prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringensställningstagande: Regeringen fäster stor vikl vid arbetemed information och utbildning om småskalig vedeldning i enlighet medförslagen i rapporten 90. Del är viktigt attundersöka förutsättningarna för att minska utsläppen från villapannor. a, att analysera möjligheterna att införa positiv miljömärkning,överväga system för obligatoriskt typgodkännande, system medutsläppsdeklaration och åtgärder som leder till bättre drift och underhåll.Det ligger inom ansvarsområde att i samråd med andra berördamyndigheter bedriva ett sådant arbete. förslagi rapporten 90: Miljömärkning införs för villapannor som eldas med oljaoch gas. Vidare föreslås åtgärder för lägre utsläpp från småskalig vedeldning. Remissinstanserna: Deflesta remissinstanser som yttrat sig är positiva till naturvårdsverketsförslag. finner förslaget om enbart miljömärkning mindrevälunderbyggl och anser att även andra styrmedel bör utredas. anser att lagstiftning är alt föredra framförmiljömärkning för mindre pannor. Regeringens överväganden:Genom övergången från individuell eldning till fjärrvärme i de flesta störretätorter har betydande förbättringar av tätortsluften uppnåtts. användsved och andra fasta bränslen i relativt liten utsträckning i villapannor ochandra fasta anläggningar i slörre tätorter. På landsbygden utnyttjar dock mångahushåll ved eller flis. Dessa bränslen används också ofta i enskilda hus imindre tätorter, särskilt i norra . Vid småskalig vedeldning kanförhållandevis stora utsläpp av cancerframkallande ämnen ske. Olämpligförbränning kan även innebära obehag för närboende med lukt och rök. Medmodern teknik kan dessa störningar reduceras betydligt. Det är angeläget attnaturvårdsverket tillsammans med andra berörda myndigheter fortsätter arbetetmed information och utbildning om småskalig vedeldning i enlighet medförslagen i aktionsprogrammet. Detär viktigt att undersöka förutsättningarna för att minska utsläppen frånvillapannor. Det gäller bl.a. att analysera möjligheterna att införa positivmiljömärkning, överväga system för obligatoriskt typgodkännande, system medulsläppsdeklaration och åtgärder som leder till bättre drift och underhåll. Detligger inom ansvarsområde att i samråd med andra berördamyndigheter bedriva ett sådant arbete. Regeringen har erfarit attnaturvårdsverket redan påbörjat ett ambitiöst arbete för all minska utsläppenfrån mindre förbränningsanläggningar. 14.5 Vindkraftverk: energipotential och lokalisering Regeringensställningstaganden: Det är angeläget att de goda fömtsättningar för vindkraftsom finns i vårt land utnyttjas. Regeringen kommer all föreslå åtgärder för allfrämja elproduktion i vindkraftverk i en proposition till årets . Denärmare fömtsättningarna för lokalisering av storskalig vindkraft i landet börbedömas i kommunernas fysiska planering. Det ankommer påberörda myndigheter närmast , siatens energiverk och statensnaturvårdsverk att utarbeta föreskrifter och råd och ge vägledningbeträffande buller, skyddsavstånd och övriga frågor som kan bli aktuella vidplanering och bygglovs-provning för vindkraftverk av olika storlek. Vindkraftsutredningen:Utredningens redovisning och förslag överensstämmer i huvudsak med regeringensställningstaganden och överväganden vad avser stora vindkraftverk. Utredningenhar inte behandlat små och medelstora verk. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser anser att utredningens metod att successivt begränsade områden som visat sig ha naturliga förutsättningar för vindkraftverk tilllämpliga utbyggnadsområden för stora vindkraftverk givit ett acceptabeltresultat. I stort accepteras utredningens bedömningar av omfaltningen avlämpliga ulbyggnadsområden och att den största utbyggnadsmöjligheten finns ihavsområden. reanser dock att utbyggnad till havs är oacceptabel i föreslagen omfalt- Prop. 1990/91:90 ning. Några remissinstanser anser att det inle är möjligt attta ställning till annat än föreslagna försöksområden