prop · GE03186 · 1990-12-31 00:00:00 — Försäkringsförbundetdelar i och för sig uppfattningen att alla kapitelförvaltere, vars uppdrag äratt sörja för god avkastning, behöver möjligheter att med iakttegande avsäkerheten i placeringama välja mellan olika placeringar såväl inom som utomlandet. Därigenom uppnås en effektiv förvaltning med erforderlig riskspridning.Eftersom alla aktörer på kapitalmarknaden handlar med varandra är det viktigtatt alla har samma möjlighet att säkra sina placeringar t.ex. genom att användaderivatinstrament. ökar säkerheten på marknaden i stort. De olika delfondemainom AP-fonderaa har emellertid tillkommit för speciella, sinsemellan olikaändamål. Fjärde och femte fondstyrelsemas samt löntegarfondstyrelsemasverksamhet är inrikted på placeringar på den svenska riskkapitalmarknaden. Mankan därför inte utan vidare jämföra deras verksamhet med t.ex.försäkringsbolagens förvaltning av medel för försäkringstagamas räkning och detär inte självklart att placeringar av dessa fonders medel skall kunna görasöver eft vitt fält. Enutredning av AP-fondemas verksamhet och organisation pågår, enligt vadFörsäkringsförbundet erferit, i . Enligt förbundets meningbör denna utredning avvaktes innan man beslutar om utvidgadeplaceringsmöjligheter for de fonder som ingår i . StiftelsenAktiefrämjandet har alltid haft som allmän princip att placerare på den samladeaktie- och kapitelmarknaden skall kunna uppträda under så jämlika förhållandensom möjligt och inte styras av andra målsättningar än optimal avkastning medhänsyn till placeringshorisont och säkerhetskrav. Detteär bra för en allmänt välståndsökande och mer effektiv kapitelfördelning ochkapitalanvändning i samhället. Underdel har Aktiefrämjandetansett att dette synsätt inte skall begränsas till den svenska kapitelmarknaden. Motden bakgranden kan promemorians förslag sägas vara ett steg i rätt riktning. AP-och löntegarfonderaa bär dock en del karaktärsdrag som väsentligen skiljer demfrån andra aktörer på den svenska och interaationella kapitelmarknaden: Prop.1990/91:186 Men Aktiefrämjandet hävdar , liksom tidigare, att så länge densvenska Bilaga 3 och intemationella kapitelmarknaden uppfetter det stetligafondsystemet som en politiskt styrd storplacerare kommer misstroendet attberöva marknaden mer nykapitel än fondema förmår tillföra den. Det är bl.a. en avde beklagliga och länge förbisedda effekterna av löntegarfonderaas tillkomst. Entotelöversyn av det stetliga fondsystemet torde således behöva innefetta ettavskaffande av löntegarfondema, en avpolitisering och decentralisering av AP-fondemaoch en kombination av ombildning av delar av fondsystemet till folkpensionermedan återstoden övergår till eft premiereservsystem med sparama - de blivande pensionäremasom ägare och ansvariga för förvaltningen. Industriförbundetavvisar förslagen såväl av allmänna marknadsekonomiska skäl och av kapitelmarknadstekniskaorsaker som på grund av maktkoncentrationsaspekter om utvidgning avfondstyrelsemas placeringsmöjligheter. SARFavstyrker bestämt förslagen aft utvidga AP-fondemas och löntagarfondemasplaceringsmöjligheter. Förslaget innebär en ytterligare socialisering av svenskkapitelmarknad och näringsliv. ekonomi måste, för att trygga en bravälståndsutveckling, baseras på ett mark-nadsekonomiskt system. Sparbanksföreningenkonsteterar inledningsvis aft tidigare riktet kritik mot placeringsbestämmelsemai reglementet för AP-fonden och därtill bl a anfört att dessa bestämmleser inteär anpassade till rådande förhållanden på kapitelmarknaden samt att riksdagenmot denna bakgmnd understrakit vikten av att placeringsbestämmelsema ses överså aft de framstår som "en adekvat reglering av den komplicerade verksamhetsom det är fråga om". Sparbanksföreningenbedömer förslagen i promemorian utifrån ovan angivna utgångspunkter. Föreningenvill sterkt betona att föreningen inte gör några uttalanden av värdekaraktäreller ter ställning i den politiskt färgade frågan huravida fondsystemet helteller delvis bör avskaffes eller förändras på annat sätt. Sparbanksföreningenfinner mot ovan redovisade bakgrand de i promemorian framlagda förlagenändamålsenliga och väl ägnade att leda till att de olika fonderaa får bättre föratsättningaratt fungera på marknaden. 