prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — Somett komplement till kravet att mmst fem lägenheter skall vara avsedda attupplåtas med bostadsrätt finns i 1 kap, 5 § bestämmelser om hur antaletlägenheter skall beräknas. Frågan har behandlats i avsnitt 2.2. (jfr prop,1981/82:169 s, 41 och 75 samt lagrådets ytttande s, 96-97). Av9 kap. 31 § första sfycket följer genom hänvisningen till 15 kap, lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar att en länsstyrelses beslut att vägra enregisttering fär överklagas till kammairätten. Avsiktenär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer genomverkställighetsföreskrifter skall meddela närmare bestämmelser om upprättandetav och innehållet i planen samt om ansökan om registtering. Någon upplysandebestämmelse om detta har i enlighet med vad lagrådet förordat mte ansettsbehövlig. 2 § En ekonomisk planskall vara försedd med intyg av tvä personer om att Prop, 1990/91: 92 planen enligt deras omdöme vilar pä tillförlitiiga gmnder. intygsgivamaange om fömtsätmingama för registrering enligt 1 kap, 5 § kan anses uppfyllda,I mtyget skall mtygsgivama också ange de huvudsakliga omständigheter som liggertill gmnd för deras omdöme, (Jfr2 kap. 3 § i uttedningens förslag) Paragrafenmotsvarar 4 § andra stycket första och andra meningama BRL, Vissa språkligajusteringar har gjorts, I paragrafens andra mening har dessutom tagits upp enskyldighet för intygsgivama att avge en förklaring humvida de anser attfömtsätmingama bettäffande antalet lägenheter och ändamålsenlig samverkanenligt 1 kap, 5 § kan anses uppfyllda. Normalt torde knappast haanledning att frångå intygsgivamas bedömning i dessa frågor, 3 §Intygsgivare utses bland dem som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har förklarat behöriga att utfärda sådant intyg. Detär inte tillåtet att utse någon till intygsgivare, om det fmns någon omständighetsom kan mbba förtroendet för dennes opartiskhet. Endast en av intygsgivama fårvara anställd hos företag, organisation eller någon annan som har bildatbostadsrättsföreningen eller hjälpt till med föreningsbildningen eller med attupprätta den ekonomiska planen. (Jfr2 kap. 4 § i uttedningens förslag) Paragrafenmotsvarar i sak 4 § andra stycket tredje-femte meningama BRL. Bestämmelsenatt endast en av intygsgivama får vara anställd hos företag, organisation ellernägon annan som har bildat bostadsrättsförenmgen eller biträtt medföreningsbildningen eller med att upprätta den ekonomiska planen gäller sedanden (SFS 1982:353). Förarbetena till denna bestämmelse framgår avSOU 1981:74 s. 126 f och prop. 1981/82:169 s. 36 och 37. Lagrådethar påpekat - utan något förslag till förändring - att styrelsens val avintygsgivare, i likhet med vad som gäller, inte kan övcrprövas. Enligt minmening föreligger det inte nägot behov av reglering bettäffande denna fråga. 4 §Om det sedan den ekonomiska planen har upprättats inttäffar nägot som äi av väsentiig betydelse för bedömningen av föreningens verksamhet, får föreningen inte upplåta lägenheter med bostadsrätt föirän en ny ekonomisk plan har upprättats av föreningens styrelse och registrerats av . fär upplåta en lägenhet med bostadsrätt ttots att den inte finnsupptagen i en registterad ekonomisk plan, om upplåtelsen inte har någon sädanbetydelse som sägs i första stycket, (Jfr2 kap, 6 § i utredningens förslag) , .2 Paragrafen motsvarar i sak3 § ttedje stycket BRL (jfr prop, 