prop · GE03125 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:125 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprofokolletden for de åtgärder och de ändamiJ som framgår av föredragandenashemställan. 1propositionen föreslås utgifterm.m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för innevarande budgetår. Deanslag som begärs uppgår totalt till De engångsvisautgifterna uppgår till 2 543,9 milj.kr. Av de totala utgiftema finansieras 2461 milj.kr. genom ulgiftsbegränsningar och rationaliseringar samt inom ramenför skattereformen. Ienlighet med tidigare beslutade riktlinjer föreslås i propositionen att 2 000milj.kr. anslås för kom{>ensation for mervärdeskatt på krigsmateriel tillförsvaret. Medlen är engångsvisa och mots%'arar beräknade statsinkomster for mervärdeslcattpå krigsmateriel. För rationalisering inom tull- och bostadsadniinistrationföreslås att sammanlagt 224,5 milj.kr. anvisas, varav 180 milj.kr. För regionalpolitiska insatser i form av lokaliseringsbidragföreslås att ytterligare 200 milj.kr. Vidare föreslås att 50 milj.kr.anvisas för elhushållningsåtgärder. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Prop. , ordförande, och statsråden , S. ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , , , Föredragande:statsråden , , R. , , G. , ,, , , Proposition med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1990/91 1990/91:112) har på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1990/91 tagit upp de utgiftsanslag som specificerats i bilagan tillfinansutskottets betänkande 1990/91:FiU12. Regeringenhar därefter i prop. 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt föreslagit att 5000 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget för innevarande budgetår till ensärskild infrastrukturfond för investeringar i järnvägar, vägar och kollektivtrafikanläggningar Regeringenhar vidare i prop. 1990/91:119 om särskilt kommunalt bostadstillägg tillfolkpension föreslagit att 150 milj.kr anvisas för nämnda ändamål påtilläggsbudget för innevarande budgetår. Förslaget avser att kompenserapensionärer med ingen eller låg ATP för boendekostnadsökningar utöver dem somskattereformen medfört, dvs. sådana ökningar som inte motsvarats av höjdakommunala bostadstillägg. Regeringen avser att återkomma med förslag omfinansiering kompletteringsproposition. Deytterligare medelsbehov utöver gällande statsbudget som kan överblickas ochandra frågor som bör tas upp i detta sammanhang bör sammanfattas i en gemensamproposition angående utgifter på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /91. Denna proposition bör föreläggasriksdagen . Statsrådenföredrar frågor om förslag till anslag på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /91. Anförandena redovisas i underprotokollenför resp. departement. avslutar: Prop. Jag hemställer attregeringen föreslår attbesluta om anslag på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1990/91 och vidta åtgärder i enlighet med de förslag somföredragandena har lagt fram. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som de har hemställt om. Regeringenbeslutar vidare att de anföranden som redovisas i underprotokollen och ensammanställning över de anslag som regeringen nu begär skall bifogaspropositionen enligt följande: Bilaga1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 Allmänna advokatbyråer; Rörelsekapital m.m. Underderma anslagsrubrik anvisades på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /90 ett reservationsanslag på . (prop.1989/90:125 bil. 1, s. 4 f, JuU36, rskr. Från anslaget betalas kostnademaför nedläggningen av de allmänna advokatbyråerna i och Vänersborg.På anslaget fiims en reservation på . som åtminstone delvis kommeratt behöva utnyttjas eftersom en del kostnader fortferande återstår. Förinnevarande budgetår fmns inte något anslag för motsvarande ändamål upptaget istatsbudgeten. 