prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — vo in Tf tx Tf W1 i ro r cs vo 0 vo Tf ro vo r-. 00 vo 00 t------- 1 0 CN CN f CN in Q 00 vo vo 00 Tf Tf 0 ro CO ro Tf CN (- ro t ro »o ro ro 0 vo Tf t- vo CO CN 1 0 0 CN r~ vo in ro Tf 000 >o 00 vo 00 0 00 00 00 m « 0 m Tf 1 m c 0 r- Tf (N| vo ov r~ 0 00 Tf ov Tf in Tf Tf Tj. OQO rN Ov ro 00 0 r 1 ro tN r- Tf 00 -H vo in in Tf K ov r vn Tf ro CN 0 "VO ro Q 00 BO 00 0 0 ro t Tf iö I 00 00 r f Tf ro cjv ov 00 ro 00 Tf Tf Tf CN CN 00 0 -H .-., 5 00 CO Ti- Ov in r r vo 00 vo ro r- vo Tf ■<»■ CN Tf ro CN ~.. 1990/91:100 Bilaga1.3 ■* m w I -o : c t oj u .. o S c 2 ■a 2 J2 a* <2 60 3 -.2" x: :a 5 3 o-c 00 1990/91:100 Bilaga1.3 ;9 "a :3 HB Ji 4- + + + + + + + -- I II I I I I \Ow»nr-r-r*0\Cvfnrir 00 r- »o -rr < nCvOTriOOooo " rr4 oririr-rcnrir* \OMvooooo»n »nr-»i/io (nr-'«noo »ooor-oooo _. «(if< (-.| + + + ++++ .+ , , , I II I II I I II I I I II I I II I II I I r ov -1- -I- II I I l?i in 1/1 Q (N »o «n 00 r 00 00 i/ oo Tf >o II I2882S85;? n-Orr-- vor-O I OvorimO\NO-rOr)- r) O O r v rl r rt m TT .++ ,"?+ , +T + . I I I IcKöoo-Osm oo»nr-' «nO\ -t--H- , -I- , + + f*l ~" ÖN ~" OO OO + + + + ++ . r-oo\OvOTro*0'"0»n'r vOrf-OOrJooOONrtw-i 00f»ooO(*0■T00(nm - r- m n - m 8 Q lO Q -T »/-ftnroroovoiooooo oooooo-vO »n-Ovri r» ri f<\ m r m ri f I »omrnnoooooOOOO »o vo r n n ri rl r tn vOu-»nrir~immmmn OQ»nw-i»no*0-rc >o o ri ri ri < ri ri o O n Oi v. ©'ooOrmCv-OtOoo nn vo oooofTrc* 00\OvTrr\ÖoovnON ri-f>nn«n r-tj-vo + + + + + + + ,+ , , . \o o "n I" I =5 00»nQQ>n\Ooo*r"OinriQOriT Orföooo rmOwri m m n n oo r) ON n VI o\ + ++ + + +++ . in "O o f* *0 n + + + + + *n»noor-'nooooo*voov»nri rioor*-mmOvrrmmm0 Osoor-o O "-cyioovo « (-i_ri «,« rn-rr no vovööö soONOvn rinr-oou-)- rt ri >nm r.| +++++,+ .......... c/5 to Ov ri rl Ov r- n OnvO Ov f- ri ooovO rimT>nvorcxJO\ O r-roooooooooooooooooooo oorioooo*mvO»0 + + ++++ + + + :« ooOnQ nmrrworooON t- r*r*oooooooooooooooooooo Q, = OU 1990/91: 100 1 Den ekonomisk-politiska strategin i sammanfattning 1 2Den ekonomiska utvecklingen 10 1 Statsbudgeten budgetåren 1990/91 och 1991/92 36 3Statens lånebehov ochstatsskuldens förändring 44 5Budgetering exkl, /92 46 6Utvidgad försöksverksamhet medlån i för 7Finansiell styrning avstatsförvaltningen 50 8Redovisning av verksamheten medstatliga garantier m.m. för /90 62 9Lönenivån i anslagsberäkningama 66 Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget Bilaga 1.2 Utdrag ur RRV:s inkomstberäkning Bilaga 1.3 Vissa, tabeller rörande denstatsfinansierade utvecklingen, m.m. I 1990/91. Regeringens proposition1990/91:100 Bilaga 2 1 1990/91. Bilaga 2till budgetpropositionen 1991 1990/91:100Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1991 1bilaga 2 behandlas frågor om utvecklingen av den offentliga sektorn. Inledningsvis redovisas de allmännautgångspunkterna för regeringens arbete med att utveckla den offentligasektorn. Vidare lämnas en redogörelse för olikautvecklingsinsatser inom den statliga och den kommunala sektorn. Reformarbetet inom den statliga sektorn får ocksåkonsekvenser för den statliga administrationen. Ett treårigt program skallgenomföras där den statliga administrationen genom strukturella förändringarreduceras . En del av dessa förändringar redovisas i bilagan. Verksstyrelsernas befogenheter och ansvar skallutredas, bl.a. mot bakgrund av att ansvaret för en ledamot av en sådanstyrelse är oreglerat. Inom ramen för den nya budgetprocessengenomförs en första fördjupad prövning av vissa myndigheter. Åtgärder aviserasför att effektivisera den årliga revisionen. En översyn av konkurrensutsattaffärsverksamhet hos förvaltningsmyndigheterna skall göras. Syftet är attutveckla riktlinjer för val av verksamhetsform för sådan verksamhet. (C 1989:03) skall i sittfortsatta arbete med att se över bl.a. statliga regleringar uppmärksamma fråganom alternativa verksamhetsformer i den offentliga sektorn. Inom den kommunala .sektorn har ett särskiltförnyelseprojekt startat i län, i samverkan mellan