prop · GE03181 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:181 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . I propositionen föreslås en ny lag om sjuklön som skallutgöra grunden för sjukersättningen framför allt vid korta sjukdomsfall. Enligt förslaget ges arbetstagare en lagstadgad rätt attunder av varje sjukdomsfall (sjuklöneperioden) behållaviss del av den lön och andra anställningsförmåner som han skulle ha fått omhan fullgjort sina arbetsuppgifter. Andelen skall vara med sjuklön och återstående dagar av sjuklöneperioden. Den som äranställd än en månad har rätt till sjuklön bara om vissakvalifikationsregler är uppfyllda. Uppdragstagare och egenföretagare omfattasinte av sjuklönesystemet. Lagen avses vara tvingande till arbetstagarens förmån.Från vissa av lagens regler föreslås dock avvikelse kunna göras genomkollektivavtal som träffats eller godkänts på förbundsnivå på arbetstagarsidan.Bl.a. skall den närmare beräkningen av lön och andra anställningsförmåner kunnaske utifrån bransch- och arbetsanpassade avtalsbestämmelser. Någon principiellavvikelse från lagens sjuklönenivåer är inte avsedd. Arbetstagarens rätt till sjuklön bygger på att anmälan omsjukdomsfallet görs hos arbetsgivaren. Fr.o.m. den sjunde kalenderdagen efter sjukanmäl-ningsdagenskall arbetstagaren vidare styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom intygfrån läkare resp. tandläkare. Ett intyg som arbetstagaren företer förarbetsgivaren behöver inte innehålla närmare uppgift om sjukdomen. Om det finnssärskilda skål kan ålägga arbetstagaren att styrka nedsättningenav arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare, antingen i ettpågående sjukfall fr.o.m. en tidigare dag än vad som normalt krävs eller fr.o.m.den första dagen av varje kommande sjukperiod. Tystnadsplikt skall gälla i arbetsgivarenspersonaladministrativa verksamhet med avseende på uppgifter om arbetstagarenshälsotillstånd eller personliga förhållanden i övrigt som har lämnats i t.ex.intyg av läkare. 1 1990/91. Arbetsgivarenskall hos anmäla sjukdomsfall som har Prop. gettarbetstagare hos honom rätt till sjuklön och som fortsätter efter sjuklö- 1990/91:181 neperiodens utgång. Vidare skall arbetsgivaren lämna uppgift tillkassan om sjukdomsfall som föranlett sjuklön men som upphört föresjuklöneperiodens slut. Efter ansökan av en arbetstagare som på grund av sjukdomkan antas komma att vara borta från arbetet i särskilt stor omfattning skallden allmänna kunna besluta att särskilda bestämmelser skallgälla för en sådan arbetstagare och dennes arbetsgivare. Ett beslut varigenomkassan bifallit en sådan ansökan medför dels att arbetstagaren har rätt tillsjuklön efter en kompensationsgrad av också medsjuklön i varje sjuklöneperiod, dels atl ersättning skall kunna utges tillarbetsgivaren från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring för kostnader för sjuklön till arbetstagaren. Ersättningen betalasut av efter ansökan av arbetsgivaren. Företag med få anställda ges möjlighet att försäkra sighos mot de sjuklönekostnader som företaget kan drabbas av.Rätt att teckna en sådan försäkring skall finnas för arbetsgivare varssammanlagda lönekostnader under ett kalenderår - efter avdrag för socialaavgifter o.d. - beräknas inte överstiga summan av 60 basbelopp enligt lagen omallmän försäkring. De närmare villkoren för försäkringen skall bestämmas avregeringen. Bestämmelser införs om en s.k. sjuklönegaranti. Gäller entvist mellan arbetstagare och arbetsgivare om rätt till lön vid sjukdomhuruvida arbetstagarens arbetsförmåga är nedsatt på grund av sjukdom elleravser den nedsätt-ningens omfattning skall efter ansökan avarbetstagaren kunna lämna ersättning till denne med skäligt belopp. Ersättninglämnas om sannolika skäl finns för att arbetstagaren har rätt till den begärdasjuklönen eller del därav. Ersättning lämnas, utan generellåterbetalningsskyldighet, av medel från sjukförsäkringen enligt lagen om allmänförsäkring. I den utsträckning som ersättning