prop · GE03190 · 1990-12-31 00:00:00 — skall ha kvar en stark regional låntagarförankring. Företaget skall ha en effektiv organisation somfrämjar affärsmässighet och konkurrensförmåga. måste få tillgång till den riskvilligakapitalmarknaden. ackumulerade kapital bevaras. Varkenkapitalet eller dess avkastning skall ges bort. Till denna grundprincip fogadesdels ståndpunkten att den kvarstående Stadshypotekskassan som aktieägare efteren ombildning inte borde vara skattebefriad, dels att den del av utdelningsinkomsternasom inte återplöjdes till skulle kunna användas förallmännyttiga ändamål som har anknytning till verksamhetsområde. Denmodell som föreslås av hypoteksutredningen tillgodoser inte dessa grundprinciper.Den innebär en överföring av ägandet till en allmännyttig stiftelse vari statentillsätter majoriteten av styrelsen och utdelningarna går till ändamål utananknytning till verksamhet. Kassastyrelsen kan därför inteansluta sig till en sådan lösning utan anser att Stadshypotekskassan skallvara kvar och dess verksamhet regleras i särskild författning. Omdessa allmänna principer råder enighet inom . Däremot föreligger påen central punkt olika uppfattningar. Enligt den ena linjen, i fortsättningenbednämnd modell A, skall alla föreningar fusioneras in i Stadshypotekskassan.Allt fondkapital samlas i Stadshypotekskassan som initialt blir 100-procentigägare av aktiekapitalet i . Denna modell motsvarar det förslagsom kassastyrelsen i den tidigare nämnda skrivelsen överlämnat till hypoteksutredningen. Enligtden andra alternativa modellen - modell B - sker ingen fusion. Varje förening tillskjuter liksom Kassan sina tillgångar tillStadshypotek AB Prop. i utbyte mot aktier i bolaget. Föreningarna fårdärigenom aktiemajoriteten 1990/91:190 i Stadsypotek AB eftersomföreningarna förfogar över ca 5/9 av fondkapita- Bilaga 2 let. Föreningarnablir kvar som förvaltare av ett aktiekapital. Deras förvaltning av dettakapital regleras i lagen. Kassan blir kvar med ombudsstämma på ungefär sammasätt som gäller . En reform enligt principerna för modell B förordas avsamtliga stadshypoteksföreningar utom läns stadshypoteksförening. De19 föreningarna har avgivit ett gemensamt yttrande i frågan. Detta yttrandesamt läns stadshypoteksförenings yttrande bifogas. Kassastyrelsenansluter sig till modell A. Kassastyrelsen redovisade på begäran av hypoteksutredningeni sin syn på hur ett framtida bör vara utformat. Konverteringsmo-dellA överensstämmer med den modellsom angavs i skrivelsen till hypoteksutredningen.Modell A kan sammanfattas sålunda. Av skäl som även hypoteksutredningen redovisat anser Stadshypotekdet nödvändigt att verksamheten omvandlas till aktiebolag, under förutsättningatt ett antal krav kan tillgodoses. En bolagsbildning innebär möjlighet attförstärka kapitalbasen genom externt kapitaltillskott. Vidare ger bolagsformenflexiblare utvecklingsmöjligheter för framtiden. Som kassastyrelsen bla utvecklat i remissvaret på kreditmarknadskommitténs(KMK) betänkande finns det starka skäl för att måste kunna fådriva verksamhet som ligger utanför de ändamålsområden som KMK föreslagit. Dithör tex möjligheten att vara delägare i fondkommissionär som handlar medobligationer, fastighetsrentingbolag etc. Sådan typ av verksamhet bör läggas iett till sidoordnat bolag. Det finnns därför anledning attskapa ett holdingbolag som äger och som kan vara ägare av sidoordnadebolag. Det är i huvudsak dessa skäl som också föranleder ombildningi och av hypoteksinstitut i föreningsform till aktiebolag. De modellersom tillämpas i dessa länder för ombildningar, se framför allt den danska realkreditlovenav , kan tjäna som förebild för den lagstiftning som nufordras i . Ett av de stora danska realkreditinstituten, Nykredit, harbeslutat att omvandla sig till aktiebolag. Nykredit är en förening uppbyggd pålåntagarkoo-perativ grund. Nykredits omvandling till aktiebolag överensstämmermycket nära med den som föreslås i modell A. Den nuvarande föreningen kvarståri