prop · GE03149 · 1990-12-31 00:00:00 — Juridiska fakulieistiäititiden vid Slockholms universilelanser inte alt del föreslagna lagregeln om bemyndigande au sluta avtal har fåtten lill-fiedsslällanile ulformning. Del förefaller ovedersägligt alls[)onsiailc program kommer alt gynna kommersiella intressen. Det torde därförvara dl berälligat konsumenlkrav atl uppgifter därom skall lämnas i anslutninglill programmet. Den europeiska kräver detta (anikel 17:1). RF anser all det i regler om sponsorskap hör införas enförpliktelse för programföretaget alt garantera räll namn på del evenemang somsänds - även om det innehåller sponsorns namn, l.ex. Del är juslsponsorn som gör det möjligl alt arrangera del program .som sänds. anser all del i radiolagen bör las in enuttrycklig beslämmelse om att dl programförelag inic får sända program somhell eller delvis har bekostats av någon vars huvudsakliga verksamhet gällerlillverkning eller försäljning av alkoholdrycker eller lobaksvaioi. liarnmdjinådei efterlyser ell förbuil mol moi sponsring avbarn- och Prop. 1990/91:149 ungdomsprogram. Utredningens förslag: Demokratibeslämmelsen i radiolagcnformuleras om. Del föreskrivs all varje prograrnföietag skall sända [iiogram, ivilka företaget hävilar det demokraliska statsskickets grundidéer .samt principenom alla människors lika värde och den enskilda människans frihel och värdighet.Vidare föreskrivs atl när det i elt program föiekommer inslag som motiverardel, skall programföretaget också hävda ilessa principer i samma program elleri anslulning lill programmet. Induslriförbundel, SAF och Grossislförbundel Svensk Handeldelar ui)ptäilningen all ilemokraiibestämmelsen inle är lämpligl avfattad närden, som blivit fallel, kan drivas i konflikl med inft)rmalionsfrihelen; denbör därför modifieras på föreslaget .sätt, RF tillstyrker förslagel; förbundet delar uppfattningenatl direkisända sporlevenemang inle är av den arten all programmen förmedlaretl "odemokratiskt budskap" lill TV-iitiarna. Utan all på något säll ifrågasätta SR-konccrncnsskyldigheter all i programverksamheten hävda ile demokraliska grundiilcerna ochprincipen om alla människors lika värde välkomnar SR ilen föreslagna förändringen.Denna syftar inte lill au begränsa företagens självklara skyldigheter på dellaområde utan endast till atl bekräfta lagrummets avsedda och faktiska innebörd.Och sålunda ge en tydlig anvisning om en än-ilamål.senlig tillämpning meil enrimlig praktisk avvägning mot andra väsentliga iniressen niiniligen yttrande-och informationsfriheten och publicistiska oberoende. Vad gäller den påtalade "svartalistan-problematiken" anser SR förslagel vara fulll godtagbart. Det görsklarl all det i dt program får förekomma uttalanden som är antidemokratiskaeller företeelser som kan uppfattas som etl stöd för antidemokratiska iiléer,om detta bemöts med avståndstaganden eller klargöranden i programmet eller ianslutning till detta. SR har dock invändningar mol formuleringen all"pt-ogramföreiagct skall sända |)rogram i vilka företaget ..." etc.Demokratibeslämmelsen ligger lill grund för den samlade programverksamheten ochden bör enligi bolaget inte manifesteras i särskilda ensiaka program. Denfi')reslag-na lydelsen ger dock ulrymme för en tolkning .som innebär atlprogram-fi)rda(!cn skulle ha skyldighet att sända särskilda program om demokratinsgrundidéer. Därför föreslår SR följande formulering av försia meningen:"Programverksamheten som helhet skall präglas av och verka för deldemokratiska slalsskickeis grundidéer saml principen ..." etc. Samhällsveienskapliga jäkuUeisnätnnden vid Göteborgsuniversitet anser atl utredningens förslag reser två [)rincipiella frågor. Denena är all den nya ftumulcringen innebär- dl påbud "atl sändaprogram", medan bestämmelsens gällande lydelse bara lalar om alt "iprogramverksamheten hävda". Nämnden anser au förslagel synesöppna för i)å- tryckningarmol ell programförelag av del slag .som ulredningen vill Prop. 1990/91:149undvika och alt gällande formuleringar