betalats ut inträder kassan iarbetstagarens rätt mot arbetsgivaren enligt den föreslagna lagen. Genom denföreslagna ordningen får en arbetstagare som varit sjuk en garanti för attutfå sjukersättning från på väsentligen sådana grunder ochenligt den praxis som gäller inom den allmänna sjukförsäkringen. För arbetstagares fordran på sjuklön skall gälla vanligaregler avseende lönefordran. Mål mellan arbetstagare och arbetsgivare omtillämpning av den föreslagna lagen skall handläggas enligt lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister, dvs. av tingsrätt som första instans och avarbetsdomstolen som slutinstans. Den föreslagna ordningen med möjlighet tillersättning från vid tvist som angår arbetsförmågansnedsättning väntas medföra att det i allmänhet saknas anledning att drivafrågor av detta slag enligt arbetstvistlagen. Föreskrifterna i lagen om allmän försäkring om omprövningoch ändring samt överklagande till förvaltningsdomstol av försäkringskassasbeslut avses i flertalet frågor tillämpas på kassans beslut enligt denföreslagna lagen. Det gäller t.ex. beslut i fråga om ersättning frånförsäkringskassan vid tvist om sjuklön. skall, även omrättegång inte inletts, på begäran kunna avge yttrande i tvistefrågor om arbetsförmågansnedsättning. Dennya lagen föreslås träda i kraft . I propositionen läggsvidare fram förslag om följdändringar, med samma 1990/91:181 tidpunkt förikraftträdande, i socialförsäkringslagstiftningen samt socialavgifts- ochskattelagstiftningen. Bl.a. föreslås i fråga om rätten till sjukpenningbegränsningar som svarar mot den lagstadgade rätten till sjuklön. Arbetsgivaravgiftentill sjukförsäkringen föreslås sänkt från 10,10 till av avgiftsunderlaget. Ipropositionen tas också upp ett särskilt förslag om ändring i lagen (1981:691)om socialavgifter i fråga om vilka ersättningar som skall föranleda enbarttilläggspensionsavgift. Denna lagändring föreslås träda i kraft den IjuH 1991. Propositionensförslag om sjuklön läggs fram under förutsättningen att kollektivavtalen påarbetsmarknaden kommer att anpassas så att nivåerna på ersättningen förinkomstbortfall vid sjukdom blir enhetliga för olika grupper på arbetsmarknaden. Propositionens lagförslag Prop. 1 Förslag till Lag om sjuklön Härigenom föreskrivs följande. 1 S En arbetstagare har enligt vad som följer avdenna lag rätt att vid sjuk dom behålla lön och andra anställningsförmåner (sjuklön). Lagen inskränker inte den rätt till sjuklön som kan finnasenligt någon annan lag. 2 S Ett avtal som innebär att arbetstagarensrättigheter enligt denna lag upp hävs eller inskränks är ogiltigt i den delen. Utan hinder av första stycket får avvikelser göras från 8Sandra stycket och 9§ genom kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutitseller godkänts av en sådan central arbetstagarorganisation som avses i lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Den närmare beräkningen avsjuklönens storlek enligt 6 § får också bestämmas på det sättet. En arbetsgivaresom är bunden av ett sådant kollektivavtal får tillämpa avtalet även på arbetstagaresom inte tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen, underförutsättning att de sysselsätts i arbete som avses med avtalet och inteomfattas av något annat tillämpligt kollektivavtal. Förutsättningar för rätt till sjuklön 3S Arbetstagarens rätt till sjuklön gäller från och medden av anställningstiden. Är den avtalade anställningstidenkortare än en månad inträder dock rätten till sjuklön endast om arbetstagaren tillträttanställningen och därefter varit anställd . Dag dåarbetstagaren varit frånvarande utan giltigt skäl medräknas inte. Om en arbetstagare anställs på nytt av samma arbetsgivareinom från det att den föregående anställningen upphörde,skall denna oavsett avbrottet medräknas vid beräkning av kvalifikationstiden iförsta stycket andra meningen. 