prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Under andra hälften av 1970-telet minskade dock sparandet snabbt ochmotsvarade 1980 av BNP, se diagram 1. Ett viktigt mål för denekonomiska politiken vid inledningen av 1980-telet var därför att ökasparandet. I utgångsläget var investeringama låga parallellt med attbytesbalansens saldo, som är lika med skillnaden mellan bmttosparande ochbmttoinvesteringar i ekonomin som helhet, var negativt. För att förändra dettevar det nödvändigt att stimulera investeringama som konsumtionenhölls tillbaka. Devalveringama av kronan 1981 och med ytterligare 16%hösten 1982 skall ses i dette ljus. De var avsedda att sterka industrinskonkurrenskraft för att på så vis bidra till högre lönsamhet, export ochinvesteringar. medför de att konsumtionsutrymmet minskar om intelöntegama fullt ut lyckas kompensera sig för de stigande prisema. Devalveringar sterker dedelar av näringslivet som konkurrerar med utlandet i flera avseenden. Iförhållande till utländska konkurrenter förbättras kostnadsläget. Men ocksåinom landet förbättras situationen genom att lönsamheten sterks relativt deföreteg som är skyddade från utländsk konkurrens. Därmed skapas motiv för attflytte över arbetskraft och kapitel till den konkurrensutsatte sektom. Diagram12:1 Bruttosparande, bruttoinvesteringar och bytesbalansen 1950 - 1995.Huvudkalkylen 30 25 20 15 10 5 O 1990/91:150 Bilaga1:1.1 1950 1955 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 : Bytesbalansen och bruttosparandet inkl.återinvesterade vinstmedel. Utveckling efter 1990 enligt huvudkalkylen. Föratt devalveringama skall bli framgångsrika, öka sparandet och leda till attresurser flyttes över till den konkurrensutsatte sektom, krävs att dekombineras med en restriktiv finanspolitik. I viss utsträckning lyckades detteefter delvalveringama 1981 och 1982. Den konsoliderade offentliga sektomsutgifter deflalerade med KPI ökade med i genomsnitt 1,mellan 1982 och1989 jämfört under 1970-telet. Tillsammans med den förhållandevisgoda tillväxten i ekonomin medförde dette att de offenlliga utgifteraas andelav BNP minskade från 66,av BNP 1982 till 60,1989. Denoffentliga konsumtionens årliga ökningstakt under 1980-telet var ca 1,5%jämfört med under 1970-telet. Någon motsvarande dämpning av tillväxteni de offentliga transfereringama till hushållen kom dock inte till stånd.Deflalerade med KPI ökade de betydligt snabbare, med i genomsnitt 4,per årmellan 1982 och 1989. Kombinationenav höga löneökningar och snabbt stigande offentliga transfereringar innebar atthushållen fick en relativt god utveckling av den reala disponibla inkomsten, ca2,i genomsnitt . Dessutom medförde avregleringenav kreditmarknaden att det blev lättere för hushållen att belåna sinatillgångar. Hushållssparandet föll därför kraftigt. Sammanteget medförde detteatt den private konsumtionen efter en minskning med 2,ökade med igenomsnitt 2,. Det totela sparandet i ekonominförbättrades därmed endast långsamt, trots att den offentliga sektoms sparandeförsterktes kraftigt och att investeringama i näringslivet ökade. År 1990utgjorde bmttosparandet 17,av BNP beräknasproduktionen inom industrin ha ökat med i Prop. 1990/91:150 genomsnitt 2,4%per år. steg produktionen i övrigt näringsliv Bilaga 1:1.1 med igenomsnitt 2,och i den offentliga sektom med 1,per är. Trotsdevalveringamas positiva effekter för den konkurrensutsatte sektom var därförvärdet av industriproduktionen oförändrat