prop · GE03181 · 1990-12-31 00:00:00 — Det finns heller inga tecken på attkorttidsfrånvaron ökar - snarare tvärtom. För SACOs medlemsgrupper gäller iviss utsträckning att man snarare kan peka på "sjuknärvaro" och intesjukfrånvaro. Korttidsfrånvaro fungerar därför dåligt som signalsystem tillarbetsgivaren beträffande arbetsmiljöfaktorer som orsak. villi detta sammanhang också fästa uppmärksamheten på kvinnor nas situation i arbetslivet. Kvinnorna svarar för en stor andel av ökningen av sjuktalet. Kvinnor i yngre generation förvärvsarbetar i samma utsträck ning som männen men arbetsvillkoren har inte anpassats till kvinnors hem- och barnansvar, inte till deras annorlunda förutsättningar i fysiskt, psykiskt 147 ochsocialt hänseende osv. Socialförsäkringssystemet har i viss utsträckning Prop. kompenserat detta genom att ge en ekonomisk grundtrygghet vid egen eller 1990/91:181 barns sjukdom. SACOs bedömning är att införande av en arbetsgivarperiodkan bidra till en ökad risk för urval och selektering vid nyanställning somgrundar sig på andra kriterier än lämplighet för ett visst arbete. Kommitténs uppdrag och frågeställningar 1.SACOsgrundinställning är att det är posifivt och rimligt att kompensationsnivåernablir lika mellan olika grupper på arbetsmarknaden. I sammanhanget bör man dockerinra sig att tidigare avtalskonstruktioner grundat sig på att vissapersonalgrupper har avstått från andra förmåner för att få tryggadesjuklöneförmåner. ser mycket allvarligt på att man genom olika åtgärderbeskär den fria avtalsrätten. Vi ställer oss också frågande till hur man skakunna förhindra eller övervaka att de nya ersättningsnivåerna för sjukpenninginte överstiger de som godkänns att arbetsgivaren får betala. 2.Beträffandefrågan om sjuklönegaranti så är detta så vitt känt inget stort problem för SACOsmedlemsgrupper finner det naturligt att frågan löses i enlighet medsynpunkterna i kommittédirektivet. 3.Ursamhällssynpunkt är det viktigt att ha kontinuerlig och god information omsjukfrånvarons omfattning och utveckling - detta förutsätter att arbetsgivarnai ett system med arbetsgivarperiod åläggs skyldighet att rapporterasjukfrånvaron till . Konsekvenserna med hänsyn tillförsäkringskassornas nya basdatasystem FAS 90 kan vi inte bedöma menförutsätter att frågan blir uppmärksammad. ser det som ytterst viktigt attden enskildes integritet beaktas när det gäller frågor som rör läkarintyg m.m.Sådan information kan enligt vår bedömning endast hanteras avförsäkringskassan. Den s.k. personaladministrativa tystnadsplikt somsekretesslagen anger, anser inte vara tillräcklig i detta fall. har noterat att ett ytterligare skäl för att införaarbetsgivarperiod skulle vara att man därigenom frigör avsevärda resurser hosförsäkringskassorna för att fortsätta det redan påbörjade arbetet med tidigrehabilitering. menar att dessa för kassorna delvis nya arbetsuppgifter,förutom utbildningsinsatser, också kräver omfattande tillskott av medicinskoch beteendevetenskaplig expertis. Yttrande av SAF Prop. AEckerhall 1990/91 181 Synpunkter till kommittén för prövning av vissa frågor beträffandearbetsgivarperiod SAFanser det angeläget att sjukförsäkringen läggs om så att varje sjukfall börjarmed en arbetsgivarperiod under två eller . I och för sig bordestatsmakterna redan ha tagit ett helhetsgrepp med arbetsgivarperiod och enfullständig samordning av arbetsskadeförsäkringen fillsammans med de nyligenaviserade förslagen om en effektivare rehabilitering av sjukskrivna ochförtidspensionerade. Det är emellertid viktigt att en arbetsgivarperiod inteförsenas ytterligare. SAF utgår nu från attriksdagens beslut ligger fast med följd attarbetsgivarperiod införs . Nedanstående synpunkter knyterdärför endast an fill de utredningsuppgifter som kommittén har fått. SAF utgårockså från att förändringen till arbetsgivarperiod kommer att genomföras kostnadsneutralt,dvs. på det sätt som socialdemokraterna och kom överens om i april1990. Imotiven till en lagstiftning måste framhållas, att det är angeläget bl.a. av rättviseskälatt alla arbetstagare och försäkrade hamnar på en lika ersättningsnivå.Statsmakterna bör skriva in en uttrycklig förväntan att arbetsmarknadensparter visar följsamhet. Det bör fömtsättas