3 Rik.sdagen 1990/91. 1 samt Nr 186 33 3 Handeln med derivata instrument ''8 3.1 Tillstyrker eller lämnar utan erinran Sveahovrätt, styrelsen för , LO och allmärmna pensionsfonden,femte fondstyrelsen, tillstyrker uten närmare kommenter förslaget i denna deleller lämnar det uten erinran. SAF,, , , och avstyrker förslaget. Bankinspektionentillstyrker att samtliga fondstyrelser får handla med optioner, terminskontraktoch andra liknande instrament. Det bör emellertid understrykas alt sådan handelskall ha till syfte att skydda . sådana exponeringar som innebär ränte-, valute-eller andra marknadsrisker, dvs. i regel korte placeringar. Ändringen konmieratt få begränsad betydelse för vissa fondstyrelser med hänsyn till denlångsiktiga inriktningen på placeringama. Inspektionenfinner det rimligt att det görs klart att samtliga fondstyrelser skall ha rättatt göra placeringar i s k derivate instrament såsom ett naturligt komplementtill verksamheten i övrigt. Det bör därvid åligga varje fondstyrelse attutforma riktlinjer för användningen av sagda instrament. Därvid bör fömtomramar för risktegandet också ges regler om nödvändiga kontroll- och rapporteringsåtgärder. Riksförsäkringsverketställer sig positiv till förslaget. Ipromemorian framhålls att handel med derivate instrament är eft adekvathjälpmedel för en effektiv kapitelförvaltning. anser, ilikhet med vad som anförs i promemorian, att fondstyrelsema bör ges samma föratsättningarför sin förvaltning som andra institutionella placerare, t.ex.försäkringsbolagen. I den föreslagna lydelsen av bestämmelsen framgår klart attden omfetter samtliga fondstyrelser. Den oklarhet som tidigare förelåg itolkningen i dette hänseende har därmed eliminerats. Bestämmelsen har fått engenerell utformning med motiveringen att den snabba utvecklingen på options-och terminsmarknaden gör att en mer deteljerad reglering i lag framstår sommindre lämplig. sådangenerell bestämmelse ger större möjlighet för styrelsema att själva Prop.1990/91:186 utforma verksamheten, vilket är positivt. Det är emellertid av storvikt Bilaga 3 att kraven på betryggande säkerhet resp. riskspridning i 11 §resp. 34 § APR därvid beaktes. Kammarrättentillstyrker förslaget i princip men har följande kommentarer. Uttrycket"placera medel" i nuvarande 35 § föreslås i den nya 12 a § ersatt meduttrycket "handla med". Det föreslagna uttrycket anger bättre vadkammarrätten fömtsätter varit avsikten även med nuvarande bestämmelser, somdock skulle kutma läsas så att utfärdande av optioner inte är lagenligt. Kammarrättendelar uppfattningen att handel skall få ske i syfte att skydda fondenstillgångar men känner en viss tvekan att tillstyrka en rätt för fondstyrelsemaatt handla med optioner etc. "i syfte att effektivisera förvaltningen avfondens tillgångar". Härmed öppnas otvivelaktigt en möjlighet till renaspekulationsaffärer. I promemorian anförs att övriga regler i APR ärtillräckligt skydd häremot, men mot bakgmnd av vad som framkommit rörande vissalöntegarfondstyrelsers agerande i andra sammanhang vill kammarrättenifrågasatte om dette skydd är tillräckligt. Kammarrätten noterar också attmedan förste - tredje fondstyrelsema enligt 11 § APR skall placera så attkravet på "betryggande säkerhet tillgodoses" så gäller för övrigafondstyrelser enligt 34 § APR att placeringen skall ske sä att kravet på"riskspridning tillgodoses". När det gäller handel med optioner ochterminer förefaller det önskvärt aft skärpa säkerhetskravet i 34 § APR. Ipromemorian anförs visserligen att risken för överdriven spekulation även firmsnär det gäller andra marknader, men genom hävstångseffekten är ju risken vid nuföreslagen handel inte begränsad till en förlust av enbart de i affärenplacerade medlen. 