prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — I och för sig kan en fortsatt stmkturelltendens till fortsatt sjunkande lagerkvoter inte uteslutes. 1988 utgjordeemellertid kulmen på en ovanligt lång högkonjunktur, då lagren normalt skallvara relativt små, medan 1992 är i början av en konjunktumppgång. Äveninom parti- och deteljhandeln kan ytterliggare lagemeddragningar förväntes.Trots att lagren 1992 minskar med . är omslaget positivtefter de kraftiga neddragningama 1991. Bidraget till BNP-tillväxten blir därmed0,1992. 10 Den offentliga verksamheten 10.1 Den offentliga sektom och samhällsekonomin Denoffentlig sektoras fmanser har förbättrats markant , då detfinansiella sparandet visade ett underskott motsvarande av BNP. År 1987uppvisade den offentliga sektom ett överskott i följd avunderskott och uppgick det finansiella sparandet till av BNR Förbättringen av denoffentliga sektoms finansiella sparande beror på en kraftig ökning avinkomstema, som utgiftsutvecklingen har varit relativt dämpad. Deoffentliga inkomstemas andel av BNP steg från 1982 till 65,1989,vilket avspeglar en ökad skattekvot. minskade utgiftemasandel av BNP från 66,1982 till 1989. Den reala resursförbmkningeninom den offentliga sektom i form av investeringar och konsumtion sjönk från33,1982 till 28,1989 som andel av BNR Transfereringama till hushåll stegsom andel av BNP till ca 20,1989, sediagram 10:1. Ränteutgiftemas andel av BNP fördubblades mellan 1980 och 1985för att sedan sjunka successivt, först till följd av sänkte räntor och sedangenom att stetsskulden minskade. Den offentliga sektoms övriga utgifter besterav räntebidrag till bosteder, transfereringar till företeg och u-landsbistånd.Dessa utgifters andel av BNP har minskat med sedan 1982främst beroende på minskat stöd till företeg. 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Diagram10:1 De offentliga utgifternas andel av BNP 30 25 -20 -15 10 steg utgiftemasandel av BNP till drygt 61,medan inkomstemas andel var oförändrad. Detfinansiella sparandet gick ned till av BNP. Den ökade utgiftsandelenförra året berodde huvudsakligen påatt kostnadema för den offentliga konsumtionen ökade kraftigt till Prop.1990/91:150 följd av de höga löneavtelen inom det offentliga området. I volymsteg Bilaga 1:1.1 den offentliga konsumtionen med . Denoffentliga sektoms inkomster bester till av skatter och avgifter. Skattemasoch arbetsgivaravgifteraas andel av BNP (skattekvoten) steg med ca 7,5procentenheter och sjönk sedan något 1990 till ca 56,5%.För 1991 och 1992 beräknas en successiv nedgång av skattekvoten till ca 53,,se tebell 10:1. Förändringen av skattekvoten beror dels på hur skatteunderlagenutvecklas i förhållande till BNP, dels på förändringar i skatteuttagen. Ävenförändringar av betelningsmtiner och redovisningsprinciper påverkarskattekvoten. Av skattekvotens nedgång 1991 på berorhälften på avlyft av mervärdeskatt för den offentliga sektom. En sänkning avarbetsgivaravgiftema 1992, vid införandet av en arbetsgivarperiod isjukförsäkringen, bidrar till minskningen av skattekvoten näste år med drygt1/. Till sänkt skattekvot bidrar även det avdrag påarbetsmarknadsavgiften, vilket får göras av arbetsgivare som använder systemetmed utbildningsvikariat. Indirekta skatter exkl. arbetsgivaravgifter Källor: , ,och fmansdepartementet. Ettförste steg i skattereformen togs . Den stetliga inkomstskattensänktes . Den kraftiga ökningen av lönerna(skatteunderlaget) och höjd kommunalskatt begränsade dock nedgången avskatteutteget från hushållens direkte skatter 1990. leder det nyaskattesystemet till kraftigt sänkte inkomstskatter för hushållen. Även 1992minskar andelen av hushållens direkte skatter i de totela skatteinkomsterna.Genom att skatteskalan räknas upp med i princip den historiska inflationenuppkommer en negativ effekt på skatteinkomsterna (omvänd "fiscaldrag") när löneökningama blir mindre än föregående års inflation.Slutskatteregleringen (nettot av fyllnadsinbetelningar, kvarskatt ochöverskjutande skatt) drar upp skattekvoten med ca 1/. För1992 beräknas slutskatteregleringen ge ett negativt bidrag till skattekvoten. Densterka uppgången i förctegens vinster medförde efterhandatt företegens skatteinbetelningar steg från ca 1,av BNP Prop.1990/91:150 1985 till av BNP 1989. Nedgången i företegens resultetunder Bilaga 1:1.1 1990ledde till en minskning avföretegsskattema . 