1971:12 s, 96- Prop. 1990/91: 92 98), Liksomenligt gällande rätt behöver en ny ekonomisk plan upprättas endast när detinttäffar något som är av väsentlig betydelse för bedömningen av föreningensverksamhet. Underdet nu akmella lagstif ttungsarbetet har övervägts om en precisering borde skeav fömtsätmingama för att en ny plan skall krävas. Det har dock bedömts att enprecisering knappast skulle vara meningsfull. I fråga om den närmare mnebördenav bestämmelsen bör ledning kunna hämtas från de synpunkter som utredningenredovisat (betänkandet s. 116 f). Det innebär bl.a, följande. Föratt en förening skall vara skyldig att upprätta en ny ekonomisk plan bör detkrävas ändringar av större betydelse än vad som gällde enligt 1930 årsbostadsrättslag. Där talades det om förändringar av beskaffenhet att "imärklig män" inverka pä föreningens ekonomiska ställning ellerbostadsrättshavamas ekonomiska förpliktelser (se 13 § lag, jfrKnutsson - , Bostadsrättslagen, s. 22 samt Siljesttöm - Svennegård,Lagen om bostadsrättsföreningar, 5:e upplagan s, 53 f), ekonomisk plan bör krävas under föreningens verksamhetstid, om bostadsrättskall upplåtas efter eller i samband med en större ombyggnad eller annankapitalkrävande ätgärd som väsentiigt inverkar på föreningens ekonomiskastälhiing eller bostadsrättshavamas förpliktelser. Mindre om- och tillbyggnadereller uppmsmingsåtgärder bör däremot inte föranleda någon ny plan. Detsammagäller andra åtgärder som inte har nägon väsentiig inverkan på ekonomin elleravgiftema i föreningen. Inte heller bör som tidigare anförts enstakabostadsränsupplätelser föranleda någon ny plan, om inte andra inträffadeomständigheter ger anledning till det Om flera bostadsrätter upplåts samtidigteller planen successivt har kompletterats , kan förhållandenadock vara sådana att föreningens ekonomiska ställning i förhällande till denurspmngliga planen förändrats i sädan män att en ny plan behövs. Underhusets produktionsskede, dvs. då några lägenheter ännu inte har upplåtits medbostadsrätt, blir en ny plan akmell om det visar sig att den ursprungligaplanen inte håller stteck och förändringarna väsentiigt inverkar pä föreningensekonomiska ställning eller bostadsrättshavamas ekonomiska förpliktelser. Detkan vara fråga om inttäffade kosmadsökningar som ligger utanför föreningenskonttoll, t.ex. pä gmnd av inflation eller höjda bygg-materialkosmader. Som ytterligare exempel påfall då en ny ekonomisk plan kan bli akmell kan nämnas att villkoren för en i den urspmngliga planen påräknat län dras tiskt förändras eller lånesimationen över huvud taget förändras pä ett mer in gripande sätt. Vidare kan en konkurs hos tex. den entteprenör som bygger bostadsrättsföreningens hus påverka föreningens verksamhet. Fullföljs inte enttcprenadkonttraktet kan detta innebära att ny ekonomisk plan måste upp rättas. Eftersom uppgiftema i den ekonomiska planen får gmndas på be räkningar, kan dessa bli inakmella redan av det skälet att kalkylen intehäller. Ärförändringen mer omfattande, kan den givetvis vara av sådan betydelse för Prop. 1990/91: 92 förenmgens vericsamhet att en ny plan mäste upprättas. Omnya upplåtelser planeras i sådan utsttäckning att dessa kommer i konflikt medväsentlighetsrekvisitet, mäste självfallet en ny ekonomisk plan upprättasinnan nya upplåtelser av bostadsrätter fär ske. I vissa fall kan som redansagts även en enstaka upplåtelse medföra att ny ekonomisk plan måste upprättasföre