prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — anvisas för anskaffande av entre-koordinatmätmaskin vid riksmätplatsen för längd. Genomriksdagens beslut med anledning av budgetpropositionen 1989 (prop. 1988/89:100bil. 14, s.87, NU22, rskr. 177) fastställdes inriktning och omfattning av SPsverksamhet /90 1991 /92. Dessa riktlinjer böralltjämt gälla. Vidare bemyndigade regeringen att beslutaom en ny investeringsmodell med statskapital för finansiering av investeringarför SP. Denna modell tillämpas fr.o.ra. /90 och innebär att SPbl. a. får finansiera sina investeringar med de avskrivnings- och överskottsmedelsom verksamheten genererar. SPs ekonomiska resultat 1989/90 medger en ökning avinvesteringsnivån utöver vad som beräknades i treårsplanen, vilket förbättrarförutsättningarna för verksamhetens förnyelse. Jag har tidigare i prop. 1989/90:88 om vissanäringspolitiska frågor frarahållit att SP har en viktig roll när det gällermedverkan i nationellt och internationellt standardiseringsarbete och att SPbör ytterligare stärka sin medverkan i detta arbete. Att ta fram gemensammamät- och provningsmetoder är en viktig del i harmoniseringen av tekniskaregler inom . Aktiviteterna inom detta område, som haftstor omfattning, ökar nu starkt. Efterfrågan på SPs deltagande ieuropastandardiseringen har ökat kraftigt, specielltinom byggområdet. Jag anser det angeläget att särskilda projektmedel i form aven engångsinsals om 1,2 milj. kr. ställs till SPs förfogande för ökatdeltagande i europaharraoniseringen inom byggområdet. Medlen skall användas förmedverkan i kommittéer och arbetsgrupper inom oraråden, där SP kan bidra medunik svensk kompetens, i första hand inom områdena brand, byggnadsfysik,beständighet, innemiljö och energihushållning. Jag beräknar bidragsanslaget till 48 295000 kr.inkl. pris- och löneomräkning. Detta är beräknat med utgångspunkt i en realminskning med 1,för /92. Beräkningen inkluderar 1,2milj.kr.för förstärkta insatser inom europaharmoniseringen på byggområdet. SP skall inför treårsperioden /93-1994/95redovisa en fördjupad anslagsframställning. 1 de direktiv som SP har erhållit med anledning här av har SP anmodats att göra en översyn av riksmätplatsverksamheten vid SP och i samråd med statens raät- och provstyrelse (fr.o.m. 1991-01-01 styrelsen för teknisk ackreditering) föreslå åtgärder som behövs för att effektivisera och utveckla riksraätplalssysteraet. Jag är därför inte beredd 88 attredan nu ta ställning till den föreslagna investeringen i en tre-koordi- Prop. 1990/91:100 natraätraaskin vid riksprovplatsen för längd. Jaghemställer att regeringen föreslår att lill Bidrag till statens provningsanstalt /92 anvisa ett reservationsanslag på . Styrelsen för teknisk ackreditering:Myndighetsverksamhet 1989/90Utgift' 5411000 Reservation 2315 876 1990/91Anslag' 1000 1991/92Förslag 1000 'Anslaget Statens mät- och provstyrelse: Myndighetsverksamhet Under detta anslag redovisas dels intäkter frånriksprovplatserna dels samtliga inkomster och utgifter vid styrelsen förteknisk ackreditering. Efter framställning från myndigheten har regeringenden 13 december 1990beslutat att myndigheten fr. o. ra. den Ijanuari 1991 skalländra namn till styrelsen för teknisk ackreditering. Namnbytet föranlederföljdändring i lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och ommätning och jag avser att återkorama raed förslag tillsådan ändring av lagen. Styrelsen för teknisk ackreditering är enligt sininstruktion (1989:270) central förvaltningsmyndighet för teknisk kontroll ochmätteknik samt handhar ackreditering av laboratorier och certifieringsorganenligt lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning. Styrelsen för teknisk ackreditering leds av engeneraldirektör. Vid verket finns en styrelse som består av högsl tio personer,generaldirektören medräknad. Ackrediteringsslyrelsen är organiserad i tvåenheter, en teknisk enhet och en förvaltningsenhet. Myndighetsverksamheten vid ackrediteringsslyrelsenfinansieras med avgifter från riksprovplatserna (RPP-avgifter) enligt lagen(1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning. Avgiften uppgårför närvarande till 0,av riksprovplatsenas omsättning från obligatoriskkontroll. Anslaget förs därför upp med ett formellt belopp av 1000kr. Uppdrags-och ackrediteringsverksamheterna skall vara självbärande. Utgifter och inkomster i ackrediteringsstyrelsensverksamhet framgår av följande sammanställning. 