av den totela produktionensvärde 1990. Devalveringamahjälpte alltså till att ge den svenska ekonomin fart när den intemationellatillväxten förbättrades under 1980-telet. De varor och tjänster som den högretillväxten skapade användes dock endast i begränsad utsträckning till attförbättra sparandet. Den snabba ökningen av inhemsk konsumtion medförde attkonkurrensen om arbetskraft blev hård under andra hälften av 1980-telet. Enökande inhemsk efterfrågan försvårade tillväxten i den konkurrensutsattesektom. Sparandeti den svenska ekonomin är för lågt för att garantera en långsiktigt stebilvälståndsutveckling. För att de begränsningar i den inhemska efterfrågan somkrävs för att få upp sparandet inte skall medföra stigande arbetslöshet krävsatt efterfrågan från utlandet ökar. De kalkyler som här redovisas för denekonomiska utvecklingen i 1991-1995 bygger på bedömningar att denintemationella tillväxten kan bli god under förste hälften av 1990-telet. Denkonkurrensutsatte sek'tom bör därför kunna växa genom ökad export, om den intehindras av en allt för snabb inhemsk efterfrågetillväxt. Flerafektorer telar för en väl avvägd inhemsk efterfrågetillväxt.Under de två senaste åren har hushållens sparande-underskott minskat och 1990beräknas den private konsumtionen ha motsvarat de disponibla iiJcomsteraa. Ikalkylerna fömtsätts att hushållens sparande fortsätter att förbättras fram till1995. En beräknad god utveckling av de disponibla inkomstema medför att denprivate konsumtionen ändå växer stebilt. Detfinns goda fömtsättningar för att den offentliga verksamheten inte skall kommaatt växa i en alltför snabb takt. De kommunala finansema är i utgångslägetförhållandevis hårt ansträngda. Kommunalt skattestopp gäller 1991 och 1992. Detråder också en bred politisk enighet om att den offentliga konsumtionenstillväxt måste begränsas. beräknas därför att den offentliga konsumtionenökar med i genomsnitt 0,perår. Deninhemska efterfrågetillväxten bör alltså kunna bli begränsad under början av1990-telet som produktiviteten och arbetskraftsutbudet ökar relativtsnabbt. Därmed bör det vara möjligt att undvika en ny överhettning av ekonomin. Lönemaunder 1991 och 1992 antes precis som i den tidigare redovisade prognosen, ökamed 5 resp. 3,. antegande bygger på att Rehnberggmppens förslag tillstebiliseringspolitiskt avtel vinner bred acceptans. Löneökningstaktenbestems i kalkylen med hjälp av historiska samband 8 1990/91. därarbetsmarknadsläget spelar en central roll. Den genomsnittligalöneökningsteklen beräknas dock bli lägre än vad de historiskasambanden tyder på. Stebiliseringsavtelet och skattereformen förutses fålångsiktigt positiva effekter på den svenska lönebildningen. Till dette kommeratt utvecklingen tydligt markerat stetsmaktemas viljaatt hålla fast vid en fast växelkurs. bör få en effekt på pris- ochlöneökningsbildningen. Arbetslösheten blir som mest . Därefterminskar den något. Lönerna beräknas öka med 3,, 3,och4,. De låga löneökningama medför i sin tur att uppgången ikonsumentprisema efter 1992 inte överstiger . Tabell 12.2 Försörjningsbalansen och vissa nyckeltal1990-1995. Prop.1990/91:150 Bilaga 1:1.1 -0,2 -0,3 -0,5 -0,3 -1,8 -1,9 -1,4 -0,6 -0,2 KPI (årsgenomsnitt) ' Förändring i procent av föregående års BNP. Procent av arbetskraften. ■' Miljarder kr. " Procent av BNP. En viss förbättring av produktiviteten i kombination medbegränsade löneökningar gör det möjligt för företegen att öka vinsteraa, mendet