3.7 Fullmäktige i riksbank Derivatinstramentkan effektivt användas för att hantera risker av olika slag. Dessa instramentkan dock också i vissa lägen medföra nya risker och föratsätter därför enbetryggande intera kontroll. Utredningenanser det obefogat att ange några detaljerade kvantitetiva restriktioner. Detföreslås att placeringsreglementet skall ange endast ramaraa för den typ avplaceringar det är fråga om. Fondstyrelserna skall ha frihet aft handla i derivatinstramenti enlighet med de principer som gäller för deras möjligheter att placera ivärdepapper. Utredningen utgår också ifrån att fondstyrelsema inrätterbetryggande administrativa rutinen Fullmäktigeinstämmer med utredningens bedömning att transaktioner med derivatinstramenthar blivit ett naturligt och nödvändigt inslag i verksamheten hosinstitutionella placerare på den svenska kreditmarknaden. Tillfredsställandesäkerhet i hanteringen kan uppnås genom att styrelsema festställernödvändiga risklimiter för placeringsverksam- Prop. 1990/91:186 heten. Riksgäldskontoretfinner att bestämmelsen, att de olika fondstyrelsema , fritt kan handla i optioner,terminskontrakt och andra liknande instrament i enlighet med de principer somgäller för respektive fondstyrelses möjligheter att placera i värdepapper, äroklar och kan komma att leda till tolkningsproblem. De aktieförvaltende fondemakan endast i begränsad omfattning placera i räntebärande värdepapper. Om de däremotköper ränteoptioner kan de för eft begränsat kapitel te del av kursrörelsemaför en stor mängd underliggande obligationer. Skall optionsprisema eller prisemapå de underliggande värdepapperen ligga till grund för vad som är att betraktesom begränsade placeringar i räntebärande värdepapper? bör klarläggas såatt tolkningsproblem undviks. Sparbanksföreningenfinner förslaget ändamålsenligt och väl ägnat att leda till att de olikafondema får bättre föratsättningar aft fungera på marknaden. SFFhar inga invändningar mot att de fem AP-fondema får handla med optioner,terminskontrakt eller liknande instrament. Riskexponeringen ökar dock förfondema och SFF utgår självfallet från att AP-fondema skaffar sig erforderligkompetens för de nya områdena. Beträffande de fem löntegarfondema anser SFF attnågon utvidgning inte behövs. Löntagarfondema bör istället avskaffas. 12a § innehåller en generell regel om att en fondstyrelse får handla med optioneroch terminskontrakt och andra likartede instmment. väl avvägd menmåste kompletteras med begränsande placeringsbestämmelser för respektivefondstyrelse. 3.12 Allmänna pensionsfonden, första-tredjefondstyrelserna Fondstyrelsemaansluter sig till dette förslag vilket skapar enhetligare och tydligareplaceringsregler. I dette sammanhang bör det påpekas aft fondstyrelsema hartolkat placeringsreglema i det nuvarande reglementet så aft dessa även kan omfattehandel i terminer. Sålunda har fondstyrelserna gjort placeringar påterminsmarknaden. med optioner har ansetts ligga inom palceringsreglemas ramar men Prop.1990/91:186 fondstyrelsema har av andra skäl avstått från sådana placeringar. 3.13 Allmänna pensionsfonden, Qärde fondstyrelsen Fondstyrelsenfinner förslaget väl avvägt och utformat och tillstyrker att en bestämmelse avförslagets innehåll integes i APR. 3.14 Allmänna pensionsfonden, förstalöntagarfondstyrelsen Sydfondenvill tillstyrka förslaget om uttrycklig rätt aft handla med derivatinstrament,ex. optioner och terminer (12a §). Fonden ser det som naturligt aft den,utifrån sin gmndläggande uppgift att bidra till riskkapitalförsörjningen genomatt investera i aktier o. dyl., även tillerkänns möjligheten till handel påmarknaden med sådana instrament. erbjuder möjligheter till såväl riskavgränsningbetr. hela portföljen eller ensteka innehav som ökade inkomster på portföljen.Varje fondstyrelse har att fastställa limiter för fondförvaltningens agerandepå dette område liksom att svara för och tillse att denna är ändamålsenligt organiseraa. 