prop · GE0342 · 1990-12-31 00:00:00 — 3. den juridiska person som lämnat det offentligaerbjudandet om aktieförvärv, 4. moderföretaget till det aktiebolag eiler denjuridiska person som avses i 2 eller 3, 5. myndighet, 6. fondkommissionär, 7. någonannan som köpt eller sålt fondpapper, om det finns anledning anta att köpet eller försäljningen föranletts av otillåtet råd eller därmedjämförlig åtgärd som avses i 4 §. Om det finns anledning anta att någon har överträtt andra bestämmelseri denna lag och är överträdelsen belagd med straff, får inspektionen i utredningssyfteockså infordra uppgifter av denne. Paragrafenöverensstämmer i huvudsak med kommitténs förslag. 1 paragrafen upptasbestämmelser om bankinspektionens utredande verksamhet. Dessa överensstämmer ihuvudsak med bestämmelsen i 24 § värdepappersmarknadslagen. En förutsättningför bankinspektionens frågerätt bör vara atl det skall finnas anledning antaatt 4 § överträtts. Förslaget rörande den personkrets som berörs avinsiderregleringen föranleder all bankinspektionen bör få uppgifter frånaktiebolag eller annan vars fondpapper överträdelsen gäller. Uppgifter börockså kunna erhållas från arbets- och uppdragsgivare till den som avses i punktelt. Det sagda gäller alltså bl.a. , , kommuner ochstatliga verk. Omnågon inte fullgör sin skyldighet enligt 18 § första stycket 2 4 eller 6 fårbankinspektionen förelägga vite. Rättenför bankinspektionen atl använda sig av vite i vissa fall vid sin utredandeverksamhet bibehålls. Ävenom bankinspektionen i lagen om värdepappersmarknaden har kvar sin möjlighet att förelägga bl.a. fondkommissionärer att vid vite lämna inspektionen uppgift om innehållet i avräkningsnotor, anser jag att 101 möjlighet all föreläggafondkommissionärer vite även bör finnas enligt Prop. 1990/91:42insideriagen. Bankinspektionensbeslut enligt denna lag får överklagas hos kammarrätten. Inspektionen fårbestämma att ett beslut skall gälla . Av1 § förordningen (1977:937) om kammarrätternas domkretsar m.m. följer allkammarrätten i blir exklusiv domstol. Bestämmelserna om besvärstid iförvaltningslagen (1986:223) gäller. Det innebär att överklagande skall skeskriftligt och atl skrivelsen skall ha kommit in till bankinspektionen inom treveckor från den dag klaganden fick del av beslutet. Densom uppsåtligen bryter mot 4 § skall för insiderbrott dömas till böter ellerfängelse i högst , om gärningen inte är belagd med strängare straff ibrottsbalken. Är brottet med hänsyn till värdepappersaffarens omfattning och övrigaomständigheter grovt, skall dömas till fängelse lägst och , om gärningen inte är belagd med strängare straff i . Den som av grov oaktsamhet bryter mot 4 § skall för vårdslöstinsiderför-farande dömas till böter eller fängelse i högst . 1 fall som kan antas sakna betydelse för allmänhetens förtroende förvärdepappersmarknaden eller som annars är ringa skall inte dömas till ansvarenligt denna paragraf. Paragrafenöverensstämmer med kommitténs förslag med den skillnaden att här föreslåsstraffmaximum för grov oaktsamhet till . Den innehåller till 4 § knutnastrafffDcstämmelser. I likhet med 28 § lagen om värdepappersmarknaden delas viduppsåtliga överträdelser straffbestämmelserna upp i en normalpåföljd och enpåföljd för grova brott. 1 båda fallen skärps påföljden för brott mot förbudetalt handla med kännedom om icke offentliggjord kurspåverkande information.Påföljden för normalfallet är böter eller fängelse i högst och förgrova brott fängelse i lägst sexmånaderoch högst . 