civildepartementetoch samtliga kommu- ner, ochlänsstyrelsen. Förslag till lagstiftningsåtgärder har lagts Prop.1990/91:100 fram för att på försökmöjliggöra en ny organisation för hälso- och sjukvår- Bil. den, den s.k.Dalamodellen. För att ytterligare fördjupa kontakterna mellan företrädareför regeringen och ledningarna för de båda kommunförbunden Ett arbete har inletts för att belysa utvecklingen avproduktivitet och effektivitet i den kommunala sektorn. Regeringen avser att presentera ett förslag till nykommunallag som syftar till att underlätta förändringsprocessen i kommuner ochlandsting. Frikom-munförsöket kommer att utvärderas. Avslutningsvis behandlas regeringens arbete medregelreformering och delegering, d.v.s. arbetet med att dels begränsa antaletregler och höja reglernas kvalitet, dels delegera beslutanderätten iförvaltningsärenden från regeringen till domstolar och andra myndigheter. Till protokollet i detta ärende har förts tvåbilagor, nämligen en sammanställning från statsrådsberedningen om resultatetav regeringens arbete med regelreformering och delegering samt ensammanställning från om regelbeståndet ochregelregistreringen. Denoffentliga sektom har expanderat i snabb takt. Det har kunnat ske genom ökadeskatteinkomster till följd av höjda skattesatser och en snabb ekonomisktillväxt. har de offentliga utgifterna fördubblatssom andel av BNP. Skattetrycket har nått en sådan nivå att det måste sänkas.Dessutom har tillväxttakten i samhällsekonomin successivt avtagit. finnsdet risk för att den ekonomiska tillväxten helt uteblir. har vi kunnat bevittna den kanskelängsta sammanhängande högkonjunkturen . har dock de svenskapriserna och lönekostnaderna ökat snabbare än i våra konkurrentländer. Det harlett till en successivt urholkad konkurrenskraft för industrin och entilltagande oro över den svenska ekonomins utveckling. För att komma tillrättamed problemen krävs en snabbare ökning av produktiviteten och att kostnadsökningarnadämpas. Det är mot denna bakgrund nödvändigt att föra en stram finanspolitikmed direkta besparingar och omprioriteringar av de offentliga utgifterna.Utgiftstrycket måste sänkas för att möjliggöra en sänkning avskattetrycket. Den förnyelse av den offentliga sektorn somutvecklingen kräver bör bedrivas från vissa grundläggande utgångspunkter. Välfärdspolitikens mål ligger fast. Sjukvård, skolaoch barnomsorg skall vara tillgänglig för alla på ett likvärdigt sätt. Allaskall ha rätt till trygghet vid ålderdom, handikapp och sjukdom. Den offentligasektorn skall finansieras solidariskt. Den offentliga sektorn skall bidra till en starksamhällsekonomi. Utbildning och arbetsmarknadspolitiska åtgärder skallutformas till nytta för såväl den enskilde individen som för ekonominsutveckling i stort. linjenskall vara vägledande vid utformningen av socialförsäkringen. För- Prop.1990/91:100 värvsarbete skall underlättas av en väl utbyggd bamomsorg. Utgiftsexpansionen måste dämpas. För att tillgodosenya eller ändrade behov krävs att resurser i ökad utsträckning frigörs inom denoffentliga sektom. Detta måste ske genom såväl omprioriteringar som effektiviseringar.Det innebär bl. a. att åtgärder måste vidtas i transfereringssystemen för attminska takten i utgiftsökningarna. Utrymme kan därigenom skapas för nödvändigasamhällsinvesteringar i t. ex. vägar och järnvägar. Vidare måste kommunernasoch landstingens verksamheter anpassas till vad som långsiktigt kan finansierasutan skattehöjningar. De offentliga verksamheterna måste anpassas tilllokala förhållanden och enskilda medborgares behov och önskemål. Det innebär enfortsatt decentralisering och delegering som detalj regler avskaffas.Därigenom ges de verksamhetsansvariga större utrymme för anpassningar tillmedborgamas önskemål. Från dessa grundläggande utgångspunkter bör förändringsarbetetinom den offentliga sektorn drivas vidare enligt följande riktlinjer. Denoffentliga sektorns utbyggnad har skett för att tillgodose medborgarnas behovav trygghet och service. 