svenska exportpriset för bearbetede varor beräknas ändå stiga långsammareän världsmarknadspriset under samtliga år . Konjunktumppgångeninleds med att exporten ökar. De högre vinsteraa leder sedan till enuppgång i investeringama . Bland annat som en följd av skaltereformenberäknas dock bostedsinvesteringar-na minska under hela perioden.Bmttonationalprodukten växer i genomsnitt med 1,Det är dock skillnad och Prop. 1990/91:150 åren efter1992. När den exportledda konjunkturen väl ter fart beräknas Bilaga 1:1.1tillväxten överstiga . Bmttosparandeti ekonomin försämras kraftigt , för att sedan återhämtesig något. är dock bmttosparandet fortferande mindre än bmttoinvesteringama.Bytesbalansen uppvisar därför ett underskott. Detter tid innan återhämtningen i ekonomin får märkbara effekter påarbetsmarknaden. Mot slutet av perioden ökar sysselsättningen kraftigt, mensamtidigt ökar också utbudet snabbt. Arbetslösheten minskar därför långsamt och1995 utgör de arbetslösa ca 2,av arbetskraften. I kalkylema antes att dearbetsmarknadspolitiska åtgärder som föreslås budget- ochkompletteringspropositioner successivt avvecklas . Den underliggandenedgången i arbetslösheten är därför betydligt sterkare. Hushållensfektorinkomster och inkomster från transfereringar beräknas öka med 4,per årfram till 1995. Konsumentprisindex ökar med 4,. Den realaökningen är därför 0,. Hushållens utgifter för direkte skatter minskarrealt med 1,. Den reala disponibla inkomsten beräknas därmed öka med igenomsnitt 1,. Under1960- och 1970-telen utgjorde hushållens nettosparande, dvs. skillnaden mellandisponibel inkomst och privat konsumtion, mellan 2,5 och 7,av disponibelinkomst. Under 1980-telet minskade nettosparandet dramatiskt till som lägst-5,av disponibel inkomst 1988. hängde bl.a. samman med avregleringenpå kreditmarknaden. Det blev enklare att låna till konsumtionen genom atthushållen lättere kunde belåna sina förmögenheter. haremellertid sparkvoten förbättrats kraftigt och 1990 beräknas den disponiblainkomsten vara lika hög som den privata konsumtionen. Avregleringenbör bara få övergående effekter på hushållssparandet. harförmodligen också anpassningen till skattereformen börjat. Det finns därförflera rimliga förklaringar till den snabba förbättringen av hushållssparandetunder . Uppgången i hushållssparandet fömtsätts fortsatte såatt det 1995 uppgår till av disponibel inkomst. Den privatekonsumtionen kan då öka med 1,. Inationalräkenskapema och i många andra sammanhang sättsproduktivitetstillväxten i den offentliga sektom till noll. Det här är ettantegande som - i kombination med fömtsättningama att kommuneraa behåller allanuvarande verksamheter, ter hänsyn till de utbyggnader som beslutetsoch ökar sina kostnader på det sätt befolkningsutvecklingen motiverar -innebär anspråk på en konsumtionstillväxt med fram till1995. För att tillväxten i den kommunala verksamheten skall kunna begränsas på detsätt som här har antegits, och standardensamtidigt upprätthållas, krävs därför en omprövning och Prop. 1990/91:150 effektivisering av de kommunala verksamhetema. Tabell 12.3 Konsumtionen 1990-1995. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 -0,3 -0,3 Real disponibel inkomst Nettosparkvot' Privat konsumtionOffendig konsumtion Konsumtion 0,4 1,0 0,9 1,1 1,4 1,3 ' Hushållens totala nettosparande i procent av disponibelinkomst. Den offentliga konsumtionens ökningstakt har under1980-telet minskat från i genomsnitt 1,under förste hälften avdecenniet till i genomsnitt 1,under andra hälften. Under förste delenav 1990-telet fömtsätts att den offentliga konsumtionens ökningstaktytterligare begränsas till i genomsnitt 0,. Det innebär att denprivate konsumtionen även ökar betydligt snabbare änden offentliga. Tabell 12.4 Konsumtionen 1975-1995. 