1 enlighetmed/agra(/f/.y förslag börgärningen benämnas insiderbrott. Vidbedömningen av vad som skall anses vara grovt brott skall bl.a. den vinst eller förlustbegränsning som gjorts genom affären beaktas. Värdepap persaffärens omfattning har viss betydelse. Den icke offentliggjorda infor mationen kan vara sådan att den erfarenhetsmässigt medför mycket stora kursändringar. Då behöver den genomförda affären inte vara av särskilt 102 storomfattning för aU brottet skall anses som grovt. Om informationen Prop.1990/91:42 däremot är ägnad att medföra väsentliga kursrörelser i nivå , bör större volym på affären krävas för alt grovt brott skall ansesföreligga. Jag vill inle uttala några riktmärken avseende vilka beloppsnivåeravseende vinsten eller den uteblivna förlusten som bör gälla för gränsdragningenmellan normalbrott och grovt brott. Jag anser emellertid att viss jämförelsekan göras med de bedömningar som görs vid övriga förmö-genhetsbrotl. Somgrovt brott bör även räknas fall när en person gjort upprepade otillåtnaaffärer eller när handeln är organiserad t.ex. genom samverkan mellan flerapersoner som med tips och råd biträtt varandra för att göra vinstgivandeaffärer med tillgång till icke offentliggjord information. Förfaringssättetvid genomförandet av en otillåten affär kan göra all brottet blir att anse somgrovt. Graverande omständigheter kan vara olika former av fördröjning avoffentliggörandet av information för att kursläget skall kunnautnyttjas för otillåten handel. 1paragrafen anges att den som av grov oaktsamhet bryter mot förbudet i 4 § skalldömas till böter eller fängelse i högst . Brottet, som i enlighet medlagrådets förslag bör benämnas vårdslöst insiderförfarande, har även när detbegås av grov oaktsamhet ett högt slraffvärde. Grov oaktsamhet kan exempelvisföreligga då en person som fått information handlar utan att förvissa sig omatt informationen gjorts allmänt känd. Om ingen indikation förekommit på att enväsentligt kurspåverkande information offentliggjorts böransvarsförutsältningen i denna del således anses uppfylld. Grov oaktsamhet kanockså anses föreligga om en person som handlar förväntat sig attomständighetens offentliggörande skulle medföra en kursförskjutning men intevarit medveten om att information av ifrågavarande slag erfarenhetsmässigtmedför en kursrörelse av den storiek som avses i förbudsbestämmelsen. Etthögre aktsamhelskrav måste naturligtvis ställas på en person med storerfarenhet av värdepappersmarknaden än på en person som gör sina förstatransaktioner. 1 klarhetens intresse kan tilläggas att den som faktiskt saknatkännedom om ett förestående förvärvserbjudande eller annan kurspåverkandeomständighet aldrig kan fällas till ansvar för insiderbrott. Någon plikt althålla sig underrättad om kurspåverkande händelser kommer inte att föreligga inågot fall. Häranges att i fall som kan antas sakna betydelse för allmänhetens förtroende förvärdepappersmarknaden eller som annars är ringa skall inte dömas till ansvar. Bestämmelsenär avsedd som en garanti för att utredningsresurser inte i onödan skall tas i anspråk för att utreda regelöverträdelser av trivial natur som det saknas allmänt intresse alt lagföra. Jag förutsätter att informellt 103 samförstånd om lämpligagränser för anmälan om brottsmisstanke, i de Prop. 1990/91:42 fallutredningarna inte initieras av åklagaren, kommer att uppnås mellanbankinspektionen och riksåklagaren. Sådana rikllinjer är vanliga bl.a. vadgäller länsskaitemyndigheternas anmälan av misstanke om vårdslös skatteuppgiftoch andra brott där ansvar inle skall utdömas i ringa fall. Förmedverkan till insiderbrott skall ådömas påföljd i enlighet med 23 kap.brottsbalken. Fråganom konkurrens mellan brott mot denna lag och brottsbalksbrott får lösas enligtallmänna rättsgrundsatser, dvs. att om en gärning utgör brott mot båda lagarnaskall dömas för det brott som har högst straffsats. Tillböter eller fängelse skall den dömas som uppsåtligen ellerav oaktsamhet 1. underlåteratt inom föreskriven tid göra anmälan enligt 9 §, 2. lämnar oriktig eller vilseledande uppgift vid fuMgörande avanmäl ningsskyldighet enligt 9 § eller vid fullgörande av uppgiftsskyldighet som avses i 18 § första stycket 2-4 och 6, 3. underlåteratt iaktta åliggande enligt 14 eller 15 §. I ringa fall skall inte dömas till ansvar. Paragrafenmotsvarar kommitténs förslag och 29 § lagen om värdepappersmarknaden . Vinningav brott enligt 21 § skall förklaras förverkad om det inte är oskäligt. Paragrafenöverensstämmer med