upplåtelse av bostadsrätt. ekonomisk plan måste givetvis ha ett innehåll motsvarande vad som föreskrivsi 1 §. Omverkningarna av att en upplåtelse skett i strid med denna paragraf finnsbestämmelser i 4 kap. 8 §. Andrastycket har tillkommit i förtydligande syfte med anledning av att de iremissprotokollet föreslagna reglema om kompletterande plan pä förslag avlagrådet utgår (se ovan). Bestämmelsen innebär att enstaka upplåtelse avbostadsrätt är möjlig även om lägenheten eller viktiga uppgtfter om lägenheteninte finns upptagen i en registrerad ekonomisk plan. Detta gäller så länge kravenpå ny plan i första stycket inte eftersatts (se avsnitt 2.5.2). 5§ Styrelsen skall hälla en registrerad ekonomisk plan tillgänglig för var ochen som vill ta del av planen. (Jfr2 kap, 7 § i uttednmgens förslag) Paragrafensförsta mening stämmer överens med 4 § fjärde stycket BRL (jfr prop. Den som önskar ta del av planen kan också vända sig till den länsstyrelsesom registrerat handlmgama. Upplåtelse av lägenheter med bostadsrätt Bestämmelsemai kapitiet överensstämmer i sak med de bestämmelser om upplåtelse som finnsunder mbriken "Upplåtelse av bostadsrätt m.m." i BRL. Från dessabestämmelser har dock bl.a. de i tidigare kapitel redovisade bestämmelsema omekonomisk plan bmtits ut, I kapitiet är det endast 6 § om föreläggande attupplåta bostadsrätt som i sakligt hänseende är ny. Lagrådethar föreslagit att det i 1 § tas in en erinran om att ocksä medlemskap är enfömtsättning för upplåtelse. Vidare har lagrådet föreslagit att 6 § förses meden hänvisning till de bestämmelser som tagits upp i 2 kap. 12 § detta förslag.Jag har inget att erinra mot lagrådets synpunkter i dessa delar och mittförslag har utformats i enUghet härmed. 1§ Bestämmelser om medlemskap och ekonomisk plan som fömtsätming förupplåtelse finns i 1 och 3 kap. 174 Paragrafen som saknarmotsvarighet i BRL och i uttedningens förslag har ut- Prop. 19yu/y i: yzformats efter förslag av lagrådet. 2 §Innan den slutiiga kosmaden för föreningens hus har redovisats i en registrerad ekonomisk plan eller på en föreningsstämma, är det inte tillätetatt upplåta bostadslägenheter med bostadsrätt utan tillständ av . Länsstyrelsenskall lämna tillständ om 1. enekonomisk plan har registrerats och 2. föreningenställt betryggande säkerhet hos för åter betalning av insatsen till bostadsränshavama jämte, i förekommande fall, upplätelseavgift Länsstyrelsenskall på begäran av föreningen återställa säkerheten sedan ett är förflutitefter det att den slutiiga kosmaden har redovisats pä en föreningsstämma. Hartalan om ersätming väckts före utgången av , fär säkerheten dock inteåterställas förrän målet är slutligt avgjort och föreningensbetalnmgsskyldighet har fullgjorts. (Jfr3 kap. 2 § i uttednmgens förslag) Bestämmelsemamotsvaras i det närmaste helt av 5 § BRL (jfr prop. 1971:12 s. 75 f och s. Iförsta stycket har uttrycket "den slutiiga kosmaden för anskaffandet avföreningens hus" i 5 § BRL ersatts med uttrycket "den slutiigakosmaden för föreningens hus". Därmed görs en anpassning till t. ex,sådana fall då en ombildning till bostadsrätt sker som föreningenshus byggs om, Iandra stycket punkt 2 har ordet grandavgift ersatts med insats Ofr 7 kap. 14§). Vidare har det tillägget gjorts att säkerheten skall omfatta också upplätelseavgifter.Anledningen härtill är att det ibland även förekommer upplåtelseavgifter vidnyproduktion eller ombildning av hyresrätter