prop · GE03149 · 1990-12-31 00:00:00 — Under den löpande avtalstiden går det däremolknappasl all föreställa sig någon annan och mer ingripandereaktion vid överträdelse av opartiskhetskra-vel änskyldighel att redogöra för nämndens beslul, Mol denna bakgrund framstår det som önskväri alt etl fristående programförelag har en sådanägarkrcts alt det inle är sannolikt all förelagelkommer all uppträda partiskt lill förmån för vissa åsikier. En fråga som är besläktadmed den om inflytandet för enskilila delägare gällermedverkan från andra massmedieföretag. Massmedieförelag harett slorl kunnande inom områden som är värdefulla för elt reklamfinansierat TV-förelag, t.ex. närdet gäller journalistik,programproduklion och programanskaffning saml i fråga om försäljning av annonsutrymme, lalar för alt massmedieföretagbör kunna finnas med bland ägarna lill ett reklam-TV-förelag. Del som lalar emol ärrisken för en maktkoncentration inom nyhetsförmedling och opinionsbildning. Televisionen har slorgenomslagskiaft och är för många en viktig källa till information om händcTserna i omvärlden.Del är inle bra om makten över ell TV- förelagoch över andra medieföretag ärsamlad på samma hand. Särskill olämpligtframstår det om fiera TV-förelag eller 1'V-förelagoch viktiga dagstidningar domineras av en och samma ägare. I andra länder finnsregler som syftar lill all begränsa möjligheten förenskilda delägare all behärska TV-förelag.1 innebär beslulel om en ny TV-kanal atlvarje enskild delägare får äga högsl av ak-tiekapilalet. I Storbritannienkommer, i den nya struktur för lelevisionensom skall gälla fr.o.m. den , ägare till dagstidningar endast att i begränsad omfattning kunna erhålla koncessioner för TV-sändningar. Liknande begränsningar finns i andra länder. Med hänsynlill del anförda anser jag att del bör eftersträvas all det Prop. 1990/91:149programföretag som skall bedriva TV-sändningar i en iredje kanal har en bredkrets av ägare. Det är en fördel om ägarna kan härnias från olika seklorer avdet svenska .samhället. Del bör också eftersträvas alt sammansättningen blirsådan alt maktkonccniralionen inom de svenska massmedierna inte ftirsiärks. Ett programföretag som hade en viss ägarsammansältning närdel fick sitt sänilningsiillslånd kan ändra sammansättningen underavialsTr-ilen. kapitalbehovet skulle visa sig slörre än vad rnan frånbörjan trodde kan vis.sa ägare önska minska sill engagemang medan nya ägarekan tillkomma. Del kan också inträffa atl någon av programföretagets ägareskaffar sig nya eller slörre intressen i massmedieförelag eller ingår isamverkan med sådana förelag. För all en ändrad ägarsammansältning inle skall allvarligtrubba de förutsättningar som gällde vid avtalets ingående bör siaicn kunna sägaupp avtalet om del sker mer betydelsefulla förändringar iförelagets ägarkrcts. Min bedömning: som lärsänilningsiillslånd bör vara skyldigt all belala en årlig konccssion.savgifttill staten. Avgiften bör beslå av en fast och en rörlig del. Den rörliga delenbör utgöras av en andel av programföretagels bruiloinkornsler. Andelen börsättas högre vid höga inkomster. Intäkterna från avgiften bör lillförasrundradiokontol. bedömning: all förhindra atl myckethi')ga inkomster föl ell reklam-TV-företag leder lill svära obalanser mellan denreklamfinansicraile och ilen avgiftsfrnansierailc verksamheten kan slalsmakternalägga en särskild skatt eller avgift pä rcklam-TV-föreiagcl omreklaminkomsterna skulle överstiga en viss nivå. Remissinstanserna: Endast ell par re missinstanser berör fråganom koncessionsavgifter för att få räll all sända. Deras uppfatlning är avvisande. Skälen för min bedömning: 1 del föregående har jagförordat alt inte skall ges rätl all sända betaldaannonser. Den huvudsakliga moTrveringen för milt förslag är allprogramverksamhetens iniegriici och kvalilei i såväl som idel nya reklam-J'V-föielaget bäsl gynnas av atl inte flera marksändandeTV-kanaler konkurrerar om inkomsterna från samma reklammarknad. Jag har också