prop · GE03160 · 1990-12-31 00:00:00 — Om uppgifter som sagls saknas bör med medlemmens vanliga adress förslåsden adress där denne är folkbokförd. Detsamma bör gälla om uppgift om adressenligt vad som sagts visserligen finns hos arbetslöshetskassan men del är känleller framgår av omsländighelerna atl uppgiften är felaktig efler inaktuell. Av51 § andra stycket framgår all medlemskapet i en arbetslöshetskassa upphör utanuppsägning den dag då medlemmen fyller . Någon kommunicering i det falletär självfallet inte erforderlig. Paragrafensförsta stycke innebär att arbetslöshetskassan i silt beslut om uteslutning avmedlem skall klargöra från och med vilken dag uteslutningen gäller. Dennabestämmelse moliveras av önskvärdheten av klara beslut i syfte atl undvikaonödiga överklaganden. Paragrafensandra stycke motsvarar i sak gällande lydelse av 52 § andra stycket. Iparagrafens första stycke slås fast alt en medlem har rält att säga upp sig tillutträde ur arbetslöshetskassan när han så önskar. Som framgår av andra meningeni samma stycke förutsätter detta emellertid atl vissa formkrav iakttas.Uppsägningen.skall sålunda ske i skriftlig form och innehålla uppgift om fr. o.m. vilken dag utträdet skall ske. Denna bestämmelse moliveras av intresset atti möjligaste mån förhindra oklarhet och undvika tvister. Avparagrafens andra stycke framgår att medlemskapet i en arbetslöshetskassaupphör ulan uppsägning när medlemmen fyller . I den situationen behövernågra särskilda ålgärder inle företas från kassans eller medlemmens sida. Paragrafeninnehåller föreskrifter om arbetslöshetskassas skyldighet att föra medlemsregister och om de uppgifter som registret skall innehålla. Skyldigheten all föra regislret åvilar styrelsen. I förhållande till gällande reglering 49 § innehåller förevarande lagrum främsl den nyheten atl i registret skall finnas uppgift om de avgifter och andra belopp som medlem men har betalat in. Därjämte har ändringar av redaktionell natur gjorts. Såsom avsesarbetslöshetskassa kunna ha medlemsregis- Prop. 1990/91:160 ter gemensamtmed ett eller flera fackförbund, vilkas medlemmar även är medlemmari kassan(Jfr prop. 1973:56 s. 241). Iparagrafen har i sak gjorts den ändringen att första styckel i lagrummets gällandelydelse har förts till 51 § första stycket. Iparagrafen har tillfogals ett Iredje stycke som innebär att kassans beslut omavgifter skall godkännas av AMS. Tillägget är en följd av att kassans stadgarenligt 43 § inte längre behöver ange storleken av de fasta avgifter som skallerläggas. Föreskrifteni andra styckel om en arbetslöshetskassas eget fria kapital har ändrats.Innebörden av ändringen och motiven för denna framgår av den allmännamotiveringen (avsnilt 2.5) Bestämmelser om högsta dagpenning finns i 17 §. Paragrafenmotsvarar gällande rätt. Enligthuvudregeln i paragrafens första stycke skall styrelseledamöterna vara bosattai . Av andra meningen i samma stycke framgår emellertid att regeringeneller AMS kan meddela dispens från detta krav. Ett bemyndigande för AMS attmeddela sådan dispens avses las in i förordningen (1988:1400) omarbetslöshetsförsäkring. Det krav på svenskt medborgarskap som för närvarandegäller för styrelseledamot har utgått. Bestämmelsernai andra meningen i samma stycke har ulformals efter förebild av 6 kap. 4 §första stycket fjärde meningen LEF. Avparagrafens andra stycke framgår att de styrelseledamöter som väljs avföreningsstämman skall vara medlemmar i arbetslöshetskassan. Som framgår av 58§ andra stycket utser AMS en styrelseledamot och en suppleant för denne.Enligt 60 § andra stycket skall vidare lagen (1987:1245) om styrelserepresenlationför de privatanställda tillämpas i fråga om arbetslöshetskassorna. För nunämnda kategorier gäller självfallet inte något krav på medlemskap. Enstyrelseledamots uppdrag gäller enligt tredje stycket för den lid som anges i stadgarna. Efter mönster av 6 kap. I § tredje styckel LEF har föreskrivits att tiden för uppdraget inle får omfatta mer än fyra räken skapsår. Tiden skall också bestämmas så att uppdragel upphör vid slutet 56 av den ordinarieföreningsstämma på vilken styrelseval förrättas. 