till bosmds-rätter, ttots attdessa avgifter inte primärt varit avsedda att tas ut redan där (jfr avsnitt2.10), Nägot hinder kan dock inte anses föreligga att ta ut sådana avgifteräven i dessa fall. Av 7 kap, 14 § första stycket framgår att en förening mästeha stöd i sina stadgar för att ta ut upplätelseavgifter. Det är föreningensstyrelse som bestämraer avgiftema (9 kap. 13 §); se ocksä 7 kap. 14 § andrastycket. Ändringeni tredje stycket till "den slutliga kosmaden" är en anpassning tilländringen i första stycket Ifråga om möjligheten att överklaga beslut enligt denna paragraffinns bestämmelser i 11 kap, 5 §. 3 §En lägenhet som är upplåten med hyresrätt får inte upplåtas med bostadsrätt så länge ett hyresförhållande består. Lägenheten får dock upplåtas med bostadsrätt, om mindre än tte mänader återstår av hyrestiden och hyres värden och hyresgästen har kommit överens om att hyresförhållandet skall upphöra utan att hyresrätten överlåts till nägon annan. (Jfr3 kap. 3 § i uttedningens förslag) Paragrafen motsvaras, medviss språklig justering av 2 § ttedje stycket BRL, Prop. 1990/91: 92Bestämmelsema tillkom genom en lagändring som ttädde i kraft den 1 oktober1981 (prop, 1980/81:48, LU 29, rskr, 414 SFS 1981:603), Om en upplåtelse harskett i strid med denna paragraf gäller 7 § andra stycket, (tidigare 8 § ttedjestycket BRL), 4 §15 kap, finns bestämmelser om när en bostadsrättsförenmg fär mgå av tal om att upplåta lägenheter med bostadsrätt (Jfr3 kap. 4 § i uttedningens förslag) Paragrafen,som saknar motsvarighet i BRL, innehåller en upplysning om bestämmelsema i 5kap. 5 §Upplåtelse av en lägenhet med bostadsrätt skall ske skriftiigen, om inte något annat följer av lagen (1987:1274) om bostadsanvisnmgsrätt eller lagen (1991:000) om omregisttering av vissa bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar. Iupplätelsehandlmgen skall följande anges: partemas namn, den lägenhetupplåtelsen avser samt de belopp som skall betalas som insats och årsavgiftsamt i förekommande fall upplåtelseavgtft (Jfr3 kap. 5 § i uttedningens förslag) Paragrafenmotsvaras med vissa justeringar av 6 § BRL (jfr prop. 1971:12 s. 100). Paragrafenhar delats upp i tvä stycken. Iförsta stycket har som ett tillägg en hänvisning gjorts till den föreslagnalagen om omregistrering av vissa bostadsföreningar till bostadsrättsförenmgar(jfr avsnitt 4). Iandra stycket har ordet insats använts i stället för gmndavgift (jfr avsnitt2.10). Upplåtelseavgift skall självfallet endast anges om sådan avgtft skalltas ut (jfr 7 kap.). 6 §Om nägon som avses i 2 kap. 8 § eller 9 § första stycket har antagits som medlem i föreningen, får föreningen inte vägra att upplåta den lägenhet som är avsedd för medlemmen med bostadsrätt eller erbjuda sådana villkor för upplåtelsen som medlemmen skäligen inte bör godta. Hyresnämndenfär på ansökan av medlemmen förelägga föreningen att upplåta lägenheten medbostadsrätt. Föreläggandet får förenas med vite. Nämnden får också fastställavillkoren för upplåtelsen. Bestämmelsemai första och andra styckena gäller inte hyresgäst som avses i 2 kap. 8 §, omdet är bestämt an hans hyresförhållande skall upphöra. Omutträde ur föreningen när upplåtelse enligt denna paragraf mte kommit tillstånd finns bestämmelser i 2 kap. 12 §. (Jfr3 kap. 6 § i uttedningens förslag) Prop. 1990/91: 92 Paragrafen,som innehåller nya bestämmelser, har behandlats i den allmänna motiveringenavsnin 2,4,3 (under mbriken Rätten till bostadsrätt), avsnitt 2.4.4 och avsnin2.6.6 (under mbriken Övriga fiigor). Paragrafen har fän sin slutiigaformulering efter förslag av lagrådet. Hänvisningeni första stycket till 2 kap. 8 eller 9 § syftar pä den som är hyresgäst iföremngens hus vid en ombildning till bostadsrätt, anvisats bostad genomkommunal anvisningsrätt eller tecknat förhandsavtal. I samtiiga dessa fallföratsätts det att en viss lägenhet är avsedd att upplåtas med bostadsrätt tillmedlemmen, I det till lagrådet remitterade förslaget angavs inte uttryckligenatt den som tecknat förhandsavtal skulle omfattas av bestämmelsen i förstastycket, eftersom rätten till bostadsrätt följer av förhandsavtalet Även om dettai och för sig är korrekt, kan detta dock vara vilseledande, eftersom simationenmed förhandsavtal rent faktiskt inte utgör något undantag. Ävenförhandsavtalsfallen onofattas därför av bestämmelsen i första stycket Andrastycket ger de medlemmar som avses i första stycket rätt att fä lägenhetenupplåten tvångsvis. Ettföreläggende om upplåtelse kan givetvis inte meddelas, om inte styrelsenbeslutat om medlemskap eller frågan om medlemskap avgjorts genomlagakraftägande beslut av hyresnämnden. Ett föreläggande kan inte hellermeddelas om medlemmen har utträtt ur föreningen. Om frågan om medlemskap äroklar, t.ex. därför att en hyresgäst i samband med ombildning har sagts uppfrin sin lägenhet men nägot beslut ännu mte meddelats som innebär atthyresgästen är skyldig att flytta, bör hyresnämnden avvakta med sin prövning avfrigan om upplätelseföreläggande. Densexmänadersfiist som gäller för en hyresgäst vid ombildning att hänskjuta enfråga om upplåtelse till undgå automatiskt utttäde ittföreningen, har kommenterats under 2 kap, 12 §, Denomständigheten att föreningen har antagit en hyresgäst som medlem i samband meden ombildning, frintar inte föreningen möjligheten att säga upp hyresgästenenligt bestämmelsema i 12 kap, jordabalken (hyreslagen). Om hyresförhållandetupphör, medför detta att också medlemskapet i föreningen upphör (se 2 kap. 12§) och nägot upplätelseföreläggande kan då inte meddelas (jfr 1 kap. 3 §). 8 § anges vissa möjligheter för en förening att vid ombildning avhyresrätt till bostadsrätt vägra medlemskap. Det gäller t.ex. om hyresförhållandetavser lokal och lägenheten inte skall upplåtas med bostadsrätt. Om föreningen,nxits dessa möjligheter antar en hyresgäst som medlem i föreningen, har ävendenna hyresgäst möjlighet att begära ett upplåtelseföreläggande hoshyresnämnden. Föreningen kan alltså inte motsätta sig en bostadsrättsupplätelsebettäffande en lokalinnehavare som en gång har antagits som medlem iföreningen. Detsamma gäller också t.ex. sådana hyresgäster som antas sommedlemmar i förenmgen utan att nägot hyresförhållande förelåg när föreningenförvärvade fastigheten. 12 1990/91. Vad som har anförts ifräga om lokalinnehavares m,fl. rätt till upp- Prop, 1990/91: 92 lätelse avbostadsrätt utgör en avvikelse frän uttedningens förslag och stärker bl,a,lokalhyresgästemas ställnmg vid ombildning i viss män. kan dockföreningen vägra medlemskap med hänvisning till att en lokal inte skallupplåtas med bostadsrätt enligt ttedje menmgen i andra stycket fastställer villkoren fören upplåtelse bör likabehandlingsprincipen utgöra riktpunkten. Insats ochårsavgift torde därvid inte vålla några problem. Beträffande möjligheten av anta ut upplåtelseavgift hänvisas till avsnitt 