prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Jag avser att föreslåregeringen att senare återkomma till i 1991 årskompletteringsproposition om medelsbehov för ADB-resurser budgetaret 1991/92. Sammanfattningsvis anser jag att följande bör gällai fråga om socialförsäkringens administration: * Detorganisatoriska fömyelsearbete som syftar till förbättrad service till de försäkrade och en aktiv satsning på rehabilitering skall fullföljas. * Detär väsentligt att får möjlighet att pröva nya arbetssätt och att organisationen utvecklas mot större ansvar och befogen heter på den lokala nivån. * ADB-stödetbör utvecklas. * Motbakgmnd av det pågående förnyelsearbetet och kraven på resursbe sparingar inom den statliga förvaltningen skall socialförsäkringens admini stration ses över i syfte att utveckla en strategi för regelförenkling, ratio nalisering och utveckling av organisationsstmkturema. 1989/90Utgift 473 917 794 1990/91 Anslag 461 421 000 1991/92 Förslag 509 952000 () är centralförvaltningsmyndighet för socialförsäkringen och anslutande bidragssystem -dvs. inkl. föräldraförsäkringoch tandvårdsförsäkring, folkpensionering, till- Prop. 1990/91:100läggspensionering - samt delpensionsförsäkring och arbetsskadeförsäk- Bil. 7ring, allmäima bambidrag och bidragsförskott, bilstöd till handikappade,ersättning till smittbärare, ersättning för vård av närstaende samt för ärendensom rör utbetalning av utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning ochdagpenning till vissa vämpliktiga m.fl. RFVs arbetsuppgifter och organisation regleras iförordningen (1988:1204) med instmktion för . RFVföreslår i sin anslagsframstallning bl.a. följande. RFV har i samråd med försäkringskassoma utformaten samlad verksamhetsidé som vägledning för socialförsäkringsadministrationen.Härvid avses att genom en allmän socialförsäkring ge ekonomisk trygghet underlivets olika skeden genom att dels ge ersättning till sjuka, handikappade,bamfamiljer och äldre, dels aktivt verka för att förebygga sjukdom och skadasamt ge sjuka och handikappade möjlighet att återgå i arbete. 2.1 enlighet med givna direktiv har RFV redovisatett huvudförslag för treårsperioden /92 - 1993/94 om , dvs. en minskningav resursema med . Med hänsyn till de stora insatser som undertidsperioden kommer att krävas av verket i samband med den nya verksamhetsinriktningeninom socialförsäkringsadministrationen anser RFV sig endast kunna klara enbegränsad resursminskning. För budgetaret 1991/92 kan verket genom bl.a.fortsatt avveckling av yrkesskade- och avgiftsenheten minska kostnadema med . Statsmaktemas ökade krav påresultatredovisning har medfört successivtökade satsningar från RFVs sida. För fortsatt utveckling av resultatanalysverksamheten,särskilt vad gäller rehabilitering och kampen mot ohälsan samtservicemätningar, behövs medelsförstärkning /92 med 6,2 milj.kr. I beloppet ingår 2 milj.kr. Det s.k. FAS 90-projektet är en central del istödet av RFVs och försäkringskassomas nyaroll. pågår utveckling av lokala sjukförsäkringsregisteri syfte att ge ett förbättrat stöd för den rehabiliterande och förebyggandeverksamheten samt att få till stand en mer rationell sjukfallshantering. De lokala registren avses att byggas uppsuccessivt och vara klara för driftvid samtliga försäkringskassor i mitten av . I samband härmedkrävs en väsentlig investering i ADB-utmstning vid försäkringskassoma. Bl.a. behövs ytterligare 3 900 terminaler. Förmaskinell utmstning m.m. behövs ett tillskott under RFVs anslag omdrygt 186 milj.kr. Investeringsbeloppet uppgår härvid till 370 milj.kr. Förutvecklingsarbete och registemppbyggnad krävs för budgetaret 1991/92resursförstarkning med sammanlagt 87 milj.kr. För att säkerstalladatorstödet vid ett eventuellt avbrott i elkraftförsörjningen eller vid andra stömingar i driften fordrasvissa insatser, bl.a. an- skaflhing av reservkraftsaggregat. För budgetaret 1991/92 behövs 7 milj.kr. RFVhar härvid samrått med överstyrelsen för civil beredskap. 