1990/91:160liden gäller för alla styrelseledamöter och inte bara för dem som har valts avföreningsstämman (jfr även 10 § lagen (1987:1245) om styrelserepresentationför de privatanställda). Paragrafenöverensstämmer med 6 kap. 1 § fjärde och femte styckena LEF. Första stycket iförevarande paragraf innehåller en föreskrift om att bestämmelserna omstyrelseledamöter i tillämpliga delar skall gälla även suppleanter. Skall styrelsesuppleanlerfinnas, måste enligt 43 § andra stycket punkten 8 uppgift om antalet anges iarbetslöshetskassans stadgar. Genomhänvisningen i paragrafens andra stycke klargörs all förevarande lagsföreskrifter om slyrelsen inte är heltäckande ulan att bestämmelser härom finnsockså i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. Avparagrafen framgår att en styrelseledamot har rätt att efter anmälan avgå iförtid. En styrelseledamot kan också när som helst skiljas från uppdraget genombeslul av den som har utsett honom, dvs. föreningsstämman, AMS ellerarbetstagarorganisation. Anmälanom avgång skall göras hos styrelsen. Vill en styrelseledamot som inte är valdpå föreningsstämman dvs. av AMS eller av arbetslagar-organisation utseddledamot avgå, skall anmälan göras även hos AMS. Paragrafenöverensstämmer helt med 6 kap. 2 § andra stycket LEF. Upphör ettstyrelseuppdrag eller blir en styrelseledamot försall i konkurs ellerfår förvaltare enligt 11 kap. 7 § eller uppfyller ledamotenannars inte kvalifikationskraven enligt 59 § och finns det ingen suppleant somkan inträda i hans ställe, skall övriga styrelseledamöter vidta åtgärder föratt en ny ledamot utses för den återstående mandattiden. Styrelsen skall i ensådan silualion sammankalla föreningsstämman, om valet ankommer på stämman,eller anmoda AMS all fullgöra denna uppgift, om den myndigheten skall tillsättany ledamot. De kvarvarande styrelseledamölerna är dock enligt andra meningeninte skyldiga att vidta åtgärder när den förutvarande styrelseledamoten var arbetstagariedamot.I ett sådant fall ankommer det i stället på vederbörande fackliga organisationatt ta stäflning lill om en ny ledamot skall utses. Belräffandeen ledamot som skall väljas av föreningsstämman får enligt tredje meningen valet anstå lill nästa ordinarie stämma på vilken styrelse val förrättas, om styrelsen är beslutför med kvarstående ledamöter och suppleanter. Detta innebär att slyrelsen vid inträffad vakans interimistiskt 57 kan fungera med två ledamöler,om inle stadgarna föreskriver atl flera Prop. 1990/91: 160 ledamöter skall varanärvarande för atl styrelsen skall vara beslutför (jfr Paragrafensförsia stycke motsvarar 21 § i AMS normalstadgar för arbetslöshetskassorna (NS). Somframgår av paragrafens andra stycke avgörs vid konstiluering etl val genom lottningom det föreligger lika röstetal. I enlighel med vad som redan för närvarandegäller får den som är anställd hos arbetslöshetskassan inte varastyrelseordförande. Ilikhet med vad som gäller för styrelseledamot får en kassaföreståndare intevara underårig, i konkurs eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken.Nu nämnda bestämmelse framgår av den hänvisning till 59 § försia styckel andrameningen som lagils in i iredje slyckel av förevarande paragraf. Paragrafenhar utformats med 6 kap. 6 § LEF såsom förebild. Kassaföreståndaren har gettsen funktion som delvis överensstämmer med den funktion som en verkställandedirektör har i en ekonomisk förening. Allmänt gäller att styrelsen ochkassaföreståndaren är skyldiga att i sill handlande la ansvar för och främjaarbetslöshetskassans verksamhel med beaktande av gällande lagsliflning ochkassans stadgar. Även av föreningsstämman uttalade riktlinjer skall beaktas. Slyrelsenär enligt försia stycket ansvarig för arbetslöshetskassans organisation ochförvaltningen av kassans angelägenheter. Kassaföreslåndaren har enligt andrameningen hand om den löpande förvaltningen. Till denna hör alla åtgärder som inlemed hänsyn lill arten eller omfattningen av kassans verksamhel är av osedvanligbeskaffenhet