prop · GE0385 · 1990-12-31 00:00:00 — Ett beslut av hemkommunen attinte betala för en viss utbildning är inte etl beslut om mottagande ochföljaktligen inle överklagbart i denna ordning. Vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda(särvux) Prop. Särvux syftar till att ge vuxna som är psykisktutvecklingsstörda kunskaper och färdigheter motsvarande de som ungdomar kan fåi grundsärskolan och träningsskolan. Syftet med särvux återfinns i denna paragraf Närmare ominnehållet i utbildningen finns beskrivet i avsnitt 4.8.1. Att vissabegåvningshandi-kappade skall jämställas med psykiskt utvecklingsstörda framgårav 1 kap. 8 § skollagen. Eleverna skall ha inflytande över hur deras utbildningutformas. Omfattningen och utformningen av elevernas inflytande skall anpassasefter deras förutsättningar. Här återfinns den sedvanliga regeln om elevinflytande,anpassad till att de sluderande i särvux ofta inte har samma möjligheter attdelta i beslutsfattande som normalbegåvade. Landstingskommunerna skall erbjuda särvux. De skall härvidsträva efter all erbjuda utbildning som svarar mot behov och efterfrågan. Fin landstingskommun får överlåta till en kommun som ingåri landstingskommunen att erbjuda särvux, om kommunen medger del. Regeln \ första stycket har motsvarande u|)pbyggnad som 11kap.17 §. Bestämmelsen i andra stycket motsvarar 1 kap. 3 a §vuxenutbildningslagen. Dock krävs inle längre regeringens tillstånd tillöverlåtelse av ansvarel. Del som överlåts är emellertid numera, i anslutning tillde förändrade styrformerna, ansvarel för att "erbjuda" särvux.Kommunen får alltså pga. överlåtelsen etl självständigt ansvar för alt särvuxanordnas och övertar därmed landstingskommunens ansvar. Såväl landstingskommunersom kommuner kan sedan på grund av beslämmelsen i 9 jj uppdra ål någon annanalt anordna särvux förutsatt alt inte förordnings-bestämmelser lägger hinder ivägen. Vad som sägs i delta kapitel om landstingskommun gälleräven kommun som inte ingår i någon landstingskommun och kommun som fållansvarel alt erbjuda särvux överlålet till sig enligt 3 § andra stycket. Ifortsättningen av kapitlet gäller samma regler för en kommun som är Prop. 1990/91:85 huvudman för särvux som för landstingskommuner oberoende av påvilken grund kommunen blivit del. Varje landstingskommun skall informera om möjligheternatill särvux samt verka för all vuxna psykiskt utvecklingsstörda deltar i sådanutbildning. Kommuner och landstingskommuner har en allmänskyldighet att verka för att vuxna deltar i utbildning. Denna bestämmelseålägger dem uttryckligen att verka för alt vuxna psykiskt utvecklingsstördadeltar i särvux. Förutsättningen är naturligtvis alltid att de behöver del. Varje kommuninnevånare är behörig all delta i särvux omhan är bosatt i landet och i övrigi uppfyller föreskrivna villkor, när han inlelängre har rätt att gå i särskolan. Regeringen får föreskriva att också den som inle är bosalti landet skall vara behörig att delta. Föreskrifter om ytterligare behörighetsvillkor och omurval mellan behöriga sökande meddelas av regeringen. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte den som ärintagen i kriminalvårdsanstalt. I första stycket anges vem som är behörig att delta isärvux. I lagen uppställs bara det kravet alt den studerande är bosatt ilandet, dvs. att han rätteligen skall vara kyrkobokförd här, och alt han saknarrätt att gå i särskolan. Vem som får gå i särskolan framgår av 3kap. skollagen.. I övrigt får bestämmelsen sitt innehåll av föreskrifter avlägre dignitet. I övrigt torde |)aragrafen inle kräva yllerligarekommentar. Motsvarigheter till andra och fjärde styckena finns i 11 kap. 10 §. Vm landstingskommun är skyldig all till sin särvux laemol en sökande som kommer från en annan landstingskommun, omhemlandstings-kommunen åtagit sig att svara för kostnaderna för elevensutbildning. Regeln motsvarar I I kap. 20 §. Ulbildningen i särvux skall vara avgiftsfri för eleverna. Såviu gäller