3.15 Allmänna pensionsfonden, andra löntagarfondstyrelsen Allabedömningar om enskilda bolags och av olika marknaders framtida utvecklinginnehåller alltid ett visst mått av osäkerhet. Denna osäkerhet leder i vissafall till att olika delmarknader inte fungerar. Genom användandet av olika derivateinstrament kan man anpassa risknivån vid placering till den osäkerhet sombedöms föreligga. Användandet av derivate instrament ger därigenom bättre föratsättningarför att respektive primärmarknad skall fungera på ett tillfredsställande sätt tillgagn för, aktiemarknaden som helhet och till gagn för enskilda företag. Påsamma sätt som de derivate instmmenten kan användas för att begränsa en givenrisk, kan det också innebära att man ökar denna risk. Manhar här alltså valet att begränsa risknivån vid en given lönsamhet eller höjalönsamheten vid en given risknivå. Styrelsen är medveten om att detta kräveratt instraktioner lämnas till operativ personal där användandet av derivata instramentregleras. Motdenna bakgrand tillstyrker styrelsen ändringsförslaget. 3.16 Allmänna pensionsfonden, tredjelöntagarfondstyrelsen Fondstyrelsemabör få använda derivatinstrament. Användandet av derivatinstrament är ett urprofessionell synvinkel naturligt inslag i portfölj förvaltning. Eventuellt kanman ställa krav på att varje enskild transaktion i derivatinstrament, i den månden innebär en obegränsad förpliktelse, skall vara relaterad till ettexisterande innehav - obligationer, aktier, festigheter, derivatinstrament.Härigenom undviker man risken 4 1990/91. att, på gmnd av vissa derivatinstraments infinite natur, ikläda sig Prop.1990/91:186 förpliktelser som saknar varje anknytning till fondstyrelsens place- Bilaga 3 ringsmedel. Någon ytterligare begränsning är inte befogad. 4 Förvärv av utländska aktier m.m. 4.1 Tillstyrker eller lämnar utan erinran ,, styrelsen för , LO och allmännapensionsfonden, femte fondstyrelsen, tillstyrker förslaget eller länmar det utenerinran. SAF,, , , och avstyrker förslaget Motförslagen att löntegarfondstyrelsema får placera i utländska aktier m.m. resp.att fjärde och femte fondstyrelsema samt löntagarfondstyrelsema får placera iräntebärande värdepapper i utländsk valute har bankinspektionen ingen erinran.Ändringen innebär att ett av de urspmngliga motiven för fondstyrelsemastillkomst, nämligen att bidra till att den inhemska kapitelbildningen,uppmjukas. Ipromemorian konstaterar författeren att det bör ankomma på respektive fondstyrelseatt utforma mer deteljerade regler och instruktioner för respektive fondsförvaltning. RRV menar att med en sådan konstraktion föreligger ånyo risk föratt fonderaa agerar utifrån olika föratsättningar avhängigt hur de tolkar placeringsreglemai APR. Exempel på fortsatta tolkningsproblem är: o35:e paragrafen: "...värdepapperens sammanlagda värde kommer att av värdet av de medel som respektive styrelse förvalter".Menas här anskaffningsvärde, marknadsvärde eller något annat värde? Kammarrättenavstyrker förslaget att löntagarfondstyrelsema skall kunna placera medel iutländska aktier av följande skäl. 1 promemorian redovisas fyra grundläggandemotiv för införande av löntegarfonder. Eft av motiven, det fiärde, var attfondema skulle förstärka ATP-systemet. Enligtkammarrätten torde de övriga tre motiven ha varit de primära. Prop.1990/91:186 Förslaget innebär att löntagarfondema skall medges rätt att placera i Bilaga3 utländska aktier trots att sådana placeringar minskar utrymmet för placeringar som gynnar de tre primära motiven för införande av löntegarfonder. Kammarrätten delar inte uppfettningen att kravet på ökad : . avkastning (som ju ingalunda är en säker följd av förslaget) skall ■prioriteras när resultetet blir att övriga, primära syften med fondemamotverkas. 