer hur stora ränteutgifter som ärUgen får täckasmed räntelän som omfattas av stadig kreditgaranti. Nettoräntesatsen ochökningen av denna över tiden fastställs sä att den nominella skuldökningen päräntelän minskad med fuUt realräntebidrag inte skall pågå änca 20 är. Utredningensförslag: Boendekosmadsun-cdningen föreslär att låntagarens nettoutgift detförsta året skall vara och att nettoutgiften ärUgen skall öka medinflationen uttryckt i procent minskad med en procentenhet Remissinstanserna: Vissaremissinstanser anser att den av utredningen föreslagna nettoutgiftsnivån ledertiff att skuldökningen kan bli alltför stor och lånetidema alltför långa. Andraremissinstanser anser att den föreslagna nivån leder till aUtför högabostadskosmader. Skälen för mitt förslag:Räntelän är, som jag inledningsvis anfört, en sammanfattande Ijenämning för länmed egenskapen an omfördela räntekostnaderna i tiden. I början av länetidentäcker inte låntagarens betalningar hela räntekostnaden. Överskjutande delläggs i stället till låneskulden. AUteftersom låntagarens betalningar ökarnomineUt minskar skuldökningen för att slutligen upphöra. Däinleds ätertjetabingen av räntelånet Till den del räntekostnaderna ärinflationsbetingade, dvs. bara är en ersättning för en löpandepenningvärdesförsämring, kan omfördelningen genomföras utan att låntagarensbetalningar effer låneskuld ökar realt Systemet fömtsätter dockvissa relationer mellan låntagarens betalningar och inflationen. Alltför lågabetalningar i förhällande till inflationen kan medföra en alltför storskuldökning bäde nomineUt och realt Ävenom betalningarna tjestäms sä att den reala skulden aUtid minskar över Prop.1990/91:34 tiden varierar skuldutveckling och lånetid starkt i ettsubventionsfrin räntelänesystem, beroende pä förhåffandet mellan ränta ochinflation, särskilt när inflationen är låg. Med låg inflation och låg realräntablir den nominella skuldökningen mycket begränsad och lånetidema mycket korta.Med låg inflation och hög realränta blir den nomineUa skuldökningen mycket omfattandeoch lånetidema mycket långa. I som har stadigaräntelån har man löst detta problem genom att lämna räntelån med i princip fastrealränta, . Iett räntelänesystem finns således en inbyggd spänning mellan önskemålet allinledningsvis begränsa ränteutgifterna och önskemålet att l)egränsa skuldökningoch länetid Medden typ av räntelän som jag förordar - räntelän pä kreditmarknaden lämnade ikonkurrens mellan kreditinstituten - avtalar längivare och låntagare själva omvilka betalningsvillkor som skall gälla for lånet Om räntelån pä den allmännakreditmarknaden skall vara förenade med stadiga kreditgarantier, måste statensom en gmnd för garantiåtagandet redovisa de lånevillkor som behövs för attberäkna den högsta låneskuld som kan täckas av garantin.Vad som därvid måste anges är vilket urspmngligt lånebelopp garantin gmndas på(garantiunderlag), hur lånets bmttoränta skall beräknas, låntagarensnettoutgift och hur nettoutgiften fömtsätts öka över tiden.