prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — För vissa invandrargrupperfinns behov av längre introduktionsperioder än vad som är möjligt för närvarande.Av denna anledning bör reglerna för rekryteringsstöd till flyktingar ochinvandrare ändras så att stödet skall kunna beviljas med antingen högst 85%bidrag till lönekostnaderna , vilket gäller ,eller med högst . Enligtmin mening medför dessa förslag att arbetsmarknadsverket, un der nästa budgetår, på ett effektivare sätt kan använda medlen för arbets marknadspolitiska åtgärder till att förhindra långtidsarbetslöshet. 1 detta sammanhang är det särskilt angeläget att betona att de sysselsättningsska pande åtgärderna i första hand skall inriktas mot arbetssökande, bosatta i regioner med strukturella sysselsättningsproblem, som trots övriga insat ser från arbetsförmedlingens sida, riskerar att bli långtidsarbetslösa. Med denna inriktning på den arbetsmarknadspolitiska åtgärdsarsenalen säker ställs att de som möter de största problemen på arbetsmarknaden alltid som en sista åtgärd skall kunna erbjudas en sysselsättningsskapande åt gärd. 2.4Insatser mot ungdomsarbetslöshet Prop. Allaungdomar behövs om vi skall kunna utveckla ekonomi och välfärd. Budskapetfrån arbetslivet och vuxenvärlden får därför inte bli ätt vissa inte behövs.Ungdomsgarantin står fast. Ungdomsgarantin,som ger alla ungdomar rätt till utbildning, praktik eller arbete,är unik i ett internationellt perspektiv. Den har aktivt bidragit till vår, iförhållande till andra europeiska länder, låga ungdomsarbetslöshet. Ur bådesocial och ekonomisk synvinkel är det mycket viktigt att ungdomar som träder inpå arbetsmarknaden får en bra start. 1ett försämrat arbetsmarknadsläge är det främst de nytillträdande tonåringarnasom mycket snabbt drabbas av hög arbetslöshet. De är, med sin svaga förankringpå arbetsmarknaden, i större utsträckning än andra beroende av konjunkturensutveckling. Ungdomarna är också en grupp vars arbetslöshet minskar långsammareän genomsnittet när konjunkturen vänder. Arbetslöshetenför 1819-åringarna, 5,, visar att insatserna för att uppfyllaungdomsgarantin inte har räckt till. AMS har framhållitsvårigheterna med att få fram tillräckligt antal avtalade inskolningsplatsersåväl inom den ofientliga sektorn som inom näringslivet. En av de starkastbidragande orsakerna till svårigheterna är avsaknaden av centrala avtal inomviktiga sektorer på arbetsmarknaden. Jag vill i detta sammanhang nämna att jagskrivit till parterna inom dessa sektorer och påtalat problemet. 1nuvarande konjunkturnedgång och inför hotet om en snabbt stigandeungdomsarbetslöshet finner jag emellertid starka skäl som talar för attdessutom förändra och vidareutveckla det nuvarande åtgärdssystemet. Somjag har nämnt tillstyrker jag AMS förslag att ungdomar sombeviljas arbetsmarknadsutbildning i upphandlade kurser bör få dagpenning medbelopp som motsvarar det som utgår till den som har fyllt och som inteuppfyller villkoren för rätt till ersättning från en erkänd arbetslöshetskassa. Isyfte att minska behovet av särskilda inskolningsplatser föreslår jag vidare entemporär förändring av systemet med inskolningsplatser. Som ett alternativ tillavtalad inskolningsplats bör rekryteringsstöd kunna användas närinskolningsplats inte finns att tillgå. Jag har tidigare redovisat mina förslagtill ändringar av rekryteringsstödets regler. Ett förslag är attrekryteringsstöd skall kunna utgå till ungdomar i åldern 18 efter enmånads arbetslöshet mot nuvarande . Vidarebör de arbetsgivare som anställer ungdomar på avtalade inskolningsplatsereller med rekryteringsstöd få statsbidrag med högst av den totalalönekostnaden. Anvisning skall, som AMS föreslår, endast kunna ske när densökande deltagit i jobb-sökar-aktiviteter med vägledning under minst fyraveckor. Vidare föreslår jag att för de ungdomar som går ut skolan på vårenskall en inskolningsplats eller arbete med rekryteringsstöd kunna anvisastidigast . får anvisning ske tidigastden . innebärett minskat behov av särskilda inskolningsplatser. Möjlighetenatt Prop.1990/91:150 anvisa till denna typ av inskolningsplats skall användasrestriktivt. Andelen Bilaga 1:6 särskilda inskolningsplatser bör därmedminska i förhållande till antalet avtalade inskolningsplatser och anställningarmed rekryteringsstöd. Förslagetom att anvisning får ske tidigast föranleder ändring i lagen(1989:425) om särskilda inskolningsplatser hos offentliga arbetsgivare. Ettförslag till lagändring har upprättats inom arbetsmarknadsdepartementet.Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som underbilaga 1:6.1.Lagändringen bör träda i kraft . Jagbedömer mot bakgrund av det förväntade arbetsmarknadsläget behovet av ettutökat antal avtalade inskolningsplatser alternativt platser medrekryteringsstöd till 5000 under nästa budgetår. Kostnaden härför inkl.höjningen av bidragsprocenten beräknar jag till 567 milj.kr. Regeringenhar i proposition 1990/91:124 om privat arbetsförmedling och uthyrning avarbetskraft, m. m. förelagt ett förslag till en ny lag om privatarbetsförmedling m. m. som skall ersätta lag med vissa bestämmelser omarbetsförmedling (1935:113). Den nya lagen föreslås träda i kraft den I januari1992. Ipropositionen föreslås bl. a. att uthyrning av arbetskraft skall legaliserassamtidigt som den som hyr ut eller hyr in arbetskraft i sin verksamhet måsteiaktta vissa regler som syftar till att arbetstagare som har fått arbete viauthyrningsföretag inte skall hamna i svårigheter av olika slag. Tillsynen överatt den nya lagen efterlevs skall skötas av AMS. För att klara denna uppgiftbehöver AMS tillföras medel för att anställa erforderlig personal.Medelsbehovet härför beräknar jag till 4 milj.kr. per budgetår, vilket räckertill ca 13 tjänster med kringkostnader. Jag föreslår därför att AMS för dessakostnader under nästa budgetår tilldelas 2 milj.kr., dvs. för ett halvt årskostnader, under anslaget B 1. förvaltningskostnader,som jag strax återkommer till. 2.6 Finansieringen från passiva stöd till aktiva åtgärder Minaförslag till förstärkningar av de arbetsmarknadspolitiska resurserna innebär att AMS bör tillföras 2 682 milj.kr. på anslaget för arbetsmark nadspolitiska åtgärder. Detta bör ske genom att passiva arbetsmarknads politiska stöd används för aktiva åtgärder. Tekniskt sett bör detta ske genom att beloppet finansieras av medel från arbetsmarknadsfonden. Av beloppet finansieras 469,7 milj. kr., som avser utbildningsbidrag till delta gare i arbetsmarknadsutbildning som uppfyller medlems- och arbetsvillko ren i arbetslöshetsförsäkringen, med automatik från arbetsmarknadsfon den genom en av med anledning av budgetproposition beslutad (1990/91:AU 11, rskr. 164) ändring i lagen (1981:691) om social avgifter. har godkänt ett förslag till en lag om tillfällig avvikelse från lagen om socialavgifter som medger en under /92 engångsvis särskild disposition av I 647,6 milj.kr. nadsfondenför vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den tillfälliga Prop.1990/91:150 lagen bör ändras så till vida att det belopp som får disponerasengångsvis Bilaga 1:6 under nästa budgetår höjs med . och att användningsområdet för medlen utsträcks till att gällaäven rekryteringsstöd och inskolningsplatser. Dettaförslag och förslaget till avdrag för kostnaderna för utbildningsvikariat ochutbildning av anställda (avsnitt 2.2.1) föranleder ändring i lagen (1991:000)om tillfällig avvikelse frän lagen (1981:691) om socialavgifter. Ett förslagtill lagändring har upprättats inom . Lagändringenär av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse.Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som underbilaga 1:6.2.Lagändringen bör träda i kraft . Jag har i denna fråga samråttmed chefen för . 