att eventuella sjuklönekollektivavtalsom föreskriver högre ersättning än vad statsmakterna utgår ifrånomförhandlas. Statsmakterna bör ocksåmarkera att man noggrant kommer att följa frågan om lika och rättvisersättningsnivå för alla. Av kommittébetänkande, proposition ochutskottsbetänkande bör framgå att erforderliga åtgärder kommer att vidtas omdet skulle visa sig att någon eller några av arbetsmarknadens parter inteskulle följa de intentioner som har meddelats av statsmakterna. Med sådana skrivningar ochuttalanden borde förutsättningarna vara goda för att sjuklöneavtalen skallhålla sig inom de ramar som statsmakterna anger. Om någon arbetsmarknadspartändå skulle försöka genomdriva icke önskvärda avtal bör statsmakterna kunna vidtakorrigerande åtgärder. Lagtextenskulle, med anknytning fill bestämmelserna i efter , kunnautformas på följande sätt: Arbetstagarehar rätt till ersättning av arbetsgivare för inkomstbortfall vid sjukdom(sjuklön). Sjuklönenutgår i varje sjukperiod x % och fr.o.m. denfjärde sjukdagen y % av den lön som arbetstagaren skulle ha fått frånarbetsgivaren om han hade fullgjort sina arbetsuppgifter. Deförsta dagarna bör emellertid vara karensdagar och därefter kan ersättningsnivånvara lika . 2 Sjuklönegaranti Prop. Sedanflera år finns ett system för hur eventuella tvistefrågor om sjuklön 1990/91:181skall lösas. Detta system är väl beprövat och kan användas även om sjuklö-Bilaga 5 nen blir större än vad den är . I normalfallet blir detden anställdes uppgift att han har varit sjuk som gäller. Denna uppgiftkompletteras senast på åttonde dagen med ett yttrande från läkare. Om det finnsskäl bör läkarintyg kunna krävas tidigare. Skulle parterna i något fall intevara eniga beträffande arbetsgivarens skyldighet att betala sjuklön kannuvarande system med förhandlingar och slutligt avgörande av arbetsdomstolenanvändas. INorge har man löst frågan genom att tillsätta en särskild nämnd med uppgift attavgöra tvister mellan arbetsgivare och arbetstagare. Endast ett 50-tal ärendenper år anmäls för prövning till denna nämnd. Den svenska förhandlingsordningenär ändamålsenlig och behöver inte kompletteras med någon särskild nämnd. Omarbetsgivaren går i konkurs och på grund av det inte kan betala sjuklön kanden anställde i stället få sin sjuklön enligt nu gällande regler för lönegarantin.Det finns således ingen anledning att försöka finna någon ny lösning för dennasituation. Endastcirka ett av tio sjukfall varar än . blirsåledes befriad från handläggningen av uppemot 10 miljoner sjukfall . längre sjukfallen kan de försäkrade vända sig till för attfå fortsatt ersättning. Det blir i det sammanhanget naturligt att den försäkrade,på samma sätt som sker, lämnar nödvändiga uppgifter om sjukfallet tillförsäkringskassan. Sådana uppgifter bör inkludera uppgift för inkomst, vilkensedan kan läggas till grund för beräkningen av sjukersättningen frånförsäkringskassan. Om detta sker kan nuvarande förhandsregistrering av SGI slopas.Om osäkerhet skulle föreligga beträffande inkomsten finns det alltid möjlighetför att få information från arbetsgivaren. Omdet för t.ex. rehabiliteringsändamål skulle anses erforderligt med ytterligareuppgifter om de försäkrades sjukdomar finns det möjlighet att låta läkare ochtandläkare skicka en kopia av det utfärdade intyget till försäkringskassan.Läkarintyg bör innehålla uppgift om sjukdom och helst även sjukdomsorsaker.Intygen kan tas emot och sorteras centralt. Frånsocialdepartementet har tidigare diskuterats förslag om skyldighet förarbetsgivare att anmäla samtliga inträffade sjukfall. En sådan ordning måsteanses medföra "mera våld än nöden kräver". Korta förkylningsfall o.d.på en eller har som regel knappast någon betydelse för detrehabiliteringsarbete som skall medverka i. Omman vill skaffa sig kännedom om det allmänna sjukdomsförhållandet i landetfinns det möjhghet att genom t.ex. urvalsundersökningar regelbundet få kunskapom detta. Yttrande av TCO Prop Bilaga 5 Arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen TCO anser att frågan om införande av en arbetsgivarperiodinom sjukförsäkringen har hanterats på ett undermåligt sätt. Den ekonomiskatryggheten vid sjukdom är uppbyggd på en i botten lagstadgad