1991bidrar skattereformen till ökatutteg från företegens direkte skatter genom att avkastningen på pensionsfonderoch vissa försäkringspremier beskattes. Dessutom beräknas avskattning avskatteskulder på dolda reserver ge skatteinkomster på ca . De sterkt nedpressade företegsvinstema väntes dockmedföra en fortsatt minskning av företegsskattema . Inkomstskattesänkningaraa1990 och 1991 finansieras till stor del genom breddning av underlaget förmervärdeskatten. Dessutom är skattesatsen tillfälligt höjd med 1 procentenhetfrån till utgången av 1991. Mervärdeskatten på den kommunalasektoms inköp av varor och tjänster lyfts av fr.o.m. och på denstetliga sektoms inköp fr.o.m. . Dessa avlyft bidrar till enminskning av skattekvoten 1991 och 0,2 procentenheter1992, efter beaktande av att även nominella BNP reduceras till följd avavlyften. Övrigaindirekte skatter uppgick som andel av BNP till 1990. Återkommandehöjningar av skattesatsema på t.ex. tobak, vin och sprit, bensin och olja harhållt denna andel relativt stebil. Den väntes också 1991 och 1992 vara i stortsett oförändrad. Inkomsteraa av festighetsskatt stiger till följd avskattereformen och en tillfällig höjning av skatten på kommersiella lokalerunder 1991 och 1992. Omsättningsskatten för aktier och optioner halveradesfr.o.m. Denkraftiga ökningen av lönesumman och en tillfällig arbetsmiljöavgiftpå 1,t.o.m. medförde attinkomstema av arbetsgivaravgifter steg med som andel av BNP.Skattereformen leder till att en ökad andel av skatteinkomstema kommer frånarbetsgivaravgifter. I reformen ingår nämligen en breddning av underlaget förarbetsgivaravgifter samt en särskild löneskatt på pensionspremier m.m. År 1992sänks arbetsgivav-giften till sjukförsäkringen , vilketkompenserar arbetsgivamas kostnad för en arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen.Arbetsgivare som använder systemet med utbildningsvikariat får göra avdrag påarbetsmarknadsavgiften. Dessa avdrag beräknas uppgå till drygt 3 miljarder kr.1992. Deoffentliga utgifternas andel av BNP beräknas vara i sort sett oförändrad 1991och minska med drygt 1/1992. dras utgiftema upp av ökadetransfereringar till hushåll, trots att ersättningsnivån i sjukförsäkringenhar sänkts. Det är en följd av dels fördelningspolitiska åtgärder iskattereformen, dels det försämrade läget på arbetsmarknaden. Näste år bidrararbetsgivarperioden i sjukförsäkringen till att minska utgiftskvoten med drygt1/. De totela transfereringama till hushållen sjunker dock inte likamycket som andel av BNP. Ränteutgifter och övriga transfereringar beräknasminska som andel av BNP . Neddragning av utgiftema skergenom att räntebidragen till bosteder reduceras och genom att mjölksub- Utgiftsökningar sker genom att fördyringen av bostedsbyggandet,till följd av ökad mervärdeskatt, kompenseras av investeringsbidrag. Om dessainvesteringsbidrag, i stället för att räknas som utgift, skulle avräknas frånmervärdeskatteintäktema minskar både skatte- och utgiftskvoten. Utbetelningarfrån arbetsmiljöfonden för miljöförbättrande åtgärder i företegen inleds i år.Genom besparingar i den stetliga administrationen och det kommunalaskattestoppet begränsas den offentliga konsumtionens volymtillväxt de närmasteåren. Konsumtionen beräknas öka med 0,1991 och 0,1992. Dessutom bidrardet ovannämnda avlyftet av mervärdeskatt till att utgifteraa för den offentligakonsumtionen och investeringama minskar som andel av BNP . Tabell10:2 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter 1990/91:150 Bilaga1:1.1 0,2 -1,4 9,1 11,0/ 10,0 7,5 17,7 10,8 15,3 7,2 13,2 1,7 8,3 3,3 11.9 2,7 0,4 1,0 2,3 15,1 Procent av BNP Skatter och avgifter Utgifter Finansiellt sparande ' I