princip oförändrad som aktieägare. Ett centralt representantskap är detöversta beslutande organet. Representanfskapet väljs av valkretsar. All avkastningpå aktiekapital återplöjs i Nykredit. Omvandlingen i Nykredit har dockunderlättats av att Nykredit redan från början var endast ett företag. Någonfusion av föreningar med ett centralt organ har därför inte behövts. Enligt modell A sker ombildningen i två steg även om desker vid samma tidpunkt.Först fusioneras alla föreningar in i Stadshypotekskassan och där- Prop.efter flyttas utlåningen över till ett av Kassan ägt aktiebolag, 1990/91:190 AB. Obligationsskulden ligger kvar i Kassan. AButfärdar re- Bilaga 2 verser till Kassan som exakt motsvarar de utelöpandeobligationerna per ombildningsdagen. Alla fonder samlas i den fusionerade Stadshypotekskassan.Dessa fonder motsvarar aktiekapitalet i (eller ). Därmed blir Kassan 100-procentig ägare av aktiekapitalet. Ett viktigt inslag i modell A är alt Stadshypotekskassanförutsätts besluta om nyemission till externa aktieägare, eventuellt medföreträdesrätt för låntagare i . Därmed kommer det uppstå enextern marknad i AB:s aktier. Målet är att börsnoterabolaget. Därigenom kommer aktiemarknaden att tvinga fram ett räntabilitetskravpå i nivå med vad som krävs av andra börsnoterade aktiebolag medmotsvarande riskprofil. Det krävs därför inte att någon ny extern kapitalintressentkommer in i för att tillgodose ett rimligtavkastningskrav på kapital. Kassastyrelsen förutsätts utöva ägarfunktionen i . Till kassastyrelsens uppgifter hör bl a att genom bolagsstämmantillsätta koncernstyrelse, ta ställning till frågor om nyemissioner ochutdelningspolitik, etc. Utdelningen på aktierna måste vara marknadsmässig.Utdelade vinster beskattas i Kassan. Utdelningsinkomsterna skall återplöjas ibolaget. När erforderliga konsolideringsmål uppnåtts bör dock Kassan kunnaanvända vinster till att stödja allmännyttiga ändamål, t ex inom områden medanknytning till stadsbyggandet. En parallell kan här dras med sparbankerna ochden aktiebolagsbildning som dessa förbereder. Genom fusion av föreningarna och Kassan upphör stadshypoteksföreningarna.Dessa ersätts med nya låntagarföreningar vars uppgifter är att utse ombud tillStadshypotekskassans ombudsstämma samt föreslå kandidater till styrelserna inomStadshypotek AB:s regionala organisation. Ombudsstämman föreslås liksom utse majoriteten avstyrelseledamöterna i kassastyrelsen medan regeringen utser ordförande ochytterligare en eller två ledamöter. Det är kassastyrelsens uppfattning att den här skisseradeordningen skulle komma att fungera. De nödvändiga bestämmelserna om Kassan och lånta-garföreningarnaskulle kvarstå i en enkel stadshypotekslag. En fusion Kassan-föreningarna och en överföring avfonderna till och vidare till kankomma att utlösa beskattning av de obeskattade reserver som ackumulerats inom Det är viktigt att i övergångsbestämmelser erhåller Prop.medgivande att göra denna överföring utan avskattning. Principiellt är det 1990/91:190 fråga om samma slags medgivande som lämnats vid andraföretagsfusioner Bilaga 2 och - omvandlingar Från kassans synpunkt är detangeläget att skattebefrielse erhålles för ombildningen såvitt gällerstämpelskatt på emissionerna och lagfartsstämpel vid fastighetsöverföringar. Kassastyrelsentillstyrker utredningens förslag om avveckling med vissa övergångsbestämmelserav den grundfond som staten ställt till Kassans förfogande allt . Itakt med att obligationsskulden amorteras bör grundfonden och i motsvarandemån garantiavgiften reduceras. Fördelen med grundfonden upphör när nyaobligationer måste emitteras utan statlig grundfond. Dessutom gäller att förhela prioriterade upplåning har grundfonden inte betytt någontingför räntesättningen på obligationerna. Staten bestämde också för denna utlåningden tillåtna marginalen utan hänsyn till någon grundfondsavgift. Enombildning av och överföring av rörelsen till aktiebolagsformaktualiserar en rad olika övergångsfrågor av teknisk