prop · GE03164 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1990/91:164 med en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhetår 1990 Regeringenöverlämnar till enligt bifogade uldrag ur regeringsprotokollet den18 en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhel . 1990/91; 164 Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , , , Skrivelse med en redovisning av allmänna pensionsfondensverksamhet Förstatredjefondstyrelserna, fjärde och femte fondstyrelserna samt förstafemtelöntagarfondstyrelserna har överlämnat sina årsredovisningar tillregeringen. Vidare har den av första tredje fondstyrelserna gemensamtupprättade sammanställningen över delfondernas verksamhet 1990 överlämnats tillregeringen. Slutligen har de av och riksförsäkringsverketavgivna utlåtandena över fiärde och femte fondslyrelsenas samllöntagarfondslyrelsernas förvaltning av medel överlämnats till regeringen. Deöverlämnade redovisningarna bör fogas till protokollet som bilagorna I 11. Jagavser att, efter en redogörelse för AP-fondens utveckling ochriksrevisionsverkets samt utlåtanden, kommenterainnhållet i dessa. Vidslutet av uppgick den samlade marknadsvärderade kapitalbehållningen inomhela AP-fonden till . Det är en ökning med 38,8 miljarderkronor eller 10,jämfört med . Del reala resultatet blev emellertidtill följd av fallande aktiekurser negativt, motsvarande0,av . Beräkningen av det reala resultatet har gjorts medanvändning av konsumentprisindex, som ökade med 10,. Vid bedömningenav det reala resultatet bör hänsyn las lill all konsumentprisindex höjts upptill följd av skallereformen och att den underliggande inflationen var lägre änden som mäts med konsumentprisindex. Vid ulgången av uppgick de över årenackumulerade resultaten lill . Totalavkastningenför de tre försia fondstyrelserna uppgick lill eller14,, varav var resultatet av fondförvaltningen och 7,0miljarder kronor var orealiserade vinster. Det marknadsvärderade fondkapitalelsökning i dessa fondstyrelser uppgick lill (1989: 23,8miljarder kronor). Övriga fondstyrelsers marknadsvärderade fondkapital sjönk med (1989:ökning med ). Vid utgången av uppgick Skr.1990/91:164 AP-fondernas totala marknadsvärderade placeringar lill 408,6miljarder kronor varav var placerat i obligationer m. m. Andelen aktier m.m. uppgick till och andelen fastigheter till . Pensionsutgiftemai ATP-systemet ökade med 11,till . Underåret höjdes ATP-avgiften till , vilket medförde attlöpande avgiftsinkomster till skillnad från nära nog kom alttäcka löpande pensionsutbetalningar. () konstaterar i sitt utlåtande att såväl fjärde och femte fondstyrelsernasom lönlagarfondslyrelserna uppvisar elt realt underskott för . Delbokföringsmässiga resultatet för dessa fondstyrelser täcker välåterföringskravet till första tredje fondstyrelserna. Del reala fondkapitalethar påverkats av lägre marknadsvärden för aklierna i portföljen. RRV har belystlöntagarfondslyrelsernas avkastning sedan hänsyn tagits till risken medplaceringaraa och har därvid kunnal konstatera att inle någon avlönlagarfondslyrelserna kan klassificeras som högriskfond. Enligt RRV är deltanaturligt då alla fondstyrelser har en viss del likvida medel, vilket jämnar utsvängningarna i förhållande till marknadsportföljen. Ingen avlöntagarfondstyrelserna har enligt RRVs uppfattning med hänsyn lillriskexponeringen på en signifikant nivå erhållit en avkastning som avvikerfrån index. RRVhar särskilt granskat fondstyrelsernas likviditetsförvaltning. Enligt RRV börsamtliga fondstyrelser, som elt komplement till regleringen i 39 § lagen(1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden (APR) fastställa ramardels för fondstyrelsernas placeringar i likvida medel för de typer avinstrument som fonden skall kunna placera i och hur kravet på lågriskexponering skall tillgodoses i form av krav på emittenler,garantier/ra-ting och löptider dels för hur stora placeringar som får göras iett enskilt instrument. RRVhar i tidigare utlåtande