och att en ny utvärderingbehöver göras efter försöksverksamheten. Remissinstansernadelar i stort utredningens bedömningar beträffande skyddsavstånd med hänsyntill bl.a. buller. Från bl.a. vindkraftsinduslrin framhålls behovet avföreskrifter och råd beträffande anläggningarnas utformning med hänsyn tillskydds- och säkerhetsaspekter, buller, skyddsområden m. m. Någrakommuner ullalar sin avsikt att i översiktsplanearbelel närmare pröva frågan omlämplig lokalisering av vindkraftverk. Kraftbolagen anser all de områden somhar identifierats av vindkraftsulredningen bör beaktas i den kommunalaplaneringen och reserveras för slora aggregat. Bl, a. anser att deav utredningen utpekade områdena torde vara alt betrakta som riksintressantaför energiproduktion. Regeringensöverväganden: Regeringen konstaterar att vindkraften inle ger upphov tillföroreningar eller allvarliga miljöstörningar. Den ökar uthålligheten ochdiversifieringen i energisystemet. Vindförhållandenai är gynnsamma för elproduktion med vindkraftverk. Elproduktionen frånvindkraftverk blir normalt störst då behovet av elenergiockså är som störst. Det svenska elproduktionssystemet är väl lämpat attinrymma en relativt omfattande elproduktion baserad på vindkraft. Den storaandelen vattenkraft i elproduktionen gör genom vattenkraftens reglerbarheloch magasinerings-möjligheter av vatten att de problem som hänger samman medvindkraftens variation i tiden kan bemästras på ett bra sätt. Omvindkraften skall ge ett betydande tillskott till landets elenergiförsörjningbör utbyggnaden ske i huvudsak med slora vindkraftverk (större än 1 MW). Enomfattande elproduktion i enbart små och medelstora vindkraftverk skulle krävaalt ett mycket stort antal, flera tiotusental, verk skulle behöva uppföras.Medelstora och mindre verk kan emellertid ge ett värdefullt tillskoll tilllokal och regional elförsörjning. Energiutbytetfrån ell område som utnyttjas för vindkraftverk är slarki beroende av tornenshöjd och aggregatens storlek. En gruppanläggning med slora verk kan därför geminst slörre energiulbyte än om samma område utnyttjas för betydligtmindre verk (200 kW). Storavindkraftverk kan bli svåra att hantera från miljösynpunkt på grund av denpåtagliga påverkan på bl. a. landskapsbilden. Anpassning och avvägning måsteockså ske mot andra intressen. Buller är ell problem som måsle bemästras om utbyggnad på land skall komma till stånd. Teknikenför små och medelstora vindkraftverk är väl utvecklad och beprövad medanytterligare teknisk ulveckling krävs för slora verk. Med anläggningarna iNäsudden på och Maglarp i (2 resp. 3 MW) har konstruktion ochdrift av stora vindkraftverk demonstrerats i . . Verket i Näsuddenkommer all ersättas med en modernare konstruktion . Beträffandestora verk genomför en studie för lokalisering av vindkraftverk med en sammanlagd effekt om 300 MW. utifrånvindkraftsutredningens urval av områden närmare analyserat Prop.1990/91:90 förutsättningarna inom olika lägen på land och därvid bedömtvindförhållanden, behov av kringutrustning, gruppering m. m. Studien omfattaräven ekonomiska aspekter med avseende på fasta och rörliga kostnader. VidNogersund i finns etl medelstort verk (180 kW) somett första försök med havslokalisering av vindkraftverk i . Detta verkingår som ett led i del s. k. som syftar till alt klarläggatekniska, ekonomiska och industriella förutsättningar för byggande avhavsbaserad storskalig vindkraft. Vindkraftsulredningenoch remissbehandlingen har visat att åtskilliga frågor om hur vindkraftenpåverkar andra intressen behöver klarläggas närmare. Det gäller t.ex. buller,telestörningar, påverkan av fågelliv och fiskeintressen. Det är angeläget attdessa frågor belyses i forsknings- och utvecklingsarbeten i anslutning tillplanering och utbyggnad av de första gruppstationerna. Hänsyntill andra anspråk på användningen av mark och vatten begränsar de områden somär lämpliga för stora vindkraftverk till endasl en liten andel av de områdensom har goda naturgivna fömtsättningar