1 ett föränderligt samhälle är det naturligt attregelbundet pröva om verksamheterna uppfyller de mål och löser de problem somde byggts ut för. Med ciet nya statliga budgetsystemet har regeringen skaffatsig ett viktigt instrument för ett sådant arbete. De omprövningar som kommeratt krävas måste dock ske på såväl statlig som nivå. Utgångspunktenför omprövningarna måste vara att kärnan i den offentliga sektorn i förstahand skall värnas rättsväsende, försvar, omsorg, vård, utbildning ochekonomisk trygghet vid ålderdom, handikapp och sjukdom. Det hindrar inte attförändringar och effektiviseringar måste ske även inom dessa områden. Nyafinansieringsformer skall sökas för den offentliga sektom. Förnyelsen avinfrastmkturen är en nödvändig förutsättning i arbetet med att stärka svenskkonkurrenskraft. Utbyggnad och vidmakthållande av infrastrukturen innebärstora kostnader. Medel för dessa investeringar kommer inte i sin helhet attkunna tillföras via statsbudgeten. Därför måste medfi-nansiärer sökas. Det ärockså rimligt mot bakgrund av att investeringarna i infrastmkturen ofta gerfördelar för berörda branscher, företag samt kommuner och landsting. De avgifter som medborgarna betalar församhälleliga tjänster måste prövas kontinuerligt. Avgifter kan användas i tvåsyften: dels för att bidra till finansieringen av verksamheten, dels för attstyra inriktning och omfattning. Avgifternas nivå bör prövas mot bakgmnd avsåväl de samhällsekonomiska fömtsättningama som förändringar i medborgarnasinkomstförhållanden. Den gmndläggande principen att ingen skall behöva avstå från vård, omsorg ochutbildning på gmnd av begränsad betalningsförmåga Prop. 1990/91:100 ligger dock fast. Denoffentliga sektoms verksamheter utsätts sällan för konkurrens. Iverksamhet som inte är konkurrensutsatt finns inte samma effektiva spärrar motkostnadsökningar, m.m. Den offentliga sektom måste därför utsättas för mermarknadsliknande fömtsättningar. Det innebär att producent- ochbeställarrelationer bör utvecklas. Entreprenader och upphandling bör prövassystematiskt i den offentliga verksamheten. Det skapar utrymme för altemativaproduktionsformer och olika lösningar. Entreprenadverksamhet låter sig välinordnas i nom ramen för den generella välfärdspolitiken. Byråkratioch detaljstyrning av verksamheterna skall minska. Uppbyggnaden av viktigaverksamheter i den svenska välfärden, t. ex. utbildning, har krävt samordning,enhetlighet och pådrivande instanser. Därför har betydande administrativaresurser och regelverk byggts upp. Detta uppbyggnadsskede är i huvudsakgenomfört. krävs flexibilitet, omprövning och anpassning till lokalaförhållanden. Därför måste beslut och ansvar delegeras till den personal somarbetar närmast användama av olika verksamheter. Det kräver att målen förverksamhetema preciseras och att uppföljnings- och utvärderingssystemutvecklas. Det innebär att byråkratin kan minska, administrationen skäras ned,beslutsvägarna kortas och antalet styrande regler minska. Medborgamasmöjlighet att välja mellan olika ahernativ skall öka. En ökad valfrihet gör attmedborgarnas individuella önskemål kan tillgodoses i ökad utsträckning.Beslutsfattarna får också signaler om vilka verksamheter som fungerar bra ochvilka som fungerar mindre bra. Altemativa verksamhetsformer som entreprenaderoch kooperativ ger ökade fömtsättningar för en reell valfrihet. Det kan därförbidra till en högre grad av måluppfyllelse i den offenliga sektorn. En ökadvalfrihet bör kompletteras med s. k. bmkarinflytande för dem som utnyttjaroffentlig verksamhet. 