pekal på svårigheterna all på förhandbcilöma hur stora resurser som kommer all kunna tillföras svensk televisionfrän TV-reklammarknaden, Min egen bedömning är all reklamsändningar i enmarksänd TV-kanal efler en uppbyggnadsperiod skulle kunna ge en ärlig inkornsi i storleksordningen . emellenidunderstryka atl uppskattningarna ärosäkra. Om utveckling- Prop,1990/91:149 en blir mer gynnsam än vad jaghar räknal med kan inkomsien bli betydligthögre. Del nya TV-företagcisförulsälls bli skyldigt all siinila eu omväxlandeptogramutbud av god kvalitet, men del avses inle få lika långtgåenile förpliktelseri förhållande lill l.ex, olika minoritetsgrupper som de som åvilar . 'Televisionkommer därmed även i fortsättningen alt vara del enda svenskaTV-förelag som har ell fullständigt ansvar förall bedriva TV-sändningar i allmänhetens Ijänsl.Del kommer bl.a. all vara skyldigt all sändalill såväl små som slora publik-gru[)per, inklusives|)räkliga minoritetsgrupper ochhandikappade, lör vissa programkaiegoi iei kommerSveriges Television alt dela ansvaiei förall tillhandahålla ell omfattande programulbud meddel nya programföreiagei medan iandra avseenden kommer alt varil cnsanii om detta ansvar. Del kommei även i ft)rlsäiiningen all vara en uppgift för statsmakterna all se lill att som hclhcl förft)garöver- tillräckliga resurser föratl kunna uppfylla högt sliillda krav på kvaliiei och omväxling.Jag återkommer lill ilessa fiägot i avsnitt 6.3. Tör ett TV-ftirctag som skall byggaupp en ny rikstäckande TV-kanal med reklam tordedet vara av slorl värde att undgå konkurrens påreklammarknaden från cli redan etablerat TV-förciag som . Det kan inlcuteslutas all reklam-TV-företagcl på sikl kommei all kunna få belyilligl högreintäkter .som hade var it möjligl omilet fiån början hade tvingats tävla medSveriges Television om annonserna. Det ärtill och med miijiigi all inkomsterna blir sähöga att rcklam-TV-förelagcl frestas all för.söka konkurrera ul SverigesTelevision från de mesi populära programkalegorierna. Fn omfattande sällan konkurrens skulle inle ligga i publikensintresse, men leda lill kraftigl ök.idepro-gramkostnailer för häda företagen, Mol denna bakgrund anser jag alt reklarn-TV-företagel börerlägga en del av sin inkomst i form aven särskild konccssionsavgift lillstaten. Intäkterna från koncessionsavgiften hör tillförasrundradiokontol och påså sätt,tillsar-iimans med TV-avgiftsmedlen, finansiera slalens ålagande att bekosta Radio-koncernensverksamhel. Fin sädan avgift som jag förordar börinföras genom lag. Del är tillräckligtom ett förslag lill lag läggs fram förriksdagen uniler ')1. Eftersom uppläggningen börvara känd i sina huvuddrag när det bestämsvilket företag som skall få räll all sända i den tredje kanalen vill jag emellenid redovisahur jag har tänkt mig all avgiften skall vara konstruci ad. Avgiftsskyldighei börgälla för programförclag som sänder TV-program med stöd av tillslånil enligt 5 S radiolagcn och somenligt avtalet rneil regeringen har rältall sända reklam mol lag ellerprogram mol betalning. Avgiften bör erläggas i form av en fasl och en rörlig del. Den rörligadelen bör utgöras av en andel av programföretagetsbrutloinkomster. Andelen bör sällas högre vid höga inkomster. Den närmare avvägningenmellan den fasta och den rörliga delen saml piocentsatsernasstorlek vid olika inkomstnivåer behöver övervägas ytterligare. Vid de beräkningar som ligger lill grund för milt förslagom TV-avgiftens storlek har jag ulgålifrån atl den fasta delen skall uppgå lill 100 milj. kr. och all den rörligadelen skall utgöra av inkomsterna upp till 1miljard kr, och av inkomsterna därutöver, alllangivet penningvärile. Med hänsyntill uppbyggnadsfasen har jag enilasi räknalmed all den fasla delen skall erläggasunilcr år l')92. I avsnilt3.5 har jag förordat att del skall ske en omprövning av fi-nansiciingsföruLsäliningarnaftir Railio inför medelstilldelningen för äl 1996. Medtanke på de föiändiade konkurrcnsförul.sällningar sådanl beslul skulle leda lill föi reklam-TV-fiirelagel är det naturligt alt den särskilda koncessionsavgiften upphör om omprövningenskulle leda TrIl atl 'Television börjarsända betalda annonser. 