1990/91:100 Bil. Genom lagen (1989:164) om kontroll genom tekniskprovning och om mätning har ackrediteringsslyrelsen utpekats sora nationelltackredite-ringsorgan för laboratorier, certifieringsorgan och kontrollorgan.Denna del av styrelsens verksarahet, sora sker på uppdragsbasis, expanderarsnabbt och beräknas nå en volymraässig omfattningmotsvarande myndighetsverksaraheten. har ackrediteringsslyrelsen ackrediterat250 laboratorier. beräknar man att ha ackrediteratsammanlagt omkring 400 laboratorier och fem certifieringsorgan. Styrelsenför teknisk ackreditering hemställer atl regeringen anvisar medel genora ettreservationsanslag på I . samt medger att ackrediteringsslyrelsen fårutnyttja 12 590000kr. av de medel som tillförs anslaget genom avgifter frånriksprovplatserna. Ackrediteringsslyrelsen heraställer vidare att påtilläggsbudget för disposition under innevarande budgetår få ett initialt stödför uppbyggnaden av ackrediteringsverksamheten i form av ett engångsreservationsanslag på . Ackrediteringsstyrelsensrayndighetsverksarahet finansieras genora en ora-sättningsavgift frånriksprovplatserna sora tillförs anslaget. Regeringen fastställer en rara förhur stort belopp ackrediteringsslyrelsen får disponera av de raedel soratillförts anslaget. Storleken på orasättningsavgiften, 0,75%av riksprovplatsernas orasättning från obligatorisk provning, fastställs ocksåav regeringen. Under detta anslag bör medel för myndighetsverksamheten vidstyrelsen således endast anvisas som en for-meU anslagspost om . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Styrelsen för teknisk ackreditering:Myndighetsverksamhet för /92 anvisa ett reservationsanslag på1000 kr. Styrelsen för teknisk ackreditering: Bidrag till Prop. 1989/90Utgift 5 106 262 Reservation 2315 876 1990/91Anslag 8000000 1991/92Förslag 8 776000 Från anslaget lämnas bidrag till verksamheten vidriksmälplatserna (jfr prop. 1979/80:100 bil. 17, s. 281 O- Styrelsenför teknisk ackreditering har i sin anslagsframställning anmält behov av medelför riksmätplatsverksaraheten med 9 milj. kr. för /92.Därutöver har ackrediteringsslyrelsen begärt att för investering i en s.k.trekoordinatmätraaskin vid statens provningsanstalt ett engångsanslag om 7milj. anvisas till provstyrelsen eller till statens provningsanstalt. Riksmätplatsernasverksarahet finansieras genora bidragsanslaget, kalibre-ringsintäkter hos riksraätplatsernasärat genom riksmätplatsernas egna bidrag. Storieken av riksmätplatsernas egnabidrag utgör skillnaden mellan å ena sidan kostnaden för verksamheten och å denandra sidan bidragsanslaget samt kalibreringsintäktema. Riksmälplatserna är en viktig nationell resurs avstor betydelse för den svenska industrins internationella konkurrenskraft.Anslaget till riksmätplatsverksaraheten har förstärkts betydligt under de treföregående budgetåren, från 3,7 milj. kr. /90 till 8 milj. kr.under innevarande budgetår. Styrelsen för teknisk ackreditering har imyndighetsspecifika direktiv, som regeringen beslutade , förupprättande av sin fördjupade anslagsframställning avseende budgetåren1992/931994/95 bl.a. fått i uppdrag att överväga möjligaeffektiviseringsåtgärder inom riksraätplalssysteraet. Resultaten av dessaöverväganden kommer att behandlas i nästa års budget. Jag är inte beredd attföreslå annan höjning av anslagen lill riksmätplatser än korapensation förprishöjningar. Jag beräknar medelsbehovet tUl 8 776000kr. Jag vill i detta sammanhang även ta upp en frågasom hänger samraan med att endast statliga myndigheter kan vara riksmätplatserenligt lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning. FFVär