3 Anslagsfrågor m. m. Utredningar m. m. Somen följd av regeringens överläggningar med arbetsmarknadens parter i februari1990 beslöt regeringen att tillsätta en särskild förhandlingsgrupp, den s. k.Rehnberggruppen, med uppgift att överlägga med arbetsmarknadens parter omstabiliseringsavtal. En kort redogörelse för gruppens arbete fram t.o.m. marsdetta år har jag lämnat tidigare i prop. 1990/91:125 bil. Underde diskussioner som förs mellan parterna på arbetsmarknaden i syfte att nå ettallmänt stabiliseringsavtal står förhandlingsgruppen till parternas förfogande.Avsikten är att gruppen skall biträda arbetsmarknadens parter även sedan ettavtal har träffats. För /92 har jag därför i budgetpropositionen(prop. 1990/91:100 bil. 12) beräknat medel för gruppens verksamhet. Deberäknade medlen i budgetpropositionen har emellertid visat sig varaotillräckligt tilltagna under förutsättning att gruppen skall verka fram tillsommaren 1992. Jag föreslår därför att ytterligare 2,2 milj.kr. Utredningar m.m. för /92. Underde senaste budgetåren har medel avsatts till löntagarorganisationerna förregionalt fackligt forskningssamarbete. Avsikten har varit att utnyttja denpraktiska erfarenhet som finns hos de fackliga företrädarna och sammanföra denmed den kunskap som finns inom universitet och högskolor. Jag föreslår att ävenunder nästa budgetår 2 milj.kr. tillförs anslaget A 2. Utredningar m. m. attanvändas till nämnda ändamål. Jaghemställer att regeringen föreslår att undertionde huvudtitelns reservationsanslag Utredningar m.m. 16 /92 anvisa . utöver vad som föreslå- Prop.1990/91:150 gitsi prop. 1990/91:100bil. Arbetsmarknad m. m. Förnästa budgetår har under rubricerade anslag anvisat (prop. 1990/91:100 bil. 12, AU 11, rskr. Mittförslag till besparingar vid AMS och länsarbetsnämnderna, som jag kommer attredovisa i Bilaga 11:9 innebär att anslaget B 1. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader skall minskas med 10 milj.kr. under /92.Förslaget till tillsynstjänster på grund av den nya lagen om privatarbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft (avsnitt 2.5) innebär enmerkostnad under anslaget på 2 milj.kr. under nästa budgetår. Anslaget B 1. börsåledes till följd av dessa två förslag minskas med 8 milj.kr. Jag hemställeratt regeringen föreslår attmed ändring av sitt tidigare beslut till Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader får /92 anvisa ett ramanslag på . Förnästa budgetår har under rubricerade anslag anvisat (prop. 1990/91:100 bil. 12, AUI I, rskr. Mittförslag beträffande arbetsmarknadsutbildning innebär att 980,7 milj. kr. börberäknas för köp av arbetsmarknadsutbildning (avsnitt 2.2.2). Vidare har jagberäknat (avsnitt 2.2.4) totalt 1084,4 milj.kr. för utbildningsbidrag, varav100 milj. kr. för höjningen av dagpenningen för ungdomar somdeltar i upphandlad arbetsmarknadsutbildning och 23 milj.kr. förutbildningsbidrag vid jobb-sökar-aktiviteter i samband med inskolningsplatser. Kostnadernaför höjning av statsbidraget för rekryteringsstöd uppgår till 50 milj.kr. (avsnitt 2.3). För ett utökat antal avtalade inskolningsplatser alternativtplatser med rekryteringsstöd för ungdomar inkl. en höjning avstatsbidragsprocenten, har jag beräknat 567 milj.kr. (avsnitt 2.4). Dettillkommande medelsbehovet under anslaget B 2. Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder uppgår således till sammanlagt 2 682 milj.kr. Som jag har nämnttidigare bör beloppet finansieras av medel från arbetsmarknadsfonden. Jaghemställer att regeringen föreslår att dels anta förslagen till 1.lagom ändring i lagen (1989:425) om särskilda inskolningsplat- serhos oflentliga arbetsgivare (avsnitt 2.4), Prop. 1990/91: 150 2. lagom ändring i lagen (1991:000) om tillfällig avvikelse från Bilaga 1:6 lagen (1981:691) om socialavgifter (avsnitten 2.2.1 och 2.6), 3.godkänna de ändringar ivillkoren för bidrag till utbildning i företag som jag har förordat (avsnitt2.2.1), 4.godkänna vad jag har förordat ifråga om dagpenningen vid arbetsmarknadsutbildning till ungdomar (avsnitt 2.2.4), 5.godkänna de ändringar i frågaom rekryteringsstöd som jag har förordat (avsnitt 2.3), 6.godkänna den höjning av statsbidragetvid avtalade inskolningsplatser som jag föreslagit (avsnitt 2.4), 7.med ändring av sitt tidigarebeslut