1princip skall var och en av de allmänna advokatbyråerna vara självbärande ochkonkurrera på lika villkor med enskilda advokatbyråer. har ettpar allmänna advokatbyråer med dåligt rörelseresultat avvecklats och medel föratt täcka uppkomna underskott har anvisats av (se t.ex. prop.1988/89:25 bil. 1 s. 6 f, JuUlO, rskr. Pågrund av bristande lönsamhet vid norra allmänna advokatbyrån i Stockholmuppdrog regeringen åt att vidta erforderligaåtgärder för att avveckla verksamheten där. Verksamhetenvid norra allmäima advokatbyrån har avvecklats. Den upphörde den 31 december1990. Domstolsverkethar beräknat kostnadema för nedläggningen till . Drygt hälften av kostnademaavser balanserade underskott, dvs. den samlade förlusten av verksamheten vidbyrån. Återstoden avser avvecklingskostnader, bl.a. lönekostnader för juristeroch administrativ personal . Detbalanserade underskottet för norra allmänna advokatbyrån belastar en rörligkredit som de allmänna advokatbyråerna disponerar hos riksgäldskontoret.Gränsen för byråernas sammanlagda upplåning hos är begränsadtill ett visst belopp, 26 milj. kr. Ett kvarstående underskottkan således påverka de övriga byråemas rörelsekapitaloch därmed bl.a. strida mot principen att varje Prop. 1990/91:125 byrå skallutgöra en egen resultatenhet inom den allmänna advokat- Bilaga 1byråorganisationen. Mot denna bakgrund anser jag att medel bör tillförasför att täcka det underskott och de kostnader som den nu nedlagda verksamhetenhar medfört. Alternativet till detta är att fortsätta driften vid byrån, vilketmed säkerhet skulle innebära fortsatta driftsunderskott och därmed änhögre kostnader för staten. Jag förordar därför att ett särskilt anslag.Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapital m.m., förs upp på tilläggsbudget tillstatsbudgeten även för innevarande budgetår, och att 5,5 milj. kr. anvisas motbakgrund av vad jag nu anfört. Jag har därvid beaktat den reservation somberäknas återstå från /90. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapital m.m. på till-läggsbudget II tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på 5 500 000kr. Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 Försvarsdepartementet m. m. [1] A 2. Utredningar m. m. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna mbrik anvisats ettreservationsanslag på 5,5 milj. kr. Den ingående reservationen under anslagetuppgick till . /91 har utredningsverksamheten blivit mer omfattande ochkostnadskrävande än vad som fömtsågs vid anslagsberäkningen . Kommitténför undersökning av allvarliga olyckshändelser har fått slutföra sinundersökning av branden ombord på lärtyget . Regeringen harbeslutat att försvars-kommitté, vars arbete skulle ha avslutats idecember 1990, skall ombildas till en beredning med företrädare för regeringenoch riksdagspartierna för samråd som rör inriktningen av totalförsvaret undertiden /93 1996/97. Jag räknar nu med ett ytterligare medelsbehov på ca2,5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utredningar m.m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på 2 500 000kr. Övriga ändamål Prop. [2] L 9. Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1990/91. Riksdagenhar beslutat (prop. 1989/90:150, FiU40, rskr. 358) att vissa myndigheter inomförsvarsmakten får kompenseras för mervärdeskatt på krigsmateriel /91. 1989/90:150 skulle kraftiga memtgifter kommaatt drabba försvarsmakten när nuvarande undantag för mervärdeskatt slopades påförsvarsmateriel . Behov av ytterligare medelsanvisningar påanslagen förutsattes enligt propositionen tas upp i tilläggsbudget /91. Storlekenpå de memtgifter som mervärdeskatten på krigsmateriel kommer att medföra förmyndigheter inom fjärde huvudtiteln är inte möjliga att beräknaexakt. Jag räknar emellertid med att merkostnadema överslagsmässigt kommer attuppgå till ca 2 000 milj. kr. Jag föreslår att ett nytt anslag för ändamåletförs upp på tilläggsbudget till innevarande års statsbudget under fjärdehuvudtiteln. Detta anslag får endast belastas med myndighetemas faktisktuppkomna utgifter för mervärdeskatten på krigsmateriel under budgetåret1990/91. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag om föreskrifterför hur anslaget får belastas. Fr.o.m.den 1 juli 1991 har föreslagits att myndighetema skall kompenseras förmervärdeskatt genom avräkning mot inkomsttitel på det sätt som anges i prop.1990/91:100 (bil. 1 s.46 ff.). Då upphör behovet av ett särskilt anslag fördetta ändamål. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Mervärdeskan på krigsmateriel på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett förslagsanslag på 2 000 000 000kr. Bilaga3 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna mbrik anvisats ettreservationsanslag på sammanlagt . Den ingående reservationenunder anslaget uppgick till . /91 har utredningsverksamheten blivit mer omfattande ochkostnadskrävande än vad som fömtsågs vid anslagsberäkningen hösten 1989.Pensionsberedningens omfattande uppdrag har avslutats senare än beräknat.Vidare har de avtalsmässiga löneökningama fått ett större genomslag iutredningsväsendet än vad som kunde fömtses. Översynen av allmänna arvsfonden,utredningen angående bam-ombudsman och översynen av socialtjänstlagen ärutredningar som tillkommit efter initiativ från . Vidare har arbetetmed stmktur- och systemförändringar, exempelvis den lagfästa sjuklönen inomsocialförsäkringen, ökat behovet av utredning. Jag räknar nu med ettytterligare medelsbehov på ca 3,8 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utredningar m.m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på 3 850 000kr. Bilaga4 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 [1] A 2. Underdetta anslag har i statsbudgeten för /91 anvisats ett reservationsanslagpå 3,9 milj.kr. Vid utgången av /90 fanns på anslaget enreservation på . Under innevarande budgetår har dessutom 10,7milj.kr. anvisats på tilläggsbudget I (prop. 1990/91:25 bil. 2, TUlO, rskr.73). Det har dock visat sig att utredningsverksamheten blivit mer omfattandeoch kostnadskrävande än vad som tidigare kunnat fömtses i huvudsak till följdav utredningen av Scandinavian samt översynen av det offentligatrafiksäkerhetsarbetets inriktning och organisation. Jag räknar nu med ettytterligare medelsbehov på 2 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utredningar m.m. pä tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på 2 OCX)OCX) kr. [2] Medel för infrastrukturinvesteringar på trafikområdet(infrastrukturfonden) Jagvill i detta sammanhang erinra om följande. 1990/91:87 om Näringspolitik för tillväxt föreslås en särskild infrastrakturfondpå sammanlagt . för investeringar i järnvägar, vägar ochkollektivtrafikanläggningar. Regeringenföreslår i propositionen bl.a. att därav anvisas . på /91 till infrastmkturinvesteringar på trafikområdet (infrastmkturfonden). Begäranom anslag återfinns under mbriken Årendet till under punkt 59 inämnda proposition. 1* 1990/91. Bilaga 5 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde vad avser punktema 1 och 3, statsrådet vad avserpunkten 2 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 [1] A 3. Underdenna mbrik har i statsbudgeten för /91 anvisats ettreservationsanslag på 19 milj.kr. Vid budgetårets ingång fanns på anslaget enreservation på 3,2 milj.kr. Sammanlagt står alltså under innevarande budgetårdrygt 22,2 milj.kr. till förfogande under detta anslag. Denutredningsverksamhet som bekostas från anslaget under budgetåret blir meromfattande och kostnadskrävande än vad som kunde fömtses vid anslagsberäkningenhösten 1989. Bland de utredningar som initierats efter denna tidpunkt kannämnas kommunalekonomiska kommittén och utredningen om statens fastighetsförvaltning.Jag beräknar kostnadsökningen i denna del till 1 milj.kr. Dessutomhar jag även tagit hänsyn till nödvändigheten att för olika uppgifter ifinansdepartementets