rätfighetfinansierad via arbetsgivaravgiften, dvs. intjänade lönemedel och utgår så gottsom uteslutande till löntagarkollektivet. Denna solidariskt finansieradelagfästa rätt till ekonomisk trygghet vid sjukdom har därutöver kompletteratsmed en kol-lekfivavtalsreglerad avtalsersättning. Trots detta har parterna påarbetsmarknaden inte beretts möjlighet att delta i utredningsprocessen. Härfill kommer att förslaget forcerats fram på felaktigagrunder av vad avser såväl omfattningen och förläggningen av sjukfrånvaron somkunskapen om vilka grupper som drabbas av utslagningen i arbetslivet. Förslaget om införandet av lagfäst sjuklön för de första14 dagarna av en sjukperiod uttalades i regeringsförklaringen den 7 mars 1990.Den 28 juni 1990 remitterades ett förslag fill lagrådet. Detta förslag fickmycket stark kri-fik av lagrådet . Lagrådet påpekade bl.a. attdet var en brist att förslaget inte remissbehandlats i sedvanlig ordning utanbygger på en skiss i ett av dåvarande sjukpenningkommitté avgivet betänkande1981. Ett förslag som då remissbehandlades och befanns ogenomförbart. Dennakritik ledde till att förslaget tillfälligt drogs tillbaka , samfidigtsom det från nu gällande försämrade sjukförsäkringsförslagetpresenterades. En lagkonstruktion med tänkt kollektivavtalspåbyggnad, men mankränker den fria förhandlingsrätten eftersom nivån på det möjliga avtaletregleras i lagen. Trots kraftig krifik har //91 ingakontakter tagits med parterna förrän dessa med kort varsel kallas till en hearingden varefter kommittén skall ha slutsammanträde ochförslag avges . TCO har uppfattningen, som bl.a. framfördes i yttrandetöver arbetsmiljökommissionens betänkande att frågan om införande av enarbetsgivarperiod med sjuklön inte kan ses som en separat åtgärd. TCO anseratt det krävs ett samlat grepp över en rad åtgärder för att främja arbetslinjeni svensk politik. Hit hör stora delar av de förslag somarbetsmiljökommissionen utarbetat, arbetslivsfondens arbete,försäkringskassornas och andra samverkande myndigheters ökade engagemang ochmöjligheter i rehabiliteringsarbetet, FAS 90 samt en eventuell samordningmellan arbetsskadeförsäkringen och sjukförsäkringen. TCOs syn på arbetsgivarperiod Även om utredningen inte haft till uppgift att prövafrågan om arbetsgivarperiod som sådan framstår det som en nödvändighet attinledningsvis kort redovisa motiven för att TCO avvisat denna. Enarbetsgivarperiod angriper inte huvudproblemen inom sjukförsäk ringen, dvs. de långa sjukskrivningarna och utslagningen från arbetsmarkna den. Kostnaden för sjukfall längre än , dvs. längre sjukfall, kommer 151 att ligga kvar inomsjukförsäkringssystemet liksom de av de försäkrade Prop. som uppbär merparten avsjukpenningkostnaden. Regeringenstidigare aviserade förslag om ett införande av en arbetsgivar- Bilaga 5 periodär ett avsteg från en allmän och generell sjukförsäkring där alla omfattas avsamma villkor och lag. Två grupper kommer att finnas, en som har arbetsgivarperiodoch en som omfattas av den allmänna försäkringen. Den senare gruppen kommer attinnehålla dem som har en svagare ställning på arbetsmarknaden, personer medsämre hälsokonstruktion, arbetslösa, tjänstlediga och studerande. Vi kommer attha ett A- och ett B-lag som hälsotillstånd, kön, barnantal, ochcivilstånd kommer att bli ett större urvalskriterium vid rekrytering. Dennagrupp kommer vid lågkonjunktur att få det mycket svårt att över huvud tagetkomma in på arbetsmarknaden. Vi kommer att få en frånvaroförsäkring för de somomfattas av det allmänna systemet. En frånvaroförsäkring vars materiellainnehåll kommer att stå helt utanför samhällets insyn och kontroll. Ettinförande av arbetsgivarperiod kommer att kombineras med sänktsjukförsäkringsavgift. Nuvarande solidariska finansiering av sjukförsäkringenvia arbetsgivaravgifter innebär en omfördelning från hög- till låginkomsttagare,från män till kvinnor, från friska till sjuka. En sänkning av arbetsgivaravgifteninnebär att höglöneföretag/branscher, vilka så gott som uteslutande redan idagsläget har mycket låg frånvaro, får en kraftig reducering avarbetsgivaravgiften, men en mycket ringa kostnad för arbetsgivarperioden.Medan däremot personalintensiva låglöneföretag/branscher med hög och