natur. minst viktigtär det att ha en realistisk tidtabell för processen, eftersom många viktigabeslut måste kunna fattas med framförhållning. Innan det är möjligt att inärmare detalj gå in på dessa mer konkreta frågor är det dock nödvändigt att fåklarhet i vilken principmodell som skall gälla för ombildningen. Detta influerarbl a frågan om var det avgörande ansvaret ligger för demånga beslut som måste fattas innan det nya aktiebolaget de facto övertarverksamheten. Kassastyrelsentar inte nu upp dessa tekniska frågor, utan förutsätter att det kommer att gesmöjlighet att återkomma till dessa. Redan nu vill styrelsen emellertiduttrycka stor tveksamhet till möjligheterna att genomföra en övergång tillaktiebolag per enligt hypoteksutredningens förslag. Det börprövas om inte den bästa lösningen är att förlänga verksamhetsåret och genoföraombildningen tex per . Detta skulle ge några månader extra itid för förberedelser efter ett riksdagsbeslut . Kassastyrelsenvill avslutningsvis betona att det är synnerligen angeläget att ett förstabesked om statsmakternas ståndpunkt i principfrågorna kan komma så snart sommöjligt, eftersom osäkerheten om hur kommer att se ut är mycketbesvärande i en rad sammanhang. Vigodtar de allmänna motiv (kap 5.1) utredningsförslagen vilar på; de som har att göra med behoven av modernisering, konkurrensneutralitet, obe roende av omvärldsförändringar etc. Att lånerörelsen överförs till bolags form finner vi därför naturligt och riktigt. Endirekt följd av utredningsmannens ställningstagande till förmån för bo- Prop.lagsformen har emellertid blivit att han sett sig tvungen att också på inpå 1990/91:190 "frågan om hypoteksinstitutens rättsliga status".Lösningen har för stadshy- Bilaga 2 potek blivit den radikala omstöpningsom han förordar Argumentationeni denna del går ut ifrån vem som enligt nuvarande ordning är rättsinnehavare iavseende på Kassan, föreningarna och organisationens samlade tillgångar. Detär inte övertygande. Vad särskilt gäller föreningarna konstruerarutredningsmannen en konstlad motsättning mellan delägare och medlem. Dettabegreppsjuridiska resonemang bedömer han för övrigt inte heller själv somtillräckligt hållbart, utan försöker bygga under det med ett lösligt skälighetsresonemang. Utredningsmannenföreslår vidare vitt skilda lösningar för och , trotsatt uppbyggnaden av de båda rörelserna är så gott som identiskt lika.Utgångspunkten härvidlag har varit ordalydelsen i de båda institutionernasförfattningar med ursprungsår 1909 och cirka 1860. Att i landshypoteksinstitutionensförfattning används begreppet delägare både i fråga om föreningarnas relationtill hypoteksbanken och medlemmarnas relation till föreningarna kan inte gärnautgöra skäl för att anta att det föreligger någon reell skillnad mellan debåda organisationerna beträffande rätten till deras kapitaltillgångar. Förvår del anser vi att rättsläget i fråga om stadshypoteksföreningarna och deraslåntagare riktigast beskrivs så, att förefintliga låntagarehar vissa odefinierade rättigheter - inte nödvändigtvis äganderätt -medavseende på föreningens tillgångar. Somskäl för sin mening att det bör "ankomma på statsmakterna att besluta omhur det samlade kapitalet i skall förvaltas" (sid124) åberopar utredningsmannen att det enligt för organisationen gällandelikvidationsbestämmelser är regeringen som beslutar, inte bara om likvidationoch förfarandet därvid, utan också om hur nettotillgångarna skall användas. Vårverksamhet befinner sig emellertid inte i någon sådan situation som hkvidationsreglerär tänkta för. Någon kris föreliger inte, och det är inte fråga om att avvecklarörelsen som sådan. Att regeringsingripande kan användas som säkerhetsventilmotiverar alltså inte i vårt fall något slags analogitolkning av hkvidationsreglerna.Vill vi fö framhålla att den bestämmelse för likvidation av Kassan som nugäller, dvs att föreningarna ska höras innan regeringen beslutar omnettotillgångarnas användning, infördes med bl a den motiveringen