riksmätplats för elektriska storheter i högfrekvensområdet.Genora att FFV bolagiserats kan FFV emellertid inte längre formellt kvarståsora riksmätplats trots att man har utrustning för ändaraålet och hög kompetenspå området. Det är förenat med betydande kostnader att bygga upp motsvarandeinstruraentering och kompetens hos en annan statlig institution. Jagutgår från att styrelsen för teknisk ackreditering i nämnda 91 övervägandenom effekiiviseringar inom riksmälplatssystemet även kora- Prop. 1990/91: 100mer att behandla den principiella frågan om endast statliga myndigheter Bil. 14skall kunna vara riksmätplatser. I avvaktan på resultaten av ackrediteringsstyrelsensanalys vill jag föreslå att medel från anslaget under /92 skallkunna utgå till FFVs mätplatsverksamhet. En förutsättning härför raåste varaatt styrelsen för teknisk ackreditering och FFV kommer överens om atlverksaraheten bedrivs vidare under samma former och villkor som gäller förriksmätplatser, innefattande bl.a. att verksamheten står underackrediteringsstyrelsens tillsyn. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Styrelsen JÖr teknisk ackreditering:Bidrag till riksmätplatsverksamhet för /92 anvisa ettreservationsanslag på 8776000kr. Bidrag till vissa internationella organisationer 989/90 Utgift 990/91 Anslag 991/92 Förslag Från detta anslag betalas kostnaderna för Sverigesbidrag till Internationella byrån för mått och vikt (BIPM), för legal metrologi (OIML) saml /88Organisationen för intellektuell äganderätt, internationella byrån(/BIRPI). Styrelsen för teknisk ackreditering beräknarmedelsbehovet till BIPM och OIML för nästa budgetår till . Jagansluter mig till ackrediteringsstyrelsens beräkning. Jag beräknar medelsbehovel för bidrag lillWIPO/BIRPI under nästa budgetårliU . Jagheraställer att regeringen föreslår att till Bidrag till vissa Internationellaorganisationer för /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift 6180000 1990/91Anslag 6490000 1991/92Förslag 6 750000 () är ett samfundav invalda leda- raöler sora är verksararaa inom teknik, vetenskap, industriell produktion och ekonomi. IVAs huvuduppgift är, såsom det uttrycks i dess stadgar, att till sarahällets gagn främja ingenjörs vetenskap och näringsliv. ten inriktas på att följa,analysera och informera om den tekniska och Prop. industriellt-ekonomiskautvecklingen samt att skapa och initiera samver- Bil. kaninom och mellan olika teknikområden. Bidraget, som i sin nuvarande formlämnats /69 Gfr prop. 1968:68 s. 57, SU131, rskr.304), utgör statens stöd till IVAs grundläggande verksarahet. omfattar IVAsledningsfunktion, kontakt- och rådgivningsverksamhet och bibliotek, delar av IVAsutredningsverksamhet, IVAs utlandssekretariat, dess ekonomisekretariatsamt informationsverksarahet. /92 har IVA begärt en uppräkning av bidraget till 8480000 kr.för att bättre balansera industrins bidrag och kompensera för bl.a.lönekostnadsstegringar utanför kontroll. /92 beräknar jag en höjning av statsbidraget raed 260000kr.,vilket raotsvarar en generell prisoraräkning. Det innebär alt anslaget börföras upp raed . Jagheraställer att regeringen föreslår att till Bidrag till Ingenjör.svetenskap.sakademienför /92 anvisa ett anslag på . 1989/90Utgift 20530000 1990/91Anslag 32 279000 1991/92Förslag 41184000 Från anslaget utgår bidrag till standardiseringen iSverige för atl med () som centralorgan verkaför svensk standardisering nationellt och internationellt. Fr.o.m. /91 tillämpas följandemodell (jfr prop. 1989/90:88 avsnitt 5.6.1) för anslaget: - Allmänt bidrag motsvarande av vadnäringslivet, kommuner, landsting, affärsverk och statliga myndigheter med uppdragsfinansierad verksamhet beräknas satsa på standardiseringen sararaa år som bidra get utgår, dock högst 30 milj. kr./år penningvärde. Bidraget justeras i efterhand beroende på skillnader mellan budgeterat och fak tiskt inlressentbidrag. Målrelaterat bidrag för standardiseringsprojektsom rör säkerhet, ar betsmiljö, konsumentskydd och miljöskydd, vilka bidrar till atl uppnå ettVästeuropa utan gränser. SISföreslår med hänsyn till ökade bidrag från intressenterna samt detaccelererande europeiska standardiseringsarbelet med nya standardiseringsprojektoch -områden all anslaget höjs med 25,1 milj. kr. Den föreslagna höjningenfördelar sig enligt följande: allmänna bidraget höjs till 31,4milj. målrelaterade bidraget höjs till 24railj.kr. som slandardise-ringsprojekt för offentlig upphandling tillförsde redan angivna projektområdena, för bilaterala samarbetsprojekt av exportfrärajandekaraktär med och Kinabegärs 2 milj. kr. Jagföreslår en ökning av anslaget med 8,9 milj. kr. under nästa budgetår attanvändas enligt samma modell som gäller för innevarande budgetår och fördelatenligt följande: Allmäntbidrag 31,4 milj. kr. Målrelaterat bidrag 9,7 milj. kr. Jagheraställer att regeringen föreslår att till Bidrag till Standardiseringskommissionenför /92 anvisa ett anslag på . Patent-och registreringsverket (PRV) handlägger ärenden angående patent, varumärken,mönster, utgivningsbevis för periodisk skrift, namn och kommunala vapen samtärenden angående aktiebolag. Mot kostnadsersättning ger PRVpatentbesvärsrätten service i bl.a. löne-, personal- och ekonomiadministrativafrågor. Den motsvarade personalstyrkan vidpatent verket 641 årsarbetskrafter. Verkets mål är att erbjuda kunderna enändamålsenlig och kvalitativt högstående service i imraaterialrättsliga ochassociationsrättsliga frågor. Det är därför viktigt att raedelbehandlingstidenför de olika ärendetyperna ligger på en sådan nivå att balanser normalt ejuppkommer. Verksamhetens mål och inriktning är i detaljbeskrivna i PRVs verksamhetsplan för budgetåren 1990/91 - 1993/94. PRVsverksamhetsområde består av följande delar: Uppdragsverksamhet inompatent-, varumärkes- och mönsterområdena 94 Uppdragsverksamhet inombolagsområdet Bil. 14 Kostnadernaför PRVs verksamhet täcks av de avgifter som dess kunder erlägger.Avgifterna fastställs i huvudsak av regeringen. Ersättning för utförda uppdragunder programmen för uppdragsverksamhet tas ut enligt de priser som PRVfastställer i samråd raed RRV. Medel för verksamhetsområdena 1, 2, 3 och 4 anvisasöver förslagsanslaget Fl 5. Verksamheterna redovisas förslagsvis över fyra anslagsposter med varderaett formellt belopp på . Under posterna redovisas kostnader och intäkterför resp. verksarahet. Anslagsposterna får inte belastas. Medel för verksamhetsområdena 5 och 6 anvisas överförslagsanslaget . : Bolagsärenden.Verksamheterna redovisas förslagsvis över två anslagsposter med vardera ettformellt anslag på I . Anslagsposterna får inte belastas. För att lösa tillfälliga likviditetsproblem samtför att tillgodose behovet av rörelsekapital disponerar PRV en rörlig kredit iriksgäldskontoret på 18 milj. kr. : Immaterialrätt m. m. 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag Under detta anslag redovisas kostnader och intäkterför verksamheten. Palentärenden, Varuraärkes- och mönsterärenden. Namnärendensärat Uppdragsverksamhet inom patent-, varuraärkes- och mönsterområdena.Följande sammanställning ger en ekonomisk översikt över verksaraheten. 1989/90 Utfall 1990/91 Beräknar Prop.1990/91:100 Bil. Verksamhet 1 4 Summa intäkter' Summa kostnader ResultatTäckningsgrad PRV understryker i sin anslagsframställning att verket ärhelt avgiflsfinan-sierat och följaktligen inte nettobelastar statsbudgeten. De olika verksamheterna är lillalla delar efterfrågestyrda. I väsentlig mån måste därför kundkraven ligga tillgrund för målsättningarna i fråga om kvalitet, kvantitet och service i verketsproduktion. Verkets hemställan omfattar medelsyrkanden endast /92. Med hänsyn till att PRV ingår i budgetcykel 2 när detgäller omläggning av budgetprocessen i treåriga budgetcykler och har givits specifikadirektiv rörande fördjupad anslagsfraraställning för perioden1992/931994/95, finner verket att särskilda skäl föreligger att intefastställa budgetramar för mer än ett budgetår. Verket anser emellertid attdet underlag som redovisas i anslagsframställningen kan ligga till grund för enpreliminär bedömning av resursbehovet också /93 och 1993/94. Verksamheten vid PRV är helt avgiftsfinansierad ochavgifterna täcker kostnaderna för samtliga verksamheter med undantag avnamnärenden. Jag förordar att anslaget för nästabudgetår förs upp med ett formellt Prop. 1990/91: 100 belopp på . Jag hemställer atl regeringen föreslår alt till Patent- ochregistreringsverket: Immaterialrätt m. m. för /92 anvisa ellförslagsanslag på . 