5.3.5 Åtagande beträffande bidrag till svenskTdmproduktion Min bedömning: Delprogramförelag som får koncession förilen tredje TV-kanalen bör förklara sig villigt att medverka vid en översyn av den svenska filmpoliiiken saml all vara med och bidra lillsvensk filmproduktion mm. Skälen lör min bedömning: Till grund för den svenska filmpoliiiken ligger ett avtal mellan å ena sidan staten och å den andra sidan organisationerna inom film- och vidcobranscherna.Enligt avtalet skall anordnare av biografföreställning saml ilc som hyr ul eller säljer videogram lill allmänheten erläggaavgifter till stiftelsen . Avgiftsmedlen används enligi bestämmelseri avtalet för stöd lill produktionen av svensk film samt till andra filmkullurella ändamål. Även sialen billiar lill instituieis verksamhel.Sveriges Radio-koncernen är inle part i filmavalet. Däremol finns ctl avtal mellan ochSvenska Tilminslilutel enligt vilkel TV-holagei bl.a. erlägger ell vissl årligtbidrag lill inslilutel. Regeringenhar i prop. 1990/91:81 anmäll en överenskommelse mellan parterna om all förlänga avtaletfr.o.m. intill ulgångenav är 1992 och att i samband däi med göravissa förändringar av avtalets regler. mellan och Svenska Tilminslilutel har förlängts. Tll skäl lill att avtalen endast har föriängis med 18månader är osäkerheten omvilken roll televisionen på längre sikl kommer atl spela fördistribution av film, I proposilionen uttalas alt det är angelägetall nu inleda en översyn av föruTsättningarna för filmpoTrli- ken med syfte all ulveckla en hållfasl grund för detframlida slödel till ilen svenska filmen. Efterregeringens bemyndigande har jag tillkallat en särskild utredare föratl göra en översyn av filmpoliiiken. Jag .ser del som angelägel all deTV-förelag, för vilka film är en viktig del av programutbudet, också är med ochskapar förutsättningar för en ftirtsatt svensk filmproduktion. Vilkenft)i-m som TV-föielagens medverkan kommer all få kan inle anges förrän dennämnda översynen är avslutad. Det är därför inle möjligt atl redan nu angeomfattningen av de ålaganden som del är önskväri alt etl reklam-TV-förelagskall göra. Däremot är del rimligl all elt företag som önskar komma i frågaför en koncession förklarar sig villigt all medverka lill en lösning sorninnebär all företaget är med och bidrar till svensk filmproduktion enligi i|>rinci[> motsvarande villkor som . Min bedömning: Koncessionsiiden bör vara . Om inleregeringen senast före koncessionstidens slut har meddelat all forlsatlkoncession inle av.ses komma atl beviljas programföretaget bör företaget kunnapåräkna koncession i yllerligare lie år. : Avialslidcn bör vara så läng auverksamheten hinner- byggas upp och få stadga men inte så lång all möjlighelenall la upp TV-föietagets verksamhel lill allsidig prövning inför en nyavtalsperiod skall vara alllför avlägsen. Sex lill åira år kan vara en lämpligförsta avtalsperiod. Remissinstanserna: Uppfattningen om den lämpligaavtalstiden varierar bland del fålal remi.ssinslanser som diskuterar frågan. Skälen för min bedömning: Vid valet av en lämpligkoncessionsliil bör olika förhållanden beaktas. mäste få lillfälle au bygga uppverksamheten. kan man räkna med atl del ekonomiskaresullalet kommer alt bli sämre än när sändarnäiei är utbyggt ochorga-ni.sationen också i övrigl har blivil inlrimmad. Deua lalar för all koncessionsiideninlc görs alllför kort. Del är.samtidigt angelägel atl del .sätt pä vilkel programföretaget har sköttverksamhelen kan prövas med ganska täta mellanrum. Även om det kommer all varamöjligt all forllöpandc granska hur programföretaget tillgodoser de villkorsom gäller: för sändningslillslåndei är det bara i samband med en eventuellförnyelse av koncessionen som del kan göras en helhetsbedömning av förelagetshandlande. Detta lalar för en relativt kort