1975-1980 1980-1985 1985-1990 1990-1995 Privatkonsumtion 0,8 0,5 2,7 1,5 Offendigkonsumtion 3,3 1,8 1,3 0,4 Konsumtion 1,6 0,9 2,2 1,1 Tillväxt i den konkurrensutsatta sektorn En kraftig förstärkning sker av produktionskapaciteten iden konkurrensutsatte sektom. Produktionen i industrin beräknas öka med igenomsnitt 2,1990-1995. Det är ungefär samma ökningstakt som underförste hälften av 1980-telet när två kraftiga devalveringar genomfördes. Dåekade produktionen med 2,medan den ökade med bara 0,perår. Antelet arbetede timmar i industrin beräknas minskakraftigt . ökar antelet timmar åter, men 1995 ärbara nivå återtegen. Det illustrerar väl ett gmndläggande problem meden politik inrikted på att öka tillväxten i den konkurrensutsatte sektom. Förstefter uppgång i industriproduktionen ökar efterfrågan på arbetskraftså mycket att det får märkbara effekter på arbetsmarknaden. Det beror dels påatt bara var femte sysselsatt arbeter inom konkurrensutsatt produktion, dels påatt industrin i nuvarande läge bedöms ha goda möjligheter att ökaproduktiviteten när kapacitetsutnyttjandet förbättras. En ökande arbetslöshet kanmotverkas genom att den offentliga sektora Prop. 1990/91:150 expanderar sinproduktion och därmed ökar sin efterfrågan på arbetskraft. Bilaga 1:1.1 De påkort sikt positiva effekteraa av en sådan politik måste vägas mot riskeraa. Enhögre tillväxt för den offentliga konsumtionen kan medföra att arbetsmarknadenåter blir överhetted och att inflationen då skjuter fert igen eller att denkonkurrensutsatte sektora får svårt att rekrytera arbetskraft.Då kan den önskvärda stmkturomvandlingen bromsas upp. Densvenska lönebildningen förefeller att vara mycket känslig för nivån påarbetslösheten. Det finns därmed en tydlig risk för att expansion i denoffentliga sektora kan motverka tillväxt i den konkurrensutsatte sektora genomatt driva upp löneökningstakten över den nivå som råder i utlandet. Det ärdärför bättre att motverka arbetslöshet t.ex. genom en ökad insats avarbetsmarknadspolitiska åtgärder inriktede på att höja arbetskraftens kompetensinom yrken som efterfrågas av den konkurrensutsatte sektora. Vinsternai industrin har minskat. Denna utveckling brytsemellertid 1992. Bmttovinstema ökar därefter kontinuerligt och beräknas 1995uppgå till av förädlingsvärdet. Det kan jämföras med nivån 1988 som varca . De ökade vinstema förklaras av en högre produktivitetstillväxt ochbegränsade löneökningar. Lågavinster, en hög räntenivå och vikande produktion medför en kraftig minskning avinvesteringama i industrin . vänder utvecklingen och 1993ter industriproduktionen ordentlig fart som vinstema förbättras.Investeringarna börjar därför öka och expansionen försterks under1994 då uppgången kan bli . Tabell 12.5 Investeringar 1990-1995. Ärlig procentuell förändring. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 -1,8 -1,9 -1,4 -4,5 -12,0 -3,0 -2,8 -0,5 -11,0 -5,0 -3,0 -1,0 -4,0 -0,2 Investeringamai övrigt näringsliv återhämter sig , när produktionen ökar igen.Jämfört med industrisektora är företegen i övrigt näringsliv mindre utsatte förutländsk konkurrens. Under en typisk konjunkturcykel utvecklas därför bådevinster och investeringar lugnare än i industrisektora. Trots attinvesteringama i övrigt näringsliv växer , och att nedgången iindustrins investeringar är mindre än 1991, medför det kraftiga fallet ibostedsinvesteringama att de totela bmttoinvesteringama 1992 ändå minskarungefär lika mycket som 1991. Diagram 12:2 Investeringar 1970 - 1995. Miljarder kr., priser 160 120 100 80 60 40 20 J--J-.. L ........................................................ posiuutjr 1.... 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Anm.: Investeringarna efter 1990 enligt huvudkalkylen.Källor: och . Bmttoinvesteringaraaökade under andra hälften av 1980-telet med i genomsnitt 4,. Undersamma period ökade investeringaraa i näringslivet exkl. bosteder med igenomsnitt 4,, bostedsinvesteringama med 6,och deoffentliga investeringama med i genomsnitt 2,. Åren 1990-1995fortsätter näringslivets och den offentliga sektoras investeringar att öka, omän i en långsammare takt . Skattereformen medför att kostnaderaa förboende ökar. Investeringaraa i bostäder beräknas därför minska med i genomsnitt4,. Förutsättningarför en snabb exportökning av det utrymme som skapas när produktivitetstillväxten ter lärt ochlöneökningarna dämpas används till att öka vinstema. Det gäller speciellt 1992,när relativpriset för bearbetade varor minskar med endast 0,. Efter 1992sänker företegen sina relativpriser med . Den svenska exportenav bearbetede varor beräknas därför öka snabbare än världshandeln under 1994och 1995. De svenska marknadsandelama ökar därmed något. Underandra hälften av 1980-telet har de svenska relativprisema för export avbearbetede varor ökat. Därmed skulle man kunna förvänte sig minskande andelarför svensk export på världsmarknaden. Så har också varit fellet, men företegenhar gjort större marknadsandelsförluster än vad som kan förklaras enbart avprisutvecklingen. Detkan vara ett tecken på bristande efterfrågan på de svenska exportvarorna,t.ex. till följd av att exporten haft en ogyimsam vamsammansättning. Men de förlorademarknadsandelama kan också vara en följd av den inhemska överhettningen. Denintema konkurrensen om arbetskraften mellanden konkurrensutsatte och den skyddade sektora kan ha hindrat industrin frånatt öka sin export i takt med efterfrågan. Bedömningaraa av den framtidaexporten utgår från den senare förklaringen. Det bör således finnasgoda fömtsättningar att öka exporten om en ny överhettning kan undvikas. Tabell 12.6 Utrikeshandeln . 1990 1991 1992 1993 1994 1995Industrin 1990/91:150 Bilaga1:1.1 -2,8 -2,8 -1,3 -0,8 -0,3 -0,9 -0,7 -0,8 Övriga varor och tjänster -0,6 -2,3 Övriga varor och tjänster ' I procent av förädlingsvärdet. Bearbetade varor. ' Exportpris/världsmarknadspris förbearbetade varor. Förändring i procent av föregående års BNP. Exportnettotförbättras med dryggt . , vilket motsvararca 1,av BNP. beräknas underskottet i bytesbalansen ha motsvarat ca2,av BNP. Förbättringen av exportnettot medför således i sig attunderskottet i bytesbalansen skulle minska till av BNP . ökar emellertid utlandsskulden. Det faktiska underskottet ibytesbalansen beräknas därför motsvara ca 2,av BNP . Därmed växerockså underskottet i räntenettot mot uUandet från 3,av BNP till 4,3%år 1995. Denna problematik analyseras mer utförligt i kapitel 14. Dettotela utbudet av arbetskraft, mätt i antel timmar, beräknas mellan 1990 och1995 öka med i genomsnitt knappt 0,. Det är betydligt lägre änökningen av det potentiella arbetskraftsutbudet vid balans på arbetsmarknaden,som beräknades till 0,i . Det är den svagaekonomiska utvecklingen som främst begränsar ökningen avarbetskraftsutbudet. sysselsättningen börjar stiga ökar också arbetskraftsutbudetProp. 