verksamhet, bl.a. inom finansmarknads-området och i frågorgällande de statliga bolagen, anlita konsulter och annan expertis. Jag beräknarkostnadema för dessa ändamål till 2 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utredningar m.m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på 3 000 000kr. Vissa centrala myndigheter m.m. [2] E 7. : Kostnader för tulldatasystemet (TDS) Istatsbudgeten för /91 har under anslaget E 1. Tullverket:Förvaltningskostnader anvisats ett förslagsanslag om 1 . (prop.1989/90:100 bil. 9, SkU24, rskr. Under anslaget har särskilt beräknats 80milj.kr. för uppbyggnads- och investeringskostnader för tulldatasystemet (TDS)i avvaktan på en fömyad redovisning av Ibudgetpropositionen 1991 (bil. 9 s. 63 f.) redovisades det av general- Bilaga 5tullstyrelsen uppskattade medelsbehovet för att kunna fortsätta att utvecklaoch införa TDS. Det rör sig enligt generaltullstyrelsen om totalt 130 milj.kr.för /91 och 131,5 milj.kr. för /92 för att täcka kostnademaför lokaler m.m. för i samt för systemkonstmktion, utbildning m.m.Av redogörelsen i budgetpropositionen framgår vidare att de totala besparingamasom under behöver göra för att finansiera TDSutgör 352 årsarbetskrafter motsvarande ett ackumulerat belopp om ca 225milj.kr. samt ytterligare 75 milj.kr. genom tidigareläggning av föreslagnapersonalminskningar, inrättande av endast fyra tullregioner och vissa ändringari den lokala och centrala organisationen, dvs. totalt 300 milj.kr. Jagvill nu återkomma till behovet av medel för TDS. Med utgångspunkt i deberäkningar som generaltullstyrelsen har redovisat föreslår jag att 180milj.kr. anvisas på tilläggsbudget till statsbudgeten för /91för att täcka kostnadema för fortsatt utveckling och införing av TDS. Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget på statsbudgeten för budgetåret1990/91. Medlen bör därför anvisas under ett för ändamålet särskilt inrättatreservationsanslag. Ienlighet med vad skatteutskottet har uttalat om behovet av en kontinuerliguppföljning av kostnadsutvecklingen för TDS, avser jag att i nästa årsbudgetproposition återkomma till med en redogörelse för kostnademaför TDS. Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Kostnader för tulldatasystemet (TDS) påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 anvisaett reservationsanslag på . [3] Bildande av en stiftelse för Svensk-Japanska studieroch forskning Svenskastaten erhöll är 1939 medel som gåva för att köpa en centralt belägen tomt iTokyo om ca 6 200 m för uppförande av en ambassadanläggning. Donatorema var engmpp svenska och Sverigeanknutna affärsmän i . Riksdagenbemyndigade genom beslut (prop. 1986/87:25 bil. 5, FiU9, rskr.61) regeringen att sälja viss del av den tomt i där den svenskaambassaden är belägen. Köpeskillingen uppgick till 1 . Ianslutning till slutförhandlingama rörande försäljningen togs diskussioner uppom att av köpeskillingen avsätta ett belopp till en stipendiefond för svenskarsstudier och forskning Ett särskiltmotiv för en sådan åtgärd var att fastigheten inköpts Prop. 1990/91:125 för medel som erhållits som gåva. Köparenav den avyttrade delen av fastigheten, , utfastesig i sammanhanget att, om en stipendiefond kom till stånd, komplettera dennagenom att, för en inledande period , ställa två servicelägenheter tillstipendiatemas förfogande i . Med tanke på svårigheten förgästande forskare att till rimligt pris få bostad i får denna utfästelseses som ett mycket värdefullt komplement till den planerade stiftelsen. ,som för statens räkning sålt festighetsdelen, har efter regeringens medgivandeavsatt 15 milj.kr. av försäljningsintäktema för att möjliggöra bildandet av enstiftelse. Medlen har placerats på räntebärande konto och uppgick den 31december 1990 till ca 17 milj.kr. Motbakgmnd av vad jag nu har anfört anser jag att staten bör bilda en stiftelseför Svensk-Japanska studier och forskning. Stiftelsenssyfte