iblandopåverkbar frånvaro får en kostnad för arbetsgivarperiod som överstiger denminskade arbetsgivaravgiften. Samfidigtsom intäkterna till sjukförsäkringssystemet minskar kommer som tidigare nämntsde av de försäkrade som uppbär av sjukförsäkringskostnaderna att varakvar i det allmänna systemet. Genom det minskade inkomstunderlaget för detallmänna systemet kan det bli omöj-hgt att behålla nuvarande nivåereller regler för sjukpenning inom det allmänna systemet. Lika behandling av olika grupper Ensjuklön vid införande av en arbetsgivarperiod är en del av anställningsvillkorensom måste omfattas av den fria och okränkbara förhandlingsrätten. Redanförändringarna från är ett indirekt kollektivavtalsförbud.Frågan om arbetsgivarperiod och sjuklön ställer därför frågan om kollektivavtalsförbudpå sin spets. TCOvill därför erinra om att denna fråga riksdagsbehandlades varviddåvarande statsråd motiverade sitt ställningstagande att inte kränka den friaförhandlingsrätten på följande sätt: "/samråd med chefen för och med statsrådet vill jag i den frågan anföra följande. Under sjukpenningskom mitténs arbete utreddes och diskuterades i vad mån man kunde och borde söka säkerställa likabehandling av alla arbetstagargrupper genom lagstift ning, närmast genom aU i lag ogiltigförklara avtal om kompensation för den ökade självrisken i sjukförsäkringen. Kommittén fann att det var rättsligt 152 möjligt alt genomföra en sådan lagstiftning men avrådde avflera skäl. av dem var osäkerheten om hur effektiv en sådanlagstiftning skulle bli. Ett 1990/91:181 annat, det främsta, var att en lagstiftningav denna innebörd skulle innebära Bilaga 5 ett ingrepp i den hävdvunnaförhandlings- och avtalsfriheten på arbetsmarknaden. Två principer står här emot varandra. Den ena är att allabör behandlas lika ifråga om grundläggande trygghetsförmåner. Den andra är attarbetsmarknadens parter skall vara fria att förhandla och träffa avtal omlöner och andra slag av ersättningar till arbetstagarna. Enligt min mening börinte intresset av an säkerställa den första av dessa principer få leda till gör avkall på den andra." TCO anser att den ekonomiska tryggheten vid sjukdom skallfinansieras solidariskt och bygga på inkomstbortfallsprincipen. Den störstagarantin för att alla kommer att behandlas lika erhålls inom ett system sombygger på en allmän och generell försäkring som omfattar alla på lika villkor.Härutöver kan parterna - om skyddet inom det allmänna systemet inte blirtillräckligt -i mån av förhandlingsutrymme teckna kompletterande avtalsskydd.Dvs. möjligheterna att åstadkomma lika villkor är störst inom en solidarisktfinansierad allmän försäkring som bygger på inkomstbortfallsprincipen eftersombehoven av kompletterande avtalslösningar då blir begränsade. De kompletterandeavtalslösningarna är en del av anställningsvillkoren och måste omfattas av denfria förhandlingsrätten. I händelse av ett införande av en arbetsgivarperiod medsjuklön vilket avvisas av TCO måste en sjuklönegaranti lagregleras. Tvist omrätt fill sjuklön måste enligt TCO prövas gentemot den lagsfiftning och praxissom finns i sjukförsäkringen vad avser sjukdomsbegreppet och arbetsförmågansnedsättning i förhållande till det arbete som den enskilde har. Tvist om eneventuell sjuklöns storlek måste däremot betraktas som en lönetvist och prövasenligt gängse arbetsrättsliga regler, dvs. om enighet inte nås genom en slutligprövning i arbetsdomstolen. I avvaktan på en tvists avgörande måste enligt TCOsuppfattning ges tolkningsrätt av rätten till sjuklön enligt AFLsgrunder. I och med att gör bedömningen att den enskilde ärberättigad till sjuklön måste kassan också tills vidare ta överersättningsansvaret gentemot den enskilde. Den enskilde skall inte stå utanersättning tvisten löses. Vid avgörande av tvisten bör det sedanåläggas att återkräva den av kassan förskotteradeersättningen för arbetsgivarens räkning. I händelse att försäkringskassanstolkning varit fel när man åtog sig driva tvisten, bör utgiven ersättningavskrivas, såvida tolkningen inte skett på ett av arbetstagaren avsiktligtfelaktigt eller bedrägligt avgivet underlag. TCO anser det som mycket angeläget att det finns enheltäckande offentlig statistik över sjukfrånvaron