1990/91:150 snabbare. Arbetslösheten kulminerar dette år och fallersedan. Att Bilaga 1:1.1 arbetslösheten inte minskar kraftigare än vad somframgår av tebell 12.7 beror på hanteringen av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som föreslås budget- och kompletteringspropositioner. Ikalkylema antes nämligen att dessa successivt avvecklas . Denunderliggande nedgången i arbetslösheten är därförbetydligt sterkare. Tabell 12.7 Arbetsmarknaden . -1,0 -0,2 -0,2 -0,2 -0,1 -0,8 -0,1 Arbetsutbud, personer Arbetslöshet 'Procent av arbetskraften. förefaller tillväxten iproduktiviteten att ha gått ned. beräknas produktiviteten inäringslivet ha öat med endast 0,i genomsnitt, jämfört med drygt 2%per år 1975-1986. Det är dock svårt att dra säkra slutsatser av utvecklingenunder . Tillväxten i produktiviteten varierar normalt sterkt mellanolika perioder. Under de siste åren på 1980-telet var den svenska ekonomin"överhetted". I en sådan situation är det naturligt att tillväxten iproduktiviteten försämras bl.a. därför att "flaskhalsar" uppster iproduktionen. I kapitel 13 diskuteras produktivitetsutvecklingen i svenskindustri vid en intemationell jämförelse. Tabell 12.8 Arbetskraftens produktivitet 1975-1990 Näringslivet 2,0 2,3 0,7 varav industrin 1,7 3,7 0,6 Anm.: Produktiviteten beräknad enligtnationalräkenskaperna. I kapitel 13 redovisas produktiviteten beräknad enligtindustristatistiken. Se detta kapitel för en vidare diskussion. Produktiviteten i näringslivet beräknas öka med ca 1,6%per år . Det finns ett flertel argument - bl.a. deneuropeiska integrationen och dess effekter - som kan framföras till stöd för enhögre produktivitetstillväxt under 1990-telet. Mot denna bakgmnd redovisas inäste avsnitt en kalkyl utgående från en högre produktivitetstillväxt i näringslivet. Tabell 12.9 Arbetskraftens produktivitet 1990-1995. 1990/91:150 Bilaga 1:1.1 1990 1991 1992 1993 1994 Näringslivet 0,3 1,0 1,6 1,8 1,9 varav industrin 0,4 0,7 3,0 3,2 3,5 Idiagram 12.3 redovisas BNP-tillväxten och dess användning samt under den förste hälften av 1990-telet (i enlighet medhuvudkalkylen). medförde den högrekonsumtionen att resursanvändningen översteg tillväxten. Trots dette kundeexporten av varor och tjänster öka snabbare än importen, eftersominvesteringama minskade kraftigt. Andra hälften av 1970-telet kan därförbetecknas som en period när vi konsumerade tillväxten och kapitelstocken. Devalveringamaoch den långsamma ökningen av konsumtionen medförde underförstå hälften av1980-talet att ett utrymme skapades för en snabb ökning av exporten. Däremotförbättrades investeringsutvecklingen endast i så motto att det tidigarekraftiga fallet upphörde. Förste hälften av 1980-telet var därför en period närtillväxten i hög utsträckning exporterades. Diagram12:3 Tillväxten och dess användning 1975 - 1995. Förändring i procent av BNP föregående är Ärliga genomsnitt, priser Konsumtion[□ Investeringar n Nettoexporl Under andra hälften av1980-talet ökade konsumtionen kraftigt, men Prop. 1990/91:150 det gjordeockså investeringama. En ökad import fick tillföra de extra Bilaga 1:1.1resurser som behövdes. Andra hälften av 1980-telet var därför en period när vilånade för konsumtion