2,10 och kommentarer till 7 kap.14 §. I de flesta fall torde man kiuma utgå ifiin an nämnden vid ett och sammatillfälle besluuu* om såväl föreläggande för föreningen att upplåta lägenhetenmed bostadsrätt och, när det är akmellt, om villkoren för upplåtelsen. E>etär dock mget som hindrar att nämnden först vid senare tillfälle prövar densismämnda frågan. Lagen (1985: 206) om vite är tillämplig när hyresnämndenmeddelar ett föreläggande enligt denna paragraf föreläggandeskall bl.a. innehålla uppgift om eller mom vilken tidsfristupplåtelse skall ske. I 11 kap. finns bestämmelser om att hyresnämnden får dömaut ett förelagt vite. Enligtbestämmelsen i tredje stycket kan en hyresgäst som är medlem vägras upplåtelsemed bostadsrätt om det är bestämt att hyresförhållandet skall upphöra. att en hyresgäst inte har rätt att fä lägenheten upplåten medbostadsrätt även om denne bor kvar i huset på gmnd av att hyresnämnden beviljatuppskov med avflyttningen. Innebörden av uttrycket "det är bestämt atthyresförhållandet skall upphöra" är att det skall vara slutiigt avgjortatt hyresgästen måste flytta. Fjärdestycket, som tillkommit på förslag av lagrådet, innehåller endast en hänvisningtill 2 kap. 12 § som reglerar automatiskt utträde för medlemmar om enupplåtelse uteblir. tagit upp i sitt yttrande avser regleringen i förevarande paragrafendast de specialfall vid upplåtelse när rätt till medlemskap föreligger.Specialfallen är förhandsavtal, bostadsanvisning och ombildning avhyreshus. För andra fall torde en reglering inte få någon praktisk betydelse.Det kan härvid erinras om att medlemskap i en bostadsrättsförening kan beviljasutan att syftet är att medlemmen skall förvärva bostadsrätt. 7§ En upplåtelse som skett i sttid med bestämmelsema i 3 kap. 1 med krav pä enregistterad ekonomisk plan eller formkravet i 5 § är ogiltig. Den sombostadsrätten upplåtits till har därvid rätt till ersätming för skada. Harlägenheten tillttätts, skall hyresavtal anses ingånget för tiden fiintillttädet Väcks inte talan om upplåtelsens ogiltighet inom tvä är från den dagdå upplåtelsen skedde, är rätten till sådan talan föriorad. Omen lägenhet som är upplåten med hyresrätt har upplåtits med bostadsrätt isttid med bestämmelsema i 3 §, är upplåtelsen ogiltig, I ett sådant fall gällerbestämmelsema om äterbeuilning och ersättning i 10 § andra stycket, (Jfr 3 kap. 7 § i Uttedningens förslag) Prop. Paragrafen innehåller ingenting nytt i sak annat än attogiltighet inträder även i de fall en upplåtelse skett i sttid medbestämmelserna om registrerad komplet-termg till ekonomisk plan. Första stycket motsvaras av 7 § första stycket BRL (jfrprop. 1971:12 s. 100 ff). Bestämmelsema i arulra stycket mnehåller mget nytt i sak.De motsvaras av 8 § ttedje stycket BRL (prop. 1980/81:48 s, 6 ff), 8 § Om en upplåtelse skett i strid med bestämmelsema i 3kap, 4 § med krav pä en registrerad ny ekonomisk plan, fär bostadsrättshavarenefter uppsägning frånträda bostadsrätten, om han var i god tro när upplåtelsenedde. Uppsägning skall ske inom tre mänader frin den dag dä bostadsrättshavarenfick kännedom om det förhållande som bort föranleda upprättandet av en nyekonomisk plan, dock inte senare än tvä är fiin upplåtelsen. Om en upplåtelse skett i sttid med bestämmelsema i 2 § medkrav på tillstånd för upplåtelse av bostadsrätt, fär bostadsrättshavaren efteruppsägning fiinttäda bostadsrätten. Uppsägning fär dock inte ske sedanlänsstyrelsen