framhållit att löntagarfondstyrelserna borde utvecklaen policy för hur det långsiktiga likviditetsbehovet skall tillgodoses efterår 1990, då några nya medel inte kommer all tilldelas löntagarfondstyrelserna.Samtliga lönlagarfondstyrelser, med undantag för Mellansvenska löntagarfonden,har rekvirerat tilldelade medel. RRV anser nu att samtliga fondstyrelser aktivtbör planera för hur det långsikliga likviditetsbehovet skall tillgodoses. RRV har i sill utlåtandevidare framhållit betydelsen av utvecklingen av en gemensam ekonomisk struktur. görs sammanställningar av fond styrelsernas årsredovisningar av såväl RFV och RRV som kansliet för första tredje fondstyrelserna. För all undanröja befintligt dubbelarbete bör enligt RRVs mening första tredje fondstyrelsernas kansli samman ställa all gemensam ekonomisk information från fondstyrelserna, vilken bör delges RFV och RRV till stöd för gransknings- och analysarbe tet. Enligt RRVs mening föreligger vidare ett behov av likformig årsredo- 5 visning.De grundläggande uppställningarna för balansr och resultalräk- Skr. 1990/91;164 ningar såväl bokföringsmässigl som realt bör utformas på ett enhetligtsäll. RRVföreslår slutligen att en nämnd inrättas som ges i upgift att ha ett löpandeansvar för tillsyn av kvaliteten i fondstyrelsernas förvaltning, att verka föratt fondstyrelsernas redovisning av verksamheten blir likalydande och därmedjämförbara samt att slå lill fondstyrelsernas förfogande som rådgivande organför tolkning av placeringar i förhållande lill APR. Inrättandet av en sådannämnd borde enligt RRV innebära att omfattningen av nuvarandegranskning/utvärdering av fondstyrelserna begränsas. RRVhar dessutom följt upp tidigare utlåtanden. RRV har funnit att den av RRVföreslagna översynen av fondstyrelsernas placeringsreglemente har genomförtsinom . Den redovisas i promemorian "En teknisk översynav AP-fondens reglemente" (Ds 1990:90). RRV konstaterar att omstatsmakterna tillstyrker förslagel i promemorian blir bl.a. placeringar iinvestmentbolag som placerar utomlands och handel med alla former av optionertillåtna. RRV konstaterar i detta sammanhang all andra löntagarfondstyrelsenunder 1990 engagerat sig i del ombildade onoterade företagelKomponenlulveckling AB. RRV anser att detta fall är att jämföra med"Helikon-fallet", vilkel RRV kommenterade i föregående års utlåtande. 1fråga om löntagarfondslyrelseraas företagaransvar i onolerade bolag konstaterarRRV all tredje löntagarfondslyrelsens företagaransvar i förelaget KMG SystemAB har upphört, medan andra löntagarfondslyrelsen bör reducera sill innehav iföretaget . RRVframför slutligen synpunkter på omsättningshastigheten och långsiklighelen ifondstyrelsernas placeringar. Placeringaraas omsättningshastighet ger enligtRRV inte några indikationer på att kravel på långsiktighet inte hartillgodosetts. Resultatenav () utvärdering har inte gett RFV anledning attframföra några särskilda anmärkningar mot fondemas resultat eller placeringarav de förvaltade medlen . RFV konstaterar i sitt ullålande bl. a. attlöntagarfondslyrelseraas medelsram enligt nuvarande lagstiftning inte utökasefler . Enligt RFV hade varje lönla-garfondstyrelse, med undantag förfiärde löntagarfondslyrelsen, vid utgången av rekvirerat det fullarambeloppet, som är 3452 milj. kr. Löntagarfondstyrelsernas uppbyggnadsperiodkan därmed enligt RFV i princip anses vara avslutad. Beträffande fondernasresultat konstaterar RFV atl den negativa börsut vecklingen återspeglas i fondemas reala resultaträkningar. RFV nolerar därvid att samtliga granskade fondstyrelser för upp visade ett underskott i förhållande till resultatkrav, dvs. värdesäkring av grundkapitalels köpkraft och överföring av tre procents real avkastning till försia-tredje fondstyrelserna. Enligt RFV är del endast Qärde löntagar fondstyrelsen som, sett över hela verksamhetsperioden 19841990, har ett överskott i förhållande till resultatkrav. Detta förklaras enligt RFV av ° attQärde löntagarfondstyrelsen