4.6 Fullmäktige i riksbank Fullmäkfigeanser att utredningens förslag skapar klarare regler samt : främjarriskspridning och avkastning. Fullmäktige konsteterar också att denna vidgningav reglementet återspeglar viktiga förändringar som skett på de finansiella marknadema,framförallt till följd av fria kapitelflöden över gränseraa. Mot denna bakgrandhar fullmäktige inget aft erinra mot förslaget. Sparbanksföreningenfinner förslaget ändamålsenligt och väl ägnat att leda till att de olikafondema far bättre föratsättningar att fungera på. Bilaga3 Beträffande de fem löntegarfondema anser SFF att någon utvidgning intebehövs. Löntegarfondema bör istället avskaffes. Medden föreslagna tioprocentsregeln uppnås inte någon fullständig likställighetmed andra placerare på marknaden. Försäkringsbolag har avsevärtmycket större möjligheter att placera i utländska värdepapper än som föreslåshär. Enligt mening bör det lämnas åt fondstyrelsema att avgöra hurstora utländska placeringar som kan behövas för att "förbättra riskkapitelförsörjningentill gagn för svensk produktion och sysselsättning". Någon större andelutländska placeringar blir det knappast fråga om med denna i 34 § uttrycktemålsättning. förordar alltså här en regel av motsvarande typ som för derivatinstrament.Enligt betänkandet kan en sådan förändring av reglema inte ske inom ramen fören teknisk översyn. Möjligen borde då reformen anstå till dess även de meraövergripande frågoma kan tes upp. 4.10 Allmänna pensionsfonden, Qärde fondstyrelsen Fjärdeoch femte AP-fondema har redan möjlighet att placera högst av värdet av förvaltedemedel i utländska aktier och andelar i utländska aktiefonder m.m. I betänkandetföreslås att löntegarfondstyrelsema ges samma möjligheter. Fondstyrelsen haringa invändningar mot förslaget. Av utredningen framgår också attinvestmentbolag som har till huvudsakligt syfte att förvärva aktier i utländskaaktiebolag skall inräknas i kvoten för utländska placeringar.Investmentbolagets syfte bör bedömas med ledning av strakturen på bolagetsvärdepappersinnehav. Det är enklare att inga svenska bolag - som -inräknas i den utländska kvoten. Kapitalmarknaden intemationaliseraskontinuerligt och företag straktureras ständigt, varvid den juridiska strakturenförändras. Moderbolagen i svenska interaationella koncerner innehåller i mångafall till huvudsaklig del aktier i utländska dotterbolag. Om dessa delvis säljsut har gränsen visavi svenska intemationellt verksamma investmentbolag praktisktteget suddats ut. 4.11 Allmänna pensionsfonden, förstalöntagarfondstyrelsen Förslagetom rätt aft investera max av fondens kapital i utländska aktier ochaktiefonder m.m. välkomnas (35 §). Andelen synes rimlig m.h.t. aft Fjärdeoch Femte fondstyrelsema, med samma avkastningskrav som löntegarfondema, redanhar dette utrymme. Enligt förslaget skall i det tioprocentiga utrymmet inräknasäven aktier i svenska bolag som har mer än hälften av tillgångama i ufländskaaktier o. dyl. Dentilltegande intemationaliseringen av den svenska ekonomin och Prop. 1990/91:186den avvecklade valuteregleringen kan sannolikt medföra att allt flera Bilaga 3aktieinnehav kan dras in under den föreslagna regeln från till ettannat, något som även kan erbjuda fondema svårigheter att följa. Sydfondenfinner det skäligt med en avgränsning, men denna bör gå vid onoterade svenskabolag som till övervägande del innehåller utländska aktier. Syd fonden ansersåledes att fondemas engagemang i noterade svenska bolag innehållande utländskaaktier ej bör ingå vid kvotberäkningen medan övriga bör göra det, tillsanmiansmed direktägda utländska aktier. 4.12 Allmänna pensionsfonden, andra löntagarfondstyrelsen Löntegarfondemahar samma avkastningskrav som fjärde och femte fondstyrelsema. Det är därförnaturligt att löntagarfondstyrelsema i princip skall ha sanrnia föratsättningarsom dessa aft uppfylla kravet. innebär att också löntegarfondema bör fårätt att placera av de medel styrelsen förvalter i utländska aktier m.m.enligt förslaget. Dessutom är det av vikt att konstetera att löntegarfondemahar att agera på marknader som är intemationellt påverkade. Detta gäller påmarknader för riskkapital både för noterade och onoterade företeg. Genom affärermed utländska fondkommissionärer och banker har man möjlighet till en bredareoch från flera olika parter oberoende information om de