eller stor belydelse. Denlöpande förvaltningen skall kassaföreståndaren ha hand om i enlighel med rikllinjeroch anvisningar som styrelsen meddelar. Styrelsen kan alltså gekassaföreståndaren bindande anvisningar om hur löpande förvaltningsålgärderskall handläggas eller beslutas. Styrelsen kan själv avgöra ärenden som ingår iden löpande förvaltningen. Kassaföreslåndarens befogenhet att sköta denlöpande förvaltningen upphör alltså, om styrelsen tar sin bestämmanderätt ianspråk. Styrelsenhar att besluta i frågor som inte faller inom den löpande förvaltningen. Paragrafenöverensstämmer med 6 kap. 8 § andra och iredje styckena LEF. Del ankommer enligt försia slyckel på styrelsens ordförande all se lill att sammanträden hålls när det behövs. För en styrelseledamot eller kassafö reståndaren är det angeläget atl diskutera viktiga angelägenheter med 58 slyrelsen i dess helhet.Om en styrelseledamot eller kassaföreståndaren . 1990/91: 160 begärdet, skall därför styrelsen sammankallas. Förstastyckel innehåller också en bestämmelse om alt kassaföreslåndaren har räll allnärvara och yttra sig vid styrelsens sammanträden. gäller även om han inleär styrelseledamot. Slyrelsen får dock i ett särskill fall besluta allkassaföreståndaren inle skall få närvara. Iandra slyckel finns bestämmelser om prolokollföring, om rält för slyrelseledamöleroch kassaföreståndaren all få en avvikande mening antecknad i protokollet samtom hur protokoll skall förvaras. Paragrafenöverensstämmer med 6 kap. 9 § försia och andra slyckena LEF. Enligtförsia stycket är slyrelsen beslutför om mer än hälften av hela antaletstyrelseledamöter är närvarande. Med styrelseledamöter menas detantal som skall finnas enligt stadgarna. I stadgarna kan föreskrivas ell högreantal närvarande för beslulförhet än vad lagen kräver. Styrelsenfår inle fatta beslut, om inte kallelse har skett i behörig ordning.Styrelseledamöterna skall ha fåll någon lid för samråd och möjlighet attinfinna sig. Dessutom fordras för att ett beslut skall kunna fattas all styrelseledamöternahar fåll tillfredsställande underlag för alt avgöra ärendet. Är någonstyrelseledamot förhindrad och har han en suppleanl, skall suppleanten beredastillfälle atl delta i sammanträdel. Atl särskilda regler i della hänseendegäller i fråga om suppleanl för arbetstagariedamot framgår av fjärde meningen. Enligtandra stycket skall styrelsebeslut fattas med enkel majoritet om inte annatframgår av stadgarna. Ordföranden har utslagsröst vid lika röstetal. Omstyrelsen inte är fulltalig, måste mer än en Iredjedel av hela antaletstyrelseledamöter enas för atl ett giltigt styrelsebeslul skall komma tillstånd. Stadgarna kan dock föreskriva andra bestämmelser i della hänseende. Ävenen lindrigare röstetalsregel än den lagen innehåller kan föreskrivas. Paragrafenöverensstämmer med 6 kap. 10 § LEF. Iparagrafen finns bestämmelser om jäv för styrelseledamöter och kassaföreståndaren. Enligtden försia jävsregeln i paragrafen får en styrelseledamot eller kassaföreståndaren inte handlägga en fråga rörande avtal mellan honom och arbetslöshetskassan. Del är därvid att märka atl med frågor rörande avtal avses inte bara den direkta handläggningen av ett avtal utan också sådana ensidiga rättshandlingar som har belydelse för ett avtals uppkomst, förändring eller upphörande. Jävsreglerna skall ses i sammanhang med den allmänna lojalilelsplikl och vårdplikt som åvilar slyrelseledamöler och kassaföreslåndaren. Denna skyldighet alt tillgodose arbetslöshetskas sans intressen kan ibland vara elt hinder för en funktionär att företa rättshandlingar som formellt faller uianför jävsregeln men där likartade 59 överväganden gör siggällande. Jävsreglernahindrar inte styrelseledamot eller kassaföreståndare atl delta i överläggningaroch beslut i egenskap av föreningsmedlem. Paragrafenöverensstämmer med 6 kap. 11 § LEF. Firmateckningsrätlenenligt denna paragraf medför behörighet att representera arbetslöshetskassanvid avtal och rättshandlingar samt företräda kassan inför domstolar och andramyndigheter. Ställföreträdarskapet