kommitténs förslag och med 31 § lagen omvärdepappersmarknaden. Vinningav insiderbrott kan förverkas hos den personkrets som avses i 36 kap. 5 § . Det innebär att förverkande kan ske hos gärnings mannen eller annan som medverkat till brott. Det kan även ske hos den i vars ställe gärningsmannen eller annan medverkande var och den som genom brottet beretis eller näringsidkare som beretts genom brott i sin näringsverksamhet. Förverkande kan således ske hos aktiebolag och andra juridiska personer. Av ovanstående följer att vid t. ex. en anställds brott mot förbudet mot insiderhandel i 4 § ett förverkan- 104 dekan ske hos arbetsgivaren. Om arbetsgivaren är en juridisk person kan Prop.1990/91:42 förverkande ske enbart hos den juridiska personen eller enbart hosföreträdaren/gärningsmannen eller hos båda. Detkrävs att den mot vilken förverkande riktas haft av brottet. Vinningkan sägas ha uppkommit om den som gjort en aktieaffär därigenom kommit i ettgynnsammare förmögenhetsläge än om affären förblivit ogjord. Om t.ex. köp sketti strid med etl förbud och om kursen stigit då del med förbudet avseddaförhållandet offentliggjorts, har en typisk av brottet uppkommit. Omen otillåten affär avsett försäljning och kursen sjunkit då informationengjorts allmänt bekant, har likaså uppkommit. På grund av försäljningenhärden som gjort affären kommit i ett bättre förmögenhetsläge än om aktiernabehållits. Vidlagen om värdepappersmarknadens tillkomst anförde dåvarande departementschefenbl.a. "För att konstatera om uppkommit men framför alltför att mäta dess storiek blir det naturliga förfaringssättet atl jämförakursen den dag affären genomfördes med kursen då förhållande som utgjort grundför elt förbud oflentliggjorts. Särskilt om informationen lill marknadendröjer, kan kursen komma all påverkas av andra faktorer ändet förhållande som gjort ett förbud verksamt. Situationen kan t. ex. vara denatt etl bolag av konkurrensskäl skjuter upp offentliggörandet av en sådanomständighet som avses i förbudsbeslämmelsen. Sedan insidern med kännedom omomständigheten köpt aktier i bolaget, kan kursen på aktierna komma att stiga avmarknadslekniska skäl eller på grund av en allmänt kurspåverkande händelse,t.ex. ett politiskt beslul. När bolaget sedermera offentliggör den omständighetsom gjort in-siderns affär otillåten, kan kursen komma att stiga ytteriigare.Av den sammanlagda kursstegring som inträffat kan sålunda endast en delhänföras till den omständighet vars utnyttjande är förenat med straffansvar.Inte desto mindre får kursstegringen i dess helhet betraktas som tillföljd av brottet. Detta beror på all vederbörande inle till någon del hadekunnat tillgodogöra sig kursstegringen om han följt lagen. Om den angivna situationenändras så all kursen antas gå ner mellan köpet och den tidpunkt förhållandetblev allmänt bekant kommer i konsekvens med det sagda mel-lankommande faktoreratt reducera den som kan anses ha uppkommit. Också om affären gjortsav en outsider men föranletts av en insider får en sådan sammanlagdkursförändring som här avsetts anses utgöra den som uppkommit. Detanförda innebär inte att förverkande alltid kommer att motsvarakursförändringen i dess helhet oberoende av hur den uppkommit. Det kan nämligeni berörda fall finnas förutsättningar alt underiåta förverkande avskälighelshänsyn." 1984/85:157 s.l09 ff). Jag ser ingen anledningatt avvika från detta synsätt. Vidbestämmandet av det värde som skall förverkas får man, som tidigare nämnts, normalt utgå från kursutvecklingen från en tidpunkt till en annan. Den första tidpunkten är den dag affären genomfördes och denna torde utan svårighet kunna fastställas. Del kan verka naturligtalt med den senare tidpunkten avse det Prop. 1990/91:42förbudsgrundande förhållandet blivit allmänt känt och kunnat tas i beaktandevid handeln med aktier i bolaget. Om bolaget självt offentliggjortförhållandel, vilkel torde och bör vara del normala, avses den noterade kursensamma dag som offentliggörandet skett. Om