investeringar ingår investeringar i personalbostäder,lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Källor: , ,och fmansdepartementet. Skillnadenmellan skatter och utgifter med tillägg för den offentliga sektoms övrigainkomster, som till 1/3 bester av AP-fondens ränteinkomster, ger detfinansiella sparandet. beräknas dette uppgå till ca 43 miljarder kr.och till ca , se tebell 10:2. Föratt belysa hur den offentliga sektoms inkomster och utgifter påverkarsamhällsekonomin, har en enkel modell använts i nationalbudge-tema i många år.Med antegande om marginella import- och konsum-tionsbenägenheter kanmultiplikatorer beräknas. De anger hur reala förändringar av olika typer avinkomster och utgifter bidrar till förändringar av BNP. Multiplikatorema ärkonstante över tiden och beakter således inte t.ex. förändringar av hushållensparande. Både beslutede och automatiska förändringar av inkomster och utgifterinkluderas i modellen. Däremot ingår inte de effekter finanspolitiken ger viapris- och lönebildning och kreditmarknad. Procent avBNP i fasta priser 1990/91:150 Bilaga1:1.1 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 -1,0 0,3 -3,6 0,0 -0,5 0,7 -1,5 0,5 1,4 -0,5 1,5 -0,6 Totelaoffentliga sektom -0,7 -3,6 0,2 -0,7 1,4 0,9 0,9 Beräkningamavisar att den stetliga finanspolitiken (inkl. socialförsäkring) hade enkontraktiv inverkan på BNP under andra hälften av 1980-telet. Konununema ökadei slutet av sina utgifter betydligt snabbare än inkomsteraa vilkethade en expansiv effekt på ekonomin, se tebell 10:3. När tillväxten i gickned 1990 försämrades den offentliga sektoras finanser och den finanspolitiskaeffekten blev expansiv. Denna motcykliska effekt beräknas fortsatte 1991 och1992. Finanspolitikens expansiva effekt på BNP 1991 och 1992 beror delvis påatt inkomsteraa ökar relativt måttligt som en följd av den fömtsatte kraftiganedgången i löneökningstakten som sysselsättningen minskar. Detförsämrade ekonomiska läget leder också till ökade offentliga utgifter i formav arbetslöshetsunderstöd m.m. Dessutom bidrar den svaga utvecklingen av denprivate konsumtionen till att finansieringen viamervärdeskatt av skattereformens båda steg reduceras. Bakomuppgången av den offentliga sektoms finansiella sparande liggerhuvudsakligen en kraftig förbättring för steten. Stetens finansiella sparandehar vänts från ett underskott 1982 på ca . till ett överskott1989 på . Den relativt höga ekonomiska aktiviteten underperioden har bidragit till en snabb inkomstökning och till att insatsema inomarbetsmarknads- och industripolitiken har kunnat minskas. De under senare åraccelererande löne- och prisökning-araa har dragit upp skatteunderlagen. För1990 uppgick det stetliga finansiella sparande till ca . Vidjämförelse med 1989 bör beaktes att en växling på mellanfolkpensionsavgiften och ATP-avgiften genomfördes fr.o.m. den 1 januari 1990.Därigenom överfördes inkomster på ca . från steten tillsocialförsäkringssektora . Stetens ränteutgifter steg kraftigt 1990.Dette avspeglar inte en ökning av stetsskulden netto, utan beror på att fr.o.m.1 juli 1989 redovisas räntor på skuldbytesavtel bmtto. Det innebär att ävenränteinkomsterna skrivs upp och det finansiella sparandet påverkas ej. skeren kraftig nedgång av stetens finansiella sparande och 1992 beräknasstetsfinansema visa ett underskott på ca 24 miljarder, kr., se tebell 10:4. Försämringen avstetsfinansema beror till stor del på vikande skatteunderlag. Det är en följdav den fömtsedda nedgången av löneöknings- takten tillsammans medkonjunkturavmattningen. Stetens skatteinkomster och 1992 dras dessutom nedav att utbetelningama av kommunalskattemedel stiger kraftigt, och att deoffentliga myndigheteraa får lyfte av ingående mervärdeskatt . Förde kommunala myndighetemas avlyft kompenseras steten genom avräkningsskatt,som i tebellen redovisas som negativa stetsbidrag. De stetliga ntydighetemasavlyft av mervärdeskatt motsvaras av sänkte utgifter för konsumtion och investeringar.Den tillfälliga arbetsmiljöavgiften på 1,, som gav inkomster på 9 miljarderkr. 