att detinte ansågs vara med billighet överensstämmande att behållningen efterlikvidation ovillkorligen skulle tillfalla staten. Därvid hänvisades särskilttill att ett förslag genomförts angående en starkare reservfondsbildning hosKassan. Ändringen 1935 innebar alltså att kapitalets statliga anknytningförsvagades med hänsyn till det ökade kravet på Kassan och dess låntagare attförstärka kassans reserver. Kravet är ungefär detsamma . Vadutredningsmannen anfört rörande likvidationsreglerna är alltså inte någotsärskilt starkt argument för hans förslag om rätten att disponera över Stadshypotekstillgångar. Vi kan sålunda intebetrakta den tilltänkta förändringen av kapitalinfly tandet som något annat än ett konfiskatoriskt ingrepp i rättssfären kring ett 71 Utredningsmannen betecknar f ö på ett Prop. ställe i betänkandet (s 121) föreningarna som "självägande juridiska perso- 1990/91:190 nen sui generis". Dennärmare innebörden av de berörda rättigheterna vore i och för sig förtjänta aven betydligt noggrannare analys än vad utredningsmannen presenterat. En sådangenomlysning torde emellertid kunna undvaras och lagligheten av omdispositoneninte behöva ställas på sin spets om våra förslag enligt nedan godtas. Den avoss godtagna bolagsbildningen nödvändiggör ingalunda - som utredningsmannentycks mena - en total rasering av nuvarande organisation. Inte minst de skälsom motiverar, att landshypoteksföreningarna blir ägare till ABtalar för att ungefär motsvarande konstruktion används även för StadshypotekAB. Deändamål, som enligt utredningsmannen skall tillgodoses med den av honomföreslagna stiftelsen, är dessutom alltför avlägsna från affärsidéoch inriktning för att kunna godtas. Vi tycker det är självklart att det inom Stadshypotekansamlade kapitalets avkastning även fortsättningsvis skall komma låntagarnatillgodo, utredningsmannen framhåller själv som någonting värt att bevara att Stadshypotekhistoriskt sett kan "sägas ha verkat som en garant för prispressandekonkurrens när det gäller bostadskreditgivningen". En sådan uppgift låtersig inte väl förenas med att någon del av avkastningen skulle anslås åt förlånerörelsen helt främmande ändamål. Pågrund av vad här anförts motsätter vi oss bestämt den av utredningsmannenföreslagna modellen för ombildning och avstyrker alltså förslageti angivna delar. I stället vill vi framlägga förslag om en alternativ lösningenligt nedan. Förslaget är att betrakta som ett principförslag. Vi kan sålundatänka oss justeringar i vissa detaljer, men grundläggande anser vi vara attden nya organisationen vilar på decentralisering och regional låntagarförankring.Frågan om stöd till forskning kan också diskuteras. Måhända kan det vararimligt att Kassan använder vinster för sådant ändamål, t ex inom områden medanknytning till stadsbyggandet. Vidstöder som förut sagts utredningsmannens förslag att ombilda . 1 den organisatoriska toppen måste då finnas ett holdingbolag sommoderbolag till ett eller flera möjliga dotterbolag, varav ett är StadshypotekAB, som driver rörelse av i princip samma slag som nuvarande . Holdingbolagetfår enligt vårt förslag i utgångsläget som ägare Kassan och de 20 föreningarnai proportion till deras egna kapital, dvs Kassan tiU ochföreningarna till av aktiekapitalet. Någon reell förändring avKassans eller föreningarnas status äger inte rum, men deras enda funktion bliratt äga och förvalta aktierna. Föratt undvika gäldenärsbyte kvarstår Kassan som gäldenär gentemot nuvarandeinnehavare av obligationer och certifikat, som då är säkerställda av Kassansfordringar på , vilka i sin tur säkerställts av låntagarnas hypoteksamt av den statliga garantin. Nya krediter lämnas av . Någonstatlig garanti erfordras icke för dessa nya krediter. Vidutformningen av vårt förslag har vi - i likhet med utredningsmannen - Prop.utgått från att ombildningen kan göras utan beskattning. Vår bestämda upp- 1990/91:190 fattning är också att den kan och skall genomföras på frivilligväg. Detta ås- Bilaga 2 