offentliggörandet skett i näraanslutning till börsens stängning och kursreaktionerna därför kommernästföljande dag så är det i stället den kursen som skall ligga lill grund förberäkningen. Del kan också vara så att ett offentliggörande inle omedelbartleder till en kursändring ulan att en sådan inträffar först efter några dagar.Det kan i sådana fall vara svårt all utreda i vad mån kursändringen beror påoffentliggörandet eller någon annan omständighet. Jag har behandlat frågan omkursutveckling också i specialmotiveringen till 4 §. Avparagrafen framgår all förverkande inte skall ske om detta är oskäligt.Förverkande är en s.k. fakultativ rättsverkan. Avsikten är alt domstolen skallgöra en relativt fri bedömning av när förverkande kan underiåtas. Jagvill i detta sammanhang erinra om reglerna om företagsbot i 36 kap. 7-IO§§brottsbalken. Enligl dessa bestämmelser skall näringsidkare, på yrkande avåklagaren, åläggas förelagsbot för brott som har begåtts i utövning avnäringsverksamhet. Detta förutsätter all brottsligheten har inneburit ett grovtåsidosättande av de särskilda skyldigheter som är förenade med verksamheteneller annars är av allvarligt slag. Det krävs också atl näringsidkaren inle hargjort vad som skäligen kunnat krävas för alt förebygga brottsligheten. Regelngäller inte om brottsligheten varit riktad mol näringsidkaren eller om detannars skulle vara uppenbart obilligt alt ålägga förelagsbol. Regeln omförelagsbol synes väl lämpad bl.a. för den situationen, all en befattningshavarehos en juridisk person har insynsställning i etl akliemarknadsbolag och för denjuridiska personens räkning utnyttjar icke offentliggjord kurspåverkandeinformation som styrelseledamoten erhållit genom sin ställning i bolaget förotillåtna transaktioner. Del är en förutsättning för utdömande av företagsbotatl ett brott begåtts men del är inget krav atl gärningsmannen identifieratseller lagförts. Förelagsbol bör kunna åläggas utan all del går att klarläggavilken fysisk person som haft det direkta ansvaret för det regelbrott somligger till grund för utdömandet. Föratt bekosta bankinspektionens övervakning enligt denna lag skall de institut som står under bankinspektionens tillsyn betala årliga avgifter enligl de närmare föreskrifter som regeringen meddelar. Kommitténhar föreslagit atl fondkommissionärer och Prop. 1990/91:42 fondbörspå motsvarande sätt som enligt nuvarande bestämmelser i lagen omvärdepappersmarknadslagen skall täcka kostnaden för bankinspektionensinsiderövervakning. har i sitt remissvar ifrågasatt förslaget attavgiftsfinansiera insidertillsynen. Vidare har bankföreningarna ochfondhandiareföreningen påpekat atl denna verksamhet bör finansieras överstatsbudgeten. Insideriagenhar till syfte all främja en sund värdepappersmarknad och upprätthållaallmänhetens förtroende för marknaden. Med del förslag jag nu lägger kommerinsiderreglema all omfatta inte bara aktiemarknaden ulan också penning- ochobligationsmarknaden samt derivatmarknaden. Samtliga aktörer på dessa marknaderär beroende av väl fungerande marknader och del ligger i aktörernas intresseatt osunda företeelser bekämpas. Insiderövervakningen är en nödvändigbeståndsdel i detta sammanhang och jag har tidigare funnit alt den sköts bästav bankinspektionen. Kostnaden för övervakningen bör mot bakgrund häravfördelas på fler institut än vad som är fallet . I lagrådsremissen föreslogjag alt kostnaden skulle spridas på samtliga institut som står underbankinspektionens tillsyn. Frågan om finansiering av bankinspektionens tillsyninom värdepappersmarknadsområdet får jag anledning all återkomma lill isamband med beredningen av kommitténs övriga förslag. Dessutom kommer fråganom fördelning av tillsynskostnaderna att närmare övervägas av utredningen (Fi1990:12) om bankinspektionens och försäkringsinspektionens organisation ochverksamhet m. m. (organisationsutredningen). Lagrådet har ansett atlbestämmelsen med den generella utformningen blir alltför vittomfattande ochanmärkt atl uppenbarligen inte bör träffas av bestämmelsen. Jag har med hänsyn till upplysningscentralens uppgifter vissförståelse för lagrådels synpunkter. Regeringen har en allmän strävan allfördela bankinspektionens kostnader på så många institut som möjligt. 