har vall ell rekvisitionsmönsler som varit. Skr.1990/91:164 i jämförelse med övriga löntagarfondstyrelsers, bäitre anpassattill den allmänna börsutvecklingen . Sammantaget var löntagarfondstyrelsernasunderskott i förhållande till resultatkrav för enligtRFVs konstaterande . Fjärde fondstyrelsen har däremotenligt RFV, sett över hela sin verksamhetsperiod, överträffat resultatkravetmed ca . Femte fondstyrelsens ackumulerade underskoll iförhållande lill resultatkravet var vid utgången av enligt RFV ca 0,5miljarder kronor. RFVhar vidare följt upp tidigare utlåtanden. Därvid har RFV funnit all deskiljaktigheler som vid utgången av konstaterats beträffande de avlönlagarfondslyrelserna tillämpade redovisningsprinciperna, har åtgärdatsunder . Avslutningsvisnolerar RFV alt andelen rösträttsöverlåtelser till lokala fackligaorganisationer i bolag, i vilka fonderaa äger aklier, översteg avvad lönlagarfondslyrelserna får överiåla, med undanlag för Qärdelöntagarfondslyrelsen, som hade en andel på . Enligt RFV har Qärdelöntagarfondstyrelsen haft en lägre andel än övrigalönlagarfondstyrelser. Jagvill i anledning av RRVs och RFVs utlåtanden göra följande kommentarer. Fråganom enhetliga redovisningsprinciper har diskuterats . Jagkonstaterar med tillfredsställelse att de skiljaktigheler vad gäller de avlöntagarfondstyrelserna tillämpade redovisningsprinciperna som återstod vidutgången av 1989 nu åtgärdats . Enligt RRVs mening föreliggeremellertid ett behov även av en likformig årsredovisning. Jag återkommer lilldenna fråga. Jagkonslalerar vidare all andelen röslrätlsöveriålelser till de lokala fackligaorganisationema översteg för de flesta lönlagarfondslyrelserna. Deav RRV under föregående år framförda synpunkterna vad gäller bl.a.fondstyrelsernas placeringsregler, har varit föremål för behandling inomfinansdepartementet i promemorian "En teknisk översyn av AP-fondensreglemente" (Ds 1990:90). beslular även regeringen att genom enproposition (prop. 1990/91:186) föreslå att anta vissa ändringar ifondstyrelsernas placeringsbeslämmelser. Genom dessa förslag ges samtligafondstyrelser möjlighet att handla med optioner, terminer m.m. Vidare får löntagarfondstyrelseraaräll att i begränsad omfattning förvärva aklier i ulländska bolag. Slutligenfår Qärde och femte fondstyrelserna samt lönlagarfondslyrelserna möjlighet atlplacera likvida medel i räntebärande värdepapper som är utställda i utländsk valuta. Inom finansdepartementethar vidare utarbetats promemoria "AP-fon dens förvaltning - en översyn" (Ds 1991:14), i vilken föreslås en helt ny lagstiftning för förvaltningen av allmänna pensionsfonden. Delta förslag innebär en reformering av AP-fondens organisation, placeringsbestämmel- 7 ser saml revision ochgranskning av förvaltningen. Promemorian är för Skr. 1990/91: 164 närvarandeföremål för remissbehandling. Jaganser att de nu redovisade synpunkterna från främst RRVs sida, bl.a. beträffandefrågan om likformig årsredovisning, bör behandlas i samband med den slutligaberedningen av den senare promemorian. VadRRV och RFV i övrigt behandlat i sina utlåtanden är av den karaktären att någrayllerligare kommentarer från min sida inte erfordras. Förändringari AP-fondens verksamhet 1990 m.m. DenI trädde den nya insiderlagen i kraft (prop. 1990/91:42, NU 15,rskr. 84, SFS 1990:1342). Den nya lagstiftningen innebären utvidgning avförbudet mot insiderhandel. På gmnd av den allmänna förbudsbestämmelsensutformning kommer även personer som på gmnd av anställning, uppdrag ellerannan befattning hos en fondstyrelse har lillgång lill inte offentliggjordkurspåverkande informalion, all omfattas av insiderlagen. Det allmännaförbudet mol insiderhandel har komplelleras med krav på anmälningsskyldighet,som även skall tillämpas på allmänna pensionsfondens fondstyrelser. I APR harlagils in en ny paragraf (SFS 1990:1355) som föreskriver alt ledamöler ochsuppleanter i fondstyrelserna samt de arbetstagare och uppdragstagare hosslyrelsen som styrelsen besiämmer