koncessionstill. Ytterligare ett skäl att göra den försiakoncessionsperioden relativt kort är all vi inle har några erfarenheter avreklamfinansierad television Detia gör att villkoren försändningslillslåndei bör kunna förändras . De tekniska och andrafiiiändringar som kan väntas ske under I99()-Ialct kan också medföra ändradeföruisäiiningar. En avvägning mellan olika önskemål ger enligi min meningvid handen alt är en läm|)lig försia koncessionsperiod. Jag förordardärför all koncessionsiiden skall omfatta . Det ärockså nöilvändigt all nu överväga vad som skall hända vid den försiakoncessionsperiodens slut. Staten måste då ta slällning lill om en nykoncession skall beviljas, ifall programföreiagei önskar det. En viktig faktorvid beilörnningen kommer givetvis all vara hur väl programföretaget haruppfyllt de villkor som gäller för sändningstillståndet. Brisler härvidlag börkunna föranleda alt koncessionen uily.scs på nytt så atl andra förelag fårlillfälle att anmäla för all bedriva verksamhelen. Om både staten och programföreiagei är liverens om sakenbör en ft)risau koncession emellertid kunna beviljas ulan att koncessionen utlysespå nyll. Mol bakgrund av vad jag nu har anfört anser jag allprogramföretaget, om det så önskar, bör kunna påräkna koncession i yllerligareIre år om inle regeringen .senast Ivå år före avtalsperiodens slut har meddelatall ftuisalt koncession inie avses komma alt beviljas företaget. I .samband med atl elt nytt koncessionsbeslul skallineddelas kan staten eller programförelaget givetvis önska förändra villkoreni olika avseenden. Erfarenheterna av den gångna avlals|)erii)ilen kan påverkabedömningen, liksom vikliga förhållanden som kan ha föiändrais sedan delförsia avtalet slöls. Genom konstruktionen med successiva förlängningar blirdel möjligl all ta upp olika villkor i avtalet till prövning. 5.4 Hurprogramföreiagei väljs ul Mitt förslag: Del ankommer på regeringen all besluta omvem sorn skall få koncession för den tredje TV-kanalen. Infi')r beslulel börregeringen bereda de i representerade parlier-na lillfälle au ilämplig form avge synpunkter. Innan ell sådant beslul fallas bör alla intresserade gesmöjlighet alt ansöka om tillstånd. Del får ankomma på regeringen all, genom förhandlingarrneil sökande som kan anses lämpliga, utreda om en sådan uppgörelse kanträffas med någon av ilcrn att koncession kan beviljas. Uppgörelsen ges formenav etl avtal mellan regeringen och förelaget där ftirelagets förpTrktelseianges. diskuterar inie närmare hur valel avpi-ogiamföiciag skall gå lill. Skälen förmitt förslag: Enligt 5 § försia styckel radiolagen är del re- Prop. 1990/91:149geringen som beviljar tillstånd alt sända radioprogram i rundradiosändningarfrån sändare här i landel. Detta gäller även för etl nyll programföretag somskall sända TV-program med reklam i etl riksläckande tredje marknät. Medhänsyn lill frågans vikt anser jag atl regeringen, inför elt beslul om ettsådanl lillslånd, bör bereda de i representerade partierna tillfälleatt avge synpunkler. Även om bara ett förelag kan få sändningstillstånd i dentredje TV-kanalen, bör alla som önskar komma i fråga ges möjlighet atl anmälasitt inlresse. Jag avser därför atl, så snart förevarande proposilion har avlämnatstill , ulfärda en inbjudan all ansöka om etl sådant tillstånd. Iinbjudningen, som avses komma all ulfärdas under förbehåll av atl iifrågavarande delar beslutar i enlighet med regeringens förslag, anges deförutsättningar, krav och önskemål som bör gälla för sändningsverk.samheten.Jag bedömer att det bör vara möjligl alt fatta beslul före augusti månadsutgång. I det föregående har jag behandlat de villkor av olikaslag som bör gälla för ett programföretag som får rätl att sända TV-program medreklam i elt rikstäckande tredje marknät, I fråga om vissa grundläggande krav,bl,a. de som gäller opartiskhet, saklighet och demokratiska värderingar iprogramverksamheten samt skyldigheten att sända genmälen och beriktiganden, inte lämnas ulrymme