till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för /92 anvisa ettreservationsanslag på . C 4, Yrkesinriktad rehabilitering För nästa budgetår har under rubricerade anslag anvisat 753153000kr. 1990/91:100 bif 12, AU 12, rskr. Mittförslag till besparingar vid bl.a. arbetsmarknadsinstituten, som jag kommer attredovisa i Bilaga 11:9, innebär att anslaget C 4. Yrkesinriktad rehabiliteringskall minskas med 5 milj. kr. under /92. Jag hemställer attregeringen föres;lår attmed ändring av sitt tidigare beslut till Yrkesinriktad rehabilitering /92 anvisa ett ramanslag på . Särskilda åtgärder för arbetshandikappade För nästa budgetår har under rubricerade anslag anvisat 5416489000kr. 1990/91:100 bil. 12, AU 12, rskr. Regeringenhar förelagt förslag (prop. 1990/91:141) om rehabiliteringoch rehabiliteringsersättning. Därvid har bl. a. föreslagits attförsäkringskassan skall kunna ge bidrag till arbetshjälpmedel åt försäkrade,om sådana hjälpmedel behövs som en del i en rehabilitering. Förslaget innebären uppdelning av ansvaret så att hälso- och sjukvårdshuvudmännen svarar förhjälpmedel som handikappade behöver för sin dagliga livsföring,arbetsmarknadsverket svarar för bidrag till arbetshjälpmedel och liknande sombehövs för att en arbetslös person med funktionshinder skall kunna få ochutföra ett arbete, medan försäkringskassorna svarar för motsvarande kostnaderför funktionshindrade som redan har en anställning. Försäkringskassornaföreslås få ett motsvarande ansvar för egna företagareoch fria yrkesutövare som redan är etablerade på arbetsmarkna- Prop. 1990/91:150 den. En omfördelning av medel till arbetshjälpmedel från arbetsmarknads-Bilaga 1:6 departementets anslag till sker /92. Som uttalas i propositionen fyller hjälpmedlen ofta enviktig roll för att förebygga sjukskrivning och möjliggöra för personer medfunktionsnedsättningar och långvariga sjukdomstillstånd att fortsätta somyrkesverksamma. Någon ändring av praxis beträffande rätten till arbetshjälpmedelbör inte ske till följd av förändringen av det ekonomiska ansvaret förarbetshjälpmedlen. Närdet gäller arbetsmarknadsverkets ansvar för arbetshjälpmedel i samband medarbetsplaceringar m. m. av sökande delar jag AMS uppfattning att det bör kunnaavse . Som AMS anför behövs ofta en vissprövotid för att bedöma vilka hjälpmedel som behövs, hur dessa skall utformasetc. Det bör ankomma på regeringen att utfärda föreskrifter på området. AMShar föreslagit att strukturstödet inom byggarbetsmarknaden till den s.k.Galaxen-verksamheten skall vara flexibelt på samma sätt som lönebidrag iövrigt. Jag vill erinra om att bidraget är flexibelt på så sätt att det kanlämnas av lönekostnaden för den sysselsatte byggnadsarbetaren.Jag är inte beredd att förorda att bidraget skall kunna utgå med en störreandel av lönekostnaden än . Somjag anfört i budgetpropositionen bör Galaxen-verksamheten inte öka i omfattningunder /92. Inom ramen för de medel till särskilda åtgärder förarbetshandikappade som har anvisats, har 93 milj.kr. Jag utgår från att högsta möjliga antal sökande ges möjlighettill rehabilitering och sysselsättning hos Galaxen inom ramen för de medel somhar beräknats. AMShar begärt att få ytterligare medel anvisade under anslaget C 7. Särskildaåtgärder för arbetshandikappade med belopp motsvarande kostnaden för beslut ombidrag till arbetshjälpmedel som fattats före , men inteutbetalats . Jagförordar att AMS ges möjlighet att använda reserverade medel som tillförs detnämnda anslaget för att betala utgifter förarbetshjälpmedel, som hänför sig till det innevarande budgetåret. Medlen harursprungligen anvisats för andra ändamål än arbetshjälpmedel bl. a.lönebidrag för förtidspensionerade och strukturstödet inom byggarbetsmarknaden men de ingår från den i samma anslag som finansierararbetshjälpmedlen. AMShar också begärt klargörande av om anslaget till särskilda åtgärder för arbetshandikappade skall omräknas ytterligare med hänsyn till löne- och kostnadsökningar. Vid beräkningen avanslaget har gjorts de pris- och löneomräkningar och Prop. 1990/91:150 övriga uppräkningar som bedömts erforderliga. Motbakgrund av vad jag nu har anfört om finansieringsfrågorna är jag inte bereddatt tillföra anslaget C 7. Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeytterligare medel. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har anfört om användningen av reserverade medel under anslagetC 7. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. /92 har under rubricerade anslag anvisat (prop.1990/91:100 bil. 12, AU12, rskr. 165) 4557 milj.kr. Vidare har riksdagenbeslutat att anvisa medel motsvarande 110,av lönesumman för arbetstagare iskyddat arbete upp till högst . Samhallhar /891990/91 en timram för sysselsättningsvolymeninom företagsgruppen om högst . Genom ett tidigare högttimutnyttjande, bl.a. till följd av ökad närvaro bland de anställda, harSamhall nödgats minska sysselsättningsvolymen under det innevarandebudgetåret, som är det sista i treårsperioden. För att ge en möjlighetatt utjämna sysselsättningen mellan budgetåren och slippa en"svacka" i sysselsättningen fram förordar jagatt den nämnda treårsramen förlängs med . För perioden1988/89-1991/92 bör högst få utnyttjas. Jaghemställer att regeringen föreslår attmedge att Stiftelsen får utjämna antal arbetstimmar mellan budgetårenpå det sätt som jag har förordat. 1990/91:150 Bilaga1:6 Lag om ändring i lagen (1989:425) om särskildainskolningsplatser hos offentliga arbetsgivare Härigenomföreskrivs att 4§ lagen (1989:425) om särskilda inskolningsplatser hosoffentliga arbetsgivare skall ha följande lydelse. Om det står klart attingen av de åtgärder som avses i 2 § kan ordnas för den unge, skalllänsarbetsnämnden anvisa den unge arbete på en särskild inskolningsplats.Anvisning skall ske senast efter det att den unge har anmält sigsom sökande hos arbetsförmedlingen och uppfyllt de villkor som i övrigt gällerför anvisning. Omden unge har slutat skolan eller någon annan längre utbildning ,skall dock anvisning ske , även om tiden efter anmälandärvid överstiger . Anvisning får i sådana fall ske även tidigare,om det finns särskilda skäl för det. Om det står klart attingen av de åtgärder som avses i 2§ kan ordnas för den unge, skalllänsarbetsnämnden anvisa den unge arbete på en särskild inskolningsplats.Anvisning yär ske försl när den sökande dehagit i jobb-sökar-aktiviletersom anordnats av länsarbetsnämnden och uppfyllt de villkor som i övrigtgäller för anvisning. Omden unge har slutat skolan eller någon annan längre utbildning ,/åranvisning ske tidigast den 1 oklober . Anvisning får i sådana fallske även tidigare, om det finns särskilda skäl för det. Denna lag träder i kraftden Ijuli 1991. Prop.1990/91:150 Bilaga 1:6 Lag om ändring i lagen (1991:000)om tillfällig avvikelsefrån lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1991:000) om tillfällig avvikelse från lagen(1981:691) om socialavgifter delsatt nuvarande bestämmelse skall betecknas I §, delsatt 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagenskall införas tre nya paragrafer, 2 4§§, av följande lydelse. Av dearbetsmarknadsavgifter som enligt 4 kap. 7§ lagen (1981:691) om socialavgifterförs till staten skall under budgetårei; 1991/92 sammanlagt 1 647.6 milj. kr. användas för finansiering av 1.utbildningsbidrag till sådandeltagare i arbetsmarknadsutbild ning enligt förordningen (1987: 406) omarbetsmarknadsutbildning som inte uppfyller medlems- och arbetsvillkoren i 6§lagen (1973: 370) om arbetslöshetsförsäkring, 2.bidrag enligt förordningen(1984:518) om utbildning i företag, 3. upphandlingav särskilt anord nad arbetsmarknadsutbildning, 4. arbetsmarknadsverketskost nader för att anordna jobb-sökar- aktiviteter. Av dearbetsmarknadsavgifter som enligt 4 kap. 7§ lagen (1981:691) om socialavgifterförs till staten skall under /92 sammanlagt 3859.95 milj. kr användas för finansiering av 1.utbildningsbidrag till sådandeltagare i arbetsmarknadsutbildning enligt förordningen (1987:406) omarbetsmarknadsutbildning som inte uppfyller medlems- och arbetsvillkoren