för vindkraft. De intressen som iförsta hand konkurrerar med en storskalig vindkraftsutbyggnad om användningenav mark och vatten är bebyggelse, naturvård, kulturmiljövård och friluftslivsamt försvar, flyg, sjöfart och fiske. Övriga berörda intressen är jordbmk,telekommunikationer, vägar, järnvägar och råvamförekomster. Regeringenbedömer att de största möjligheterna för en vindkraftsutbyggnad på land finnsi södra , i , , och samt påGotland. Till havs finns goda fömtsättningar för utbyggnad i ,, och samt kring och Golland. En visspotential finns vidare i Gävlebuk-len. Medhänsyn till motstående intressen och konsekvenser för närboende torde störrefömtsättningar finnas för en storskalig vindkraflsutbyggnad till havs än påland. Dessutom ger de bättre vindförhållandena till havs högre energiproduktionper aggregat. De tekniska och ekonomiska oklarheterna för utbyggnad till havsär emellertid betydande. Denmöjliga elproduktionen från stora landbaserade vindkraftverk lorde uppgå till2 (TWh) . För en produktion om beräknasden berörda arealen uppgå , vilket endast utgörca av den bruttoareal till lands som enligt vindkraftsutredningen har godavindförhållanden. På den berörda arealen bedöms mellan 300 och 800vindkraftaggregat om 3 MW kunna inrymmas. Enligtregeringens bedömning finns utrymme för en utbyggnad av havs- baserade vindkraftverk för en energiproduktion om 20TWh under förutsättning att verksamheten kan samordnas i första hand med fiskets intressen. Den berörda arealen uppgår därvid till drygt 1 000 kvadratkilo meter, vilket utgör av den bruttoareal till havs med lämpligt vat tendjup som enligt vindkraftsutredningen har goda vindförhållanden. Inom en areal av denna storlek bedöms teoretiskt ca 2 500 vindkraftverk om 3 MW kunna inrymmas, 298 Regeringenanser att det kunskapsmaterial som vindkraftsutredningen . 1990/91:90redovisat bör kunna vara till nytta vid lokalisering även av mindre verk trotsatt det inte varit utredningens uppgift att studera fömtsättningaraa för sådanaverk. Små och medelstora verk uppförs nu på skilda håll. Det visar sig ocksåatt goda fömtsättningar för lokalisering av sådana verk kan förekomma i enstörre del av landet. Regeringen ser etl betydande värde i att små ochmedelstora verk kan ägas av en stor krets av intressenter, bl. a. med lokalanknytning, Försöksgmppstationerav stora vindkraftverk bör byggas för att vinna tekniska erfarenheter och ökakunskapen om påverkan på miljön. Det arbete som inletts av bl.a. de storakraftbolagen syftar till att närmare klargöra lämpliga lägen för sådanagmppstationer. Närdet gäller de områden som vindkraftsutredningen utpekat som lämpliga förutbyggnad anser regeringen det vara angeläget att berörda kommuner i sinöversiktliga planering bedömer de närmare fömtsättningarna för lokaliseringoch byggande av stora vindkraftverk. Enligtplan- och bygglagen (1987:10) har kommunerna ett starkt inflytande övermarkanvändningen. I den kommuntäckande översiktsplanen gör kommunenöverväganden för olika mark- och vattenområden om allmänna intressen som skallbeaktas vid prövning av bebyggelse och andra exploateringsförelag. Behövsbindande bestämmelser kan sådana meddelas i områdesbestämmelser ellerdetaljplan. Områden som är särskilt lämpade för vindkraftsproduktion kan gesskydd enligt bestämmelserna i 2 kap. 8§ naturresurslagen (1987:12). Isamråd med berörda kraftföretag och med länsstyrelserna bör det klarläggasvilka intressen som berörs och i vilken utsträckning ny bebyggelse och annanändrad markanvändning kan tillåtas. Regeringenhar från pågående uppföljning av kommuneraas översiktsplaner erfaritatt har mycket få kommuner behandlat lokalisering av vindkraftverk. Sedanvindkraftsulredningen redovisat sina överväganden har bestämmelserna i 4 kap.1 § naturresurslagen ändrats (1990:442) så att från fårgruppslationer med tre eller flera vindkraftsaggregat med en sammanlagd effektav minst IO MW inte utföras utan tillstånd av regeringen. ändradesbeslämmelserna i 3 kap. 4 § naturresurslagen så att bl. a.vindkraftsanläggningar undantas från nyetableringsförbudet inom dehögexploaterade kustområdena. Från skall vindkraftverk med eneffekt större än I MW även prövas enligt miljöskyddslagen. ,statens energiverk och kommer att utarbeta föreskrifter och råd om uppförande av små och medelstora vindkraftverk. Tonvikten i arbetet ligger på frågor om gällande lagstiftning, skydds- och säkerhetsavstånd, krav på fundament och torn, typgodkännande av aggregat, och torn, bullerfrågor, kringutmst- ning, installation och besiktning samt drift och underhåll. Myndigheterna skall också utforma riktlinjer för typgodkännande av små och medelstora verk samt funktions- och driftskrav beträffande stora verk, I detta sam manhang behandlas även frågor om riktlinjer beträffande buller och storle ken av skyddsområden. 15 Trafik Prop. följande avsnitten 15.2, 15.3, och 15.4 anger regeringen hur 1988 årstrafik- och miljöpolitiska beslut bör utvecklas vad gäller trafik och miljö. Delfortsatta arbetet med trafikens miljöanpassning baseras på en avvägning mellanbehovet av att utveckla transportsektorn för att möta 2000-laletstransportbehov och nödvändigheten av att reducera sektorns negativamiljöpåverkan. Iavsnitt 15.2 redovisas utgångspunkterna för miljöarbetet inom transportsektornoch område. En samlad strategi läggs fram medförslag till hur de olika trafikslagens miljöpåverkan bör begränsas. Iavsnittet redovisas även frågan om trafikens kostnadsansvar, förslag om hurmiljöarbetet i storstäderaa kan stärkas samt hur det internationella arbetetbör inriktas. Iavsnitt 15.3 redovisas område, vilket omfattar regeringensförslag till förändrade och skärpta krav på fordon och bränslen. Iavsnitt 15.4 presenteras område med regeringens förslagtill ekonomiska styrmedel på trafikområdet. Setti ett historiskt perspektiv har trafikens miljöpåverkan uppmärksammatsrelativt sent. Det är under de senasie 20 åren som åtgärder vidtagits, främslmot buller och luftföroreningar. Kravpå avgasrening för personbilar infördes i fr.o, m. modeller.Kraven har sedan successivt skärpts, års modeller gäller nyalångtgående krav för personbilar. För reglerade ämnen innebär kravskärpningarnaatt utsläppen för nya bilar reduceras med i genomsnitt . Skärptaavgaskrav för lätta lastbilar och bussar har beslutats. De införs fr.o.m. 1992års modeller. För tunga lastbilar och bussar först års modeller. Sverigehar byggt upp ett system med olika metoder för avgaskontroll vid introduktionav nya bilmodeller och vid den årliga fordonsbesiktningen. En bil som videfterkontroll inte uppfyller kraven kan få körförbud. Om bilen är av 1989 årsmodell eller senare kan tillverkaren åläggas att vidta åtgärder. Reglerhar också införts om blyfri bensin. Reglerna innebär att i stort sett allabensinstationer måste tillhandahålla sådan bensin. Blyhalten i blyad bensin harsuccessivt sänkts. Skatten är lägre på blyfri bensin än på blyad. Förnärvarande är av den bensin som säljs blyfri. Andelen ökar snabbt.Utsläppen av bly är nere på 1950-års nivå. m. skall arbetsplaner för nya vägar enligt väglageninnehålla en beskrivning av miljöeffekter. För anläggande och byggande avflygplatser krävs fr. o. m. tillstånd enligt miljöskyddslagen. Riksdagenbeslutade , som en del i det trafikpolitiska beslutet, att varje trafikgren skall bära sina samhällsekonomiska kostnader, inkl, miljö- 300 Som en följddärav höjdes kilometerskatten för tunga fordon liksom skatten på bensin. Vidareinfördes en särskild miljöskatt på inrikesflyget. fattade under år1990 ytterligare beslut om att använda ekonomiska styrmedel avseende svavel,kväveoxider och koldioxid bl.a. inom trafikområdet. Särskilda miljöskatter harför vägtrafiken därför införts på såväl bensin som dieselolja. Även inomflyget har motsvarande miljöskatter införts. I syfte att uppnå bättrebränslekvalilet har på regeringens förslag fattat beslut om attinföra miljöklasser för kvaliteten på dieselolja. Tre kvalitetsklasser harinförts. Skattereduktion ges för