prop · GE03149 · 1990-12-31 00:00:00 — Reklambegreppet fårbetydelse för alla förelag som ärprogram fö retag i radiolagens mening, även t.ex. som bara sänder ljudradioprogram. Som har nämntstidigare förekommer i radiolagen och programförelagens avtal med staten ullrycket"kommersiell reklam"; del heter i avtalen atl elt programföretag inte mol vederlag får medge kommersiell reklam i program ellerprograminslag. För de icke reklamfinansieradeprogramföretagen bör della i fortsättningenmotsvaras av att förelaget inte får sända"reklam" mol vederlag, se ändringsförslaget i frågaom 7 § radiolagen. Uttrycket "kommersiell reklam" finns förutom i radiolagen i närradiolagen (1982:459) och lagen (1985:677) om lokala kabelsändningar (kabellagen). Kommersiell reklam fårinle sändas i närradio (10 §första stycket närradiolagen). Etl tillstånd atl bedriva s.k. egensändningar i kabel kan återkallas, om tillståndshavarenhar medgett kommersiell reklam i sändningarnaeller gjorl reklam för egen kommersiell verksamhel iilessa (23 § andra stycket 1 kabellagen). De nu berörda reglernapåverkas inte av den nyareklamdefiniiionen i radiolagen. Med ullryckel annonstid i lelevisionen förstås sändningstid i lelevisionen som inleds och avslutasav "en särskild ljud- och bildsignatur"som markerar att den som sänder ihuvudsak gör della på uppdrag av andra. Den särskilda ljud- och bildsignaturen bör beslåav en försignatur och en eftersignalur. Försignaluren börförmedla budskapet: "sänds annonser." Av eftersignaturen bör framgå:"är det slut på annonserna." I prakliken bör det hela kunna le sig ungefär som påbiografer när det visas reklamfilm som förspel lill den aktuella långfilmen. I den nya 14 (j föreskrivsatt annonstiden i lelevisionen vid ell givel lillfälle inle fårundersliga en minul, sedan sändningslidenför den särskilda ljud- och bildsignaiuren har frånråknais. Sändningsliden fördenna regleras inte närmare. För rält att här i landel sända radioprogram i rundradiosändning krävs För räll att här i landet sända radioprogram i irådsändning krävs tillståndav regeringen, om sändningen sker lill bosläder och nårfler än 100 bostäder. Tillslånil ges för viss lid. Varje innehavare av tillstånd enligt försia eller andra stycket (programförelag) avgörensam vad som skall förekomma i en sändning somföretaget anordnar med slöd av lillslåndel. Härvid skall programfö- Prop.1990/91:149 retagetiaktta föreskrifterna i 6 och 7 §§ saml 17 § andra stycket. om vadsom sänds under annonstid i televisionen skad programföretaget ocksåiaktta föreskrifterna 18- 15 §§. Regeln i tredje stycket är ny. Den innebär emellenid inlenågon ändring i förhållande lill hur del har varit i praktiken.Del får emellertid anses varalämpligl att det ultryckligen anges all ell sändningstillstånd Genom det nya iredje stycket kommer nuvarande iredje styckealt bilda paragrafens fjärde stycke. Fjärde stycket har ändrals framför alll med hänsyn lill denya reglerna om sådana annonser som sänds under annonslid i lelevisionen. Programföretags rätt på grund av tillstånd enligt 5 §försia eller andra styckel skall utövas opartiskt och sakligt. Därvid skallbeaktas atl en vidsträckl yttrandefrihet och informationsfrihet skall råda iljudradion och lelevisionen. Programföretaget får inte i programverksamheten molvederlag eller annars pa eu otillbörligt sätt gynna eu kommersieUt inlresse.Programföretaget far dock i fråga om någon som har bekostat en program heUeller delvis, lämna uppgift om vem bidragsgivaren är. Programverksamheten skall som helhet präglas av deldemokratiska statsskickets grundidéer saml principen om alla människors likavärde och den enskilda människans frihet och värdighet. Föreskrifterna i första och andra slyckena gäller inte vadsotn sänds under annonslid i lelevisionen eller annonser och liknandemeddelanden i sökbar text-TV. Del förhållandel atl även etl helt eller huvudsakligenreklamfinansierat TV-förelag bör vara skyldigt all ulöva sändningsrätlenopartiskt och sakligt har behandlats