all föredra från yllrandefri hets- Bilaga 2 synpunkl. Den andra principfrågan är enligt nämnden vad ullrycket"det demokratiska statsskicket" egentligen innebär. Med denpåbjudande formulering som föreslås är det viktigt att della begrepp ges ennågol mera konkret innebörd. Del som i förarbetena sägs om demokratiskagrundväideringar ger föga ledning. Slockholms lingsräu finner inte all del skäl utredarenåberopat motiverar ett tillägg lill bestämmelsen. avslyrker att den föreslagna beslämmelseninförs. Nämnden vill lill en början undersiryka demokratibeslämmelsens självständigavärde. Även om den i visst hänseende är en modifiering av kravet påoparliskhel har den en belydelse som går långt därutöver när det gällergrunderna för staisskickel, rasism, jämställdhet mellan män och kvinnor,skildringar av våld mol människor och annal. Del synes naturligt all med dennuvarande lagtexten kräva atl programföretagen generellt skall hävda de idéeroch principer del här är fråga om. När del gäller frågan om FN:s s.k, svarta lista vidhållernämndens majoritet sin ståndpunkt. I yllrandd uttalas dock att det här föreliggeren principiell motsättning mellan nämnden och 'Television som inle börbli beslående. Nämnden ilelar därför utredningens uppfaltning all börla slällning till hur frågan skall lösas för framtiden. När del gäller bevakningen av kvinnokonferensen kanradionämnden inle inse all programföretagels och radiolagsulredningens krilikär principielll beränigad. Hur en |)rincip lillämpas i etl enskilt fall kansjälvfallet alltid diskuteras. har alllid varil utomordentligtförsiktig med alt kritisera programföretagen för underlåten bevakning i olikahänseenden. Del behövs dock en viss granskning i efterhand av hur|)rogramföi-elagen uppfyller sin rapporleringsskyldighd och en sådan har ocksåskett i vis.sa fall. Självfallet kan den bara gälla mer betydelsefulla elleromfallande händelser eller företeelser. Nägon gräns mellan vad granskningen idetta hänseende får respeklive inle får avse lorile emellertid inle kunna draslagstiftningsvägen. Gränsdragningen bör ske i lillämpningen. vid sin granskning tillämpar ilemokraiibestämmelsen eller någonannan bestämmelse synes sakna principielll inlresse. Även om slalsmakterna skulle biiiäilaradiolagsulredningens ståndpunkter i de nu angivna hänseendena synes denföreslagna lagtexten gå långt utöver syftena med ändringen. Med den utformningsom lagtexten getts innebär den ett radikalt broll mot den nuvarandedemokratibeslämmelsens princpiella innebiird och synes dessutom leda till isak meningslösa resultat. Enligt den föreslagna lydelsen skulle programföretageninte - som är fallel nu - ha någon övergripande skylilighet alt fördöma rasism,våld och brutalitet eller atl hävda jämställdhet mellan män och kvinnor. Delskulle endasl finnas en obestämd skyldighet atl sända program i vilkaprogramföretagen "hävdar ilet demokratiska statsskickets grundidéer samlprincipen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet ochvärdighel". Med frågan om jämställdhet mellan män och kvinnor somutgångspunkt konstaterar radionämnden all del inle längre skulle vara möjligtatl pröva huruvida programverksamheten inom t.ex. etl specielli ämnesområdepräglats av en sirävan alt hävda jämslälldhet. beslut från 1987rörande alllför bristfällig bevakningav kvinnosporl skulle sålunda sakna lagligt slöd enligi den Prop.1990/91:149 föreslagna beslämmelsen. Vidare innehåller förslaget alt när del i programförekommer inslag S'' som motiverar dd, programföreiagei skall hävda de angivnaprinciperna i samma program eller i anslutning lill programmet. Dd harcxcm|)elvis förekommit programinslag om vilka radionämnden ansett alt de pågrund av sill kvinnoföraklande och fördomsbefrämjandc innehåll inle borde hasänts i den utformning de fåll. Del skulle självfallet vara meningslöst alt -om inlc sändningen sker i något alldeles s[)eciellt syfle -godta att sådanainslag sänds under förutsättning atl de försetts med en kritisk kommenlar frånprogramföretagets