1990, feller bort 1991. Inkomstema av arbetsmarknadsavgiften reduceras,främst 1992, till följd av att företegen får ersättning för sina kostnader förutbildningsvikariat genom avdrag på arbetsmarknadsavgiften. Inkomstema avsocialförsäkrings- och andra arbetsgivaravgifter hålls uppe genom debasbreddningar m.m. som ligger i skattereformen. Mervärdeskatten är tillfälligthöjd - 31 december 1991.Fastighetsskatten på kontor, butiker m.m. höjs tillfälligt vid 1992 och 1993års texeringar till 3,av taxeringsvärdet. Stetens övriga inkomster beräknasöka relativt kraftigt till följd av bl.a. vissa stora engångsvisainleveranser från affärsverken. 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Tabell 10:4 Stetens inkoimter och utgifter Exkl. stadiga affärsverk och aktiebolag 5,6 -4,1 23,6 2,2 1,8 2,2 4,6 -5,1 -8,9 10,4 14,1 9,9 16,6 29,8 -0,2 -0,8 6,6 0,8 -7,6 -2,0 -4,0 -24,4 -4,8 17,5 -3,7 35,4 Budgetsaldo i % av BNP -17,7 -1,3 ' I investeringar ingår även lagerreserveringar samtnettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. , riksrevisionsverkel, och . Stetensutgifter dras upp av en fortsatt relativt sterk ökning av transfereringarnatill hushållen. Särskilda fördelningspolitiska åtgärder ingår i skattereformen.Som kompensation för höjda indireka skatter m.m. uppjusteras pensionstillskotten,det kommunala bostedstilläggen och studiemedlen . Barabidragen har höjts iår till en kostnad av ca . och höjs med ytterligare ca 2miljarder kr. Kostnadema för bidrag vid arbetsmarknadsutbildningstiger kraftigt genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Blandstetens transfereringar till företeg genomförs flera förändringar Prop.1990/91:150 Mjölksubvenfionema, som uppgått till ca 2 miljarder Bilaga 1:1.1 kr., har tegits bort . Ett investeringsbidrag till bostedsbyggande införs 1991,då de särskilda reduceringsregleraa för mervärdeskatten påbyggnadsentreprenader slopas. Räntebidragen till bosteder reduceras; genomen extra upptrappning av den garanterade räntan; och fr.o.m. 1992 genomatt ett nytt bostedsfinansieringssystem (räntelån) börjar införas. Stetensutgifter påverkas också av regeländringar beträffende transfereringar inom denoffentliga sektom. Stetsbidragen till sjukförsäkringen sjunker genom sänktersättningsnivå och förväntet minskat antel sjukdagar. För att neutraliseraeffektema av skattereformen för den kommunala sektom skall 7,5 miljarder kr.1991 och . 1992 återföras från kommunema till steten. Genom entillfällig extra höjning av skatteutjämningsavgiften tillförs steten 3miljarder från kommunema näste år. I tebellen har stetsbidragen minskats meddessa belopp. Stetsbidragen till arbetslöshetskassoma ökar relativt kraftigt,trots att arbetsmarknadspolitiska åtgärder reducerar den öppna arbetslösheten. Denstetliga konsumtionen ökade i volym 1990. Timvolymen sjönk med ca 0,5%men kraftigt ökade inköp av varor och tjänster drog upp konsumtionen. Genombesparingar i den stetliga administrationen väntes den stetliga konsumtionenminska med knappt 1/1991 och 1992. Socialföräkringssektomomfetter allmän tilläggspensionering (inkl. löntegarfonder), allmänsjukförsäkring (inkl. föräldraförsäkring) samt arbetslöshetsförsäkring. Detfinansiella sparandet inom socialförsäkrings-sektom bester i stort sett avuppbyggnaden av allmänna pensionsfonden. De övriga delamas sparande ärobetydligt. Denallmänna tilläggspensioneringen (ATP) finansieras genom avgifter och avkastningpå AP-fondemas tillgångar, som huvudsakligen utgörs av räntebärande tillgångar.Sedan 1982 har pensionsutbetalningama varit större än avgiftsinkomstema och1989 uppgick underskottet till ca . Genom AP-fondemas inkomsterav räntor, utdelningar och skatter på ca . visade det fmansiellasparande ett överskott på ca . ATP-avgiften höjdes den 1januari 1990 . Höjningen bidrog till att avgiftsinkomstemabalanserade utbetelningama . Det finansiella sparandet ökade till drygt46 miljarder kr. Den1 upphörde lagen om vinstdelningskatt att gälla. På gmnd aveftersläpning av betelningar redovisas här ändå inkomster av vinstdelningsskattäven . Fr.o.m.1991 breddas avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifter till följd avskattereformen, men utbetelningama blir åter större än avgiftsinkom-steraa. Detfinansiella sparandet sjunker successivt , se tebell 10:5. Sjukförsäkringenfmansieras genom arbetsgivaravgifter och stetsbidrag. 