för olika ambitionsnivåer, utan alla som önskarerhålla sändningstillstånd måsle vara beredda alt uppfylla kraven. Många av deövriga villkoren är däremot av sådan art att de kan uppfyllas på olika sätt.Jag tänker t,ex, på villkor i fråga om befolkningsläckning,programsammansättning, den regionala förankringen och programföretagelsägarkrcts. Företag som ansöker om lillslånd bör ange på vilket säll de avseralt uppfylla villkor av detta slag, bl.a. i ft)rm av preciserade ålaganden ifråga om vissa programtyper. Efler del all ansökningstiden har löpt ut kan del tänkasatl del finns flera sökande som i och för sig uppfyller rimliga krav, men attdet bedöms som möjligl all, genom samverkan mellan olika sökande eller påannal sätt, få till stånd elt alternativ som tillgodoser kraven i högre grad änsom anges i någon av ansökningarna. I ell sådant fall bör regeringen kunna gelillslånd lill en konstellation som inle finns med bland de sii-kande, eller påvillkor som innebär mer långtgående ålaganden än som framgår av enskildaansökningar. Om ingen sökande är beredd alt på ett rimligl sälluppfylla angivna krav, och om det inte heller visar sig möjligt atl genomforlsatla förhandlingar få fram ett godtagbart alternativ, behöver regeringengivetvis inte meddela någol lillslånd. Det programförelag som beviljas tillstånd skall sluta ellavtal med regeringen, av vilket de förpliktelser som förelaget har åtagit sigframgår. 6 Riktlinjer för /91 :i49 Nuvarande avtal mellan staten och bör somlidigare nämnts förlängas med elt halvår så atl en ny avtalsperiod kan inledasden . Den nya mediemiljön ställer stora krav på Radio.Som jag har anfört kommer koncernen under överskådlig framtid attsvara för huvuddelen av radio- och TV-utbudet i landel. Särskill gäller delladen del av utbudet som uppfyller de ambitioner som har sammanfattats i publicservice-begreppet. Det är vikligt all de företag som får uppdraget ges godamöjligheter att förvalta det bör redan nu inför den nyaavtalsperioden ta slällning lill de grundprinciper som skall gälla i fråga omSveriges Radios uppdrag, ekonomiska förutsättningar, ägarförhållanden och förelagsformsaml organisation. Mera detaljerade förslag till bestämmelser och villkor förden nya avtalsperioden bör föreläggas . Jag kommer atl i de följande avsnillen redovisa minaförslag lill riktlinjer men vill redan inledningsvis ange huvuddragen. Uppdragel att sända radio- och 'TV-program i allmänhetenstjänst bör vara oförändrat. Givelvis måsle anpassa sill utbudlill den ulveckling som har skett och kommer atl ske, men det finns inleanledning alt förändra de nuvarande, allmänl hållna villkoren för publicservice-ansvaret. Inför ell nyll avial bör emellertid reglerna på vissa områdengöras någol mindre detaljerade för att ge programföretagen större flexibililel.För verksamhelen bör Railio disponera fyra rikstäckande sändarnät förljudradio och två rikstäckande sändarnät för TV. Belräffande de ekonomiska villkoren bör för återstoden av innevarande avtalsperiod och kommandeavtalsperiod kunna ulgå från nuvarande medelsTilldelning som en bas, elt reformtillskoll om 600 milj, kr. Förstärkningenbör starta med 150 milj, kr. , alliså redan under innevarandeavtalsperiod. av kommande avtalsperiod bör etl likastorl belopp lillföras verksamheten som reformmedel. Medelstilldelningen skall liksom nu värdesäkias medutgångspunkt i ett index. En del av reformmedlen, 200 milj. kr., skall frigörasgenom rationaliseringar som i första hand sammanhänger med organisatoriskalöiändringar. De medel som kan frigöras genom ytterligare rationaliseringarfår utnyttjas inom verksamheten. Nuvarandeförelagsform bör behållas. Iprincip bör också ägarförhål- Prop.1990/91:149 landena i bestå.