sida. Radiolagsulredningen har säkerligen ej heller avsettnågot sådant. Resultatet synes emellertid följa av den föreslagna lagtextensordalydelse, har bifogat några exempel på sin lillämpningav demokratibeslämmelsen. Nämndleilamoien har i en skiljaktigmening atl nämnden bort yllra: När dd gäller frågan om FN:s svarta lista föreligger enprincipiell moisäilning mellan radionämnden och 'Television .som inlebör bli beslående. Nämnden kan därför för sin del ansluta sig lill utredningensuppfattning (s. 174 x) alt frågan om demokratibeslämmelsens räckvidd börunderställas rik.sdagen och finner del följdriktigt alt utredningen av ilettaskäl föreslår en ändring av beslämmelsen. Kritisk mol radiolagsulredningens förslag är även humanistiskauibddtiitigs- och forskningsnämnden vid universilel. Nämnden anserall utredningen uianför sill uppdrag har gell sig i kast med uppgiften allslymjia demokratibeslämmelsens räckvidd. beror enligt nämnden påutredningsuppdragets arl, som har varil all finna regler som är tillämpligaoavsell om reklam-TV hanleras inom eller av ell annalföretag. Allt lydligare avtecknar sig konturerna av del frislående förelagetmed andra - mindre - skyldigheter än lie nuvarande i fråga om opartiskhet. Detverkligt betänkliga är emellertid atl de rällsliga likhdskraven leder lill enuppmjukning ock.så av de ursprungliga programföretagens skyldigheter. 9.4 Skyldighet att sända ett mångsidigt programutbud Utredningens forslag: 1 radiolagen införs en nybestämmelse som .säger all staten får Iräffa avtal med elt programförclag omskyldighet för företagel all sända dt mångsidigt programutbud. har ingel all erinra mol förslaget. 9.5 Skyldighet att ta hänsyn till ljudradions ochtelevisionens särskilda genomslagskrafl Utredningens forslag: 1 radiolagen införs en nybestämmelse som säger all staten lår iräffa avtal med ell programföretag omskyldighet för förelagd all vid utövande av sändningsrätlen ta hänsyn lillljudradions och televisionens särskilda genomslagskrafl när del gäller programsämnen och ulft)rmning sarni liden för programs sändande. Somangells i avsnilt 6.1 har radionämnden - för atl molverka atl det Prop.1990/91:149 uniler annonstid sänds inslag som ger ullryck för ras- ellerkönsfördo- Bilaga 2 mar - lanserat den den lagtekniska lösningen atlförevarande bestämmelse får avse också sådana frågor. Den närmareavgränsningen av bestämmelsens lillämplighel kan enligt nämnden vara svår altgöra i teorin och den bör överlämnas lill den praktiska tillämpningen.Vägledande uttalanden av lagstiftaren vore självfallet dock av storl värde. 10 Nya uppgifter för radionämnden 10.1 och reklam i svensk television Utredningens förslag: skall efterhandsgranskaom dt |)rogramföretag som i lelevisionen sänder reklam mot vederlag har iakttagitbeslämmelserna i annonslagen. Nämnden skall också efterhandsgranska om ettfrån frislående TV-förelag har utövat sändningsrätleni enlighet med radiolagcn och avialet mellan stålen och föietagei. Slockholms lingsrän tillstyrker all radionämnden fårgranska även hur dl frislående programföretag efterlever regler avradioräiislig art. SFRISAMRAD delar bedömningen all betald reklam i svensktelevision måsle leda till en utvidgad radionämndsgranskning, oavsett vilketfördag som svarar för de reklamfinansierade sändningarna. ter det sig självklart atl, om enfristående TV-kanal skall iaktta krav på opartiskhet och saklighet,granskningen av hur dessa krav efterlevs bör skötas av radionämnden. Merdiskutabelt är vem som skall ha hand om nylillkommande granskningsuppgifier.främst atl diskriminering ej sker av annonsörer och all föreskrifter ommängilen annon.ser och hur annonser får sältas in efterlevs. Båda uppgifternaär emellertid företrädesvis av radioräiislig art och synes ftäm-manile förmarknadsdomstolen. All inrälla etl hell nyll granskningsor-gan för dessauppgifter framslår inle meningsfullt. ät därför beredd all åta sigdem. Radiolagsulredningens analys ulgår från hur reklamen inomsvensk marksändande lelevision