2 Den offentliga sektorn i ett internationellt perspektiv Jämförtmed de flesta andra länder har en stor offentlig sektor. De offentligautgifternas andel av BNP är högre än i vår omvärld. Även den offentligakonsumtionens andel av BNP är högre än i något annat OECD-land. Skillnadernainom är dock avsevärda. Denoffentliga sektorns omfattning, stmktur och utvecklingstendenser varieraravsevärt mellan olika länder. Möjligheterna att göra meningsfulla jämförelseroch analyser försvåras dessutom av tillgången på jämförbar statistisk. Detgäller inte minst i vilken utsträckning socialförsäkring och transfereringaringår i den offentliga sektorns utgifter. När det gäller de västerländskaindustriländerna ger OECDs material vissa möjligheter till jämförelser. var de offentliga utgiftema i Sverigeungefär av samma omfattning som i övriga OECD-området. Under de följande tvåårtiondena växte de offentliga utgifterna i snabbare än i samtligaövriga länder och nåddes maximum, av BNP. Därefterhar tillväxten i de offentliga utgifterna varit lägre än BNP-tillväxten. 1OECD-Europa och i de övriga nordiska länderna har de offentliga utgifternasandel av BNP fortsatt att öka, men i lägre takt än tidigare.Under större delen av har således skillnaderna minskat mellanSverige och övriga i . 1990/91:100 Bil. Offentliga utgifter i procent av BNP 1960 -1988 Denoffentliga konsumtionen är den del som vuxit snabbast. Transfereringarna harockså vuxit snabbt i förhållande till BNP, men inte avsevärt snabbare än iandra länder. Transfereringarnas andel av BNP är endast något högre iSverige. Transfereringarna till den privata sektorn är i flera länder högre äni . De offentliga investeringamas andel av BNP har successivt minskatoch ligger numera på en lägre nivå än i och de övriga nordiskaländerna. Offentligautgifter i procent av BNP 1988 , ■ -, ■ -, ■ - Prop.1990/91:100 Bil. lH Transfereringar därav socialförs.Konsumtion nvesteringar Danmarkoch har i likhet med höga offentliga utgifter, medan Finlandligger på en lägre nivå än många andra länder i . Den offentliga konsumtionen utgör i vårt land 26 %av BNP jämfört med för de övriga nordiska länderna och somgenomsnitt för . ligger på samma nivå som ,medan och endast ligger något över nivån i . Andelen offentligt anställda är högst i ,men ligger på en hög nivå även i och . Den främsta orsaken till stora offentligasektor är att vi valt en generell välfärdspolitik med offentliga åtaganden.Till skillnad från flertalet västländer bedrivs nästan all vård, omsorg ochutbildning i offentlig regi. Fördelningspolitiska åtgärder är endast ibegränsad omfattning behovsprövade. En studie som gjorts ominkomstfördelningen i 7 st (Review of Income and Wealth, 35, June1989) visar att har den jämnaste inkomstfördelningen oberoende avvilken indikator som används. Transfereringar och skatter minskar enligtstudien skillnaderna i disponibel inkomst mer än i något av de andra ländema. Det finns dämtöver viktiga stmkturella skillnadersom delvis kan förklara de högre offentliga utgiftema. Den höga andelen äldrei kräver en större satsning på vård och omsorg än i andra länder. Dedemografiska förändringarna förklarar dock endast en del av de offentligaverksamheternas expansion. 1 bilaga 21 till långtidsutredningens (LU90)betänkande (SOU 1990:14) Den offentliga sektorn ges ytterligare någraförklaringar till de offentliga utgiftemas storlek. Om hänsyn tas tillskillnaden i beskattning av transfereringar, skillnaden i andelen äldre samtskillnaden i sjukvårdsfinansiering nyanseras bilden av de svenska offentligautgifterna. Några länder, , och , får med dessakorrigeringar ett högre offentligt utgiftstryck,men tillhör fortfarande länderna med de högsta of- Prop. 1990/91:100 fentliga utgifterna. Inte i något utvecklat industriland förvärvsarbetarbåda föräldrarna utanför hemmet i så stor utsträckning som i Sverige.Förvärvsfrekvensen för kvinnor är högre än i andra länder. Detta ställer kravpå bl. a. barn- och äldreomsorg. De problem inom den offentliga sektorn, somdiskuteras i finns också i andra länder. I flera länder har underskotti de nationella budgetarna lett till krav på begränsningar av de offentligautgifterna. Sätten att lösa de offentliga resursproblemen varierar emellertid. Det har skett förändringar i skattesystem och istatsbidragssystem till den kommunala sektorn. Många kommuner i bl a ,och har hamnat i kris bl. a. till följd av nedskärningar istatsbidragen. I andra länder görs också ansträngningar