1990/91:150Utbetebiingama till hushållen har ökat kraftigt till följd av Bilaga 1:1.1 sjukförsäkringsreformen och den förbättring avföräldraförsäkringen som genomfördes . Tabell10:5 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter -20,4 13,9 -41,3 -1,2 -2,9 -0,2 Transfereringar till hushåll Övriga transfereringar Konsumtion m.m. -0,5 -1,1 Källor: , ,och . Sänktersättningsnivå fr.o.m och minskande sjuktel medför attutgiftema inom försäkringen sjunker. Från införs enarbetsgivarperiod i sjukförsäkringen. Arbetsgivama överter då utbetelningamaför sjukersättningen de förste 14 dagama av en sjukdomsperiod. Därmed beräknasutgiftema för sjukförsäkringen minska med . Arbetsgivamakompenseras genom att sjukförsäkringsavgiften sänks med 1,9%.Avgiftssänkningen är beräknad så att den ska kompensera för både sjuklön ocharbetsgivaravgifter därpå. I kostnadema för sjukförsäkringen ingår även bidragtill privat och offentlig sjukvård samt läkemedelssubventioner. Dessa utgifterberäknas uppgå sammanlagt till ca . 1991 och 1992.Förändringaraa medför att stetsbidragen till sjukförsäkringen kan dras ned i åroch näste år. Utbetelningaraainom arbetslöshetsförsäkringen finansieras, sedan regleraa ändrades 1 juli1988, i stort sett helt av stetsbidrag. De utbetelda arbetslöshetsersättningamaökade något 1990 efter att ha minskat 1988 och 1989, då arbetslösheten gickned. höjs den högste dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringenårligen i takt med löneutvecklingen för industriarbetere. Den nu stigandearbetslösheten medför att utbetelningaraa väntes öka kraftigt . Denkommunala sektom bester av primär- och landstingskommuner samt församlingar ochkommunalförbund. har sektom haft ett negativt finansiellt sparande.Inkomsteraa har dock teckt de löpande utgiftema medan en del av investeringaraafinansierats med upplåning, försäljning av tillgångar eller neddragning avrörelsekapitelet. År1990 var kommuneraas finansiella sparandeunderskott ca . enligtde preliminära nationalräkenskapema. bättre änvad som beräknades i den preliminära nationalbudgeten. Minskade investeringaroch ökade försäljningar av festigheter m.m. bidrog till att hålla nereunderskottet. För åren 1991 och 1992väntes en kraftig förbättring av den kommunala ekonomin trots det rådandeskattestoppet. Det finansiella sparandet beräknas förbättras med nära 10miljarder kr. och sektom visa ett överskott på ca . 1992,se tebell 10:6. Tabell 10:6 Kommunernas inkomster och utgifter Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Bidrag från staten och soc ial försäkr ingssektorn -1,7 -14,0 -0,6 -9,9 -5,0 -8,3 I investeringar m.m. ingår förutom kommunala myndighetersinvesteringar även kommunala affärsverks investeringar, investeringar ipersonalbostäder samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark.Källor: , , ochfmansdepartementet. Denförbättrade finansiella situationen är en följd av den tvååriga eftersläpningenoch avräkningsförfarandet vid utbetelningen av kommunalskattemedel.Skatteinkomsteraa och 1992 stiger kraftigt till följd av de högalöneökningama . leder den fömtsedda dämpningen avlöneökningama till att de kommunala utgifteraa inte växeri samma snabba takt. Bidragfrån steten och socialförsäkringssektora stod för av kommuneraasinkomster . Stetsbidragen bester av allmänna och specialdestinerade bidrag.Skatteutjänmingsbidraget uppgår till . Dettebidrag finansieras delvis genom en avgift, som uppgår till förprimärkommunema och för landstingen. Näste år höjs avgiften med 11 öreför att finansiera den automatiska ökningen av skatteutjämningsbidragen.Dämtöver höjs avgiften tillfälligt med , vilket medför att ca 3 miljarderkr. dras in från kommunema 1992. I kompensation för slopandet av beskattningsrättenav juridiska personer erhåller sektom . För att neutraliseraskattereformens effekter på den kommunala ekonomin har , delsbidraget till kommunema avseende garantibeskattningen avskaffets, dels ensärskild skatt införts (avräkningsskatt). Skatten baseras på kommunemasskatteunderlag och beräknas uppgå till ca 6,5 7 1990/91. 