läroböcker, skrivmateriel, verktyg,skyddskläder och ProD 1990/91 "85 andra därmed jämförliga hjälpmedel somvarje elev har för eget bruk och behåller som sin egendom, får huvudmannenbeslämma att hjälpmedlen skall anskaffas av eleverna själva på egen bekostnadeller erbjudas mot avgifter som högst motsvarar huvudmannens anskaffningskostnader. I övrigt skall hjälpmedel som används i särvuxtillhandahållas ulan kostnad för eleverna, om inle något annat följer avföreskrifter som medddelas av regeringen. Regeln har samma lydelse som för grundläggandevuxenutbildning. Enligt nuvarande regler är undervisning på en nivå sommotsvarar högst grundsärskolans mellanstadium, helt kostnadsfri. Uppdrag att anordna utbildning Landstingskommuner får uppdra ål andra att anordna särvux.Regeringen får meddela föreskrifter om vem som får ges ett sådant uppdrag ochom villkor för det. För denna regels innebörd hänvisas till 11 kap. 8 §.Notera också skillnaden mellan att uppdra åt annan att anordna utbildningenenligt denna paragraf och all överlåta ansvarel för alt erbjuda särvux enligt3 § andra stycket. För sådan särvux som anordnas av någon annan än en kommuneller en landstingskommun gäller inle bestämmelserna i 2 kap. 4-7 §§. Se specialmotiveringen till 11 kap 9 §. Den som vill della i särvux skall an.söka om det hosstyrelsen för utbildningen i sin hemlandslingskommun. Om ansökan avser enutbildning som en kommun eller en annan landstingskommun anordnar eller låteranordna skall styrelsen skyndsamt sända ansökan vidare till siyrelsen förutbildningen där. Till ansökan skall styrelsen foga etl yttrande av vilket detframgår om hemlandstingskommunen åtar sig att svara för kostnaderna förelevens utbildning, såvida det inle på grund av tidigare överenskommelse äronödigt. Beslämmelsen motsvarar 11 kap. 21 §. Del är självklart altden som saknar förmåga att själv skriva en ansökan skall kunna få hjälp meddel hos hemkommunen. Undervisningen i särvux skall upphöra så snart elevenuppnått sådana kunskaper som ulbildningen avses ge. Undervisningen för en elev skall också upphöra, om elevensaknar förulsätlningar att tillgodogöra sig utbildningen eller annars inte görlillfredsiällande framsteg. Den för vilken särvux har upphört enligt andra stycket fårpå nyll beredas sådan utbildning, om särskilda skäl talar för delta. Bestämmelsen har samma innebörd som motsvarandebestämmelse för grunil läggande vuxenutbildning i I 1 kap. 13 §. Rätten tillåterinträde är, som framgått av avsnitt 4.9.3, ny för särvux' del. Frågor om mottagande av en elev till särvux och omintagning till sådan utbildning prövas av styrelsen för ulbildningen. Styrelsenbeslutar även om ulbildningen för en elev skall upphöra och om att på nyllbereda en elev utbildning. 1 paragrafen anges att frågor om mottagning, intagning,avslutande och återinträde avgörs av styrelsen för ulbildningen. organiseras framgår av 2 kap. 1 §. För betydelsen av uttrycken"mottagande" etc. hänvisas till specialmotiveringen till 11 kap. 14§ och till den allmänna motiveringen (avsnilt 4.9.2). Styrelsens beslut om mottagande, om att ulbildningen fören elev skall upphöra och beslut om alt på nytt bereda en elev utbildning fåröverklagas hos länsrälien av eleven. Länsrättens beslut får inle överklagas.Beslut om intagning får inle överklagas. Regleringen av vilka frågor som får överklagas motsvararvad som gäller för grundläggande och gymnasial vuxenutbildning. 