i framliden skall regleras och hur ansvaretskall utkrävas. Slalskonlorel tycker av flera skäl atl iletta är olyckligt.Utgångspunkten bör i stället vara all reklam inom lelevisionsområdd skallbehandlas på samma sätt som reklam inom andra media. Detta för att utnyttjakompetensen inom detta specialområde på effektivast möjliga sätt. Varje annanlösning innebär någon lyp av dubblering av denna kompetens. lördagens arbele med reklam och marknadsföring ingår iviss utsträckning som ilelar i brell upplagda reklamkampanjer, där i principsarnma budskap i slorl sell i samma ulformning förs ul i olika medier, dagsiiilningar,fackpress, affischer och biografreklam. Den senare kan mangn gånger varaidenlisk, dvs. samma reklamfilm sänds i TV och före filmvisning på bio. Slalskonloretanser därför alt annonserna och annonsinnehållet bör Prop. 1990/91:149 granskasskill från radionämndens granskning av hur resp. TV-förelag Bilaga 2 efterleverkravel på oparliskhel. Själva innehållet i annonserna bör granskas avmarknadsdomslolen oberoende av om TV-reklam kommer atl sändas av SverigesTelevision eller ett förelag som slår utanför Radio-koncernen.Marknadsdomstolens granskning bör även omfatta lie särskilda reglerna ominnehållel i TV-reklam, dvs. begränsningar för reklam som riktar sig i försiahand till bam, samt likUinjerna för marknadsföringen av alkohol och tobak. Slalskonlorel bygger sill slällningstagande pä bl.a.följande. Föl del första skulle den av utredningsmannen föreslagnavidgningen av radionämndens nuvarande uppgifter kräva all denna kompletterasmed sakkunskap vad gäller marknadsföringslagen och särskilt dess generalklausul.Delta leder i sin lur lill alt samhälld bygger in samma kompetensprofil i fleramyndigheter och ökade kostnader. För det andra äl marknadsdomslolen en domstoli den bemärkelse som den europeiska gemenskapen inom många områden ställerkrav på lill skillnad mol radionämnden som följer den svenskaförvaliningsiradilionen med ijäns-lemannabeslul inom tradiiionellt ämbetsverk. Några rernissinstanser kommenierar del fiirhållandcl altutredningens fiirslag i fråga om sanklioner mot överträdelser avradiorättsliga regler inle innebär någon ändring i förhållande lill gällandeordning. yttrar pä ilenna punkt: I likhet med radiolagsulredningen anser railionämnden altnämnden inte nu bör få andra möjligheler lill sanktion moi ell programföretagän den räll nämnilen har atl slå fast all programföretaget har överträtt lageller avtal. Del hittillsvarande systemet har med någol undanlag visal siglillräckligl i fråga om programförelagen inom . Del kananias att en fristående tredje 'TV-kanal blir så angelägen om sittsändningstillstånd alt förhållandena inte kommer att bli annorlunda beträffandeett sådant programföretag. Skulle framlida erfarenheter visa motsatsen, kanandra .sanklionsmöjligheler övervägas då. iuridiska fakullelsnämnden vid utiiversiieifäster uppmärksamheten på atl samtidigl som del föreslås etl flertalmateriella regler om förbud mol annonser med viss ufformning, ingenting sägs omsanklioner vid övertiäilelser av bestämmelserna. Kabeltiämnden efterlyser för lindrigare fall avregelöverträdelser mindre ingripande sankiionsmöjTrgheier än den möjlighet somstaten har atl säga upp avtalet med etl programförelag. ytterligaresanklionsmöjligheler finns en risk för all konlrollmyndighden får svårl atlupprätthålla lagstiftningens inlentioner. Nämnden vill framhålla möjlighetenatt införa någon form av sanktionsavgifl och forlsäller: En sådan sanktion måsle utformas så att den inle kommer ikonflikl med censurförbudet i radiolagen. Någon konflikt lorde inte uppkommaorn kontrollmyndigheten ges beft)genhd alt exempelvis påföra avgift sornpåföljd för en konstaterad överträdelse i ett redan sänl program. En höjning avavgiften om överträdelsen upprepas torde inlc heller slå i konflikl med nämnda censurförbud,så länge avgifisutlagel grundas på en bedömning av redan sända program. l:-nligi SFR/SAMRAD visar erfarenheler från andra länder -och nämns som exem|)el - alt sanktioner för överträdelserav bcsläinmelsema både kan behövas och ulformas på ell effektivt säll. Organisationemaanser dd vikligl all dd finns kännbara sanktioner lör all de nya beslämmelsernaskall lä av.scdd verkan. 