1990/91:100 Bil. (därav lönekostnader) Lokalkostnader Kostnader för driftav datamaskinanläggning m.m. (därav engångsanvisning) Försöksverksamhet pä ADB-området Ersättningtill postverket m.m. Medlemsavgift till internationella social försäkringsförbundetissa' Försäljning av publikationer m.m. Ersättningfrän allmänna pensionsfonden Ersättning från de allmänna försäkringskassornaErsättning från de affärsdrivande verken (182 488000) 198 912 000 ( 10 590 000) 42 400 000 234 556 000 6000 000 259 028 000 461 421 000 -I- 17 184 000 (-1- 16 016 000) -I- 21 316000 -I- 14 417 000 (- 500 000) -I- 10 893 000 -I- 289 000 + 64 099 000 -¥ 1 408 000 -I- 13 865 000 + 300 000 + IS 568 000 -I- 48 531 000 ' Medel har tidigare anvisats pä anslaget Bidrag tillVärldshälsoorganisationen samt internationellt socialpolitiskt samarbete m.m. Ijuni 1989 utfårdade regeringen särskilda direktiv för fördjupad anslagsframstallningför budgetaren 1991/92 - 1993/94 för RFV och försäkringskassoma. I enlighetmed direktiven lämnar RFV i årets anslagsframstallning en redovisning förverksamhetens resultat och utveckling /86 - 1989/90.linledningen till B-avsnittet har jag närmare redogjort för RFVsresultatanalys. Jag godtar inriktningen av verksamheten framöver såsom denpresenteras i RFVs s.k. verksamhetsidé. Jag avser vidare att föreslå regeringenatt komplettera instmktionen för verket såvitt avser vidtagande av aktivaåtgärder i syfte att reducera behovet av långa sjukskrivningar ochförtidspensioneringar. Somjaganfört i avsnittsinledningen bör social försäkringens organisation ses över,bl.a. med målsättningen att minska kostnadema för socialförsäkringensadministration och att frigöra resurser för ökade rehabiliteringsinsatser. Jagföreslär mot denna bakgmnd att en ettårig budgetram skall gälla för RFV. Jag utgår från att RFV kommer att fortsätta detinledda arbetet med att Prop. 1990/91:100 förbättra resultatanalysverksamheten.Behovet av att studera effektiviteten Bil. 7 ökar med satsningen pårehabilitering, arbetslinjen och kampen mot ohälsan. I anslutning härtill anserjag att den av verket planerade intervjuundersökningen bör genomföras. Vidareinstammer jag i verkets bedömning att en ökad grad av målstyrning och denpågående decentraliseringen av ärendehandläggning och beslutsbefogenheterinnebär ett ökat behov av uppföljning med syfte att säkerställa en likformigheti tillämpningen av regelsystemen. Mot bakgrund härav har jag vid min beräkning avresurser till RFV för /92 av det för statsförvaltningen generellaproduktivitetskravet om endast beräknat en resursminskning om . RFV är ftinktionsansvarig myndighet för totalförsvars ftinktionen Socialförsäkring m.m. Eventuella medel förberedskapsåtgärder koinmer att beräknas i särskild proposition om anslag inomförsvarets område som chefen för försvarsdepartementet avser att senare föreslåregeringen att förelägga . Utbetalning av pension kan göras genomkontoinsättning eller särskild pensionsanvisning. För att begränsaportokostnadema anser jag det motiverat att pensionsmottagare som har kontofår underrättelse från RFV om utbetald pension endast vid första utbetalningenoch vid ändring av beloppets storlek. Avsikten är vidare att RFV skallutarbeta mtiner för att ge pensionsmottagaren besked omutbetalt årsbelopp samt aktuellt månadsbelopp . Liknande mtinergäller redan för utbetalning av barabidrag. Förändringen bör genomföras fr.o.m.den 1 januari 1992. För /92 kan kostnadema härigenom minska medca 12 milj.kr. Med hänvisning till sammanstallningen beräknar jaganslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetaret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift 586 527 855 1990/91 Anslag 567 350 000 1991/92 Förslag 637 951000 Försäkringskassorna handlägger enskilda ärendeninom socialförsäkrings-och bidragssystemen på regional och lokal nivå. Ärendenaskaraktär och komplexitet varierar, från mtinmässig hantering av korta sjukfalltill omfattande utredningsarbete avseende arbetsskade- ochrehabiliteringsfall. Detfinns 26 allmänna försäkringskassor i landet, en