lidigare (se avsnitt 4.3,1). Kraven påopartiskhet och saklighet gäller dock inte för sådana annonser som sänds underannonslid i lelevisionen (se det nya fjärde styckel). Som har framhållits tidigare kommer kravet på opartiskheti fråga om själva programverksamheien all ha samma innebörd för ettreklam-TV-förelag som della krav har för och övrigaprogramförelag inom . I själva programverk.samhelenbör således även reklam-TV-förelagel vara försiktigi med att sända inslag somkan uppfattas som etl reklambetonat gynnande av en viss produkt eller ett visstförelag. Skälen för att komplettera opariiskhelskravet med regeln iförsia meningen har redovisats tidigare (se avsnitt 4.9.1). Andra meningen är etl undanlag från såväl sismämnda regelsom kravet på oparliskhel. Regeln innebär att ell programföretag i fråga omnågon som har bekostat elt program hell eller delvis får lämna uppgift om vembidragsgivaren är. Bakgrunden har angetts i avsnitt 4.9.2, Som har nämnts därär syftel alt göra det möjligl för programföretaget att, där sponsorfinansiering har förekommit, lämna sponsorsmeddelande ulan atldella skall anses strida mol förelagels skyldigheler i program- Prop,1990/91:149 verksamhelen. Den s.k. demokratibeslämmelsen, som slår i 6 § andrastyckel, har formulerats om. Skälen för alt ändra beslämmelsen har behandlatslidigare (se avsnilt 4.9.3). Vad som föreskrivs i delta stycke har behandlats tidigare(se avsnilt 4.8). Övriga villkor för programföretagets sändnitigsräu skaUlas in i ett avtal mellan regeringen och förelaget. I della avtal får detbestämmas om skyldighet för programföretaget au 1. sända genmälen och beriktiganden, 2. i programverksamheten respekteraden enskildes privatliv, 3. sända ett mångsidigt programutbud, 4. la hänsyn till ljudradions ochtelevisionens särskilda genomslagskrafl när det gäller programmens ämnen ochulformning saml tiden för sändning av programmen, 5. på begäran av myndighet sändameddelande till allmänheten, och au 6. sända redogörelse som avses i 17 §andra stycket. 1 avialet får det också bestämmas om skyldighet förprogramföreiagei an 1.intesända reklam mol vederlag eller program som någon annan har bekostat helt ellerdelvis, 2.endaslunder annonstid i televisionen sända reklam mot vederlag eller program molbetalning, och au 3.om någonannan har bekostat en program hell eller delvis, lämna uppgift om vembidragsgivaren är. Paragrafen har brutits ul ur vad som är 6 § iredjeslyckel. Enligt första styckel första meningen skall del i etl avtal mellanregeringen och programföreiagei las in de villkor för sändningsrätten som inieanges i 6 §. Genom vad som i övrigt föreskrivs i första styckel gesslöd i lag för avtalsbestämmelser mellan staten och ell programförelag somgäller andra frågor än sådana som har med programverksamhetens finansieringatl göra. En sådan avtalsbestämmelse måste nalurliglvis hålla sig inom ramenför del i lagen givna bemyndigandet. Däremol behöver beslämmelsen inte la ianspråk hela det ulrymme som lämnas av bemyndigandet. Vad som har sagts nu gäller även sådana avtalsbestämmelsersom det ges lagstöd för genom de tre punkterna i andra slyckel. Gemensamt försådana avtalsbestämmelser är all de gäller lillålet eller förbjudet "kommersielltfrämjande" i radio och TV. Etl särskilt skäl för atl den konkretaregleringen här inle sker i lag är all den förutsätts innebära exempelvis attett visst programförelag får sända reklam mot vederlag, medan andraprogramförelag inte får göra della. Redaktionellaändringar har gjorls. Möjligheten att avtala om skyldighet att sändagenmälen bör lämpligen nämnas först. Även härär del fråga om redaktionella ändringar. Denna punkl är ny. Den har behandlats lidigare (se avsniu4.9.4). Även dennapunkt är ny. Den har också behandlats tidigare (se avsnitt Denna beslämmelse har endast numrerats om. Även denna beslämmelse har numrerats om. Enligt denna beslämmelse får det i avtalet mellan statenoch programföretaget bestämmas om skyldighet för företagel all "inlesända reklam mol