4S Sjuklön utges vid sjukdom som sätter nedarbetsförmågan. Med sjukdom jämställs ett tillstånd av nedsatt arbetsförmågasom orsakats av sjukdom för vilken utgetts sjuklön enligt denna lag eller sjukpenningenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd ellermotsvarande äldre lagstiftning och som fortfarande kvarstår efter det attsjukdomen upphört. Vid bedömande av om och i vilken utsträckning arbetsförmåganär nedsatt skall särskilt beaktas om arbetstagaren på grund av sjukdomen ärhelt eller delvis förhindrad att utföra sitt vanliga eller därmed jämförligtarbete. 5§ En arbetsgivare är inte skyldig att utge sjuklön omarbetstagaren 1. ådragit sig sjukdomen vid uppsåtligt brott som hanhar dömts för genom dom som har vunnit laga kraft, eller 2. medvetet eller av grov vårdslöshet lämnar oriktigeller vilseledande uppgift angående något förhållande som är av betydelse för rätten till sjuk lön. 6§ Sjuklönen utgör följande andel av den lön och andra anställningsförmå- 1990/91:181 ner som arbetstagaren gått miste om till följd av nedsättningen iarbetsförmågan enligt 7 S, nämligen 1.75procent förde första med sjuklön i varje sjukperiod, dock med undantag somanges i 15 S, och Vid tillämpning av bestämmelserna i första stycket skallersättning som utges till arbetstagaren på grund av förmån av frigruppsjukförsäkring, som åtnjuts enligt grunder som fastställs i kollektivavtalmellan arbetsmarknadens huvudorganisationer, anses som sjuklön från arbetsgivaren.Om arbetstagaren har mer än en anställning får varje arbetsgivare i skäligomfattning tillgodoräkna sig sådan ersättning som sjuklön. Att sjuklönens storlek kan begränsas framgår avbestämmelserna i 8§. 7 § Sjuklöneperioden omfattar den första dagarbetstagarens arbetsförmåga är nedsatt på grund av sjukdom och de därpåföljande i sjukperioden. En sjuklöneperiod börjar inteom arbetstagaren inte avhåller sig från arbete åt arbetsgivaren. Ensjuklöneperiod som börjat löpa bryts om anställningen upphör. Som sjukperiod anses sådan tid under vilken arbetstagareni oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 4 §. 8§ Sjuklön skall inte avse mistade förmåner under tidinnan arbetsgivaren fått anmälan om sjukdomsfallet. Sjuklönen skall dock avsesådana förmåner från och med den dag då sjukdomsfallet inträffade, omarbetstagaren varit förhindrad att göra anmälan och sådan gjorts omedelbartefter det att hindret upphört. Arbetsgivaren är skyldig att utge sjuklön för mistadeförmåner under tid från och med den sjunde kalenderdagen efter dagen försjukanmälan endast om arbetstagaren styrker nedsättningen av arbetsförmåganunder genom intyg av läkare eller tandläkare. Intyget behöver inteinnehålla närmare uppgift om vilken sjukdom arbetstagaren lider av. Om sjuklönutges för mistade förmåner under tid före anmälan skall den förstaersättningsdagen anses som sjukanmälningsdag. Finns det ett beslut enligt 10 § är arbetsgivaren inteskyldig att utge sjuklön om arbetstagaren inte iakttar vad som har ålagts honomi beslutet. 9 § Arbetstagaren skall lämna arbetsgivaren enskriftlig försäkran om att han har varit sjuk och i vilken omfattning som hans arbetsförmåga varit nedsatt på grund av sjukdomen. Försäkran behöver inte innehålla närmare uppgift om sjukdomen. Arbetsgivaren är inte skyldig att betala ut sjuklönen innan arbetstagaren har lämnat försäkran. 10 § Den allmänna skall, underförutsättning att det finns särskilda skäl som talar för det, självmant eller på framställning av arbetsgi varen ålägga arbetstagaren att genom intyg av läkare eller tandläkare styrka nedsättningen av arbetsförmågan 1. från och med en tidigare dag än sjunde kalenderdagenefter sjukanmäl- ningsdagen i en pågående sjukperiod, eller 2. från och med av varje kommandesjukperiod. Ett beslut enligt första stycket 2 får inte avse än . Ett beslut enligt denna paragraf gäller , ominte något annat Prop. anges i beslutet eller bestäms av en domstol som prövar beslutet. iogn/oi. 11 § Den allmänna får företasjukkontroll under sjuklöne perioden genom att 1.göra förfråganhos arbetstagaren, hans arbetsgivare, läkare eller någon annan som kan antaskunna lämna behövliga