lämnat tillständ till upplåtelsen och inte heller efter utgångenav den i 2 § tredje stycket angivna tiden. Sker uppsägning enligt första eller andra stycket, övergårbostadsrätten genast till föreningen. Föreningen skall betala skälig ersätmingför bostadsrätten, Bostadsrättshavaren har även rätt till ersätming för skada.Har lägenheten tillträtts, skall hyresavtal anses ingånget för tiden frånuppsägningen, om bostadsrättshavaren i uppsägnmgen begärt att fä bo kvar ilägenheten. (Jfr 3 kap, 8 § i utredningens förslag) Paragrafen innehåller ingentmg nytt i sak. Första stycket överensstämmer med 7 § andra stycket BRL(jfr prop. 1971: 12 s, 100 ff). Arulra och tredje styckena stämmer överens med7 § tredje och Qärde styckena BRL. I tredje stycket har dock föreskrivitsendast att föreningen skall betala skälig ersättnmg för bosttidsrätten. Detinnebär att den nuvarande föreskriften att ersättningen skall betalas"till bostadsrättshavaren" har utgått. Ändringen fär sin betydelseom bostadsrätten är pantsatt pantsätmingen,följer det av allmänna rättsgrundsatser att föreningen inte fär betala ut helaersättningen till bostadsränshavaren, om det skulle innebära an panmavaren intefår betalt för sin fordran, Pantiiavaren har alltså rän att kräva betalning urersättningen. Detta innebär i sin ttir att föreningen måste kontakta panmavareninnan någon ersätming kan betalas ut till bostadsrättshavaren. Den ersättning som föreningen skall betala förbostadsrätten skall vara "skälig". I fråga om vad som försrås med"skälig ersätttung" hänvisas till prop. 1971:12 s. 103. Hyresvillkor vid ogiltigauppläteber och når bosuidsrätten frånträds Prop. 9 §Om partema inte kommer överens om hyresvillkoren enligt 7 § första stycket eller 8 § sista stycket, fastställs dessa av hyresnämnden, I väntan på att hyresvillkoren för tiden frän att hyresavtal skall anses ingånget blirslutiigt bestämda skall hyra betalas enligt vad föreningen bestämt i fråga om års avgift (Jfr 3 kap, 9 § i uttedningens förslag) Paragrafen stämmer i saköverens med 7 § sista stycket BRL. 10 §Om en viss lägenhet upplåtits med bostadsrätt åt flera var för sig, gäller upplätelsema efter den tidsföljd i vilken de ägt ram. Är upplätelsema sam tidiga eller går det inte att fastställa i vilken tidsföljd de skett, skallrätten pä talan besluta om företrädet mellan dem efrer vad som med hänsyn till om ständighetema är skäligt. Densom inte får behälla bostadsrätten till följd av bestämmelsema i förstastycket, har rätt att få tillbaka den insats och upplätelseavgift som hanbetalat till föreningen. Han har även rätt till ersätming av föreningen , om han vid upplåtelsen varken kände till eller borde ha känt till denandra upplåtelsen, (Jfr3 kap, 10 § i Uttedningens förslag) Paragrafenmotsvaras av 8 § första och andra styckena BRL (jfr prop. 1971:12 s. 104 ff).Bestämmelserna i 8 § ttedje stycket BRL återfinns i 7 § andra stycket i form aven hänvisning till andra stycket i denna paragraf. 11 §En bostadsrättshavare får avsäga sig bostadsrätten tidigast efter två är frin upplåtelsen och därigenom bli fri frin sina förpliktelser som bostads rättshavare. Avsägelsen skall göras skriftligen hos styrelsen. Viden avsägelse övergår bostadsrätten till föreningen vid det månadsskifte sominttäffar närmast från avsägelsen eller vid det senaremånadsskifte som angetts i denna. (Jfr3 kap. 11 § i Uttedningens förslag) Paragrafenöverensstämmer i sak med 16 § BRL.