i varje landstings- kommun och i kommun sominte tillhör landstingskommun. I försäkrings- Prop. 1990/91:100 kassan finnsen styrelse där ordförande och vice ordförande utses av Bil. 7 regeringen.Huvuddelen av den verksamhet som innebär kontakt med de försäkrade sker vidnågot av de 420 lokalkontoren. I varje kommun finns minst ett lokalkontor.Härtill kommer ett 30-tal filialexpeditioner/servicekontor. Beslut i vissa socialförsäkringsfrågor fattas avsocialförsäkringsnämnden som är förtroendevald. Det finns 167socialförsäkringsnämnder i landet. Hos försäkringskassoma finns omkring15 100 årsarbetare, varav ca 11 700 årsarbetare på lokalkontor och 3 400 påcentralkontor. Bestammelsema om allmänna försäkringskassor finns ilagen (1962:381) om allmän försäkring. Från anslaget finansieras av kostnadema förförsäkringskassoraas administration. Resterande finansieras medarbetsgivaravgifter och egenavgifter från inkomsttitel på statsbudgeten.Anvisade medel fördelas av mellan de olikaförsäkringskassoma. Ienlighet med givna direktiv har RFV lagt fram ett huvudförslag som innebär enminskning av utgiftema för budgetperioden /92 - 1990/94. För attkunna genomföra de förändringar av verksamheten, som var aktuella vidtidpunkten för anslagsframstallan, förordar RFV att medel tilldelas enligt etts.k. Verket utgick därvid från att en sjuklöneperiod skulleinföras och att de därmed frigjorda resurseraa skulledisponeras för ökade rehabiliteringsinsatser. Tilläggsförslaget innebär ihuvudsak oförändrade resurser med tillägg för särskilda resursbehov. RFVsanslagsframstallning innebär i huvudsak följande. Den kompetensutveckling som behövs föromstallningen till och genomförandet av ett aktivt rehabiliteringsarbetefordrar stora resurser. RFV hemstaller att kompetensutvecklingsprogrammet ihuvudsak finansieras genom de resurser som frigörs genom införandet avsjuklön. För ersättning till för dendel av verkets ADB-kostnader som avser sjukförsäkringen har 392,3 milj.kr.begärts för budgetaret 1991/92.1 beloppet ingår beräknade kostnader förgenomförandet av det s.k FAS 90-projektet vad gäller sjukförsäkringen. För fortsatt projekt- och försöksverksamhetberäknar RFV 10 milj .kr. för /91. För inköp av nyatelefonväxlar under budgetaret 1991/92 begär RFV medel engångsvis på 6,6 milj.kr. för en investering som är beräknadtill knappt 15 milj.kr. de närmaste tre budgetaren. Decentraliseringen tilllokalkontoren påverkar lokalbehovet. Viss ombyggnad av lokaleraa är också nödvändig för att kunna uppfylla de kravpå fysiskt skydd av bl.a datoreraa som formulerats i förordningen (1989:29) omsäkerhetsanalyser av statliga myndigheters ADB-system. RFV beräknar i sitt tilläggsförslag det ökade resursbehovet till Prop.1990/91:100 120,0 milj.kr. för budgetaret 1991/92. Förvaltningskostnader 3 625 627 OOO' (därav lönekostnader) (3064 805 000) Försöksverksamhet 18 500 000 Lokalkostnader 471 959 000 Pensionskostnader 84 400 000 Ersättning till postverket 43 748 000 Avgifter till SFV O Summa utgifter, kr. 4 244 234 000 Ersättning från allmänna pensionsfonden 234 000 000 Ersättning för extern verksamhet 2 900 000 Ersättning från arbets skadeförsäkringen 225 OCX) 000 Arbetsgivaravgifter m.m 3 214 984 000 Summa inkomster, kr. 3 676 884 000 + 441 357 000' (-1-386 001 000) -I- 92 345 000 -I- 12 100 000 - 6 359 000 -(- 1 230 000 + 540 673 000 -I- 35 000 000 -1-35 000 000 -I- 400 072 000 -H 470 072 000 -Ir 70 601 000 ställs till regeringens disposition Utgångspunktenoch fömtsättningama för myndighetemas anslagsframstallning har formulerats isärskilda direktiv till myndigheteraa. Sedan RFV lämnat sinanslagsframstallning har emellertid fömtsättningama ändrats. Regeringen lade inovember 1990 fram förslag om vissa ändringar i sjuk- och föräldraförsäkringen(prop. 1990/91:59). Vidare fastlades att den statliga administrationen skallminska . Somjag tidigare redovisatskall en översyn av socialförsäkringsadministrationen genomföras. Försäkringskassomaingår i den gmpp myndigheter som förts till den första av