och för att bygga upp kapitelstocken. Idet scenario som presenteras för första blir utvecklingenbalanserad i så motto att tillväxten räcker för att täcka konsumtion,investeringar och ökad export. Jämfört med andra hälften av 1980-telet ökaremellertid investeringama långsamt. innebär den tidigare uppgångenatt ökningen sterter från en hög nivå 1990. Nettoexporten växer långsamt ochger bara ett litet bidrag till förbättringen av bytesbalansen. Underskottet ibytesbalansen 1990 blir därför besteende . utgörinvesteringama 19,av BNP. Det är inte någon onormalt hög nivå. Mot dennabakgmnd borde de ha kunnat fmansieras genom ett inhemskt sparande. Medutgångspunkt från den reala utveckling som skisserats ovan har utvecklingen avinkomster och utgifter för fem inhemska sektorer och för transaktionermed utlandet beräknats. De fem inhemska sektorema är steten,socialförsäkringssektora, kommunema, hushållen och företegen. Beräkningamabygger på antegandet att de svenska och intemationella räntorna faller och atträntemarginalen gentemot utlandet minskar. Det är naturligt i ett scenario därinflationstakten i under en följd av år är lägre än iomvärlden. En del av de finansiella tillgångaraa och skulderaa löper med bundenränte under en längre löptid. Därför fömtsätts räntesänkningama inte omedelbartfå fullt genomslag. Bruttosparandetuppgick till 17,av BNP. försämras det för attsedan förbättras nägot och beräknas i genomsnitt motsvara ca16,av BNP. Trots den gynnsamma tillväxten förbättras bmttosparandet intetillräckligt mycket för att motsvara nivån på bmttoinvesteringama 1995.Bmttosparandet uppgår då till 17,av BNP, medan bmttoinvesteringama bedömsmotsvara 19,av BNP. Underskottet i bytesbalansen blir därmed 2,av BNPeller 1995. Bytesbalansenssaldo kan beräknas på flera olika sätt. Det är för det förste lika medskillnaden mellan bmttosparande och bmttoinvesteringar i ekonomin som helhet.Samtidigt är det finansiella sparandet för en sektor skillnaden mellan sektomsbmttosparande och dess bmttoinvesteringar. Bytesbalansens saldo kan därförockså beräknas som summan av de inhemska sektoreraas finansiella sparande.Bytesbalansens saldo är också summan av handelsbalans, tjänstebalans,avkastning på kapitel och övriga transfereringar. Bytesbalansenssaldo har försämrats kraftigt , som är med ettöverskott, se diagram 12.4. var underskottet i bytesbalansen ca 33miljarder kr. eller 2,av BNP. försämras bytesbalansens saldo ytterligare och 1992 beräknasunderskottet motsvara 3,av BNP. Det är främst det stora Prop. 1990/91:150underskottet i avkastning på kapitel och resevalutanettot som försämras. Diagram 12:4 Bytesbalansen 1980 - 1995. Tabell 12.10 Bytesbalansen 1990-1995. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 tjänster Avkastning av kapital Transfereringar 3,6 -36,2 -14,8 9,5 -39,9 -15,7 16,2 -42,3 -16,6 22,8 -43,4 -17,4 1,9 -22,0 -13,2 2,2 -31,5 -14,1 -33,3 -43,4 -47,4 -46,1 -42,7 -38,0 Anm.: Transfereringar inkluderar löner och direktaskatter. P.g.a. avrundning summerar inte alltid delarna till totalen. Avtebell 12.10 framgår de olika komponenteraa i bytesbalansen. Den exportleddatillväxt som sätter fart 1993 ger utslag i en förbättrad handelsbalans förvaror och tjänster. Handelsbalansens förbättring med . perår dämpas av att både export och investeringar har ett stort importinnehåll.Underskottet i avkastning på kapitel fortsätter att öka, om än i en avtegandetakt. Transfereringama är relativt konstante.