1 saml Nr 150. 1991 ca 16miljarder kr. I tebellen har stetsbidragen Prop. 1990/91:150 minskats med dessa belopp. Despecialdestinerade stetsbidragen, som beräknas till ca . för1991 och ca . 1992, är kopplade till vissa verksamheter inomkommunema. Av bidragen till primärkommuneraa går hälften till skolutbildningen,till baraomsorgen och till äldreomsorgen och övrig social omsorg.Bidragen från socialförsäkringssektorn utgår till sjukvården och beräknasuppgå till ca . 1991 och 1992. Dekommunala utgifteraa bester till 3/4 av konsumtion. stegkonsumtionen ca 1,i volym. Därvid drogs konsumtionen ned av att inköpen avvaror och tjänster minskade något. och näste år telar det mindrestrama arbetsmarknadsläget för att det blir lättere att rekrytera personal tillden kommunala sektora. De kraftigt höjda lönekostnaderaa (en föjd av 1990 årsavtel) i kombination med det kommunala skattestoppet, väntes dock medföra enbegränsning av expansionen. Förbättringen av kommuneraas finanser 1991 och 1992är nämligen tillfällig. På lång sikt kvarster obalans med nu gällandefömtsättningar. Anteletsysselsatte i den kommunala sektora har utvecklats svagt under förste kvarteleti år enligt arbetskraftsundersökningaraa. beräknasarbetsvolymen i timmar öka med 0,. De minskade inköpen tyder påatt kommunema senarelagt vissa inköp. får nämligen kommuneraalyfta av mervärdeskatten på sina inköp. Dessa förväntes därför stiga relativtkraftigt , vilket drar upp ökningen av den kommunala konsumtionen tillknappt . Näste år beräknas konsumtionsvolymen öka med 0,. Dekommunala utgifteraa för inköp för konsumtion och investeringar reduceras nästeår med ca . till följd av det ovannämnda avlyftet avmervärdeskatt. Effekten på den kommunala ekonomin av avlyftet neutraliserasgenom att kommunerna ska återföra motsvarade belopp till steten. Beloppet ingårsom en del av den ovan nämnda avräkningsskatten. Denna, som nämnts ovan,beräknas på kommunemas skatteunderlag och är därför inte kopplad tillkommunemas faktiska inköp. Kommunema hade således möjlighet att tjäna på attsenarelägga inköp till /91. Utgiftemaför den kommunala konsumtionen dras också ned av de avgiftshöjningar (t.ex.kraftigt höjda patientevgifter) för kommunala tjänster som genomförts . Dekoirununla avgifterna är nämligen en avdragspost vid beräkningen avkonsumtionen. 11 Kapitalmarknaden Prop. Bilaga1:1.1 11.1Internationell ränte-och valutakursutveckling Underde har de stora OECD-ländemas ränteutveckling varit olikarted. 1Förente stetema har oron över styrkan i konjunktumedgången och omsorgen om detfinansiella systemet medfört att Federal Reserve fört en expansivpenningpolitik. Konflikten vid ökade osäkerheten hos företeg ochkonsumenter och under inledningen av 1991. /90 och fram till har den amerikanskadagslåneräntan, fed fund, sänkts till 6%.Marknadsräntorna avseende placeringar med kortere löptid har följt med inedgången. Som en bekräftelse på det lägre ränteläget för kortfristigaplaceringar har diskontot sänkts med sammanlagt enprocentenhet till . Obligationsräntoraa har däremot haft en mer stebilutveckling. För att stimulera kreditinstitutens kreditgivning, som på vissahåll varit mycket restriktiv, har federal reserve dessutom sänkt kassakraven. Äveni har räntoma fallit . Basräntan somuppgick till har successivt minskat till . I oktober 1990beslutede att pundet skulle inträda i växelkursmekanismen ERMinom EMS. innebär att pundet inte får avvika från decentralkurser som har bestemts gentemot de övriga medlemsstetemas valutor,t.ex. Tillskillnad från Förente stetema och Storbritennien har central-bankema i Tysklandoch istellet stramat åt penningpolitiken.