de två bästa klasserna. Beträffande fordonsbullerhar en ändring i fordonskungörelsen genomförts fr,o,m, . Fr.o.m1991 års personbilsmodeller sänks bullergränsen från till . Förlastbilar med en totalvikt över 3,5 lon sänks gränsen fr, o, m, samma årsmodellfrån 88 till och för tyngre motorcyklar till , ,luftfartsverket, , och har samtliga inom sinaresp, områden förstärkt sitt miljöarbete både nationellt och internationellt. beslutade hösten1990 att ge regeringen förutsättningar att ge bl, a, möjlighetalt förbjuda biltrafik vid särskilt svåra luftföroreningssitualioner (vidinversion). Prop, 1990/91:90 15.2.1Strategi för ett miljöanpassat transportsystem Regeringensställningstaganden: I arbetet med trafikfrågorna skall ohälsofariig påverkan bör begränsas kraftigt miljöstörande effekter från densvenska trafiken skall kraftigt begränsas klimatpåverkan skall begränsasi enlighel med den lidigare redovisade klimatstralegin, (1,1,2) Principenom kostnadsansvar skall som tidigare utgöra en gmnd för ett miljöanpassattransportsystem. Strategin för att miljöanpassa transportsektorn skall omfattaföljande: o Ökat internationellt arbete Skärpta krav på fordon ochbränsle Miljöinriktade åtgärder itrafik- och investeringsplaneringen Forskning och utveckling för enbättre miljö Miljöansvar för trafikverken. Mål för trafikpolitiken Prop. I1988 års trafikpolitiska beslut (prop 1987/88:50, /88:13, rskr, 159)antogs etl övergripande mål för trafikpolitiken; Allerbjuda medborgarna och iiäringslivel i landets olika delar en tillfredsställande,säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader. Deltainnebar att miljö- och hälsofrågan betonades starkare. Målet vidareutveckladesi fem delmål. Nämligen att transportsystemet skall: Utformasså att medborgaraas och näringslivets gmndläggande transportbehov kantillgodoses, utformasså att det bidrar till etl effektivt resursutnyttjande i samhället som helhet, utformasså att det motsvarar högt ställda krav på säkerheten i trafiken, utvecklasså att en god miljö och hushållning med naturresurser främjas, byggasupp så att det bidrar till regional balans. StrategiJör ett miljöanpassat transportsystem Regeringensöverväganden: Det fortsatta arbetet med trafikens miljöanpassning baseras påen avvägning mellan behovet av att utveckla transporterna för att möta2000-talets transportbehov och på nödvändigheten av all miljöanpassa trafiken.Vårt transportsystem är resultatet av en mycket lång utveckling. Delar avdagens bärande strakturer är gamla och konstruerades i ett samhälle som ivitala delar skiljer sig från dagens. Vi slår nu inför uppgiften att utvecklatransportsystemet för 2000-talet. En gmndläggande uppgift är att förändrasystemet så att det klarar de krav som resenärer och Iransportköpare ställer,som miljö- och hälsoproblemen bemästras. Medbegreppet etl miljöanpassat transportsystem avses etl sätt att organisera ochgenomföra transporter av personer och gods inom de ramar som uppställs av vadmänniskor och natur tål. Begreppsdefinitionen anknyter till det resonemang somförts av för miljö och utveckling avseende en hållbarutveckling. Med en hållbar utveckling menas en utveckling som tillfredsställerdagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställasina behov. Vilkakrav som bör ställas på ett miljöanpassat transportsystem bör successivt ändrasi takt med att kunskapen om olika miljö- och hälsoeffekter förbättras. De kravsom ställs beträffande trafikens miljöeffekter kommer därför successivtalt skärpas i ett internationellt samarbete. Ettförsta steg i en strategi bör vara att förtydliga målen. Som ett led i dettaarbete läggs här fast vissa nya riktlinjer som skall eftersträvas: Hälsofarligpåverkan bör kraftigt begränsas. Härvid krävs åtgärder i de större städerna föratt begränsa i första hand partikelutsläppen från dieseldrivna fordon samtskärpta avgaskrav från andra fordon. Miljöstörandeeffekter från den svenska trafiken skall kraftigt begränsas. Regeringenbedömer att effekter som försurning