tadkommes genom avtal mellan berörda parter. Kännetecknandeför svensk hypoteksrörelse har sedan tillkomsten varit ett reellt låntagarinflytande.Detta är en tillgång och en styrka. Inflytandet utövas såväl regionalt iföreningsstyrelserna som centrah i Kassastyrelsen. Detta inflytande reduceras iutredningsmannens förslag till att avse tre av tolv ledamöter i stiftelsensstyrelse. Detta rimmar illa med de principer och historiska traditioner, sompräglat uppbyggnaden av Kassan och föreningarna, och upplevs som ett oskäligtingrepp i vår företagskultur, som det innebär en försvagning av låntagarinflytandet,som är helt oacceptabel. Vifår därför på grund av vad här anförts hemställa attvårt förslag i huvudsak lägges till grund för den kommande ombildningen av , ochatt departementet föranstaltar om erforderlig lagstiftning. Vihar haft tillgång till stadshypotekskassas yttrande,liksom till det yttrande som gemensamt avgivits av de övriga 19 stadshypoteksföreningarna.Vi instämmer i de allmänna grundprinciper som anges i båda yttrandena. När detgäller , är det viktigt att åstadkomma en stark och slagkraftigframtida organisation. Vi anser att detta bäst tillgodoses genom att allaföreningar fusioneras in i Stadshypotekskassan, som initialt blir 100-procentigägare av aktiekapitalet i (modell A i Stadshypotekskassansyttrande). Viförutsätter att låntagarinflytandet bevaras, genom att stadshypoteksföreningarnaersätts med nya låntagarföreningar, vars uppgifter är att utse ombud till Stadshypotekskassansombudsstämma samt föreslå kandidater till styrelserna inom AB:sregionala organisation. Degenerella riktlinjerna (kap 5.1) som dras upp i promemorian och som bl ainnebär en förändring av hypoteksinstitutens organisationsform, dvs att Stadshypotekkommer att ombildas till aktiebolag ställer vi oss bakom. Företagsklubbenanser vidare att aktiebolagsformen bidrar till att skapa konkurrensneutralitetoch kommer att ge möjlighet att agera under samma lagar och pålika villkor som övriga aktörer på kapitalmarknaden. Detta betyder att Stadshypotekäven förblir ett starkt, oberoende och marknadsledande institut påbostadsfinansieringsområdet till gagn för den kommande bostadsägargenerationen. Från de anställdassynpunkt är sysselsättningsaspekten självklart av cen tral betydelse. Sysselsättningen måste garanteras för de anställda i företaget och det kan endast ske under förutsättning att även får bedriva sin verksamhet som ett självständigt bostadsfinansieringsinstitut. Någon form av garanti för att Stadshypoteksgruppen inte säljs till banker eller motsvarande institut måste därför ges. Beträffande själva ägarrollenär det, sett ur personalens synvinkel, givet- Prop. vis av störstabetydelse att de kommande ägarna har intresse av att driva rö- 1990/91:190 relsenvidare. Däremot anser vi inte att det ligger inom ramen för vårt upp- Bilaga 2 drag att ta ställning till ägarbildens sammansättning. Klubbenställer sig, när det gäller att skapa utdelningskrav på , intefrämmande till att släppa in externa ägare. Detta kommer automatiskt attmedföra att kravet på avkastning och kontroll på rörelsen uppfylls. Vidareär det viktigt att hålla kvar det ursprungliga ändamålet och syftet med ,dvs fastighetsägare skall ges möjlighet att kunna få billiga lån. Traditionsmässigtinnebär detta ett låntagarinflytande som även fortsättningsvis bör bibehållas.Hur ett låntagarinflytande exakt skall vara utformat vill vi inte ta ställningtill nu mer än på den punkten att det delvis bör ligga på lokal nivå. Slutligenkan företagsklubben för sin del inte tillstyrka det av utredningsmannen givnaförslaget att den tänkta stiftelsen skall dela ut pengar till olikaforskningsändamål och som definitivt inte har någon anknytning till den för Stadshypotekintressanta bostadssektorn. Förslaget kan inte heller sett från personalenssynpunkt betraktas som ett seriöst förslag. måste även ifortsättningen få klara syften och mål. Föreningentillstyrker huvuddragen i den föreslagna reformen, som