uppgifter, och Anmälnings- och uppgiftsskyldighet för arbetsgivare 12 § Arbetsgivaren skall till den allmänna försäkringskassananmäla sjuk domsfall som har gett arbetstagare hos honom rätt till sjuklön, om sjukperio den och anställningen fortsätter efter sjuklöneperiodens utgång. Anmälan skall göras från denna tidpunkt. Arbetsgivaren skall vidare lämna uppgift om sjukdomsfallsom har gett arbetstagare hos honom rätt till sjuklön. En sådan uppgift skalllämnas skriftligen till . Regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, får föreskriva att uppgifter istället skall lämnas till samt att uppgifterna får lämnas medhjälp av automatisk databehandling. Uppgift som avses i detta stycke skalllämnas senast vid utgången av den kalendermånad som följer efter den undervilken sjuklöneperioden löpte ut. Om anmälningsskyldighet vid inträffad arbetsskada finnsföreskrifter i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Särskilda bestämmelser i fråga om arbetstagare medomfattande korttidsfrånvaro 13 § Den allmänna kan, efterskriftlig ansökan av en ar betstagare som är inskriven hos kassan, besluta att 15 och 16 §§ skall tilläm pas på arbetstagaren och dennes arbetsgivare. Ett sådant beslut får meddelas endast om arbetstagaren lider av sjukdom som kan antas medföra ett större antal sjukperioder med rätt till sjuklön . Ett beslut enligt första stycket avser arbetstagarenssamtliga anställningar och gäller från och med den kalendermånad dåarbetsgivaren delgavs beslutet eller från och med den senare kalendermånad somanges i det. Om arbetstagaren har flera anställningar skall vad som sägs iförsta meningen gälla hos varje arbetsgivare för sig. Beslutet gäller till ochmed den dag som anges i beslutet. Beslutet skall upphävas om villkoret enligtförsta stycket andra meningen är uppfyllt. Om beslutet upphävsskall på lämpligt sätt underrätta arbetsgivaren om detta. 14 § En arbetstagare som har gjortansökan enligt 13 § är skyldig att genomgå undersökning av läkare ellertandläkare och att ge in utlåtande över undersökningen, om försäkringskassanfinner att det behövs för ärendets bedömning. För arbetstagarens utgifter förundersökningen och för utlåtande över undersökningen lämnas ersättning frånsjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring i enlighet medvad regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, riksförsäkringsverketföreskriver. 15 § Om ett beslut enligt 13 § gällerför arbetsgivaren utgör arbetstagarens sjuklön, med avvikelse från vad somföreskrivs i 6 § första stycket 1, av den lön och andraanställningsförmåner som arbetstagaren gått miste om till följd av nedsättningeni arbetsförmågan enligt 7 §. Föreskriften i 6 § andra stycket skall tillämpas även ifråga om sjuklön en- Prop. ligt denna paragraf 1990/91:181 16 § En arbetsgivare hos vilken ett beslut enligt13 § gäller har rätt till ersätt ning från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för de kostnader för sjuklön som han har haft för arbetstagaren enligt denna lag. Utbetalning görs av den allmänna efterskriftlig ansökan av arbetsgivaren. Ersättning får inte lämnas tillbaka än tolvmånader före ansökningsmånaden. Försäkring mot kostnader för sjuklön 17 § En arbetsgivare vars sammanlagda lönekostnaderunder ett kalenderår inte beräknas överstiga 60 gånger det för året gällande basbeloppet enligt Ikap. 6§ lagen (1962:381) om allmän försäkring kan försäkra sig hos den allmänna för kostnader för sjuklön enligt denna lag. Vid beräkningen av de sammanlagda lönekostnaderna bortses från avgifter en ligt lagen (1981:691) om socialavgifter och lagen (1982:423) om allmän löne avgift samt skatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa för värvsinkomster. Regeringen föreskriver närmare villkor för försäkringen. 