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag Under detta anslag anvisas raedelför PRVs verksaraheter Bolagsärenden samt Uppdragsverksamhet inombolagsområdel. Följande sammanställning ger en ekonomisk översikt avverksaraheten. Verksamhet 5 6 Summa intäkter Summa kostnader ResultatTäckningsgrad PRV hemställer i sin anslagsframställning att en rörligkredit hos disponeras raed 13 railj. för att lösatillfälliga likviditetspro-blera. Krediten skall vidare tas i anspråk för attfinansiera kostnader sora uppstår i saraband raed bolagsavdelningens flyttningtill nya lokaler i . Därraed kan den tidigare krediten om 18 milj. kr.dras ned till 13 milj. kr. Verksamheten vid PRV är helt avgiftsfinansierad.Avgifterna som verket lar ut vid bolagsavdelningen täcker kostnaderna. 7 Rik.sdagen 1990/91. 1 saml Nr 100. Motbakgrund av detta förordar jag att programmet Bolagsärenden Prop.1990/91:100 redovisas under en anslagspost på 1000kr, samt att programraetUpp- Bil. 14 dragsverksarahet inora bolagsorarådet redovisas under enanslagspost på . På grund av den kraftigt ökadeärendetillströmningen till bolagsavdelningen har bolagsavdelningen tidigarehaft svårigheteratt hålla acceptabel servicenivå när det gällthandläggningstider ra. 1 PRVs verksarahetsplan för budgetåren1989/90-1992/93, har för bolagsavdelningen satts upp ett antal konkreta raål, baseradepå kundernas önskemål om snabbhet och kvalitet i handläggningen. Dessa raålsyftar till att erbjuda bättre service inora avdelningens verksarahetsområde.För att uppfylla målen avser bolagsavdelningen att genoraföra tekniska förbättringaroch organisatoriska åtgärder. Förutsättningar bör därefter föreligga för attinora myndighetens ram erbjuda kunderna huvuddelen av den service som tidigarehar tillhandahållits av komraissionären. Frara fannskomraissionären anstäUd vid bolagsavdelningen raed uppgiften att hjälpaenskilda personer och företag med att sätta upp ansökningar om bolagsbildning,göra sammanställningar ur bolagsavdelningens handlingar m. m. har koramissionären bildat en enskild firma, med syftetatl bedriva den tidigare verksamheten raed i stort oförändrad inriktning. Jag vill erinra pra att jag, när bolagsavdelningensäkerställt en god servicenivå, avser att återkomma till regeringen med förslagom att avskaffa regleringen av kommissionärsfunktionen vid avdelningen. Jaghemställer alt regeringen föreslår alt till Patent- och registreringsverket:Bolagsärenden för /91 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90 Utfall 9 542000 1990/91 Anslag 9 256000 1991/92 Förslag 9 814000 Patentbesvärsrätten är en självständigförvaltningsdomstol och utgör en egen myndighet.Verksamheten regleras genom lagen (1977:729) ora patentbesvärsrätten. Patentbesvärsrätten prövar sora förvaltningsdomstolöverklaganden av beslut av patent- och registreringsverket enligt vad somföreskrivs i patentlagen eller med stöd därav utfärdade bestämmelser, samt iraönsterskydds-lagen, varumärkeslagen, namnlagen och lagen raed vissa bestämmelserpå tryckfrihetens område. uppgick personalstyrkan vidpatentbesvärsrätten till 17 årsanställda. skall raot kostnadsersättning 98 gepatentbesvärsrätten erforderlig administrativ service vad gäller bl.a. Prop. 1990/91:100 löne-, personal-och ekonomiadministrativa frågor. Patentbesvärsrättenövergår fr.o.m. /93 till den nya budgetprocessen, varför åretsframställning i enlighet med regeringens anvisningar innebär förslag omresurstilldelning endast för /92. Genora att en ledamots- och enkanslitjänst vakantsätts frigörs