13 kap. Svenskundervisning för invandrare (sfi) Prop. Sfi syftar till att ge vuxna nyanlända invandraregrundläggande kunskaper och färdigheter i svenska språket samt kunskaper omdet svenska samhällel. Beslämmelsen anger syftet med utbildningen och anslutertill regeln i 1 § andra stycket lagen (1986:159) om grundläggandesvenskundervisning för invandrare (sfi-lagen). Genom lagen (1990:567) omändring i sfi-lagen och beslut med anledning av prop. 1989/90:102(UbU27, rskr. 279) upphörde skillnaden mellan grundlägganile svenska förinvandrare och påbyggnads-sfi. Kommunen ålades etl ansvar för helasfi-undervisningen. Det är därför lämpligt att använda begreppet sfi för heladel kommunala ansvaret. När det i paragrafen anges alt syftet är all gegrundläggande kunskaper, i stället för som tidigare allmänna kunskaper, avsesingen ändring i sak. 2§ Eleverna skall ha inflytande över hur deras utbildninguiformas. Paragrafen innehåller ilen regel om elevinflylande somgäller för sfi. Elevinflytandet har jag behandlat i avsnitt 5.3. Varje kommun är skyldig all se till alt sfi erbjuds depersoner som anges i 6 §. Undervisningen skall erbjudas efterinvandrarens ankomst till . Av regeln i första stycket framgår att kommunen har enab.solul skyldig-hel all anordna umlervisning för dem som anges i 6 §. Denna,och den mot kommunens skyldighet svarande rättigheten för den enskilde, är docksom framgår av 6 § andra stycket tidsbegränsad. Bestämmelsen överensstämmer medvad som gäller enligt 1 § sfi-lagen. Andra stycket överensstämmer med 1 § tredje stycketsfi-lagen. Varje kommun skall aktivt verka för alt nå dem i kommunen.som har rätt till sfi och för att motivera dem alt delta i utbildningen. Skyldigheten att verka för att nå de invandrare som harrätt till utbildningen och alt motivera dem alt della motsvaras av liknanderegler för ilen övriga vuxenutbildningen. Det är emellertid särskill viktigtatt in- formationenom sfi fungerar eftersom rätten till utbildningen är tidsbe- Prop.1990/91:85 gränsad. Kommunen skall samråda med den berörda arbetsgivaren ochden lokala arbetstagarorganisationen i förhållande till vilken arbetsgivaren ärbunden av kollektivavtal om en arbetstagares dellagande i undervisningen ochundervisningens förläggning. Regeln motsvarar med viss språklig justering 7 § isfi-lagen. Rätt att delta i en kommuns sfi har, med del undantag somföljer av 7 §, följande personer: Utländsk medborgare, som antingen är bosatt i kommuneneller som utan att vara bosatt där, regelmässigt vistas i kommunen efter all haansökt om uppehållstillstånd i avsikt all bosätta sig i riket. Beträffande sådani kommunen icke bosatt person gäller dessutom att han skall ha väntat påuppehållstillstånd under minsl den tid som regeringen bestämmer. Rätlen gällerdock inle under lid den utländske medborgaren vistas på en statlig förläggningför asylsökande. 2.Svensk medborgare, som är bosatt i kommunen, men somtidigare har varil bosatt utom landet och som saknar grundläggande kunskaper isvenska språket. Finländsk medborgare,som stadigvarande arbetar ikommunen, men som är bosatt i nära gränsen till . Om inte någoi annat följer av tredje stycket gäller rätlenuniler sammanlagt högst . Tiden räknas för dem som avses i förstastycket 1 och 2 från det att de bosatte sig i landet eller, om rätlen inträtttidigare, från den tidpunkten. För dem som avses i första stycket 3 räknasliden från det att de började arbeta i . Om någon på grund av särskilda skäl inte kunnat påbörjaundervisningen under den lid som anges i andra stycket gäller rällen under yllerligareett år. I beslämmelsen anges vilka som har rätt att della i sfi.Den följer utformningen av bestämmelser av motsvarande slag i skollagen ochanger rätten just som en rättighet för eleven i stället för som .somen skyldighet för kommunen. Någon ändring i sak i förhållande till sfi-lagen ärinte avsedd. Med uttrycket "bosau i kommunen" avses den somrätteligen skall vara kyrkobokförd i kommunen (jfr. uttrycket "bosatt ilandet" i bl.a. 5 kap. 1 §). En utländsk medborgare som har svenska, danska ellernorska som modersmål eller den som eljest har sådana kunskaper i något avdessa språk att grundläggande svenskundervisning inte kan anses nödvändig, harinle rätt att delta i sfi. Paragrafen innehåller viss begränsning av gruppenberättigade enligt 6 §. Den motsvarar 5 § sisla stycket sfi-lagen. 14 1990/91. Utbildningen i sfi skall vara avgiftsfri för eleverna. Deskall utan kostnad ha tillgång till böcker och andra hjälpmedel som behövs fören tidsenlig utbildning. Huvudmannen får dock besluta all eleverna skall hållasig med enslaka egna hjälpmedel. 