1 sambandmed organisationsutredningen som nämnts ovan kommer frågan om kostnadernasfördelning att övervägas. Intill dess bör den av mig föreslagna lydelsengodtas. Regeringen bör dock beakta de av lagrådet framförda synpunkterna när denärmare föreskrifterna ges. Dennalag träder i kraft med undantag av 16 § som träderi kraft . Den som vid lagens ikraftträdande är skyldig attenligt lagen (1985: 571) om värdepappersmarknaden anmäla innehav av aktier ochändring i innehavet skall senast vid utgången av anmäla innehavettill värdepapperscentralen även om någon förändring inte inträffat sedan densenaste anmälan. Den som vid lagens ikraftträdande har sina aktierförvaltarregistrerade och som omfattas av förbudet i 8 § tredje stycket skallregistrera sina aktier i eget namn senast vid utgången av . 12.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:600) om Prop. Bisysslor m. m. Omåläggande för arbetstagare att anmäla innehav av fondpapper finns detbestämmelser i 11 § insideriagen (1990:000). Arbetstagarekan under vissa förutsättningar åläggas skyldighet att anmäla sitt innehav avfondpapper till arbetsgivaren. Detta regleras i insideriagen (1990:000). 12.3 Förslaget till lag om ändring ifondkommissionslagen Prop. 1990/91:42 (1979:748) Densom på grund av befattning eller annars har anknytning till fondkommissionärskall, om han normalt har insyn i uppdragsgivares värdepappersaffärer som harsådan omfattning att det allmänna försäljningsvärdet kan påverkas tillfondkommissionären ofördröjligen anmäla innehav av fondpapper och ändring iinnehavet. Anmälningsskyldigheten gäller inte sådana obligationer ochförlagsbevis som inte är konvertibla. Fondkommissionären skall föra förteckningöver anmälningarna och hålla den tillgänglig för bankinspektionen. Anmälningsskyldighetenligt första stycket omfattar fondpapper som ägs av den anmälningsskyldige,hans make eller omyndigt barn som står under hans vårdnad. Har någon av demeller flera av dem tillsammans sådan väsentlig ekonomisk gemenskap med annanjuridisk person än fondkommissionären som grundas på andelsrätt eller därmedjämförligt ekonomiskt intresse, omfattar anmälningsskyldigheten även denjuridiska personens innehav av fondpapper, om den anmälningsskyldige harväsentligt inflytande över den juridiska personens verksamhet. Vidtillämpningen av denna paragraf likställs äktenskapsiiknande samlevnad medäktenskap, om de sammanlevande har varit gifta med varandra eller hareller har haft barn gemensamt. Paragrafensförsta stycke ändras så atl den personkrets som skall anmäla sina innehav avfondpapper framgår direkt av paragrafen. Skälet är att 39 §, till vilkenhänvisning tidigare gavs, upphävs. Den saknar funktion eftersombefattningshavare och andra med anknytning till fondkommissionär omfattas avhandelsförbudet i insideriagen. Bestämmelsen motiveras även i avsnitt 6.3. 12.4 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) Prop. Gäller förbud enligt denna lag mot att röja uppgift, får uppgifteninte heller i övrigt utnyttjas utanför den verksamhet i vilken sekretess gällerför uppgiften. / insideriagen (1990:000) finns bestämmelser om förbud attutnyttja vissa uppgifter som är ägnade att väsentligt påverka kursen påfondpapper. Tystnadsplikteninom det allmännas verksamhet regleras i sekretesslagen. Med tystnadspliktavses förbud att röja uppgifter. Förbudet alt röja uppgif ter innefattar ocksåett förbud alt utnyttja en uppgift utanför den verksamhet i vilken sekretessgäller för uppgiften. Enav principerna bakom regleringen i sekretesslagen är att alla tystnadsplikterinom det allmännas verksamhet skall framgå av lagen antingen direkt eller genomen hänvisning lill en annan lag. De offentliganställda kommer att omfattas avinsideriagens förbud att utnyttja information