10.2 ställning i förhållande till KO Prop. Utredningens bedömning: 1 första hand bör även denpraktiska övervakningen av de föreslagna reglerna om TV-reklam som vänder sigtill barn ankomma i)å radionämnden. Slockholms lingsrän uttalar alt utredningen under dennarubrik pekar på delvis svårlösta kompelenskonflikter som kan uppkomma mellanradionämnden, KO och . Tingsrätten ilelar de synpunkler somframförs. Konsumentverkel har inte någol atl erinra mol ulredningensbedömning. Konsumeniverkd/KO har allTril möjlighet alt med slöd av marknadsföringslagengranska och ingripa mol vilseledande TV-reklam. Vid prövning enligtmarknadsföringslagen las hänsyn lill om marknadsför-ing.sålgärden strider motannan lagstiftning. , och Grossislförbundel Svensk Hatidelfinner den fördelning av uppgifter mellan radionämnden, KO och marknadsdomstolensom utredaren argumenterar för vara ändamålsenlig. 10.3 tillgång till upptagningar av program Utredningens forslag: I en ny beslämmelse i radiolagenföreskrivs atl dl progi-amfördag på uppmaning av radionämnden skall tillställanämnden en sådan upptagning som förelaget är skyldigl alt göra enligt de särskildaytti-anilefrihdsrättsliga reglerna. Om programföreiagei inte rättar sig efteren sådan u|)pmaning, kan nämnden förelägga vite. SFR/SAMRÅD lillslyrker förslaget, vill understryka att den föreslagna bestämmcLseningalunda medför all nuvarande bestämmelse i avialel mellan staten och varjeprogramföretag blir överflödig. Nämnden ft)rtsätier: I den föreslagna beslämmelsen regleras nämligen baraupptagning av program medan avtalsbestämmelsen täcker också annal"material som nämnden anser sig behöva för sin granskningsverksamhel".Någon ändring härvidlag i sak synes utredningen inle ha åsyftat, skäl härförhar i van fall inte redovisats (s. 247 ff, och 275 m), och en sådan ändring ärheller inte motiverad, I sammanhangel kan det finnas skäl all instämma i ulredningensuttalande (s. 249 m) all en upptagning nalurliglvis bör lämnas tillbaka såsnart behov av den inte längre finns med den kom-pldieranile kommentaren att sådanlbehov bl.a kan bestå i alt vid en belydligt senare lidpunkt kunna la fram enupptagning i ett principielll viktigl ärende för jämförelses skull eller vidutbildning och informalion om nämndens verksamhel och praxis. 1 den föreslagna paragrafen ges lagstöd försin rätl att erhålla kopior av sända program, Beslämmelsen härom i programbola-gcnsavtal med staten förs över till radiolagen. Med hänsyn TrIl att programbolagens åliggande ges enmyckel kalego-risk utformning i lag anser SR del motiverat att i lag även angede omständigheter under vilka nämnden kan påfordra programkopior och föreläggavite. 1 tydlighetens inlresse bör det sålunda anges all nämnden endast kan ulfärdaell åläggande i fråga om jjrogram som kan hänföras lill etldiariefört granskningsärende. Med della avlar även något av den Prop. upphovsrätlsligaproblemalik som är förenad med alt överlämnande av r».. programulgör allmän handling. 11.1 Radioansvarighetslagen och ett nytt reklamsändande TV-företag utredningens bedömning: Radioansvarigheislagen skall gällaockså för sändningar av etl nytt reklamsändande TV-företag. Slockholms lingsrält delar uppfattningen atl radioansvarigheislagenskall gälla även för ett fristående reklamsändande företag. ALR tillstyrker bedömningen och konstaterar medtillfredsställelse att sändningarnas innehåll därmed kommer atl bevaras åteftervärlden enligt vad som föreskrivs i lagen (1978:487) om pliktexemplar avskrifter och ljud- och bildupplagningar. Enligt har det slor betydelse förft)rskningen alt en ny TV-kanal kan dokumenteras redan från starten, något somtyvärr inte har varil möjligl för andra nya medier som närradio eller satellit-TV.ALB framhåller emellertid att det, om en tredje TV-kanal blir verklighet, ärnödvändigt att arkivet ges tillräckliga resurser för atl kunna sparasändningsband som ligger så nära original-kvaliteten som möjligl och för atlkunna katalogisera materialet på en lillräckligl detaljerad nivå. SR har inget alt erinra mot bedömningen. 