1 verksamheten får ock.så förekomma enstakainslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Beslämmelsen motsvarar vad som gäller för gymnasieskolanenligt 5 kap. 21 §. Den tidigare regeln i 8 S sfi-lagen sade enilasl attulbildningen skulle vara avgiftsfri. Här slås fast alt även hjälpmedlen skallvara kostnadsfria. Regeln som är förmånligare för eleverna än i de övriga undervisningsformernaför vuxna motiveras av alt del vid beräkningen av statsbidraget till sfi lagilsmed kostnader för läromedel. Uppdrag att anordna utbildning Kommuner får uppdra åt andra all anordna sfi. Regeringenfår meddela föreskrifter om vem som får ges ell sådant uppdrag och om villkorför del. Bestämmelsen överenstämmer med vad som föreskrivs för deövriga undervisningsformerna inom vuxenutbildningen. I nu gällandelagstiftning om sfi utpekas vissa anordnare som godtagbara, nämligen enlokalavdelning av vissa sludieförbund, cn slalsunilerslödd folkhögskola, cnAMU-myndighet och en statlig högskoleenhet. Dessutom kan regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer, fn. , medge all även annanfår anordna sfi. 1 samtliga fall förutsätts ell uppdrag från en kommun. Samma bestämmelser gäller nu för sfi som förvuxenutbildningen i övrigi. Del överlåts i stället till regeringen att angevilka .som kan anförtros all anordna sfi. För .sådan sfi som anordnas av någon annan än en kommungäller inle beslämmelserna i 2 kap. 4-7 §§. Beslämmelsen motsvarar 1 1 kap. 7 §. Undervisningen i sfi skall upphöra när en elev har uppnåttsådana kunskaper som ulbildningen avses ge. Undervisningen för en elev skall också upphöra, om elevensaknar förutsättningar alt tillgodogöra sig undervisningen eller annars inlegör lillfredsiällande framsteg. Den för vilken sfi har avslutats enligi andra slyckel,eller som frivilligt avbrutit utbildningen skall, om han inle ändå har rätttill del, på nytt beredas sådan uibildning, om särskilda skäl talar föi detta. Denna paragraf motsvarar vad som gäller för grundläggandevuxenut- Prop. 1990/91:85 bildning och särvux utom i ett avseende. Eftersomrätten till sfi är tidsbegränsad kan den som frivilligt, men med skäl,avbrutit utbildningen ha behov av all få återinträda i den trots att liden gåttut. Beslämmelsen i tredje stycket ger utrymme för detla. Som skäl förålerinträde kan tänkas barnafödande eller sjukdom. Har liden inle gått ut kandet i stället bli fråga om en ny ansökan. Frågor om mottagande av en elev till sfi avgörs avstyrelsen för ulbild-ningen.Slyrelsen beslutar även om utbildningen för en elevskall upphöra och om att på nytt bereda en elev utbildning. Hur styrelsen skall se ut framgår av 2 kap. 1 §. Någotbeslut om intagning, d.v.s. beslut om urval, kan det inle bli fråga om. Styrelsens beslut enligt 12 § får överklagas till länsrättav eleven. Länsrättens beslut får inle överklagas. Regeln överensstämmer med 11 kap. 11 §. 15 kap. Övriga föreskrifter Prop.1990/91:85 Regeringen fårmeddela föreskrifter om möjlighet all låtaenskilda och andra utomstående svara för enstaka inslag i verksamheten inom det offentligaskolväsendet för barn och ungdom. När del gäller utbildning i form av etl individuellt program får regeringen föreskrivaatt enskilda och andra utomstående får anordna mer av ulbildningen än som följerav första stycket. För sådan utbildning som anordnas med stödav första eller andra stycket av annan än en Jiommun eller landstingskommun gäller inte beslämmelsernai 2 kap. 4 - 7 §§. Första stycket har endasl ändrats påså sätt alt det sägs all det endasl gäller del offentliga skolväsendet förbarn och ungdom. Delta är ingen skillnad från vad som gälleri dag men det måste anges på grund av att skollagen numera också omfattar vuxenutbildningen. Bestämmelsen ärkommenterad i prop. 1985/86:10 s.132. Vidare har bemyndigandet för regeringen att delegera till den myndighel somregeringen bestämmer tagits borl. Orsaken tilldetta ar alt den myndighel