om icke offentliggjordakurspåverkande omständigheter för handel på värdepappersmarknaden. Det ärenligt min mening mest konsekvent all det framgår av sekretesslagen alt eltförbud för offentliganställda atl utnyttja uppgifter finns i en annan lag. Enhänvisning till insideriagen bör därför finnas i sekretesslagen. Sekretessgäller i statlig myndighets verksamhet, som består i tillståndsgivning ellertillsyn med avseende på bank- och kreditväsendet, fondbolag, fondkommissionärs-och fondbörsväsendet eller försäkringsväsendet, för uppgift om 1. afiars- eller driftförhållanden hos den sommyndighetens verksamhet avser, om det kan antas att han lider skada omuppgiften röjs, 2. ekonomiska eller personliga förhållanden för annan,som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den sommyndighetens verksamhet avser. Sekretess gäller vidare i statlig myndighets verksamhet, som består iövervakning enligt lagen (1985:571) om värdepappersmarknaden och insideriagen(1990:000), för sådan uppgift om enskilds ekonomiska eller personligaförhållanden, vilken på begäran har lämnats av någon som är skyldig att lämnauppgifter till myndigheten. Rör uppgiften den uppgiftsskyldige gäller docksekretess endast om denne kan antas lida skada eller men om uppgiften röjs ochsekretess inte motverkar syftet med uppgiftsskyldigheten. Sekretessgäller, i den mån har godkänt avtal härom med främ mande stat eller mellanfolklig organisation, hos myndighet i verksamhet som avses i första och andra stycket för sådan uppgift om affärs- eller driftförhål landen och ekonomiska eller personliga förhållanden som myndigheten erhål lit enligt avtalet. Föreskrifterna i 14 kap. 1 3 §§får inte ifråga om denna sekretess tillämpas i strid med avtalet. Regeringen kan försärskilt fall förordna om undantag från sekretessen Prop. 1990/91:42 enligtförsta stycket 1, om den finner det vara av vikt att uppgiften lämnas. I frågaom uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Skälenlill förslaget om ändringar i första och andra styckena och nytt tredje styckei paragrafen har jag lämnat under avsnitt 6.11. Bestämmelseninnebär all sekretessen kan bli absolut för uppgifter från utlandet också i defall där 8 kap. 5 § sekretesslagen i övrigt föreskriver att elt skaderekvisit skallvara uppfyllt för att uppgifterna skall vara sekretessbelagda. Enförutsättning är dock all uppgifterna erhållits med tillämpning av ettinternationellt avtal som godkänts av och att avtalet förbjudervidarelämnande av uppgifterna. Sekretessgäller för sådan uppgift hos myndighet, som person som avses i 1 kap. 6 §lämnat till myndigheten enligt särskilt beslut om uppgiftsskyldighet förinnehav av fondpapper, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan attden som uppgiften rör lider skada eller men. 1fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Iparagrafen ges de offentliga funktionärer som ålagis skyldighet all redovisasitt innehav av fondpapper, ett sekretesskydd för de lämnade uppgifterna. Vidbedömning av om uppgifterna kan offentliggöras bör presumtionen vara att deinle får lämnas ut. Offentliggörande kan således endast ske om det står klartatt uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närslåendelider men av alt uppgiften offentliggörs. Lagrådethar föreslagit en annan lydelse. Med lagrådsremissens lydelse, som jag med enmindre justering förordar, omfattas samtliga myndigheter, t.ex. riksbanken.Någon risk alt personkretsen blir för vid finns inte eftersom sekretessenendast tar sikte på de uppgiftsskyldigas uppgifter. 12.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:571) om Prop. insiderlag med förbud i vissa fall all handla på värdepappersmarknaden,regler om anmälningsskyldighet och om bankinspektionens tillsynsverksamhet m.m.införs. 2, 5 16, 25, 28 och 31 §§ lagen om värdepappersmarknaden upphördärmed att gälla. De ersätts med bestämmelser i den nya lagen. 4, 24, 27, 29och 33 §§ får ändrade lydelser på grund av att insideriagen lill viss delträder i deras ställe.