skriftligen skall anmäla sill innehav ochändring i innehavet av fondpapper som anges i 2 § insiderlagen (1990:1342). Regeringenhar tidigare denna dag fastställt balansräkningarna för första-femtefondstyrelserna och första femte löntagarfondstyrelserna. Jaghemställer att regeringen överlämnar fondstyrelsernas årsredovisningar,sammanställningen över delfondernas verksamhet samt RRVs och RFVs utlåtandentill . Regeringenbeslular i enlighet med föredragandens hemställan. Första, andra och tredje fondstyrelserna Skr.1990/91:164 Bilaga 1 har väsentliga förändringar inträffat såväl ide yttre förutsättningarna och Villkoren tör fondens verksamhet som i dessplaceringspolitik och inre arbete. Utvecklingen mol en bättre fungerande kre ditmarknad iSverige har fortsatt. Avregleringen och liberaliseringen i förhållande tillutlandet har visserligen lett till en betydligt ökad rörlighet med klart ökadekrav på de olika parter som agerar pa marknaden, men har lett effektiv finansiering av kapi talbehoven inom t.e.x. bostadsbyggandet och näringslivet. Den störning i marknadens funktionssätt som orsakadesgenom omsättningsskatten har avlägsnats genom dess upphävande . En för fonden specifik konsekvens av denna utveckling påkreditmarknaden har varit att de tidigare så betydelsefulla återlänen frånfonden nu nästan helt försvunnit och reverslänen gått kraftigt tillbaka.Återlånen, vilka som mest uppgick till 13 mdkr 1982 har sjunkit till drygt500 mkr. Detta har i sin tur inneburit att fonden 1 motsvarande man kunnat ökasina placeringar på de nu marknadsmässigt fungerande marknaderna för stats-och bostadsobliga-tioner. En för fonden viktig förändring inträffade ioch med att folkpensionsavgif-len sänktes och avgiftentill ATP höjdes i motsvarande mån. Detta har inneburit att avgiftsinkomsterna istort sett räckt till för att betala de utgående pensionerna.Endasten ringadel av fondens avkastning har behövt tas i anspråk förfinansiering av dessa. fondavkastningen har därför kunnat återinvesterats. skiljer sig i detta avseende från vad som nästan etablerats som en regel under - nämligen att avkastningen från AP-fonden bidragit med en allt större del av kostnaderna för de utgående pensionerna - med inemot en femtedel. inte denna avkastning hade funnits att tillgå hade avgiftsuttaget behövt göras ett par procentenheter högre än vad som nu faktiskt blivit fallet. förhållande kommer emellertid sannolikt inte attbli bestående för framtiden. Det växande antalet pensionärer och den alltförlåga tillväxten i den svenska ekonomin gör att ett avgiftsuttag på enligt nu gällande regelsystem inte kommer att förslå för deframtida pensionerna. kommer alltså att i detta avseende vara ettundantag. Redan inom ett fåtal år kommer fondavkastningen att i betydandeutsträckning på nytt få tas i anspråk för finansieringen avpensionsutbetalningarna. På samma sätt som gällt kommerdärvid fondens verksamhet och avkast ning att leda till ett lägre uttag avavgifter än vad som annorledes skulle bh fallet. Det är mot denna bakgrund värdefullt att fondensplaceringsmöjligheler har breddats till att nu även inkludera såväl fastighetersom direktlån till företag. Fonden har också fått möjlighet till placeringar iutländska värdepapper - en möjlighet som det dock i nu rådande läge inte varitaktuellt att utnyttja. Genom dessa olika förändringar har fondensplaceringsmöjligheter närmat sig de som gäl- ler för försäkringsbolagen. De pensionsåtaganden somligger i nuvarande ATP-system är i allt väsentligt ett realt åtagande i den meningenatt de avspeglar reallönernas utveckling upp till pcnsionstillfället samt attde därefter är realvärdesäkrade. Ett fondsystem som skall bidraga tillfinansieringen av dessa pensionsåtaganden bör därför också vara uppbyggt medmålet att ge en real avkastning som står i paritet med det krav som ställs frånstrukturen i pensionsåtagandena. De tidigare, mera begränsadeptacermgsmöjligheterna var i huvudsak nominella, vilket innebar att i tider