ochsjuktals/ohälsoutvecklingen. ,._, Ett oaveftergivligt kravvid ett eventuellt införande av arbetsgivarperiod Prop. och sjuklön ärdärför att samtlig sjukfrånvaro inrapporteras till försäkrings- 1990/91:181kassan. Här torde lärdom kunna tas av , som saknar heltäckande sjuk- Bilaga 5 frånvarostatistik, vilket är ett stort handikapp vid framtagning avsåväl forsknings- som beslutsunderlag till riksdag och departement somunderlag för beslut regionalt och lokalt inom den offentliga och privatasektorn. TCOavvisar alla ingrepp i den fria förhandlingsrätten. TCO är mycket kritisk tilldet sätt på vilket aviserat förslag om arbetsgivarperiod och sjuklön arbetatsfram. TCO redovisar att den bästa grunden för en ekonomisk likabehandling avsamtliga sjukpenningberättigade vid sjukdom är ett bibehållande av ensolidariskt finansierad allmän och generell sjukpenningförsäkring som byggerpå inkomstbortfallsprincipen. TCO avvisar ett eventuellt förslag om enarbetsgivarperiod, men framför i händelse av fullföljande av regeringensuttalande om en sådan period ett krav om lagfäst lönegaranti, tolkningsrätt avrätten till sjuklön av enligt AFLs grunder samt regler föråterbetalning av förskotterad ersättning. Slutligen anser TCO, att det församhällets möjlighet att följa sjuktals- och ohälsoutvecklingen måste vidinförandet av en arbetsgivarperiod och sjuklön samtlig sjukfrånvaroinrapporteras till . TJÄNSTEMÄNNENSCENTRALORGANISATION (TCO) 1990/91: Propositionen................................................................ ......... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll .......................... 1 Propositionens lagförslag.............................................. ......... 4 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18 april1991 .. 27 2Nuvarandesjukpenningregler............................... ......... 31 3Avtalsbaseradersättning vid sjukdom.................... ....... 33 4Nytt system förersättning vid korta sjukfall m.m.... 36 4.4Sjuklönensstorlek m.m.................................... 42 4.5Sjukanmälan ochförsäkran ............................. 45 4.7Anmälnings- ochuppgiftsskyldigheten för arbetsgivare .. 48 4.9Särregler medhänsyn till arbetstagare med särskilt omfattande sjukfrånvaro 51 4.10Ersättning frånförsäkringskassan vid tvist om sjuklön .. 53 4.11Försäkringsmöjlighetför små företag............... ....... 57 4.12Bestämmelser omrättegången m.m................ 59 6Ikraftträdandeoch kostnader................................. 64 6.1Ikraftträdande.................................................. ....... 64 6.2Ändring avarbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen 65 8Specialmotivering.................................................... ....... 67 8.1Förslaget tilllag om sjuklön.............................. 67 8.2Förslaget tilllag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 88 8.3Förslaget tilllag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (LAF) 91 8.4Förslaget filllag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP) 92 8.5Förslaget tilllag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare 92 8.6Förslaget filllag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närstäendevård.............................................. ....... 93 8.7Förslaget tilllag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter 93 8.8Förslaget tilllag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 94 8.9Förslaget tilllag om ändring i lagen (1990:327) om skatteavdrag från sjukpenning m.m 95 8.10Förslaget tilllag om ändring i studiestödslagen (1973:249) 95 9Hemställan................................................. 95 Prop.1990/91: 10 Beslut....................................................... 95 Bilaga1 Sjukpenningkommitténs skiss fill utformning av ett sjuk lönesystem .......................................... 96 Bilaga2 Sammanställning av remissyttranden över sjukpenning kommitténs betänkande (SOU 1981:22) Sjukersättnings frågor ................................................. 99 Bilaga3 Förslaget till lag om sjuklön i lagrådsremissen 108 Bilaga4 Lagrådets yttrande............................... 113 Bilaga5 Betänkande av sjuklönekommittén (SOU 1991:35) 125 gotab 98460, Slockholm 1991 . r--