att öka produktivitetoch effektivitet i den offentliga sektorn och försök görs att bygga in olikaformer av marknadsmekanismer i de offentliga verksamheterna. Problemen att mäta produktiviteten i offentligaverksamheter är betydande. Det återstår att lösa en rad metodologiska problemför att produktiviteten skall kunna mätas på ett tillfredsställande sätt. De kostnads- och kvalitetsjämförelser mellan denordiska länderna (det s.k. ) som statskontoret genomfört tyderdock på att resursåtgången för att producera offentliga tjänster i mitten av1980-talet var högre i än i de övriga nordiska länderna. a. av högre personalinsats per serviceprestation och högrearbetskraftskostnader. Dessa två faktorer förklarar dock inte helakostnadsskillnaden, utan andra kostnader eller skillnader i kvalitet måstefinnas mellan länderna. Inom vissa verksamheter haren högre kvalitet kunnatpåvisas. 3 Denstatliga sektorn 3.1 Den statliga förvaltningen 1990/91:100 Bil. Ett treårigtprogram genomförs där den statliga administrationen skall reduceras . Samverkanmellan offentliga myndigheter förbättras. Verksstyrelsernasansvar ses över. Inom ramen förden nya budgetprocessen genomförs en första fördjupad prövning av vissaverksamheter. Den årligarevisionen effektiviseras. Transfereringssystemenbör utvärderas återkommande. Ett treårigt program för minskningen av den statligaadministrationen 1 regeringens skrivelse 1990/91:50 om åtgärder för attstabilisera ekonomin och begränsa tillväxten av de offentliga utgifternaredovisas ett flertal åtgärder för att begränsa utgiftstrycket i den offentligasektorn. Det gäller både att minska utgifterna i nästa års budget och att påsikt minska expansionen i existerande utgiftssystem. Detta måste bl.a. skegenom strukturella åtgärder som både på kort och på lång sikt påverkar utgifternasutveckling. En av de åtgärder som redovisas iskrivelsen är att genomföra ett treårigt program där hela den statligaadministrationen genom strukturella förändringar skall reduceras . Antal anställda i statsförvaltningen, exkl. affärsverken,1000-tal 1970 1980 1985 1987 1989 198 254 248 247 246 Utgångspunkten för omställningen och minskningen av denstatliga administrationen skall vara en sektors- eller verksamhetsanalys avvilken också slutsatser skall kunna dras för den statliga administrationensomfattning och verksamhetsinriktning. Viktiga utgångspunkter för en sådananalys är den ökade internationaliseringen, strävan mot en ökad avreglering ochdecentralisering. Genom en övergång till resultatorienterad styrning ställsnya krav på de centrala myndigheterna. En resultatinriktad intern styrning, medmindre inslag av planering samt detalj- och regelstyrning, ger samtidigtutrymme för en betydandedelegering till regional och lokal nivå. De centrala myn- Prop. 1990/91:100digheternas storlek och uppgift måste anpassas till denna utveckling. 2 exempel på myndigheter som berörs av sådana förändringar kan nämnasriksförsäkringsverket, och . Den statligadetaljregleringen av de kommunala verksamheterna skall minska. Det innebär attde statliga myndigheternas uppgifter måste utvecklas från planering ochdetaljreglering till uppföljning och utvärdering. Myndigheter som berörs är bl.a. , skoladministrationen och den nya länsförvaltningen. En annan viktig utgångspunkt i förändringsarbetetär att verka för en ökad samverkan mellan olika myndigheter. Insatser frånolika organ inom ett visst område kan behöva samordnas. Aktuella områden ärtrafiksäkerheten, näringspolitiken och miljön. På regional nivå innebär dennya länsförvaltningen möjligheter till en förbättrad samordning och en ökadeffektivitet. En högre grad av efterfrågestyming bör tillämpas iden statliga administrationen. Områden som berörs är lokalförsörjning,statistikproduktion, personalutbildning, medelsförvaltning etc. har internationaliseringen kommitatt påverka många verksamhetsområden. Delar av den statliga administrationen,bl.a. de näringspolitiska myndigheterna, måste nu mot denna bakgmnd ses överoch