som regeringen lidigare delegerat till är skolöverstyrelsensom upphör . Beslämmelsen i andra stycket har införts på grund avatt gymnasieskolan nu innehåller även individuella program som kan innebära all eleven fullgör slora delar av utbildningen utanfördel offentliga skolväsendel. Bestämmelserna som gällerför det offentliga skolväsendet skall dock gälla för eleven. Av tredje stycket framgåralt vissa av de bestämmelser som gäller fördel offentliga skolväsendet inte skall gälla för den här typen av verksamhet. Del gäller härbestämmelser om vilka som får anställas,krav för anställning och fortbildning. Regeringen fårmeddela föreskrifter om svårt rörelsehindradeelevers utbildning i gymnasieskolan med Rh-anpassad utbildning som avses i 5kap. I sådana föreskrifter får undantag görasfrån de allmänna regler om gymnasieskola som finns i denna lag. Denna paragraf har i likhet med 2 § ändrats så all bemyndigandet för regeringen all delegera till den myndighet som regeringen bestämmer lagils bort. Denna lag träder i krafl och lillämpasi fråga om så dan utbildning som äger rum efter den , om inte någoi annat föreskrivs nedan. Genom lagen upphävs vuxenutbildningslagen (1984:1118) ochlagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare. F''ör utbildning som äger rum före gälleräldre bestämmelser, dock med de undantag som anges nedan under 5-11. Intillden skall också tillämpas bestämmelserna om uppföljningsansvar i 3kap. 18 § i dess äldre lydelse. Av denna punkt framgår att lagen träder i kraft den 1 juli1991 men att den skall tillämpas först på utbildning som anordnas efter den Ijuli 1992. innebär all bestämmelser om mottagande och intagning tillutbildning som sker efter skall ske enligt de nya bestämmelserna. Av tredje stycket framgår att äldre bestämmelser skalltillämpas på den utbildning som sker före den . De nya bestämmelser som inle gäller utbildning, exempelvisom , skall börja gälla redan från den 1 juli1991. Genom en uttrycklig föreskrift skall dock nuvarande bestämmelser om dets.k. uppföljningsansvaret - som i sin hittillsvarande form inte klart utgörutbildning - forlsälla att gälla fram Iill . Då efterföljs detav de individuella programmen. Sådana ulbildningar i gymnasieskolan som har påbörjatsföre men då ännu inle slutförts skall huvudmannen fortsättnings vis anordna till dess eleverna har avslutat dem. Huvudmannen får för sådan fortsatt utbildning anordna samtliga de studievägar som huvud mannen hade rätt att anordna uniler /92. Intagning till års kurs 4 av fyraårig teknisk linje får dock inte ske efter /93. Som elevomrade för grenar och varianter som börjar i högreårskurs gäller de elevområden som fanns under /92. 1 fråga om interkommunal ersättning för sådan utbildningsom avses i första slyckel tillämpas bestämmelserna i 5 andra och tredjestyckena. Av denna punkt framgår au eleverna skall ha rätt attfullfölja den utbildning de har påbörjal före . De förhållandensom gällde lä.sårel 1991/92 skall som huvudregel fortsätta att lillämpas förden utbildning som slutförs enligt förevaranile punkt. Ett undanlag är all intagningtill årskurs 4 av fyraårig teknisk linje inle skall ske efter /93.Den ersätts av högskoleutbildning. De kommuner som har haft rän att före den 1juli 1992 anordna gymnasieskola med specialidrott skall fortsätta att anordnasådan kombination till dess eleverna har avslutat utbildningen. Av tredje stycket framgår alt i stället för dehittillsvarande reglerna om interkommunal ersätming skall samma regler gällasom under punkt 5 ges för utbildning på linjer som påbörjas efter läsåret1991/92. Därmed kommer för all utbildning på linjer efter den allgälla enhelliga regler för ersättningen mellan kommunerna. Fin kommun eller landstingskommun som uniler lä.sårel1991/92 ha de rätt att anordna utbildning på linjer i gymnasieskolan får även efter den , som alternativ till de nationella programmen, anordna dessalinjer med undanlag för tvåårig ekonomisk och tvåårig teknisk lin- /91'85 