och övergödning föror- 302 sakadeav den svenska trafiken kommer att undanröjas , Prop,1990/91:90 Trafikens bidrag till klimatpåverkan skall begränsas i enlighetmed den strategi förminskad klimatpåverkan som har presenterats tidigare (avsnitt1.1,2). Dessariktlinjer skall enligt regeringens mening ligga till gmnd för en offensivsatsning för att utveckla transportsektorn i enlighet med det övergripandetrafikpolitiska målet. Ettgrundläggande syfte med en miljöstrategi inom transportsektorn är att skapaförutsättningar för att fordonstekniken skall utvecklas. Det framstår sommöjligt alt, med känd teknik, till stor del lösa flera luftmiljöproblem.Utsläppen av kväveoxider, kolväten och kolmonoxid kan därmed skäras ned tillofariiga nivåer. Genom ytterligare utveckling av fordonsteknik och avtraditionella fordonsbränslen, bensin och dieselolja, är det möjligt att ävenkomma till rätta med utsläppen av bl.a. svaveldioxid och partiklar. Enbegränsning av utsläppen av koldioxid, i enlighet med klimatmålet, kan till endel uppnås genom bättre energieffektivitet. Redan i den trafikpolitiskapropositionen framfördes också bedömningen alt alternativa drivmedelbör introduceras . utformas för all styra utvecklingen mot de fastslagna målen harregering och riksdag formulerat fordonskrav i form av gränsvärden.Denna princip skall även tillämpas . Således skall del inte angesvilken teknik som skall användas, utan vilka krav som fordon och bränsle skalluppfyllas. Deprognoser för trafiktillväxten som redovisas längre fram visar på fortsatttrafiktillväxt. Transportmönstren och trafiktillväxten skall styras genomprincipen om trafikens kostnadsansvar. I vissa delar av storstäderna (t. ex.stadskärnorna) kan det däremot inte uteslutas att trafiken behöver begränsas. Gmndprincipenom trafikens kostnadsansvar lades fast i det trafikpolitiska beslutet (prop.1987/88:50, , rskr. Den innebär att de avgifter som las ul avtrafiken skall läcka de totala samhällsekonomiska kostnader som trafiken gerupphov till. Även externa kostnader för miljö, hälsa, olyckor, trängsel, m. m.omfattas. Kostnadsansvaretskall utkrävas så nära marknaden som möjligt, dvs. helsl av de enskildatransportköparna. Det skall ske i form av fasta och rörliga trafikavgifter. Derörliga avgifterna skall motsvara de kortsiktiga samhällsekonomiskamarginalkostnaderna, medan de fasta avgifterna skall motsvara mellanskillnadenmellan marginalkostnaderaa och trafikens totala samhällsekonomiska kostnader.Skatter och avgifter som inte är trafikpolitiskt motiverade skall utformas påsamma sätt för olika transportalternativ, Gmndtankenmed denna prissättning är att den enskilde resenären eller transportköparen skall ges möjlighet att beakta samhällets kostnadsbild 303 ochdärigenom agera i enlighel med samhällets intresse, så att samhälls- Prop,1990/91:90 ekonomisk effektivitet uppnås. trafikpolitiska beslutet fastslogs all kostnaderna för trafikensmiljö- och hälsoeffekter skall beaktas när de rörliga avgifterna fastställs.Samtidigt uttalade föredraganden alt del, med hänsyn till det osäkrabedömningsunderlaget, bör iakttas viss försiktighet när trafikens miljökostnaderberäknas. Debrister i kunskapsunderlaget som då konstaterades har i viss mån korrigeratsmed kompletterande studier av bl, a. miljöavgiftsutredningen. Alltjämt finnsdet kunskapsbrister. Tillämpningen av kostnadsansvaret bör därför ses över.Inom pågår en sådan översyn. Den planeras vara klarar , Ekonomiskastyrmedel är viktiga instrument för att förmå transportmarknadens alla aktöreratt även beakta transporters miljö- och hälsokost-nåder. Detinternationella arbetet är en viktig del av strategin för etl miljöanpassattransportsystem. Miljöproblemensinternationella karaktär kan illustreras av alt utländska källor spelar endominerande roll för både svavel- och kvävenedfallet i . En stor del avde svenska utsläppen vållar miljöskador i andra länder. För deklimatpåverkande s. k. växthusgaserna är de internationella kopplingarna änmer uppenbara.