i 6§lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2.bidrag enligt förordningen(1984:518) om utbildning i företag, 3. upphandling avsärskilt anord nad arbetsmarknadsutbildning, 4. arbetsmarknadsverketskost nader för att anordna jobb-sökar- aktiviteter, 5.bidrag enligtförordningen (1986:414) om rekryteringsstöd, 6.bidrag enligtförordningen (1987:8) om bidrag för inskolningsplatser. Enarbetsgivare som låter en anställd delta i utbildning får från dearbetsgivaravgifter som han enligt 2 kap. I § lagen (1981:691) om socialavgifterskall betala göra avdrag enligt bestämmelserna i 34§§ om han efter anvisningav länsarbetsnämnden anställer en ersättare för den som deltar i utbildning. Lydelse enligt 1990/91: AU11. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. För ersällare som avses i 2§ får avdrag göras med perarbetsdag som arbelsgivaren har haft ersättaren anslälld. För varje arbelslagare som deltar i av länsarbetsnämnden godkänd yrkesinriktadutbildning eller utbildning som ökar arbetslagarens förutsättningar atttiUgodogöra sig ny leknik eller ulföra nya arbelsuppgifler får avdrag görasmed högst per utbildningslimme, sammanlagt dock högsl . Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet Prop.1990/91: 150 Bilaga 1:7 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /92, m.m. B. Bostadsförsörjning m.m. Riksdagenhar för /92 under anslaget B 17. Investeringsbidrag tillbostadsbyggande anvisat ett förslagsanslag pä 5 500 milj.kr. 1990/91:100bil. 13, BoU 12, rskr. Fränanslaget betalas bidrag enligt förordningen (1990:1369) om stadigtinvesteringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder. Sådana bidrag lämnasfr.o.m. för ny- och ombyggnad av permanenta bostäder.Syftet med bidraget är att kompensera bostadsbyggandet för ökade kostnader somföljer av de slopade reduceringsreglema för mervärdeskatten för byggnads- ochanläggningsarbeten. Bidraget lämnas av de beräknade kostnadema inkl.mervärdeskatt för bidragsberättigade ändamål. 2 Ändring av bidragsandelen Mittförslag: För att finansiera vissa insatser för pensionärer med låg eller ingenATP sänks investeringsbidraget för bostadsbyggande från nuvarande till9,. Skälenför mitt förslag: I prop. 1990/91:119 har regeringen föreslagit att ettsärskilt kommunalt bostadstillägg införs som komplement till det nuvarandekommunala bostadstillägget till folkpension. Förslaget avser att kompenserapensionärer med ingen eller låg ATP för boendekostnadsökningar utöver dem somskattereformen medfört, dvs. sädana ökningar som inte mot- 1 1990/91. 1 .saml Nr 150. Bilaga 1: 7 svaras av höjda kommunalabostadstillägg. Enligt regeringsförslaget skall det Prop. 1990/91: 150särskilda kommunala bostadstillägget fylla ut skillnaden mellan å ena sidanBilaga 1: 7 pensionsberättigades allmänna pension och övriga inkomster enligtreglema för beräkning av årsinkomst vid priivning av KBT och å andra sidansocial-bidragsnormen i den pensionsberättigades kommun. Från inkomstema skallavdrag göras för skälig boendekostnad. Den totala kostnaden för såväl statensom kommunema för det särskilda kommunala bostadstillägget beräknades till ca3(X) milj.kr. och ett förslag till finansieringen av åtgärden skullepresenteras i kompletteringsprapositionen. har därefter gjort vissajusteringar i regeringens förslag bl.a. beträffande kosmadsfördelningen mellanstat och kommun (1990/91:SfU 19, rskr. Statens andel av kostnaden fördet särskilda tillägget kan numera beräknas uppgå till ca 220 milj. kr. Vidarehar regeringen tidigare denna dag beslutat om förslag till vissa förbättringarav det särskilda gmndavdraget vid inkomstbeskattningen för pensionärer.Förslaget innebär att reglema om begränsningar av det särskilda gmndavdragetför folkpensionärer ändras så att vissa pensionärer med reduceradepensionsförmåner får högre särskilt gmndavdrag. Inkomstbortfallet hart)eräknats till ca 180 milj.kr. Jagförordar att ifrågavarande insatser finansieras genom att investeringsbidragetför bostadsbyggande sänks från nuvarande till .