reformeras. Följande förändringar hör till dem som är aktuellaredan nu. Regeringen avseratt återkomma med ett samlat program ikompletteringspropositionen . \nom område pågår f. n. enutredning av åklagarväsendet i syfte att göra verksamheten effektivare. Enresultatorienterad styrning med mindre inslag av detalj- och regelstyrning gerett utrymme för en betydande delegering till regional och lokal nivå. Undervåren 1991 kommer frågan om stmkturförändringar på och kriminalvårdsstyrelsenatt tas upp med sikte på omställningar och minskningar. För kriminalvårdsverketföreslås en besparingsplan . Inom har en särskild utredaretillkallats för att ta fram underlag för beslut om vilka utlandsmyndigheter sombör komma ifråga för nedläggning. Underlag för omprioriteringar tas också fram.Vidare kommer förutsättningarna för att samlokalisera biståndsmyndigheternaatt utredas. När det gåWer försvarsdepartementet kommer ensärskild proposition att föreläggas i febmari 1991. Då kommer bl. a.förslag om inriktningen av den framtida lednings- och myndighetsstmkturen inomförsvaret att presenteras. Förslagen i dessa avseenden syftar till att detunder den kommande försvarsbeslutsperioden skall kunna genomföras en minskningoch omställning av den statliga administrationen. Chefen förförsvarsdepartementet kommer emellertid att föreslå att försvaretsrationaliseringsinstitut avvecklas redan den (bil. 6 till dennabudgetproposition). Inomsocialdepartementets område kommer översyner att initieras som Prop.1990/91:100 bl. a. gäller socialförsäkringsadministrationen och . har ett funktionsansvar för dencivila hälso- och sjukvården, hälsoskyddet och i krig.Överbefälhavaren har ett funktionsansvar för den militära hälso- ochsjukvården samt försvarsmaktens hälsoskydd i krig. För att uppnå rationaliserings- ocheffektivitetsvinster kommer en särskild översyn att genomföras av hursocialstyrelsens uppgifter som funktionsansvarig myndighet kan lösas framöver.I sammanhanget bör också övervägas om det finns några samordningsvinster att uppnåvid en samordning av hela eller delar av verksamheten vid mednuvarande uppgifter av likartat slag hos försvarsmakten. En utgångspunkt börvara att funktionsansvaret för hälso- och sjukvård m. m. skall ligga kvar inomsocialdepartementets verksamhetsområde. Detta ökar fömtsättningama för attberedskapsaspekterna skall beaktas inom olika delar och på olika nivåer av detomfattande verksamhetsområdet. Både AIDS-delegationen, som är knuten tillsocialdepartementet, och initierar och bedriver med stöd avstatliga AIDS-medel informations- och utbildningsaktiviteter som syftar tillatt motverka smittspridning. Genom en bättre samordning av de utåtriktadeförebyggande insatser, som bedrivs från och socialdepartementetssida, bedöms kostnadsbesparingar vara möjliga. För administrationen av socialförsäkringen ärresursneddragningar inte möjliga att uppnå genom marginella anpassningar ellerallmän produktivitetsförbättring. En översyn av socialförsäkringsadministrationenkommer att genomföras med syfte att utforma en strategi för regelförändringar,rationaliseringar och organisatoriska stmkturförändringar. Inom område kommeromfattande rationaliseringar att göras inom under de närmastebudgetåren. Vidare kommer transportrådet att avvecklas. Trafiksäkerhetsarbetets inriktning och organisationkommer att ses över. Avsikten är att effektivisera trafiksäkerhetsarbetet. Inom område pågår enomstmkturering av skatteförvaltningen som förväntas ge ochledningen för skatteförvaltningen i länen bättre styr- ochledningsmöjligheter, en mer flexibel resursanvändning och ökade möjlighetertill rationalisering. Förändringarna i organisation och arbetssätt på regionaloch lokal nivå är så genomgripande att det är naturligt att också inleda enöversyn av fördelningen av arbetsuppgifter och ansvar mellan centralmyndighetenoch den regionala förvaltningen. Översynen kommer att omfatta all verksamhet sombedrivs centralt, formerna för styrning, utveckling och drift av tekniskasystem etc.