dårealräntan var låg eller - vilket också inträffat - var negativ, så har fondensbetydelse som finansieringskälla för de utgående pensionerna minskat med däravföljande högre tryck på avgiftssidan. De nya placeringsmöjligheterna - då i första handmöjligheten till placeringar i fastigheter - skapar förutsättningar för attfondens avkastning får denna anknytning till realvärden som är önskvärd medhänsyn till pensionsåtagandena. Dessa nya möjligheter öppnas emellertid dåden starkt upp-åtriktade utvecklingen på fastighetsmarknadenbrutits och ersatts med en i varje fall vikande utveckling. Även omargumentet har ett starkt drag av efterklokhet i sig kan det dock konstaterasatt fondförmögenheten med stor sannolikhet skulle varit betydligt större omdessa möjligheter öppnats . skedde detta då uppgången börjadeplana ut. Därefter har marknaden inte bara stagnerat utan i varje fall för endel fastighetskaiegorier faktiskt börjat vika. Utvecklingen pä räntemarknaden har inneburit att fondenunder en följd av år kunnat uppnå en tillfredsställande avkastning på sina nominellaplaceringar i räntepapper. Detta relativt sett höga ränteläge i äremellertid delvis en följd av obalanser i den svenska ekonomin - med stora och växande underskott Iutrikeshandeln. En sådan situation kan inte bli bestående på . Resultatetskulle I så fall bli en accelererande inflation och en stagnerande eller tilloch med tillbakagående BNP-utveckling. Visserligen måste den grundläggandemålsättningen för fondens placeringsverksamhet vara alt den skall bedriva enavkastningsmaximerande placeringspolitik. Men det är viktigt att dennaavkastningspolitik inte endast styrs av kortsiktiga vinstmöjligheter utan äventillgodoser kravet på en långsiktigt uthållig avkastning med låg risk. Denvikande utvecklingen på fastighetsmarknaden har lett till att den totalaavkastningen för dessa placeringar varit negativ till följd av devärdeminskningar som skett på fastigheterna. På innehålleremellertid fondens fastighetskapital betydande förtjänstmöjlighe-ter genom atthuvuddelen av fastigheterna är belägna I expansiva orter och med högkvalitativabelägenheter. Det säger sig självt att de nya placeringsmöjligheternareducerat den relativa betydelsen av fondens placeringar på obligationsmarknaden.Men genom att fondens totala placeringar ökat har likvälfonden bibehållit sin roll som den störste placeraren på den svenskaobligationsmarknaden. Det höga ränteläget har lett till att direktavkastningenäven för fondens vidkommande varit betydande. Den räntesänkning som skedde påden svenska marknaden ledde till en värdeökning påobligationsstocken som förde upp den totala avkastningen på den räntebärandedelen av portföljen till . Denna ligger klart över vad som gälltunder senare år. Den vikande utvecklingen på fastighetsmarknaden ochdärmed även på fondens fastighetskapital medför att denna något drar ner dentotala avkastningen på . Denna blir dock för såhög som . I belopp räknat och inklusive icke realiseradevärdestegringsvins- Skr.1990/91:164 Bilaga 1 ter uppgår den totala avkastningen till 45,6 mdkr, varav40,4 mdkr utgör den direkta avkastningen. Ett av de större problemen i den svenska ekonominsulveckling på är det alltför låga sparandet. Detta gäller såväl hushållensom staten och kommunerna. Tillsammans med det negativa och snabbi vikandefinansiella sparandet inom företagssektorn har detta lett till ett under åretökande underskott i bytesbalansen. Den enda sektor som bidragit medett positivt och ökat finansiellt sparande i den svenska ekonomin ärsocialförsäkringssektorn och då främst AP-fonden. Vid sidanav den självklara roll som fonden spelar vid finansieringen av pensionerna harfonden en viktig samhällsekonomisk uppgift som motvikt mot de finansiellaunderskottssektorerna. Så som de samhällsekonomiska perspektiven nu avtecknarsig kommer denna roll sannolikt att växa i betydelse framöver. Jag har därför all anledning understryka det som minföreträdare framhöll i sin översikt i