förhållanden sompåverkar fömtsättningama för fondens agerande. Vid den praktiska tillämpningenhar man att te ställning till frågan hur man skall definiera innebörden av meningen"de medel styrelsen förvaltar". Man kan värdera de medel styrelsenförvalter på olika sätt, antingen till anskaffningsvärde eller tillmarknadsvärde. Vidare kan man välja olika tidpunkter för denna värdering. Mankan också välja det belopp som respektive styrelse rekvirerat. Det är angelägetatt definitionema blir sådana att de uppfettes lika av berörda parter. Mot bakgmndav ovanstående tillstyrker fondstyrelsen ändringsförslaget. 4.13 Allmänna pensionsfonden, tredje löntagarfondstyrelsen Fondstyrelsenställer sig positiv fill förslaget men anser att placeringsreglema borde överlåteåt den enskilda fondstyrelsen att placera ännu större andel än nuvarande tioprocent av medlen i utländska aktier. 4.14Allmänna pensionsfonden, fjärde och femte löntagarfondstyrelserna Enicke avsedd effekt av samma slag som beskrivits ovan kan uppstå genom denföreslagna utformningen av 35 § APR och motiveringen till . 1 detförslaget sägs att "aktier i investmentbolag som har till huvudsakligt syfte att förvärva aktier i utländska aktiebolag" skall jämställas medaktier m.m. i utländska aktiebolag. motiveringen fillförslaget framgår att investmentbolagets syfte i dette Prop. avseende bör bedömas medledning av strukturen på bolagets värdepap- Bilaga 3 Där sägsvidare att "om dette innehav, sett över en längre period, till övervägandedel består av utländska aktier och andra liknande rättigheter, börinvestmentbolagets huvudsakliga syfte med verksamheten anses vara att placera iutländska aktier. Med begreppet till övervägande del bör i dette sammanhangförstås att anskaffningsvärdet på de utländska värdepapperen överstiger av anskaffningsvärdet på samtliga tillgångar i bolaget." Ocksådenna gränsdragning vore enligt vår mening olycklig. Redan nu skulle flerasvenska aktiemarknadsbolag troligen inräknas bland de här aktuellainvestmentbolagen och i tekt med den snabba intemationaliseringen skullekretsen av sådana subjekt komma att vidgas, varvid av lagstifteren icke önskadeeffekter i placeringshänseende skulle uppstå. Vi tror att även dette problemlämpligen löses genom ett undanteg för aktier i aktiemarknadsbolag. Beträffendegrunden för förslaget hänvisar vi till vad som ovan sagts om aktier i "festighetsbolagaktier i utländskt aktiebolag" kanmedföra såväl tolkningsproblem som icke avsedda begränsningar. 5 Placeringar i räntebärande värdepapper utställda iutländsk valuta 5.1 Tillstyrker eller lämnar utan erinran, Sveahovrätt, kammarrätten i , styrelsen för , LO ochallmänna pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen och femte fondstyrelsen,tillstyrker utan närmare konmienter förslaget eller lämnar det uten erinran. SAF,, , , och avstyrker förslaget. Bankinspektionenhar ingen erinran mot förslaget (se ovan under avsnitt 4.3). 39:eparagrafen: "...tillfredsställande betelningsberedskap eller för atttillgodose kravet på ändamålsenlig förvaltning får fondmedlen pla- ceras...". Godavkastning och riskspridning är en del av kravet på Prop. 1990/91:186ändamålsenlig förvaltning. Hur stor andel likvida medel av de totela Bilaga3 tillgångama kan då tillätes utan att en fondstyrelses förvaltning strider motövriga delar av reglementet? Frågan kan bli aktuell då en fondstyrelse anteratt en allmän konjunkturnedgång är i ankommande. Riksförsäkringsverkethar inget att erinra mot förslaget, som ger fondstyrelsema större fömtsättningarför en effektiv likviditetsförvaltning. 5.6 Fullmäktige i riksbank Fullmäktigetillstyrker utredningens förslag. Det kan betraktes som en anpassning till deändrade föratsättningar som råder efter valutaav-regleringen. De sammanlagda placeringamai likvida medel hos de aktieförvaltande fondstyrelseraa kan enligt gällandereglemente inte bli större än vad som är motiverat av behovet av en tillfredsställandebetelningsberedskap eller kravet på en ändamålsenlig förvaltning.