je. Intagning till årskurs 1 får dock inte ske efter läsåret1994/95. Har elever tagils emol på linjer med stöd av förstastycket, skall utbildningen fortsättningsvis anordnas till dess eleverna haravslutat den. Bestämmelserna om nationella program skall tillämpasbeträffande sådan utbildning på linjer som anordnas enligt första stycket. En kommun eller landstingskommun .som under läsåret1991/92 hade räll alt anordna utbildning på specialkurser i gymnasieskolan fåräven efter , som alternativ till de nationella programmen,anordna dessa specialkurser. Intagning får dock inte ske efter /95. Av denna punkt framgår alt om en kommun ellerlandstingskommun har haft rätt att anordna utbildning på linjer ellerspecialkurser i gymnasieskolan skall den kommunen eller landstingskommunen ävenefter under en övergångstid ha rätt att anordna utbildning pålinjer i stället för all anordna utbildning på nationella program. Detta gällerdock inle tvåårig ekonomisk och tvåårig teknisk linje. Övergångstiden tar slutmed /95. Därefter får intagning på årskurs 1 på en linje ellerspecialkurs inle ske. Om en elev har tagits emot på en sådan linje ellerspecialkurs som anordnas efter skall eleverna ha rätt attfullfölja sin utbildning på den linjen eller specialkursen. För de linjer som anordnas efter skall debestämmelser som gäller nationellt fastställda program också gälla. Före /94 får utbildning på nationellaprogram över huvud taget inte anordnas i andra kommuner än de som vidikraftträdandet hade rätt att anordna gymnasieskola enligt äldre bestämmelser. Punkten innebär att någon nyetablering av gymnasieskolorför utbildning på nationella program inte blir tillåten före /94.Till dess kan alltså utbildning på nationella program anordnas bara på de ortersom vid ikraftträdandet hade gymnasieskola i detta begrepps äldre bemärkelse. För utbildning som äger rum gäller i stället för bestämmelserna i 5 kap. 15 - 20 §§ i derasäldre lydelse och i 6 kap. vuxenulbildningslagen (1984:1118) följande. En kommun som i sin gymnasieskola eller sin grundvux ellerkomvux har tagit in en elev frän en annan kommun har rätt till ersättning försina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. En landstingskommun som i sin gymnasieskola eller komvuxhar lagil in en elev har rätt till ersättning för sina kostnader för elevensutbildning. Ersättningen skall betalas av elevens hemkommun. tn landstingskommun som i sin särvux har lagil in en elevhar rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från enkommun som ingår i en annan landstingskommun eller som inte ingår i någonlandstingskommun. Ersättningen skall i sådant fall betalas av elevenshemlandstingskommun eller, om eleven kommer från en kommun som inle ingår inågon landstingskommun, av denna. Motsvarande rätt tillkommer en kommun sominte ingår i någon landstingskommun. Denna punkt gäller den ersättning som kommunerna skallbetala för elever som inte går i den egna kommunen 30 juni 1992. Begreppet "ersättning för sina kostnader" harbehand- latsutförligt i den allmänna motiveringen, avsnitt 3.3.8. Det sakliga re- Prop. 1990/91:85 sultatel av bestämmelserna är i huvudsak detsamma som följerav de regler som generellt börjar gälla från . För utbildning som äger rum den 30 ju ni 1992 gäller i stället för bestämmelserna i 5 kap. 9 § andra och tredje styckena och 10 § i deras äldre lydelse följande. Beslut om mottagande skall fattas av styrelsen förulbildningen i den kommun där mottagande har sökts. Styrelsens beslut får avsökanden överklagas till länsrätt. Denna bestämmelse beror på att ochlänsskolnämnderna upphör . Huvudregeln om alt äldrebestämmelser skall gälla för utbildning under läsartet 1991/92 är inle möjligatt till-lämpa när del gäller här behandlade ftågor. Bestämmelserna i 2 kap. I § vuxenutbildningslagen(1984:1118) skall inte lillämpas. och länsskolnämnden skall enligt dennabestämmelse utöva lillsyn över vuxenutbildningen. Då dessa myndigheter upphörden kan bestämmelsen inte tillämpas.