vederlag eller program som någon annan har bekostat hell ellerdelvis". Med anledning av formuleringen bör betonas vad som redanhar framhållits, nämligen att en avtalsbestämmelse inle behöver ta i anspråkhela del utrymme som lämnas av lagens bemyndigande. Som har framhållits lidigare (se avsniu 4.2.2) bör man iavtalet mellan staten och programförelaget skilja ul vad som under vissaförutsättningar och i viss form är tillålen sponsring lill skillnad frånreklam mol vederlag i övrigl. Denna föreskrift har behandlats tidigare (se avsnitt4,3,3), Punkl 3 Syftel med denna föreskrift är att ge lagstöd för enavtalsbestämmelse som ålägger elt programförelag all, där sponsorfinansieringhar förekommit, lämna uppgift om detta. Föreskriften har behandlats (se avsniu 4.9.2). Annonser som sänds under annonstid i televisionen Under annonstid i televisionen får det endasl förekomma 1.reklamoch andra program som någon har uppdraga ål programföretaget att sända, 2. programföretagets reklam för egenkommersieU verksamhel, och 3. programglimlar. Skälen för denna paragraf har redovisats tidigare (seavsnitl 4.4.2). Enligt denna regel får det under annonstid i televisionenförekomma I)reklam som någon haruppdragit åt programförelaget alt sända och 2) andra program än reklam somnågon har uppdragit åt förelagel alt sända. Del väsenlliga är således atlnågon har uppdraga ål programföreiagei au sända programmel. Om så inte ärfallel, och om programmet inte heller uppfyller kraven enligt punkl 2 eller 3,får programföretaget inte sända programmel under annonstid. Flertalet annonser torde komma att uppfyllakvalifikationen atl vara program som någon har uppdragit åt programföretagetalt sända, eftersom de kan förmodas gälla betald reklam. Lagen lägger sig dockinte i om reklamen .sänds mol vederlag eller är gratisreklam. När det gäller sponsrade program har nalurliglvis sponsornelt inlresse av sändningen. Detta betyder dock inle att sponsorn kan anses hauppdragit åt programföretaget att sända programmet. Denna regel innebär att programföretaget under annonstidfår göra reklam för egen kommersiell verksamhel. Det centrala är här ordel "reklam". Ordet"kommersiell" i utlryckel "för egen kommersiell verksamhet"har således ingen självständig betydelse; det för dock tankarna till vad somåsyftas med reklam utan att läsaren behöver gå lill radiolagen, därreklambegreppel definieras. Ordel "kommersiell" underlättar därförläsningen av laglexten. Som har anföris lidigare bör reklam-TV-företagel underannonslid också ha rätl all sända programglimlar, dvs. program som lill övervägandedelen beslår av korta avsnitt av program som programförelaget avser att sändavid etl senare lillfälle. Av en annons som sänds under annonstid i televisionen skadframgå i vems intresse sändningen sker. I annonser som sänds mot betalning eller annat vederlag får del inte uppträda personer som spelar en framträdande roll ilelevisionsprogram som huvudsakligen handlar om nyheter ellernyhelskommentarer. Denna paragraf, som är ell ullryck för grundsatsen omreklamideniifiering, har behandlats lidigare (se avsnilt 4.4.3). Annonser som sänds under annonslid i televisionen får intesyfta till atl vinna slöd för politiska eller religiösa åsikier eller åsikier iintressefrågor på arbelsmarknaden. Enligt denna paragraf förbjuds viss åsikisannonsering iden marksända televisionen. De överväganden som ligger till grund förparagrafen har redovisats lidigare (se avsnitl 4,4,4), En annons med reklam som sänds under annonslid ilelevisionen får inle syfla lill all fånga uppmärksamheten hos barn under 12år. I annonser med reklam får det inle uppträda personer ellerfigurer som spelar en framlrädande roll i televisionsprogram som huvudsakligenvänder sig till barn . Vad somföreskrivs i ilenna paragraf har behandlats i avsniu 4,7, Paragrafen har ocksåberörts i avsnitt 4,10.2, Programföreiagei får inie diskriminera någon som begär allförelagel skall sända en annons. Denna paragraf har behandlats i avsniu 4.3.2. Av