de nya treårigabudgetcyklama med start budgetaret 1991/92. Fömtsättningama för denfördjupadeanslagsframstallningenharemellertid förändrats till följd av nyssnämnda regeringsförslag. Mot bakgmnd av detta tillämpas därför förförsäkringskassoma en ettarsram avseende 1991/92. Jaghar i min beräkning av resurser till försäkringskassoma för budgetaret 1991/92 utgått ifrån dessa nya fömtsättningar. För statsförvaltningen gällervidare ett generellt krav på en produktivitetsökning på . För attsamtidigt klara ambitionema att förnya verksamheten i riktning mot en mer aktivroll i rehabiliteringsarbetet krävs vissa förstarkningar av försäkringskassoraasresurser. Därför har endast en resursminskning om genomförts. För försäkringskassoraas personalkostnader beräknarjag för nästa Prop. 1990/91:100 budgetar . Vid minberäkning av resurstilldelningen Bil. 7 har jag tagit hänsyn dels till ökadarbetsbelastning till följd av kommande förändringar inom sjuk- ochföräldraförsäkringen, dels till ambitionen att genomföra arbetslinjen inomsocialförsäkringen. Jag vill framhålla att jag anser att satsningen påkompetensutveckling har stor betydelse för möjlighet attklara av sina framtida uppgifter vad gäller såväl rehabiliteringsarbetet somden övriga verksamheten. Mitt förslag innebär i princip oförändrade resursertill försäkringskassorna budgetaret 1991/92 och att de resurser som kanfrigöras genom fortsatt rationalisering och regelförenkling tills vidare fårbehållas och sättas in i kampen mot ohälsan. Fömtsättningama förförsäkringsadministrationen kommer emellertid att påverkas av införande av enarbetsgivarperiod i enlighet med uttalstnde (SfU9, rskr. 104) isamband med beslutet efter regeringens förslag (prop. 1990/91:59) om vissaförändringar i sjukförsäkringen. Hälften av försäkringskassoraasförvaltningskostnader bör därför ställas till regeringens disposition. Jag harför avsikt att föreslå regeringen att återkomma till omförsäkringskassomas förvaltningskostnader i samband medl ett förslag ominförande av en arbetsgivarperiod som beräknas träda i kraft den 1 januari1992. Liksom tidigare anser jag att den nuvarandeförsöksverksamheten med förändrings- och utvecklingsarbete bör fortsätta.Projektmedlen ger försäkringskassoma incitament att själva ta initiativ tilloch delta aktivt i förayel-sen av verksamhet ochorganisation. Jag föreslår att 10 milj .kr. avsätts även för nästa budgetar försärskild projektverksamhet. I anslagsposten övriga förvaltningskostnader harjag beräknat medel motsvarande 6,6 milj.kr. för investering i nya telefonväxlar. 1 beräkningen av kostnader för lokaler har jagtagit hänsyn till inträffade och beräknade kostnadsökningar. De senaste årenhar i stort sett all individrelaterad ärendehandläggning decentraliserats tilllokalkontoren, vilket bidrar till ökade lokalbehov. har kassoraasvårigheter att på kort sikt minska lokalytan på centralkontoren. Det ärangeläget att försäkringskassoma i ökad utsträckning ges incitament att avvägalokal-kostnaderaa mot övriga förvaltningskostnader. Jag kommer därför att föreslåatt anslagspostens konstmktion ändras på ett sådant sätt att lokal-kostnadema iprincip jämstalls med övriga förvaltningskostnader. Föregående års budgetförslag beträffande statenslöne- och pensionsverk iimebär att kostnadema för pensionsadministrationenskall tackas av avgifter fr.o.m budgetaret 1990/91. Detta förslag kom även attberöra försäkringskassoma. Jag har därför vid min medelsberäkning tagit hänsyntill dessa avgifter. Med hänvisning till sammanstallningen och vad jag iövrigt anfört beräknar jag anslagsbehovet för de allmänna försäkringskassomasförvaltningsutgifter under nästa budgetar till . varav hälftenav beräknade förvaltningsutgifter stalls till regeringens disposition. 7 Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atttill Allmännaförsäkringskassor för /92 anvisaett förslagsanslag på . Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. pp- i990/9i:ioo Samhälletsdirekta ekonomiska stöd till bamfamiljema utgörs främst av allmänna bambidraginkl. flerbamstillägg, bostadsbidrag, föräldraförsäkring, bidragsförskott,barnpensioner samt vårdbidrag för handikappat bara. Vidare finns ett särskiltstöd motsvarande bidragsförskott till ensamstående adoptivföräldrar och ettbidrag till kostnader för att adoptera bam från utlandet. För att underlätta för bamfamiljema har samhälletbyggt upp ett stödsystem som syftar till att ge ett ekonomiskt stöd under denperiod de har en stor försörjningsbörda. Familjer med bara är generellt settunga och har ofta låga inkomster som de har höga levnadsomkostnader.Genom det ekonomiska familjestödet omfördelas resurser över livscykeln genomatt inkomsttagare som inte är försörjningsansvariga för bara, bidrar till attstödja barafamiljema deras ekonomiska behov är som störst. Ekonoinisk gmndtrygghet är särskilt viktigt förfamiljer i utsatta situationer t.ex när en förälder av något skäl blir ensamvårdnadshavare till ett eller flera bam. Följai\de exempel visar de bidrag som kanutgå till en ehsamsta-ende förälder med två bam som har bidragsförskott, vid enberäknad bostadskostnad på /mån. och en förvärvsinkomst på . Bidrag Kr./månad Kr./år Barnbidrag 1 500 18 000 Bidragsförskott 2 146 25 752 Bostodsbidrag 2 410 28 920 Totolt 6 056 72 672 Utvecklingav det ekonomiska familjestödet Följandesammanstallning visar omfattningen och utvecklingen av samhällets direktaekonomiska stöd till bamfamiljema (milj.kr. Uppgifterna är beräknade. Om man till dessa belopp lägger studiehjälpen kansamhällets direkta Prop. 1990/91:1(X) stöd till bamfamiljema år 1991beräknas till . Till detta Bil. 7 kommer statens bidrag tillbamomsorgen med . Genomde allmänna barabidragen tillförsäkras alla familjer med bam ett gmndläggandeekonomiskt stöd. Allmänt bambidrag lämnas till dess bamet fyller . Förelever i gmndskolan eller viss annan utbildning som lyllt utgår förlängtbambidrag. Bidraget utgår med samma belopp som det allmännabambidraget. Som ett led i skattereformen höjs det allmänna bambidrageti två etapper. höjs bambidraget med . och från den1 föreslås en höjning med ytterligare . per bara och år.Av följande tabell framgår bidragsbeloppen vid olikabaraantal samt antalet hushåll som fick bambidrag efter antalbara. a/ Inkl. gymnasiestuderande. Utöver det tidigare nämnda förslaget om höjning avdet allmänna bambidraget fr.o.m. kommer i det följande attlämnas vissa förslag till förändringar av reglema för bambidrag viduflandsvistelse. Förslagen innebär att den utvidgade rätt till bambidrag vidutlandsvistelse, som gäller för bam till präster och missionärer, utvidgastill att omfatta också t.ex. bam till biståndsarbetare knutna till frivilligaorganisationer och bam till medhjälpare till präster och missionärer. Också fördessa gmpper kommer i fortsättningen en treårsgräns för bambidrag vid utlandsvistelseatt gälla. Dessa förslag star i överensstammelse med den uppfattning riksdagengett regeringen till känna i frågan (1989/90:SoU27, rskr. För attfinansiera de ökade utgifter som utvidgningen av rätten till bambidrag ledertill och dessutom uppnå parallellitet i bambidragslag-stiftningen medskattelagstiftningen föreslås att den generella tidsgränsen för attuppbära bambidrag vid utlandsvistelse sänks från . Bil 7 Föräldraförsäkringen syftar till att geföräldraraa ersättning för inkomstförlust i samband med ledighet för vård avbam. Genom föräldraförsäkringen har föräldraraa rätt till ersättning och genomföräldraledighetslagen rätt till ledighet för att vårda barn. Från anslagettill föräldraförsäkringen betalas kostnadema för föräldrapenning, tillfälligföräldrapenning och havandeskapspeiming. Den beräknade kostnadsutvecklingen för de olikaförmånsslagen framgår av följande tabell (milj.kr. beslöt efter förslag från regeringen iproposition (1988/89:69) om utbyggnad av föräldraförsiäkringen och förstärktföräldraledighet (SfU12, rskr. 137) om riktlinjer för en utbyggnad avföräldraförsäkringen i tre etapper till att omfatta 18 månader med ersättningpå förälderns sjukpenningnivå. fattades