11.2 Det yttrandefrihetsrättsliga ansvaret för annonser utredningens förslag: I radioansvarighetslagen införs enny beslämmelse .som innebär all vad som föreskrivs i 7 kap. 2 § iryckfrihelsförordningenockså gäller i fråga om annonser i TV och all vad som i lagrummet sägs om Iryckfriheisbroiii slället skall avse yllrandefrihetsbrotl. lingsräu tillstyrker i linje med vad som saglsi fråga om överensstämmelsen mellan tryckfrihetsrätten och radioräiten atl deli radioansvarigheislagen införs en beslämmelse som molsvarar 7 kap. 2 §tryckfrihetsförordningen. SR har inget atl erinra mot förslagel. 11.3 Radioansvarighetslagen och desstillämpningsförordning Utredningens förslag: Det väsenlliga i radioansvarighetslagenstillämpningsförordning las in i radioansvarigheislagen. medför atl lilT lämpningsförordningenkan upphävas. I nya bestämmelser i radioansvarigheislagen föreskrivs: Prop. * programförelag skall göra en upptagning av varjeprogram som Bilaga 2 sänds och bevara denna från sändningen. Räll att kostnadsfritt ta del av en sådan upptagning och få en utskrift av vad som har yttrats i programmet har JK och - i princip - enenskild som anser atldl yllrandefrihelsbroU mot honom har begålls i programmeleller att han har lidit skada på grund av etl yttrandefrihetsbrott i programmel. * Den som uppsåiligen eller av oaktsamhet underlåteratt fullgöra någon av sina skyldigheter enligt föregående punkt skall dömas till bö ter eller fängelse i högsl elt år. JK är åklagare i mål om ansvar för så danl brou. Även Slockholms lingsräu har uppfatmingen all delar av radioansvarighelslagenslillämpningsförordning bör tas in i själva lagen. JK påpekar alt förslaget inte innehåller någonmotsvarighet lill nuvarande bestämmelser i 5 § första styckettillämpningsförordningen, enligt vilka skall antecknas bl.a. namn, födelselidoch bostadsadress beträffande sådan medverkande i ell program som själv kanbli ansvarig för yllrandefrihetsbrotl. JK är Iveksam till utredningensståndpunkt alt det inle torde vara nödvändigl med uttryckliga föreskrifter omdetta och anser att del är av värde med etl ultryckligl lagstöd för anleckningsskyldighe-ten. vid Slockholms universitetuppmärksammar all ingel särskilt sägs om rält atl kostnadsfritt la del avupptagningar av program (inklusive utskrifter) för KO eller en näringsidkaresom önskar föra lalan mot reklamprogram enligt marknadsföringslagen. Enligt bör inte bara JK och en enskild somanser alt det i ell program har förekommit etl yllrandefrihelsbroU mol honomulan också ges rält atl utan kostnad ta del av |)rogram-förelagelsupptagningar av program och få utskrifter av vad som har yttrats. SR delar utredningens allmänna synpunkter om atl till radioansvarigheislagenbör föras över de väsentligaste delarna av lillämpningsför-ordningen och atldenna sedan kan upjjhävas. Finligt SR bör dock programföretagen inle ha någon skyldighelall lillhandahålla utskrifter av program. Såväl JK:s som enskilda målsägares intressen synes bli bäsllillgodosedda om programmel tillhandahålls i den form i vilkel del offentliggjorts.Ur alla synpunkler lorde etl ljudband eller elt videoband ge den mesirättvisande uppfattningen om etl yttrandes straffrättsliga valör och detsammanhang i vilkel del fällts, vilket inte sällan är av stor betydelse förbedömningen. Till saken hör även all uppspelningstekniken numer är .så allmäntspridd hos allmänheten all dd inte föreligger någol fakliskl behov av denskriftliga formen. SR vill därför förorda all programförelagens skyldigheter inleskall omfatta utskrifter. Majoriteten i SR:s slyrelse har även erinringar mol hurutredningen utformat förslaget lill lagfäst rätl för JK all la del av sk.referensinspelningar, Styrelsemajoritden yttrar: