prop · GE03102 · 1990-12-31 00:00:00 — 1 anslagsredovisningen saknas full tillämpning av förordningen (1985:498) om avräkning av utgifter på statsbudgeten. är ansvarig för /91:102 ekonomisystem. En omläggning av ekonomisystemet pågår. Ett flertalav Bilaga 1 anmärkningarna är i huvudsak en konsekvens av denna omläggning. Jagkan emellertid inte acceptera anmärkningar av detta slag. Berörda myndigheterhar uppmanats att vidta erforderliga åtgärder med anledning avrevisionsanmärkningarna. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om revisionen av /90. 3.5 Den civila delen av totalförsvaret 3.5.1Det ekonomiska utfallet för /90 Denekonomiska planeringsramen för totalförsvarets civila del för budgetåret1989/90 fastställdes till . i beräknat genomförandeprisläge1989/90. Överstyrelsenför civil beredskap har i en skrivelse till regeringen den 12 oktober 1990lämnat en redovisning av det ekonomiska utfallet under anslag inom denekonomiska planeringsramen för /90. Planeringsramenför totalförsvarets civila del innehåller såväl försiags-somreservationsanslag. Utgående reservationer på reservationsanslag /90 uppgår till 800,9 milj. kr. och disponeras av myndigheternaunder kommande budgetår. Avreservationerna hänför sig ca 416 milj. kr. till hälso- och sjukvårdens områdeför anskaffning av utrustning och sjukvårdsmateriel samt uppdrag och beviljadebidrag. Knappt 240 milj. kr. hänför sig till beredskapslagring och industriellaåtgärder inom området försörjning med industrivaror. Drygt 100 milj. kr. avdessa är bundna reservationer till följd av ingångna avtal och beslut om bl. a.avtal om beredskapslån. Vidare finns reservationer som avses utnyttjas föravtal inom främst elektronikområdet, funktionssäkerhetsavtal, forsknings- ochutvecklingsinsatser på kemiområdet m.m. Utfalletunder förslagsanslag visar att dessa sammantaget har underut-nyttjats med 7,0milj. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag anfört om det ekonomiska utfallet för den civila delen av totalförsvaret för /90. 3 1990/91. 3.5.2 Ekonomiskaresurser för den civila delen av totalförsvaret under Prop.1990/91:102 Enligtde principer för finansiering av beredskapsåtgärder inom totalförsvaretscivila del som fastställdes genom försvarsbeslut, skall följandefunktioner tilldelas medel ur den gemensamma ekonomiska planeringsramennämligen Civil ledning och samordning. Befolkningsskydd och räddningstjänst.Psykologiskt försvar, Hälso- och sjukvård m. m. Livsmedelsförsörjning m. m..Transporter, Socialförsäkring m. m., Arbetskraft, Energiförsörjning,Försörjning med industrivaror och Kyrklig beredskap. Beredskapsförberedelserinom affärsverkens ansvarsområden finansieras med egna medel. Undantaghärifrån utgörs av , ochluftfartsverket som finansierar sina beredskapsåtgärder med såväl egna medelsom anslagsmedel. Beredskapsförberedelserinom övriga funktioner finansieras inom ramen för myndigheternas ordinarieförvaltningsanslag. Utöverden verksamhet som bekostas av statliga verk och myndigheter betalasberedskapsförberedelser även av kommuner och landsting samt av näringslivet. 3.5.2.2 Ekonomiskram Jor /92 Deutgifter över statsbudgeten för beredskapsåtgärder som för de nämndafunktionerna finansieras med den ekonomiska planeringsramen är investeringaroch driftkostnader (exkl. för oljelagring) samt förvaltningskostnader vidöverstyrelsen för civil beredskap, , styrelsen förpsykologiskt försvar, vapenfristyrelsen och civilbefälhavarna. Kapitalkostnaderför beredskapslagring omfattas inte av ramen. Överstyrelsenfor civil beredskap har i programplan för det civila försvaret 1991/92-1995/96lämnat förslag till förddning /92 av den ekonomiskaplaneringsramen. Överstyrelsenhar vidare hemställt i skrivelse att planeringsramen /92 skall tillgodoräknas ett underskridande av ramen /90 med 7,0 milj. kr. Dencivila ramen är en planeringsram. Den är av sådan teknisk natur att den varkenkan under- eller överskridas. Medel ur ramen anvisas de enskilda anslagen inomdenna och belastningen hänförs också till dessa enskilt. Överstyrelsenshemställan får därför bero. Jagberäknar den ekonomiska ramen för totalförsvarets civila del för budgetåret1991/92 enligt vad som i det följande framgår till . i beräknatgenomförandeprisläge 1991/92. 1990/91: 102 (genomförandeprisläget 1990/91) . Vissa justeringar' - 2 900000kr. Teleanordningar - 11900000kr. Mervärdeskatt -146837000kr. Ekonomisk ram netto 1878 811000kr. (genomförandeprisläget 1990/91 genomförande- prisläget 1991/92) + 114607000kr. Ekonomisk ram (genomförandeprisläget 1991/92) 1993418000kr. ' Korrigeringar för avtal med och förberedskapslagring av livsmedel m.m. Jfr prop. 1989/90:100, bil. 6. s. 23. I anslutning till ramberäkningen vill jag anföra följande. Uppräkning av den ekonomiska ramen frångenomförandeprisläget 1990/91 till genomförandeprisläget 1991/92 har gjortsgenom användning av ett uppräkningstal som uttrycker den historiskaprisförändringen . Härvid har vägts sammanförändringar i nettopris- och SAV-index, vilka ökat med 5,7%resp. Vikterna uppgår till 0,8 resp. 0,2. Uppräkningstalet för beräkningav den ekonomiska ramen i genomförandeprisläget 1991/92 blir därmed 6,. För finansiering av överstyrelsens för civil beredskapavtal med tillförs den ekonomiska ramen 5,7 milj. kr. Jag förordar dessutom att regeringen i likhet medföregående år begär bemyndiganden av att justera anslagsbeloppet underanslaget I 3. Skyddsmm, m.m. för /92 på gmnd av över- ellerunderutnyttjande av anslagsbeloppet för /91, justera debeställningsbemyndiganden som har lämnats med hänsyn till prisutvecklingenenligt nettoprisindex efter juli 1990, medge överskridande avförslagsanslagen inom den ekonomiska ramen för totalförsvarets civila del samtav lämnade beställningsbemyndiganden om beredskapsbudgeten för totalförsvaretscivila del sätts i kraft, dvs. vid krigsfara eller i krig. Bemyndigandetomfattar också beredskapsåtgärder i andra situationer än direkt krigsfaraeller krig. Anslagsfrågor för totalförsvarets civila del avseende budgetåret1991/92 under samtliga berörda huvudtitlar anmäls , förutomav mig, av cheferna för övriga berörda departement. Jag redovisar här en sammanställningav dessa anslag. För /92 beräknas sålunda ett totalt medelsbehovöver statsbudgeten på ca 3 360,3 milj. kr. för verksamheten inomtotalförsvarets civila del. I driftkostnaderna inräknas räntekostnader ochövriga kapitalkostnader för beredskapslagringen på ca 700,0 milj. kr. Denekonomiska ramen för totalförsvarets civila del beräknas till 1993,4 milj. kr.exkl. Av denna beräknas under försvarsdepartementets huvudtitel1 637,6 milj. kr. Anslag /92 (1 000-tal kr.) Prop.1990/91:102 Bilaga 1 Övriga kostnader (inkl. Civil ledning och samordning Investeringar för civil beredskap Förvaltningskostnader m. m. Anläggningar för räddningsskolorna, Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. Frivilliga försvarsorganisationer inom den civila delen av totalförsvaret Styrelsen för psykologiskt försvar : Täckande av förluster till följd av statliga beredskapsgarantier m. m. m.m. för hälso- och sjukvård i krig m. m. Beredskap för civil luftfart Åtgärder inom den civila delen av : Förvaltningskostnader (del) m. m. Inköp av livsmedel m. m. för bered- Kostnader för beredskapslagring av 1 7 470 7 734 Bo D 4 Lantmäteriet: Försvarsberedskap1 H I (del) H 7 Drift av beredskapslager H8 Beredskapslagring och industriella åtgärder H 9 Särskilda kostnader för lagring av olja, H 10 Åtgärder inom delfunktionen Elkraft C Dl Länsstyrelserna m.m. (del) E 2 Polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet m.m. Statens pris- ochkonkurrensverk (del) 1990/91:102 Bilaga 1 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.fastställa att anslagen påstatsbudgeten inom den ekonomiska ramen för totalförsvarets civila del /92 förs upp med sammanlagt . beräknat igenomförandeprisläget 1991/92, 2.bemyndiga regeringen att /92 justera lämnade bemyndiganden med hänsyn till prisutvecklingenenligt nettoprisindex efter juli 1990, 3.bemyndiga regeringen attjustera anslagsbeloppet under anslaget I 3. Skyddsmm, m. m. för budgetåret1991/92 på grund av över-eller undemtnyttjande av anslagsbeloppet /91, 4.bemyndiga regeringen att /92 medge överskridande av förslagsanslagen inom den ekonomiskaramen för totalförsvarets civila del samt av lämnade bemyndiganden om detbehövs av beredskapsskäl. Jaghemställer vidare att regeringen bereder tillfälle att ta del av vadjag i övrigt har anfört om ekonomiska resurser för totalförsvarets civila del. 3.6Anslagsstrukturen inom totalförsvarets civila del Ettnytt finansieringssystem med ekonomisk planeringsram för totalförsvaretscivila del infördes fr.o.m /88. I den perspektivstudie somöverstyrelsen för civil beredskap lämnade till regeringen anseröverstyrelsen att erfarenheterna talar för en fortsatt tillämpning avde principer för finansiering som beslutades . Överstyrelsen anseremellertid att ramens omfattning bör justeras i vissa avseenden och föreslårbl. attinvesteringskapital för beredskapslager bör tillföras som lån i riksgäldskontoreteller på ordinarie kapitalmarknad och attkostnaderna för lagring på bränsle- och drivmedelsområdet bör ingå iplaneringsramen. överstyrelsen för civilberedskap har i andra sammanhang framfört Prop. 1990/91:102 åsikten attunderutnyttjande ett budgetår bör få tillgodoräknas anslaget Bilaga 1 kommandebudgetår. Detta skulle öka flexibiliteten i verksamheten och skapaförutsättningar för förbättrad effektivitet. Försvarskommitténkonstaterar i sitt delbetänkande (Ds 1990:5) Totalförsvarets planering inför1991 års försvarsbeslut att överstyrelsen i perspektivstudien har föreslagitvissa ändringar i anslags- och ramkonstruktioner för det civila försvaret.Kommittén anser att dessa förslag bör kunna prövas och behandlas av regeringeni den ordinarie budgetprocessen. Jag har bl. a. mot denna bakgrund låtit enarbetsgrupp inom försvarsdepartementet göra en översyn av anslags- ochramkonstruktioner inom den civila delen av totalförsvaret. Överstyrelsenhar i enlighet med regeringens anvisningar för programplaner m.m. för perioden1991/92-1995/96 i rapporten finansieringsfrågor för det civila försvaretredovisat uppdraget hur formerna kan vidareutvecklas för det beredskapsansvar,omfattande både planering och finansiering, som såväl statliga som kommunalaorgan har. Överstyrelsen tar åter upp bl. a. frågan om möjligheten att föraöver- eller underutnyttjande av den ekonomiska planeringsramen mellan tvåbudgetår. pågår ett förändringsarbete vad gäller finansierings- ochbudgettekniska frågor. Målsättningen med detta arbete är bl. a. att skapabättre fömtsättningar för ökad långsiktighet i planeringen av verksamheter ochför fördjupad verksamhetsanalys. Isyfte att skapa bättre förutsättningar för långsiktighet i planeringen m. m.också inom totalförsvarets civila del kommer jag att närmare övervägabudgettekniska förändringar. Genomförande blir aktuellt först budgetåret1992/93 i anslutning till ett nytt försvarsbeslut. Föratt få strukturen i anslagen mer verksamhets- och målinriktade föreslår jagredan nu vissa omföringar av anslagsposter mellan anslagen enligt följande. : Förvaltningskostnader får benämningenÖverstyrelsen för civil beredskap: Civil ledning och samordning. Från anslagetoch till det nya anslaget K I. : Försörjningmed industrivaror förs uppdraget Försörjning med industrivaror. Till anslagetförs, från nuvarande anslaget H 2. Civil ledning och samordning, uppdragenStudier och utredningar om ledningsnivåer samt utbildning och övriga beredskapsåtgärder,Utveckling av ADB-säkerheten och Extern information. Civil ledning och samordning får benämningen Överstyrelsen för civilberedskap: Investeringar för den civila beredskapen. Civilbefälhavarna delas upp i förslagsanslaget H4. Civilbefälhavarna:Förvaltningskostnader m. m. och förslagsanslaget H 5. Civilbefälhavarna:Utbildnings- och övningsverksamhet. Drift av beredskapslager får benämningen Överstyrelsen för civilberedskap: Försörjning med