skall vara att främja utbytet mellan och genom att görajapanskt samhällsliv inom olika områden tillgängligt för svenska forskare ochstuderande. Detta syfte skall tillgodoses genom utdelande av stipendier tillsvenska medborgare för studier och forskning i . Stiftelsen skall ocksåförvalta de bostadslägenheter i som svenska staten i samband med den ovannämnda tomtförsäljningen erbjudits att disponera. Stiftelsenstillgångar skall förvaltas så att de under betryggande säkerhet ger störstamöjliga avkastning. Av stiftelsens avkastning skall tillstiftelsekapitalet läggas ett belopp som är stort nog för att bevarastiftelsens realvärde. Enligtmin mening bör stiftelsens styrelse bestå av högst fem ledamöter som utses avregeringen. Detbör ankomma på regeringen att senare utfärda stadgar för stiftelsen. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medgeatt svenska staten bildar en stiftelse för Svensk-Japanska studier och forskning, 2. godkännaatt de medel som avsatt för bildan det av en stiftelse får tas i anspråk som stiftelsekapital. Bilaga6 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 [1] A 2. Underdenna mbrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ettreservationsanslag på . Vid budgetårets ingång fknns enreservation på anslaget med . Sammanlagt står alltså underinnevarande budgetår . till förfogande under detta anslag. Denutredningsverksamhet som bekostas från anslaget under budgetåret blir mer omfattandeoch kostnadskrävande än vad som kunde fömtses vid anslagsberäkningen hösten1989 främst beroende på förändringasarbetet inom skolområdet. Bl.a. har detvisat sig nödvändigt med ytterligare resurser för särskilda kostnader förövergången till den nya myndighetsorganisationen, för utveckling avutvärderings- och uppföljningssystem och för läroplansarbete. Med hänsyn tillökade utredningskostnader gör jag den bedömningen att ett tilläggsbudgetanslagpå . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utredningar m.m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 anvisa ett reservationsanslag på . [2] Tilläggsmedel för utsändning m.m. av Radiosprogram Genombeslut av (prop. 1988/89:129, KrU 21, rskr. 311 och prop. 1989/90:100bil. 10, KrU 25, rskr. 274) har av TV-avgiftsmedel tilldelats 454milj.kr. för resp. 474,6 milj.kr. Medlen avser televerketskostnader för insamling och distribu- tion,dvs. utsändning, av Radio-koncemens program. Televerkethar i skrivelser och Bilaga 6 anmält att kostnadsökningamaför sådana kostnadsslag som skall täckas av de medel som anvisats förteleverkets verksamhet med distribution och insamling av Radio-koncemensprogram , kommer att bli större än vad som kunde fömtsesi de aktuella anslagsframställningama. Orsaken är framför allt större generellakostnadsökningar och ändrad energibeskattning. Denya reglema för mervärdeskatt innebär vidare att teletjänster skall varaskattepliktiga till mervärdeskatt. Det betyder att även verksamhetinom mndradioområdet blir skattepliktig och att kostnadema ökar i motsvarandegrad. innebär de samlade merkostnadema att verket kommer att tvingas tillså omfattande besparingar, att återverkningar på Radio-koncemensprogramverksamhet inte kan undvikas. Televerkethar mot denna bakgmnd hemställt om att få överskrida de anvisade beloppen för1990 års drifts- och investeringskostnader med sammanlagt 37,1 milj.kr.Televerket har också begärt dels att medelsan-visningama för skallutgöra basen vid beräkningen av utgående mervärdeskatt, vilket i praktikeninnebär ett tillskott om 29,5 milj.kr., dels att föreskrifter utfärdas om hurmedel skall rekvireras för att täcka den mervärdeskatt som skall betalas in fr.o.m.år 1991. Televerkethar inför prövat ett nytt budgeterings-ochredovisningssystem. Det innebär bl.a. att vissa gemensanima kostnader somtidigare belastat driftsbudgeten nu belastar investeringsbudgeten. De avriksdagen medgivna investerings- och driftsmedelsramarna kommer därför inte attkunna tillämpas. har hemställt om att verket medges rätt att fr.o.m.