18 § Den som i en arbetsgivarespersonaladministrativa verksamhet genom intyg av läkare eller tandläkare, vilket har lämnats arbetsgivaren på grund av denna lag, eller genom försäkran som avses i 9§ fått kännedom om en enskilds hälsotillstånd eller personliga förhållanden i övrigt får inte obehöri- gen röja vad han sålunda fått veta. Föreskriften i första stycket medför inte någoninskränkning i den skyldighet att lämna uppgifter som följer av lag ellerförordning. I det allmännas verksamhet tillämpas i ställetföreskrifterna i sekretesslagen (1980:100). 19 § En arbetsgivare som inte fullgör sin skyldighetenligt 12 § döms till böter. Om ansvar för den som bryter mot 18 § första stycket finns föreskrifter i Ersättning från vid tvist om sjuklön 20 § Om tvist har uppkommit omarbetstagarens rätt till sjuklön och tvisten gäller huruvida arbetsförmågan ärnedsatt på grund av sjukdom eller ned-sättningens omfattning, kan den allmännaförsäkringskassa hos vilken arbetstagaren är inskriven, efter skriftligansökan av denne, besluta att ersättning för tid som den omtvistade sjuklönenavser skall utges från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. 21 § Ersättning enligt 20 § lämnas, omdet finns sannolika skäl för att arbetstagaren har rätt till den begärdasjuklönen eller del därav och fordran är obetald och förfallen till betalning.Ersättning lämnas inte för sjuklön som har förfallit till betalning tidigare före ansökningsmånaden. 22 § Ersättning enligt 20 § lämnasinte om staten svarar för arbetstagarens fordran hos arbetsgivaren enligt lagen(1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurs. 20 § Ersättning enligt 20 § lämnas medskäligt belopp, dock med högst ett Prop. belopp som för dag utgör en trehundrasextiofemtedelav av en 1990/91-181 sjukpenninggrundande inkomst som uppgår tillsju och en halv gånger basbeloppet. 21 S I den utsträckning som ersättningenligt 20 § har utbetalats inträder i arbetstagarens rättenligt denna lag mot arbetsgivaren. Om arbetstagaren har mottagit ersättning enligt 20 § ochdärefter har erhållit den omtvistade sjuklönen eller del därav, skallersättningen i motsvarande utsträckning återbetalas. 25 § Ärenden enligt 10, 13, 14, 16 och 20 §§ samt24 § andra stycket och 27 § andra stycket prövas av den allmänna försäkringskassa hos vilken arbetsta garen är inskriven eller skulle ha varit inskriven, om han hade uppfyllt åldersvillkoret i 1 kap. 4§ lagen (1962:381) om allmän försäkring. Är arbets tagaren inte inskriven och skulle han inte heller under nämnda förutsättning ha varit inskriven hos en försäkringskassa, skall ärendet handläggas av den kassa inom vars område arbetsgivaren är registrerad hos skattemyndighet för inbetalning och redovisning av arbetstagares skatt. Om arbetsgivaren inte är registrerad enligt vad som sagts, prövas frågan av den försäkrings kassa inom vars område arbetsgivaren är bosatt. I övriga fall görs prövningen av allmänna försäkringskassa. Behörig att ta emot anmälningar och uppgifter frånarbetsgivaren enligt 12 § och att handlägga ärenden om försäkring enligt 17 §är den försäkringskassa som avses i första stycket andra meningen. Omarbetsgivaren inte är registrerad enligt vad som sägs där, tillämpas förstastycket tredje och fjärde meningarna. Den behöriga får uppdra åt en annanförsäkringskassa att handlägga ärenden enligt 10, 13, 14, 16, 17 och 20§§ samt24§ andra stycket och 27 § andra stycket. 26 § I fråga om handläggning avärenden enligt 10,11,13, 14, 16, 17 och 20 §§ samt 24 § andra stycket och 27 § andra stycket tillämpas följande föreskrifter i lagen (1962:381) om allmän försäkring: 18 kap. 2§ om tillsyn, 20 kap. 2 a § om provisoriskt beslut, 20 kap. 4 § om återbetalningsskyldighet, 20 kap. 5 § om preskription, 20 kap. 6 § om förbud mot utmätning och om överlåtelse, 20 kap. 8 och 9 §§ om uppgiftsskyldighet, 20 kap. 9 a § om undantag från sekretess. Bestämmelser om rättegången m.m. 27 § Mål mellan arbetstagare och arbetsgivare omtillämpning av denna lag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. I tvist om rätt till sjuklön skall den allmännaförsäkringskassan på begäran av arbetsgivare, arbetstagare,arbetstagarorganisation eller domstol yttra sig huruvida arbetstagarensarbetsförmåga är nedsatt på grund av sjukdom eller om nedsättningensomfattning. 