industrivaror. Till anslaget förs dels uppdragetFörsörjning med industrivaror, som finns underanslaget H 1. nåder,dels de medel för studier och försörjningsanalyser som finns Prop.1990/91:102 under anslaget K 2. Beredskapslagring och industriella åtgärder.Från Bilaga 1 anslaget förs uppdraget Kapitalkostnader. Uppdraget föreslåsutgöra ett eget anslag (K 3.) Beredskapslagring och industriella åtgärder föreslås få benämningen : Industriella åtgärder. Ettnytt förslagsanslag K 3. : Kapital kostnader föreslås inrättas. Över anslaget anvisas medel för kapitalkost nader för lagerinvesteringar och avskrivning av anläggningar. : Täckande av förluster till följd av statliga beredskapsgarantier m. m. kvarstår oför ändrat men får beteckningen K 4. : Täckande av förluster till följd av statliga beredskapsgarantier m. m. Samtliga myndigheter som tilldelas medel ur den ekonomiska plane ringsramen, dvs. även myndigheter utanför fjärde huvudtiteln, skall enligt totalförsvarets budgetförordning (1989:924) redovisa dessa på särskilda anslag. Detta är däremot inte fallet för de myndigheter utanför fjärde huvudtiteln som enligt den s. k. ansvarsprincipen skall finansiera bered skapsförberedelser från det egna förvaltningsanslaget. För att förstärka möjligheten att leda och samordna samt att följa upp och eventuellt också omplanera verksamheter föreslår jag, efter samråd med cheferna för berör da departement, att dessa myndigheter redovisar särskilt planerat medels behov för beredskapsförberedelser i sina anslagsframställningar. I linje härmed bör också avdelade medel redovisas särskilt i såväl budgetproposi tion som regleringsbrev och resultatredovisning. Jagvill nämna att jag inte nu behandlar frågan om finansiering avberedskapsinvesteringar. Till denna fråga avser jag att återkomma i ett senaresammanhang. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om anslagsstrukturen inom totalförsvarets civiladel. 3.7 Kompensation för mervärdeskatt i samband medskyddsrumsbyggande Denuvarande reglerna om ersättning för anordnande av skyddsmm träd de i kraft den 1 juli 1979.1 de delar som är aktuella innebär reglerna att en ägare av en anläggning eller en byggnad som fullgör skyldighet att anordna skyddsmm har rätt till ersättning av staten för den merkostnad skyddsrummet medför. Ersättningen utgörs enligt 55 § civilförsvarslagen (1960:74) av dels ett gmndbelopp, dels tillägg till detta. Gmndbeloppet och tilläggsbeloppen är schablonbelopp som fastställs av regeringen. De anpassas till kostnadsläget på orten och beräknas exklusive mervärdeskatt. Om ägaren av anläggningen eller byggnaden inte är redovisningsskyldig 39 enligt lagen (1968:430) ommervärdeskatt skall han enligt 55 § sjätte styc- Prop. 1990/91:102 ketcivilförsvarslagen kompenseras för mervärdeskatten. Eftersom mer- Bilaga 1värdeskatten enligt 14 § mervärdeskattelagen skall beräknas på ett reduceratbeskattningsvärde när det är fråga om bl. a. byggnation och projektering (s.k. byggmoms), har kompensationen schablonmässigt bestämts till 6/10 av denmervärdeskattesats som gällde när skyddsmmmet slutbesikti-gades. DenI trädde en ändring i 14§ mervärdeskattelagen i kraft som innebäratt beskattningsvärdet i fortsättningen utgörs av hela vederlaget även när detgäller byggnads- och anläggningsentreprenad, projektering m. m. Detta innebäratt 55 § sjätte stycket civilförsvarslagen måste ändras så att den som anordnarskyddsmm och inte är skyldig att redovisa mervärdeskatt även i fortsättningenfår kompensation för hela den mervärdeskatt han betalat. Förslagtill lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74) har upprättats inomförsvarsdepartementet och bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga1.6. Ändringarnai mervärdeskattelagen träder i kraft . De föreslagna reglernabör därför tillämpas redan fr. o. m detta datum. 4 Totalförsvarets militära del Prop. Bilaga 1 4.1 Verksamheten 1989/90 Chefenför armén har under verksamhetsåret prioriterat personalstimule-rande åtgärdersamt grand- och repetitionsutbildning. Repetitionsutbildningenhar genom.förts med godtagbart resultat. Ett större antal värnpliktiga änplanerat har kallats in, vilket inneburit att erforderlig repetitionsutbildninghar kunnat genomföras med de förband som planeras bibehållas på sikt.Gmndutbildningen har genomförts med godtagbart resultat, trots att flerautbildningsmyndigheter haft en besvärande brist på yrkesofficerare. Underåret har 2900 värnpliktiga genomfört försök med till lägst 5 månader förkortadgmndutbildning. Utbildningsmålen har enligt chefen för armén kunnat nås endastmed tvekan för dessa värnpliktiga. Fortsatta försök erfordras. Avdelademedel för fastighetsunderhåll har varit av det bedömda totalabehovet. Ett återtagande krävs senast under /93 för attundvika kapitalförstöring. Pågmnd av tekniska problem under utvecklingen av den slutfasstyrdagranatkastarammunitionen (STRIX) har anskaffning av denna ammunition intekunnat ske. Ytterligarepansarskott 86 har anskaffats samt renoveringsåtgärder haubits F harpåbörjats. Detav regeringen beslutade inköpet av haubits 77 B medför omplaneringarunder budgetåren 1990/91 och 1991/92 och har påverkat den tidigarematerielplanen under en del av försvarsbeslutsperioden. Ett antal objekt kommeratt senareläggas eller utgå. Beträffandeanskaffning av anläggningar har planerad verksamhet i stort genomförts Ekonomisk redovisning (milj. Bl 8917,2 8 2 2849,1 B 3 298,0 'Anslaget har underutnyttjats p.g.a. att retroaktiva lönerinte betalats ut samt underutnyttjande av ammunition till följd av färrevärnpliktiga under grundutbildning. Anslaget har underutnyttjats p.g.a. leveransförseningaroch eftersläpningar avseende faktureringen. Förberedelseför bildande av de gemensamma ledningsorganisationerna Sydkustens marinkommandooch Ostkustens marinkommando har full- följts.De nya organisationerna trädde i kraft den . En för Prop. 1990/91:102marinen och gemensam sjöbevakningscentral har tagits i Bilaga 1 drift vid marinkommando. Samarbetet har börjat finnasina former. Enfortsatt hög beredskap har upprätthållits. Chefen för marinen prioriterar sedanflera år beredskap och ubåtsskydd. Detta har inneburit en ekonomisk omavvägninginom huvudprogrammet till förmån för insatsberedskap. Huvuddelen avpersonalresurserna för beredskap och incidenter har tagits frånutbildningsförbanden. Brister föreligger i materiel- och fastighetsunderhåll. Sedanföregående år har, bl. a. tack vare särskilda medelstillskott, repetitionsutbildningenkunnat förbättras och utökas. De resurser som chefen för marinen kunnat avdelaför repetitionsutbildning är dock totalt sett otillräckliga för att återtatidigare brister. Uppsättandeav helikopterdivisionen på är i stort klar. Påbörjad modernisering tar än planerat. Huvuddelenav ytattackfartygen har hållits mstade inom ramen för två ytattackflottiljer. Underåret har den andra kustkorvetten av typ , , sjösatts. Fyrahydrofonbojfartyg har beställts. UbåtenÖstergötland har tillförts. Livstidsförlängningav två ubåtar av typ har påbörjats. Ny kvalificerad hydrofonutmstninghar tillförts och utprovats. Ubåten har levererats med luftoberoendetillsatsmaskin. Provtur har genomförts med gott resultat. Sexminröjningsfartyg av typ Landsort är utmstade. Det sjunde, är underbyggnad. Robot17 har tillförts fasta spärrbataljoner. Utbyggnadav fasta system för undervattensbevakning har fortsatt. Modifieringav minutläggare har påbörjats. Moderniseringav stridsledningssystem för kustartilleriet har fortsatt. Försökmed ny stridsbåt har genomförts. Första delserien är beställd. Etttungt kustrobotbatteri har beställts. MinsystemM 9 är beställt. Befintligbåtmateriel kräver stora underhållsresurser. Samordningav flottans och kustartilleriets bas- och underhållsförband har fortsatt. Ekonomisk redovisning (milj. Anslag Medel Utfall Litt Cl 2821,6 2828,8 C 2 2 506,0 2464,5 C 3 147,0 148,4 -6,4 41,5 -1,4 Chefenför marinen har totalt sett ett underskridande på 33 milj. kr. främst p. g. a.senareläggningar inom