år 1991 göra omfördelningar mellan medel för investeringar och driftskostnader. Televerketsvarar på statens uppdrag för distributionen till allmänheten och förinsamlingen av Radio-koncemens program. De TV-avgiftsmedel som anvisasför detta ändamål beräknas täcka verkets självkostnader. Mot bakgmnd av att kostnadsfömtsättningamaavsevärt har förändrats , tillstyrker jag att televerketerhåller viss kompensation för merkostnader . Därigenom kanrisken för återverkningar på Radio-koncernens programverksamhetminskas. Dennya mervärdeskatteplikten på teletjänster bör, enligt min mening, inte fåinverka negativt på Radio-företagens möjligheter att fullgöra sinauppgifter. Redan med de för anvisade beloppen skulle trots hänsynstagandetill de avdrag för ingående mervärdeskatt som kan tillgodogöra sig nettokostnadsökningen uppgå till nära 84 milj.kr. Medelstilldelningen tillteleverket bör därför beräknas så att verket fr.o.m. den 1 januari 1991kompenseras för netto-kostnadsökningar till följd av mervärdeskatt. Motdenna bakgrund föreslår jag att av TV-avgiftsmedel, Prop.1990/91:125 som kompensation för merkostnader , anvisasBilaga 6 ytterligare 7 resp. 95 milj.kr. Jag utgår från att den del avmedelstillskottet som avser i redovisningen kan föras till rättperiod, trots att förflutit . Huvudparten av 1991 årstillskott utgörs av kompensation för mervärdeskatt. Jag återkommer senare ivår, i en särskild proposition om radio- och TV-frågor, till frågan om TV-avgiftensstorlek fr.o.m. den Ijuli 1991. Avmedelsökningama bör de 7 milj.kr. för tillföras posten för driftsmedel.Av tilläggsmedlen för bör 16,5 milj.kr. avse investeringar och 78,5milj.kr. Mitt förslag innebär att för åren 1990 och1991 kommer att kunna disponera sammanlagt 165,4 milj.kr. resp. 180,7 milj.kr.för investeringar och 295,6 milj.kr. resp. 388,9 milj.kr. för driftskostnader.Den sammanlagda medelstilldelningen blir därmed 461,0 milj.kr. för år 1990resp. Ikonsekvens med mina förslag om att kompensation skall lämnas för merkostnaderför mervärdeskatt, bör möjligheter justeras, när det gäller att i kostnadsutjämnandesyfte föra medel mellan verksamhetsåren. Förslag bör därför läggas fram förriksdagen om att regeringen, eller efter beslut av regeringen ,bemyndigas att föra högst 11 milj.kr. av de anvisadeinvesteringsmedlen som skuld resp. tillgodohavande.För driftsmedlen bör motsvarande bemyndigande avse 6 milj.kr. Debudgeterings- och redovisningsprinciper, som tillämpas av ,gör att nuvarande beloppsangivelser i verkets investeringsplan ärrättvisande. I avvaktan på att det nya systemet stabiliseras, bör televerketges rätt att omfördela medlen mellan postema för investeringar ochdriftskostnader. Möjlighetema att föra medel mellan verksamhetsåren 1991 och1992 bör i motsvarande utsträckning kunna jämkas. Mina förslag utgår från attverkets investeringsprogram får en profil som innebär en prioritering av demest angelägna återinvesterings- och utbyggnadsprojekten. 1avvaktan på behandling av de förslag jag nu har lämnat, börutbetalningarna till ligga på en sådan nivå att drastiska fluktuationeri verksamheten undviks och därmed att planeringsfömtsätt-ningama förprogramföretagen inom Radio-koncemen blir rimliga. Regeringen hardärför den 21 febmari 1991 beslutat om utbetalning av dels 7 milj.kn avseendemerkostnader , dels 47,5 milj.kr. avseende merkostnader underförsta . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna mitt förslag tillmedelsberäkning för investeringar, 2.godkänna mitt förslag tillmedelsberäkning för driftskostnader, 3. bemyndigaregeringen, eller efter beslut av regeringen . 1990/91:125 , att föra högst . av investeringsmedlen Bilaga 6 mellan åren 1991 och 1992som skuld resp. tillgodohavande, 4.bemyndiga regeringen, ellerefter beslut av regeringen , att fora högst . avdriftsmedlen som skuld resp. tillgodohavande,