en programijänsis sändningstid får högsl lioprocent avse annonser under annonslid i televisionen. Dentia andel beräknassärskiU för tiden och . Inom en sändningsitd av mellan hela klockslag fårannonser förekomma under högst åiia minuter eller, i rena undantagsfaU, liominuter. I avtalet mellan regeringen och programföreiagei får delbestämmas an högsia tillåtna sändningsliden för annonser under annonstid ilelevisionen skall vara kortare än vad som föreskrivs i försia oeh andrastyckena. Dessa regler har behandlais tidigare (se avsnitt 4,5.1),De gäller den högsia lillåtna annonsvolymen för ett programförelag, Ullryckel programljänsl ("programme service")har hämtats från den europeiska TV-konvenlionen, som definierar det ianslulning TrIl begreppet programförelag ("broadcaster").Konventionen betecknar .såsom programförelag den fysiska eller juridiska personsom sätter samman programijänsler i lelevisionen för mottagning av en slörreallmänhet och som sänder eller låter tredje man sända tjänsterna i deras helhetoch utan ändringar. Programljänsl definieras såsom alla inslag i en och sammaijänsl som tillhandahålls av ell givet programförelag enligt definilionen avdelta uttryck. I den svenska lagstiftningen förekommer ulirycket"programkanal" i 2 § lagen (1985:677) om lokala kabelsänilningar,kabellagen. Med programkanal menas där del samlade utbud av radioprogram somunder en gemensam beteckning sänds i en kanal. Uttrycket kanal betecknar i kabellagendet genom eller på annal därmed jämförligt säll särskill bestämda ulrymmei etl kabelnät som behövs för sändning av radioprogram. En programljänsl är ofta identisk med programkanalensinnehåll. Så får anses vara fallet med exempelvis de satellitsändaprogramtjänsler-na 'och , När det gäller 'Televsions kanal Ioch bör emellenid beakias all del i dessa kanaler ulom de akluellaprogram- tjänsterna förekommer program av . 1990/91:149 program kan inte anses ingå iprogramtjänsierna kanal och , utan de får anses ulgöra en särskildprogramtjänst. Del är givelvis sändningstiden i en och sammaprogramljänsl som avses när det i andra slyckel talas om en sändningstid av entimme mellan hela klockslag. Annonsiiden i televisionen vid eu givet tillfälle får itueunderstiga en minul, sedan sändningsliden för den särskilda ljud- ochbildsignaiuren har frånråknais. Vad som föreskrivs i denna paragraf har behandlats iavsnilt 4.5.2.Med annonstid i lelevisionen avses enligt definilionen i 1 §sändningstid som inleds och avslutas av en särskild ljud- och bildsignaiur sommarkerar all den som sänder i huvudsak gör detta påuppdrag av andra. Vilka program som får sändas under annonslid anges i 8 §.Bl.a. får det under annonslid förekomma programföretagets reklam för egenkommersiell verksamhet .samt programglimlar. Annonsiiden vid varje givel tillfälle behöver således inleutnyttjas för att i huvudsak sända program på uppdrag av andra. Lagstiftningenhindrar inle atl programförelaget utnyttjar en viss annonslid för att huvudsakligeneller t.o.m. uteslutande sända egenreklam och programglimtar. Anrutnser under annonslid i televisionen skad sällas inmellan programmen. Annonser med reklam får dock inlc förekomma under annonstidenomedelban före eller efler ett program som huvudsakligen vänder sig UU barnimder . hinder av första slyckel försia meningen får annonseravbryta eu program, om de sälls in 1.i pauseri sportprogram, där del förekommer längre pauser eller i pauser i program somavser föreställningar eller evenemang med pauser för publiken, 2.mellandelar av program, som består av olika avslutade delar och där varje del somföregås eller följs av annonser varar minsl ; antionser med reklam fårdock inle förekomma under annonsiiden före eller efter en del avprogrammet som huvudsakligen vänder sig till barn . Denna paragraf har behandlais i avsnillen 4.5,3 och 4,7.Den huvudregel som paragrafen ger uttryck åt är alt annonser skall sällas inmellan programmen. Delta föreskrivs därför i försia siyckei försia meningen. Enligi försia