Ägarsammansättningen kan dock inför en ny avtalsperiod komma atl förändras dåen minoritet av ägarna har aviserat sitt utträde. Radio-koncernens organisation bör ses över.Ansvarsfördelningen mellan moderbolag ochdotterbolag är oklar. Jag anser det vara myckel angeläget atl den nuvarande i enframtid får en sådan organisation all styrelserna efler del all riksdag och regering via lagar, avtaloch riksilagsbeslut om ekonomiska villkor har gett de grundläggande förutsättningarna förverksamhelen kan la ansvar för alt verksamhelen blir effekliv och framgångsrik. Rollfördelningen mellan förelagen börbli klarare än . bör la slällningendast lill huvuddragen i den struktur som böruppnås. Den interna företagsorganisationen bör bestämmas av del enskilda bolagel. Programverksamheien börunder en ny avlalsperiod handhas av tre förelag,föruiom av Utbildningsradion, av etlprogrambolag för ljudradio och elt för TV. Delta innebäratt Lokalradion och Riksradion förs sammanlill ell ljudradioförelag. De tre bolagen bör ha egna avial med staten som preciserar derasuppdrag som programförelag i allmänhetens Ijänsl.Dessa organisatoriska förändringar bör genomföras så att förutsättningarskapas för alt förstärka denregionala och lokala radio- och TV-produktionen. I den framlida mediemiljön är det vikligl alt public serviceverksamhetenuppträder samlat och utnyujar sinkonkurrensförmåga maximalt. Programverksamheien bördärför organiseras i en koncern. Existensen av etl moderbolag underlättar att programverksamheien kan bedrivas självständigt i förhållande lillstaten och olika intressegrupper. Mol den anförda bakgrunden bör moderbolaget: -ingeanslagsframställning till regeringen och fördela av staten tilldelade medel, -ansvara för fördelning ochplacering av sändningstid om program-förelagen inle självakan enas, -ansvara för beredskapsplanering, saml -vara etl organdär koncerngemensamma frågor bereds. Vidare bördollerbolagel Radiotjänst i handha avgiftsupp-börd och avgiflskontroll. Staten bör liksom nu ävensluta avtal med moderbolaget och Radiotjänst. Styrelserna i moderbolaget och de ire programbolagen bör vardera beslåav femton ledamöler. För samtliga börgälla att regeringen utser ordförande och sex ledamöler. Ägarna utser fem ledamöler. Den verkställandedireklören bör vara självskriven ledamol. Slutligen äger personalen rätlall ulse två ledamöler jämte två suppleanter. En sådan ordning för utseende av styrelsernas ledamöter uppnåsgenom föreskrifter i bolagsordningarna. Del ärangeläget alt liksom nu i slor ut- Prop.1990/91:149 sträckning utses bland personer med kunskaper och erfarenheler frånutbildningsvärlden. Moderbolagels och programbolagens slyrelser bör ha etl meromfallande personsamband än vad som är fallel. Elva av moderbolagels ledamölerbör ingå i programbolagens styrelser, fyra i , fyra i detsammanslagna Ijudradiobolagels saml tre i Utbildningsradions styrelser. Avmoderbolagets ledamöler är del då bara ordföranden, den verkslällandedirektören och personalrepresentanterna som inle ingår i något programbolagsslyrelse. bör , uniler de som återstår lill dess att etl nytt avtal skall träffas, gesförutsättningar att förbereda detsamma, Bl.a. skall omfattanderationaliseringar som sammanhänger med organisatoriska förändringarpreciseras. Av denna anledning bör ändringar i styrelsernassammansättning göras . För atl underlätta en sammanslagning av Lokalradion ochRiksradion bör sålunda styrelserna i de båda bolagen få i stort sett samma personsammansättning. För att förberedelsearbetet inför etl nytt avtal skallfungera väl bör moderbolagets ochprogramförelagens styrelser ha ett personsamband av lidigare angivet slag. Jag har för avsikt att ta konlakl med ägarna och deberörda förelagen för att åstadkomma dessa förändringar när nya styrelser skallulses i anslutning lill bolagsstämma. Jag har för avsikt atl senare föreslå regeringen att mednu anförda syften la upp förhandlingar med ägarna och ,, , och om en överenskommelse angående förbere-del.ser ochframtagande av beslutsunderlag inför den nya avtalsperioden. underlag börlillslällas regeringen i så god tid uniler att del lillsammans medövriga akluella ulredningsbeiänkanden kan ligga till grund för etlställningstagande från . I beslutsunderlaget börbl.a.