Ijolårcts årsredovisning för fondennämligen att fonden långsiktigt skall bestå och att fondförvaltning ochavgiftsuttag skall ske med detta mål i sikte. Skr.1990/91:164 Bilaga 1 1990/91:164 Bilaga1 Utvecklingen på den svenska kreditmarknaden har under1990 karakteriserats av en betydande åtstramning. Denna har kommit tilluttryck i ett högl ränteläge och en successivt avtagande ökningstaktfÖr pen-nmgmängden och fÖr kreditinstitutens utlåning på den inhemskamarknaden. Den korta räntan (SSVX, 6 månader) har så gott som helaåret legat Över nivån . Höga räntetoppar registrerades vidden penningpolitiska åtstramningen och i samband med valutaoronunder hösten, se diagram 1. Månaderna uppgickräntedifferensen mot ett genomsnitt av eurodollar och euro D-mark till , jämför diagram 2. Differensen mot korgräntan har understörre delen av året bl.a. hållits nere av en relativt hög ränta iStorbritannien men uppgick till c:a fyra procentenheter.Under 1989 var skillnaden inte mer än . Utvecklingenhar avsevärt ökat vinstmöjligheterna på räntearbitrage. Räntedifferensen och dess variationer beror till stor delpå förtroendet för den svenska kronan som i sin tur hänger samman med i förstahand utvecklingen av betalningarna med utlandet. Den första större oron med åtföljandevalutautflöden uppstod i samband med bankkonflikten och regeringskrisen.En penningpolitisk åtstramning från medförde att räntan törsexmånaders staisskuldväxlar steg med ett parprocentenheter. Den internationella utvecklingen i kombination med fortsattnegativa indikationer på den ekonomiska utvecklingen i medförde att enförnyad oro uppstod . Placerarna reagerade emellertidpositivt på den vidtagna penningpolitiska åtstramningen och det efterföljande Räntan på 6-mänaders statsskuldväxlar, mänadsgenomsnitt Räntedifferensen, statsskuldväxlar minuseurodollar. D-mark resp, korgränta Skr.1990/91:164 Bilaga 1 Marknadsräntorna föll under slutet av året och noterades vidutgången av (för sexmånaders statsskuldväxlar. Obligationsräntan följde delvis med den korta räntan idess uppgång men reagerade snarare i motsatt riktning i Istort sett har den långa räntan varierat kring den nivå som uppnåddes motslutet av 1989. Vid utgången av året låg dock obligationsräntan under nivånultimo för löptider . Diagram 3 visaravkastningskurvan , juni och december 1990.Jämfört med 1989 har kurvan blivitmycket brantare. Effektiva avkastningen på korta papper ligger avsevärt högreän för långa. Obligationsräntan är i hög grad avhängig inflationsförväntningarna.Utomlands kan den pågående dragningen uppåt av obligationsräntorna ses som ettutslag av stigande inflationsrädsla och ett realt sett omfattande kapitalbehovinte minst i samband med enande. I fortsatte penningpolitikenatt stramas åt . De japanska myndigheterna har klargjort att man intekommer att lätta på penningpolitiken så länge inflationstrycket består. Ensådan ut veckling försvårar för andra länder att finansiera sina kapitalbehovmed japansk utlåning. Inte minst gäller deiia finansieringen av detamerikanska budgetunderskottet. Skillnaden mellan bo.stadsobligaiions-ochstatsobligationsräntan har tenderat att öka. Vid mitten av 1989 var dennadifierens omkring 0,3 0,5 och hade i november och decemberstigit till . Detta kan ses som en anpassning tillavkastningsrelationerna på internationel- la marknader och som en ctfeki av att kraven påkapitaltäckmng för placeringar i bostadsobligationer skärpts förbanker och andra kTcditinstiiut. Uppgången i den korta räntan är bara en av fleraindikationer på en åtstramad kreditmarknad. Ett allmänt uttryck för denna utvecklingär förändringarna i penningmängden, 1 diagram 4 definierad som summan avallmänhetens banktillgodohavanden (SEK), innehav av bankcertifikat, sedlar ochmynt (M3). Penningmängdens ökningstakt mätt med procentuella12-månadersförändringar har sjunkit under loppet av 1990. Mätt över periodennovember 1989-november 1990 var penningmängdens ökning . Under sammaperiod steg konsumentpriserna .