28 § De föreskrifter om omprövning och ändring avförsäkringskassans be slut som finns i 20 kap. 10 och 10a§§ lagen (1962:381) om allmän försäkring skall tillämpas på motsvarande sätt i fråga om beslutenligt 10 eller 13 §, 14 § andra meningen, 16, 17 eller 20 § eller 24§ Prop. andra stycket, samt 1990/91-181 beslut att inte avge yttrande enligt 27 § andra stycket. Vidare skall föreskrifterna i 20 kap. 11 -13 §§ samma lagom överklagande av försäkringskassas eller domstols beslut tillämpas påmotsvarande sätt i fråga om beslut enligt 10 § första stycket 2, 13 §, 14 § andrameningen, 16 eller 20 § eller 24 § andra stycket, samt beslut enligt 17 §, om beslutet innebär att arbetsgivareninte får teckna försäkring. I övrigt får beslut enligt denna laginte överklagas. Denna lag träder i kraft och tillämpasi fråga om sjukdomsfall som inträffar efter ikraftträdandet. 2 Förslagtill Prop. Lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 1990/91:181 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmänförsäkring' t/e/i att 3 kap. 1,9 a, 10 och 14 §§,4 kap. 17 §, 11 kap. 2§, 19kap. 20 kap. 3§skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 kap.12 a §, av följande Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 1§- Hos allmän försäkringskassa inskriven försäkradäger enligt vad nedan sägs rätt till sjukpenning, om hans sjukpenninggrundandeinkomst uppgår till . Villkoret om inskrivning hos försäkringskassa för rätt tillsjukpenning anses uppfyllt om det har berott på åldersregeln i 1 kap. 4§ attvillkoret inte har kunnat uppfyllas. Rätt till sjukpenning enligt detta kapitel föreligger intepå grundval av anställningsförmåner för tid som ingår i en sjuklöneperiod,under vilken den försäkrades arbetsgivare har att svara för sjuklön enligtlagen (1991:000) om sjuklön. Uppkommer för den försäkrade rätt till sjukpenning enligtkapitlet i omedelbar anslutning till utgången av en sjuklöneperiod, skallsjukperioden enligt denna lag anses omfatta också sjuklöneperioden. Bestämmelsernai 4§ första stycket 1 och 10-10 b §§ tillämpas inte i sådant fall i fråga omsjukpenning som grundas på inkomst av anställningen. Undanlaget beträffande 1010b§§gäller dock inte för en försäkrad som avses i 5 § tredje stycket 1. En kvinna som önskar erhålla havandeskapspenning skallgöra ansökan därom. Den allmänna får påfordra att kvinnantill stöd för sin rätt till havandeskapspenning inger utlåtande av sinarbetsgivare samt läkarutlåtande. I beslutet om havandeskapspenning skall anges under vilkentid ersättning kan utges. Vad i lag eller annan författning Vad i lag eller annanförfattning föreskrivs om sjukpenning gäller i föreskrivs om sjukpenning gälleri fråga om havandeskapspenning med fråga om havandeskapspenning med undantag avbestämmelserna om er- undantag av bestämmelserna om ersättning för memtgifteri 7a§ och sättning för merutgifter i 7a§ och ' Lagen omtryckt 1982:120. Senaste lydelse 1987:1321. ' Senaste lydelse 1990:157. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. om karenstid i 11 §. Havandeskaps- om karenstid i 11 §.Havandeskaps- 1990/91:181 penning utges inte i den mån kvin- penning utges inte i den mån kvin nan uppbär sjukpen- nan uppbär sjukpen ning, ning eller sjuklön eller annanersätt ning enligt lagen (1991:000) om sjuk lön. För den dag då anmälan om sjukdomsfallet gjordes hos denallmänna och i sjukperioden utgessjukpenning som svarar mot sjukpenninggrundande inkomst av anställning endastunder förutsättning att den försäkrade skulle ha utfört förvärvsarbete om haninte hade varit sjuk. För en försäkrad som avses i 5 § tredje stycket 1 ellersjätte stycket skall vad som har sagts nu gälla även för tid av sjukperioden. Vid beräkningen av sjukpenning skall 10 a och 10b§§till-lämpas. Om sjukpenning utges för tid före anmälan skall den förstaersättningsdagen anses som sjukanmälningsdag. Med tid för förvärvsarbete enligt första stycket jämställs