anslaget C 2. bl. a. för att kompensera Prop.1990/91: 102 överskridandet inom anslaget C 1. Anbefalldmobiliserings- och insatsberedskap samt incidentberedskap har upprätthållits. Någramer betydande förändringar av fredsorganisationen har inte vidtagits. Bristenpå personal har kvarstått och medfört begränsningar avseende bl. repetitionsutbildningen; genomförd repetitionsutbildning har blivit 7 160 värnpliktiga mot planerade 9100 uppbyggnadenav transportdivisionen Tp 84 () Större/viktigareavslutade projekt m. m. Tvåskyddade anläggningar radarstation PS 860 har färdigställts. (Arbetena med defem sista PS 860 har påbörjats.) Omskolning till JA 37 har genomförts. Åttadivisioner JA 37 har organiserats. Införande av robot 15 F på AJ 37 harpåbörjats. Robot 75 har modifierats. En Tp 100 (B) har tillförts /Se M. Störreviktigare pågående projekt m. m. Planeringoch projektering för att succesivt omsätta strilcentralensstridsledningsfunktion (StriC) Utvecklingsarbetemed flygburen spaningsradar PS 890 Införandeav radarstation PS 870 Modifieringav flygplan J 35 F till J 35 J Förberedelserför mottagande av JAS 39 inom förbandsverksamheten Utvecklingav bombkapsel (BK) Utbyggnadav bassystemet till flygbas 90, dock efter omplaneringar p.g.a. minskatekonomiskt utrymme Omorganisationav basbataljonerna till BASBAT 85-organisation. Ekonomisk redovisning (milj. Anslag Medel Utfall Diff % Dl 4493,0 4527,1 -34,1 0,8' D2 5755,4 5 724,7 30,7 0,5 D3 427,2 434,5 - 7,3 1,7 'Överskridandet beror på löner och det ökade motorunderhållet för JA 37. Underskridandet beror på senareläggningar m.m., bl.a. för att kompensera överskridandetinom ledning- och förbandsverksamhet. Övergångtill ny organisation inom myndigheten överbefälhavaren har skett och en succesivanpassning mot en ny organisation inom militärom- 43 rådesstaberna sker.Militärbefälhavarna och deras staber skall inta ny organisation den 30 juni1991 med bl. a. inrättande av fördelningsstabs-kadrar. 1990/91:102 Bilaga 1 Huvudprogrammetredovisar ett undemtnyttjande på 52,7 milj. kr. (3,) främst beroende avsenareläggning av datautbyggnaden, vissa ombyggnadsarbeten samt försenadeleveranser till den försvarsgemensamma forskningen. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag anfört om den genomförda verksamheten under budgetåret1989/90. 4.2 Läget inom försvarsmakten planeras omfatta bl. a. följande förband Armén 21 brigader varav 10 infanteribrigader 5 norrlandsbrigader 20 fördelningshaubitsbataljoner 22 luftvärnsbataljonervarav 2 luftvärnsrobotbat med medellångräckvidd 225000 man territorialförsvar 2 ytstridsflottiljer samt 4 ytstridsdivisioner 12 ubåtar 4 minkrigsavdelningar 19 fasta spärrbataljoner 4 röriiga spärrbataljoner 1 tungt kustrobotbatteri Flygvapnet 27flygdivisioner (20 fredsorganiserade) varav 3 jaktflygdivisioner (J 35 J) 8 jaktflygdivisioner (JA 37) 6 attackflygdivisioner(AJ37) 6 spaningsflygdivisioner(S 37) (3 fredsorganiserade) 4 lätta attackflygdivisioner (SK 60) (ej krigsorganiserade i fred utan som skol-flygplan) 8 tunga transportflygplan 30 basbataljoner 11 stridslednings- och luftbevakningsbataljoner Deoperativa ledningsförbanden omfattar bl. 1 central ledning (högkvarteret) 1rörlig miloförstärkningsstab Prop. 1990/91: 102 Hämtöverfinns för ledning på den regionala nivån 23 försvarsområdesstaber 4marinkommandostaber 1 flygeskaderstab 4 sektorstaber Detmilitära försvaret är i många avseenden bra. Den anställda personalen ärkunnig. och motivation hos de värnpliktiga är god. Försvarsindustrin harutvecklat och levererat materiel med hög standard. Moderna vapen- ochsambandssystem håller hög internationell klass. Mångatyper av stridskrafter har emellertid minskat i antal och har bara till del kunnatmoderniseras i takt med utvecklingen i omvärlden. Detta har enligtöverbefälhavaren lett till försämrad försvarsförmåga. Storadelar av armé- och kustartilleriförbanden är begränsat användbara direkt eftermobilisering. Sjö- och flygstridskrafterna har begränsad uthållighet.