beslut om den första etappeni utbyggnaden vilken genomfördes och innebar en utbyggnad avförsäkringen med ersättning på förälderns sjukpenningnivå. budgetproposition föreslogs att en andraetapp i utbyggnaden skulle genomföras , varvid de 90 dagama medersättning på garantinivån skulle omvandlas till dagar med ersättning på sjukpenningnivån.Riksdagen beslöt emellertid att avslå propositionen i denna del i avvaktan påatt de ekonomiska fömtsättningaraa för ett genomförande av reformen skulleförbättras (SfU24, rskr. Föräldrapenning i samband me En förälder som behöver avsta från förvärvsarbeteför att vårda bam har rätt till tillfällig föräldrapenningunder högst 60 (i vissa fall 120) dagar per bam och år. Vid särskilda behov kantillfållig föräldrapenning utges även för bam . Ersättningenutges med samma belopp som sjukpenningen. syfte att minskakostnadsutvecklingen för den allmänna försäkringen Prop. 1990/91:100beslutat om sänkt kompensationsgrad för tillfållig föräldrapenning från Bil.7 till av den sjukpeiminggmndande inkomsten för de första 14 dagama(prop. 1990/91:59, SfU9, rskr. För tid därefter skall kompensationsgradenutgöra . De nya regleraa träder i kraft . Tillfållig föräldrapenning kan lämnas vid sjukdomhos baraet eller dess ordinarie vårdare samt när en förälder behöver följa medbaraet till baraa-vårdscentral m.m. Hämtöver har fadern rätt till tillfålligföräldrapenning i samband med baras födelse eller adoption. Antalet sådanadagar är 10 för varje nyfött eller adopterat bam. Inom den tillfålliga föräldrapenningen harföräldraraa utöver de nu nämnda ersättningaraa möjlighet att disponeratvå särskilda dagar (kontaktdagar) för varje bara som har fyllt 4 men inte 12år. Dagama är bl.a. avsedda för besök i och kontakt med bamens vardagligamiljö, t.ex. barnomsorg och skola. Blivande mödrar, som under graviditetens senare delpå gmnd av arbetets art inte kan fortsätta sitt vanliga arbete och inte kanomplaceras, har rätt till havandeskapspeiming. Dennautges tidigast fr.o.m.den60:edagen före den beräknade förlossningen och längst t.o.m. den ll:e dagenföre denna tidpunkt, dvs. Havandeskapspeiming utges medsamma belopp som sjukpenningen. Har kvinnan blivit avstängd från sitt arbetedärför att arbetsmiljön kan medföra risk för fosterskador utges ersättningredan fr.o.m. dagen för avstängningen. Avsikten är att kvinnor som på gmnd av sitthavandeskap inte kan fortsätta sitt vanliga arbete skall omplaceras till mindreansträngande arbete och alltså först om detta inte är möjligt få ersättning iform av havandeskapspenning. Föräldrarmed ett sjukt eller handikappat bam som behöver särskild tillsyn och vård ihemmet kan få vårdbidrag med samma belopp som folkpension jämtepensionstillskott för en förtidspensionär. Vårdbidraget utges med helt, halvteller Qärdedels bidrag. Omkring 16 200 vårdbidrag beräknas utgesunder det kommande budgetaret. Vid beräkning av rätt till vårdbidrag beaktasäven merkostnader på gmnd av bamets sjukdom eller handikapp. Bidraget beskattassom inkomst av tjänst. En viss del av vårdbidraget kan dock bestammas somersättning för merkostnader. Denna del är skattefri. För bam som vårdas påinstitution kan s.k. ferievårdbidrag lämnas när baraet vistas iföräldrahemmet. Genombidragsförskotten ger samhället ett ekonomiskt gmndskydd för bara varsföräldrar lever åtskilda. Bidragsförskott utgår vanligen avbasbeloppet. Antalet bara för vilka bidragsförskott utgår kan beräknas till drygt 278000. har överlämnat ett betänkande(SOU Bil. 7 1990:8) Samhällsstöd till underhållsberättigade bara. Mot bakgmnd av bl.a. remissinstansemas synpunkter har enarbetsgmpp tillsatts inom med uppgift att med utgångspunktfrån kommitténs förslag arbeta fram en proposition i frågan som skall kunnaläggas fram . I det följande kommer jag att föreslå attmaximigränsen för bidraget vid utländska adoptioner höjs från . till24 , vilket i huvudsak motsvarar den inflationsurholkning som skett sedanbidraget infördes. Nyaregler för efterlevandepensioneringen trädde i kraft .