lönemedel för /92, varigenomårets anslag i enlighet med regeringens direktiv kan rainskas raed 1,eller139000 kr. Jagföreslår att för nästa budgetår raedel för patentbesvärsrätten beräknas enligtett huvudförslag som innebär en real minskning av utgifterna med 1,5 %riU9814000kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Patentbesvärsrätten för /92anvisa ett förslagsanslag på . Industriell utveckling m. m. inomverkstadsteknikområdet 1990/91Anslag 50000000 1991/92Förslag 50000000 I propositionen 1989/90:88 om vissanäringspolitiska frågor har ett treårigt program för verkstadstekniskutvecklingsverksamhet presenterats. Syftet med programmet är att bidra till attförbättra de små och medelstora verkstadsföretagens konkurrensförmåga ochproduktivitet genom att utnyttja ny teknik och nya material i produkter ochproduktionsprocesser. Programraet är särskilt avsett för företag som arbetarsora underieverantö-rer. Prograramet finansieras av staten med 50 milj. kr.perår. För att hantera stödet har en liten myndighet bildats; delegationen för verkstadsteknisk utveckling. Delegationens beslutande funktion utgörs av elva personer varav en är ordförande och en är vice ordförande. Ett kansli på två personer och en deltidsarbetande ordförande sköter den praktiska hante ringen av prograramet. 1990/91: 100 Jagfinner den nu uppstartade verksamheten med projektstöd för verk-stadstekniskutveckling mycket angelägen mot bakgrund av den vikliga roll somverkstadsindustrin har inom svenskt näringsliv. Jag har beräknat 50 milj. kr. förfortsatt stöd lill programmet. Jagheraställer att regeringen föreslår att till Industriell utveckling m. m. inomverkstadsteknikområdet för /92 anvisa ett reservationsanslag på50000000kr. 1990/91Anslag 10000000 1991/92Förslag 26 200000 1 propositionen 1989/90:90 om forskningpresenterades ett för styrelsen för teknisk utveckling (STU) och naturvetenskapligaforskningsrådet (NFR) gemensamt program för forskning inom del malerialtekniskaoch materialvetenskapliga orarådet benärant tvärvetenskapliga konsortier inommaterialteknik. Över industridepartementets huvudtitel har STU anvisats 10railj. för prograramet för /91. Över utbildningsdepartementetshuvudtitel har NFR anvisats 3railj.kr. för samma ändamål för budgetåret1991/92. har dessutora beslutat om riktlinjer förresursförstärkning inom programmet för budgetåren 1991/92 och 1992/93. Elva konsortier, de flesta med geografisktyngdpunkt i någon högskola, har definierats. De elva förslagen innebärsamarbete bl.a. inom teknikområdena tunna ytor och ytstrukturer, biomaterialoch material som är supraledande vid höga teraperaturer. Av de medel som ställts lill STUs resp. NFRsförfogande för /91 har konsortierna fått I milj. kr. Jagkonstaterar att målet för denna nya satsning på materialkonsortier utgör ennyorientering av forskningen och samarbetsforraerna vid de engageradehögskolorna. Detta kan enligt rain mening komma att få en stor genomslagskraflför kunskapsuppbyggnaden på högskolorna vilket i sin tur genererar en gynnsaraindustriell utveckling inom materialområdet. Jag har för STUs del beräknatanslaget till 26 200000kr. för nästa budgetår. Jaghar i denna fråga samrått med chefen för , sora beräknat 3railj.kr. för sararaa ändaraål under /92. Jag har även noteratatt beräknat en förstärkning Prop. 1990/91: 100 om 2 milj. kr. för materialteknisk forskning för /92. Jaghemställer all regeringen föreslår att till Materialteknisk Jbrskning för budgetåret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . Forskning för ett avfallssnålt samhälle:Miljöanpassad produktutveckling 1990/91Anslag 5000000 1991/92Förslag 16610000 I propositionen 1989/90:90 om forskning harindustri- och miljödepar-teraenten presenterat ett geraensarat treårigtprograra för forskning för ett avfallssnålt samhälle. Industridepartementetsdel behandlar railjöanpas-sad produktutveckling och railjödepartementets delbehandlar avfallshantering. Programraet finansieras med 51milj.kr. från industridepartementet och 37 milj. kr.