slyckel andra meningen får annonser medreklam inle förekomma omedelban före eller efter ett programsom huvudsakligen vänder sig till barn . Reglerna i andra siyckei är undantag från vad somföreskrivs i första Slyckel försia meningen. Den ena undantagsregeln innebäratt del i sportprogram, där det förekommer längre pauser och i program som av- ser föreställningar eller evenemang med pauser förpubliken, får sättas Prop. 1990/91:149 in annonser i pauserna. Vad som avses med atl del i elt sportprogram förekommer enlängre paus får bedömas med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet.I avsnitt 4,5,3 har som exempel nämnls pausen mellan två perioder i enishockeymatch. Liksom pauser i föreställningar eller evenemang utmärks enlängre paus i ett sportprogram av att publiken på arenan får tillfälle tillavkoppling. Annonser och liknande meddelanden i sökbar text-TV Vad som föreskrivs i 8-15 §§ gäller inte annonser ochliknande meddelanden i sökbar lext-TV. Skälen för all föreskrifterna i 8-15 §S inte skall gällasökbar texl-TV har behandlats lidigare (se avsnilt 4.8). övervakar genom granskning i efterhand om ettprogramförelags räll på grund av tillstånd enligt 5 § första eller andraslyckel utövas i enlighel med denna lag och avtalet mellan regeringen ochföretaget. Om det har beslämts i avtalet mellan regeringen ochprogramföretaget, skall företaget sända redogörelse för beslut avradionämnden, i vilket förelaget förklarats ha brutit mot bestämmelser i dennalag eller i avtalet mellan regeringen och företaget. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om radionämndensverksamhel. uppgifter anges i 7 § radiolagen.Nämndens nya granskningsuppgifier har behandlats i avsnitt 4.10.1. Vissaaspekter på radionämndsgranskningen har också tagits upp i avsnitt 4,10,2, skad på uppmaning av radionämndenidlsiälla nämnden en sådan upptagning av eu program som avses i 10 § förstaslyckel radioansvarigheislagen (1966:756). Om programföreiagei inte rättar sigefler en sådan uppmaning, får nämnden förelägga vite. Paragrafen är ny. Den har behandlats i avsnitl 4,10.3.Hänvisningen lill 10 § försia styckel radioansvarighetslagen har samband medvad som har föreslagits i prop. 1990/91:94. Förbud motcensuringripanden Prop. Myndigheter och andra allmänna organ får inle i förväggranska eller föreskriva förhandsgranskning av radio-sändningars innehåll ochej heller förbjuda en radiosändning på grund av dess innehåll. Delsamma gälleri fråga om trådsändningar. I fråga om irådsändningar för visning av filmer ochvideogram vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning gäller docksådanl förbud som avses i försia styckel endast om 1. sändningen är en vidaresändning av enrundradiosändning eller av en sändning från en satellit i fast irafik eller 2. sändningen är en egensändning som också sker tillbostäder med slöd av tillstånd enligt 5 § andra styckel eller i enlighet med bestämmel serna i lagen (1985:677) om lokala kabelsändningar. Med vidaresändning och egensändning förstas i dennaparagraf detsamma som i lagen om lokala kabelsändningar. Beslämmelserna i första och andra slyckena hindrar inteförhandsgranskning eller sändningsförbud i fråga om bild som återger Sverigeeller del därav och som innehåller upplysning av belydelse för rikets försvar. I fråga om andra trådsändningar för visning av filmer ochvideogram vid allmän sammankomst eller offentlig idlsiällning än sådana somavses i andra stycket gäller föreskrifierna i lagen (1990:88b) om granskningoch kontroll av filmer och videogram. I fråga om marknadsföring gäller föreskrifierna imarknadsföringslagen (1975:1418), lagen (1978:763) med vissa bestämmelser ommarknadsföring av alkoholdrycker, lagen (1978:764) med vissa bestämmelser ommarknadsföring av tobaksvaror och produkisäkerhetslagen (1988:1604). Censurförbudsbeslämmelserna i radiolagen står i 8 §, 1 andra och femte styckena har gjons en ändring som harkaraktären av följdändring till lagen (1990:886) om granskning och konlroll