bör genomföras så fortsom möjligt. I vissa detaljer har föreningen dock en annan uppfattning änutredningen. Sålunda är förenignen kritisk till förslagen om attfondavsättningar gjorda skall anses som beskattade medel och ograveradefå ingå i kapitalbasen, att beträffande ett holdingbolag inskjutsmellan stiftelsen och det rörelsedrivande med möjlighet attbedriva annan verksamhet än bostadsfinansiering samt att kapitalavkastningskravenunder en obestämd tid ställs lägre än vad som i övrigt gäller på marknaden förinstitut med motsvarande inriktning. Attreserveringar gjorda med fullt belopp skall ingå i kapitalbasensom primärt kapital strider mot principen om konkurrensneutralitet. Gällandeskatteregler har medgivit att länge överfört obeskattadevinstmedel till eget kapital, vilket inte varit möjligt för andra kreditinstitut.Stadshypotek har inte heller behövt betala vinstdelningsskatt. En grundläggandeprincip för framtiden bör vara att hypoteksbolagen i sin kapitalbas inte fårmedräkna större belopp än vad som hade blivit fallet om haftsamma regler som övriga bostadsinstitut. När det gäller den tekniska lösningenav problemet hänvisar förening tiU det särskilda yttrandet av experternaEngström m fl. Närdet gäller möjligheten för att bedriva andra verksamheter änbostadsfinansiering under ett särskilt holdingbolag är det förenignens uppfattningatt detta är acceptabelt endast under förutsättning att reglerna omkapitalförsörjning och kapitalbas samt allmänna verksamhetsbetingelseri stort sett är jämställda med de förhållanden som gäller för övriga institutpå samma marknad. Så länge skillnader föreligger, tex i fråga om de äldrereserveringarnas karaktär eller om kostnaden för garanti- förbindelser (endast 0,enligt kommitténs förslag) föreligger inte till- Prop. räcklig konkurrenslikhet för att utan vidare skall få etablera 1990/91:190 sig utanför bostadssektorn. Såvittgäller övergången till ett "marknadsmässigt" kapitalavkastningskrav förStadshypoteks del, anser föreningen att kravet bör gälla senast efterdet att lagstiftningen träder i kraft, i viss mån analogt med vad som gällerför de kreditinstitut som fått ändrade kapitalkravsregler fr o m den 1 februari1990. Övergångstiden går här ut . Landsorganisationeni (LO) Utredningensförslag rymmer två huvudlinjer. Denena är att fördyra kapitalkostnaden för hypoteksinstituten, dels genom höjningav kapitaltäckningskraven och dels att vid bolagsbildning införa externtkapitalavkastningskrav. Denandra huvudlinjen är att bl a ur skattesynpunkt jämställa hypoteksinstitutenmed andra kreditinstitutioner. LOinstämmer i den senare huvudhnjen men avstyrker bestämt den förstnämnda. Hypoteksinstitutenbedriver sin nuvarande verksamhet utan externt krav på avkastning. Det innebäratt de har samma karaktär som tex sparbanker och konsumentkooperation. LO anserdet vara av stort värde att denna typ av verksamhetsform bevaras och utvecklas. Urkonkurrens- och konsumentsynpunkt är poängen med dessa verksamhetsformer attde har möjligheter att arbeta med lägre kapitalkostnader än t ex aktiebolag därett externt avkastningskrav är en förutsättning för själva verksamhetsformen. Ivissa fall verkar dock den kooperativa verksamhetformen medföra andranackdelar, som t ex högre driftskostnader. LOsbedömning är dock att hypotekskassorna kunnat utnyttja sina lågakapitalkostnader till konsumenternas bästa och att de därigenom varit prispressandepå marknaden. Prispressenfår givetvis inte åstadkommas genom att hypoteksinstituten har t ex skattemässigakonkurrensfördelar i förhållande tUl andra kreditinstitutioner. Det finnssåledes all anledning att i beskattningshänseende införa samma regler för hypoteksinstitutensom gäller för aktiebolag. Konkurrensneutralitet bör också råda när det gällerupplåningskostnaderna. Detfinns däremot inget egenvärde i att genom att införa externa avkastningskravhöja institutens kostnader Vidare är en höjning av kapitaltäckningskravenonödig och till förfång för en effektiv priskonkurrens.