avfilmer och videogram. Skälen för det nya sista slyckel har behandlats i avsniu4.2.1. Till böter dömes den som 1.underlåter allfullgöra anmälningsskyldighel som avses i 20 § första eller andra slyckel,eller 2.uppsåtligeneller av oaklsamhel lämnar ofullständig eller oriklig uppgift i anmälan somavses i 20 § försia eller andra stycket, om ej gärningen är belagd meil siraffi . Till böler, högsl femhundra kronor, dömes den som brylermol föreskrifierna i 3 § andra stycket eller 3 a § första eller andra slyckel.Delsamma gäller den som vid fullgörande av uppgiftsskyldighet som avses i 20 §tredje stycket uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig uppgift, om ejgärningen är belagd med straff i , L)essa straffbestämmelser finnsi dag i 11 §, En redaktionell ändring har gjorls beroende på au nuvarande 9 §föreslås bli betecknad som 20 §, Förslag om att ändra förevarande paragraf har lagts framockså i pn)p. 1990/91:68. 15 1990/91. 1 sami Nr 149 9.2Förslagen till lagar om ändring i närradiolagen Prop. (1982:459), lagen (1981:508) om radiotidningar och lagen(1985:677) om lokala kabelsändningar 9 § närradiolagen (1982:459) För närradio gäller inle 6-18 §§ radiolagen (1966:755). 6 § lagen (1981:508) om radiotidningar för radiolidningar gäller inle 6-18 §§ railiolagen(1966:755), 19 ij lagen (1985:677) om lokala kabelsänilningar För lokala kabelsändningar gäller inle 6-18 §§ railiolagen(1966:755). Dessa ändringar är följdändringar till de föreslagna ändringarna iradiolagen (se föregående avsnitl). 9.3 Förslaget till lag om ändring i radioansvarighetslagen(1966:756) hinder av dentia lag gäller vad som föreskrivs iannan lag om förbud mol kommersiell annons i den mån annonsen används vidmarknadsföring av alkoholhaltiga drycker eller tobaksvaror eller vidmarknacEföring liU barn. Paragrafen är ny. Den har ulformals efter förebild av Ikap. 9 § punkl I iryckfrihelsförorilningen. Till den del paragrafen gäller marknadsföring av alkoholoch tobak har den behandlats i avsnitl 4,6.2. Skälen för paragrafen när det gäller marknadsföring lillbarn har redovisats i avsniu 4.7, Vad som föreskrivs i 7 kap. 2 § iryckfrihelsförordningenom all gärnitigar inie skall anses som iryckfrihetsbron, därför an de begåsgenom meddelanden där del brottsliga är dolt, gäller också i fråga om 1. reklamfinatisierad television, 2. sökbar texl-TV. Vad som i den i försia stycket angivna föreskriften sägsom tryckfrihets-bron skall därvid i slällel avse yilratidefrtheisbroii. Paragrafenär ny och gäller del yltrandefriheisrältsliga ansvaret för an- Prop.1990/91:149 non.ser och liknande meddelanden i TV. Skälen för paragrafen har redovisatsi avsnitt 4.11.2. 9.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärliga verk Har förelag som avses i 22 § försia stycket rätt atl iutsändning återge verk, får förelaget också ta upp verkei på en anordning genomvilken det kan återges, om detta sker 1. för atl säkerslälla framlidabevisning om utsändningens innehåU eller 2. för all det behövs för att enstadig myndighet skall kunna fullgöra sina uppgifter när det gäller alt iefterhand ulöva lillsyn över utsändnings-verksamheten. sådan upptagning som avses i försia stycketdokumentariskt värde, får den bevaras i arkiv som avses i lagen (1978:487) ompliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupplagningar. Upptagning som avses i första styckel får utnyttjas endastför ändamål som anges där, om ej annat följer av 22 c §. Skälen för all ändra paragrafen har behandlats i avsniu4.10.3. Vissa redaktionella ändringar har också gjorls. / försia stycket har de ändamål, för vilkareferensbandning får ske, delats u[)p i ivå punkter. Punkl I innebär inte någon ändring i förhållande lill vadsom nu gäller, medan punkl 2 är ny. Den avser att täcka in den referensbandningsom sker för att tillgodose dels de behov som radionämnden har för sinverksamhet med efterhandsgranskning av program, dels närradionämndcns ochkabelnämndens behov med lanke på dessa nämnders lillsynsuppgifter.