kan utövas inte bara genom skriftligfirmateckning utan också muntligt, exempelvis vid ingående av muntliga avtal.Bestämmelserna om firmatecknare gäller bara vissa funktionärer hos kassan,nämligen styrelseledamöter, kassaföreståndaren och särskilt utseddafirmatecknare. Regler om andra representanter, t. ex. personer som har befullmäktigatsav ställföreträdarna, anställda med ställningsfullmakt m. m. finns i annan lagsliftning. Iparagrafens första stycke anges att styrelsen alltid är ställföreträdare för arbetslöshetskassan.Med slyrelsen menas den beslutande styrelsen. Delta innebär att om slyrelsenhar fattat etl majoritetsbeslut om t. ex. ingående av ett avtal för kassansräkning kan majoriteten också representera kassan vid ingående av avtalet. Enligtandra styckel kan styrelsen bemyndiga firmatecknare. Vem som helst kan iprincip utses lill firmatecknare, om stadgarna inte föreskriver annat. Den somär underårig eller i konkurs eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalkenfår dock inte vara firmatecknare. Detta framgår genom hänvisningen till 63 §tredje stycket. Jävsregeln i 67 § gäller även en särskild firmatecknare. Avandra stycket framgår vidare att styrelsen kan föreskriva att rätten attföreträda arbetslöshetskassan och teckna dess firma får utövas endasl av tvåeller flera personer i förening, s.k. kollektiv firmaleckning. Slyrelsen fårvisserligen föreskriva även andra begränsningar i en firmatecknares befogenheterän förbehåll om kollektiv firmaleckning, exempelvis en begränsning lill vissaslag av rättshandlingar. Sådana begränsningar får emellertid inte registreras.Detta framgår av fjärde meningen i andra stycket. Begränsningar av delta slagfår därmed närmast karaktären av interna föreskrifter om kompetensfördelning. Inleens om sådana bestämmelser har lagits in i stadgarna, kan de åberopas av kassanmot en tredje man som är i god tro. Ettbemyndigande all teckna arbetslöshetskassans firma kan enligt paragrafens Iredjestycke återkallas när som helsl. Paragrafenöverensstämmer med 6 kap. 13 § LEF. Bestämmelseni första stycket innehåller ett förbud mot ålgärder som medför otillbörliga fördelar. Enligt bestämmelsen får styrelsen eller annan ställföreträdare inle företa en rättshandling eller annan åtgärd som är ägnad att bereda otillbörlig fördel åt en medlem eller någon annan till 60 nackdel förarbetslöshetskassan eller annan medlem. Denna regel är ett Prop.1990/91:160 uttryck för principen om medlemmarnas likställighet, vilken innebäratt föreningsorganen är skyldiga att handla lojalt mot en medlemsminoritet. Beslämmelseni andra stycket behandlar frågan om lydnadsplikt mot överordnade organ iarbetslöshetskassan. Kassans stäflförelrädare får inle följa en föreskrift avföreningsstämman eller något annat organ, om föreskriften inte är gällande lillföljd av reglerna i denna lag, stadgarna eller med stöd av denna lag utfärdadeföreskrifter, t.ex. av AMS meddelade föreskrifter. Andra slyckel blir intetillämpligt, om föreningsstämmans beslut till följd av klanderpreskriptionenligt 79 § har blivil gällande. Paragrafenöverensstämmer med 6 kap. 14 § LEF. Haren ställföreträdare överskridit sin befogenhet när han företog en rättshandlingför arbetslöshetskassan, gäller enligt första meningen inte rättshandlingen motkassan, om den mot vilken rättshandlingen företogs insåg eller borde ha insettatt befogenheten överskreds, dvs. var i ond tro. Denya beslämmelserna i förevarande lag bygger liksom LEF på att det finns en vissfunktionsfördelning mellan arbetslöshetskassans olika organ, l.ex. mellan slyrelsenoch föreningsstämman. Denna funktionsfördelning innebär en begränsning av deolika organens behörighet atl företräda kassan. Om exempelvis styrelsen skullevidta en åtgärd med överträdande av de gränser som funktionsfördelningeninnebär, medför åtgärden inle rättsverkan gentemol kassan alldeles oavsetthuruvida tredje man var i god tro eller inle. Haren slällförelrädare för arbetslöshetskassan däremot handlat inom ramen för sinbehörighet men överskridit sin befogenhet, blir rättshandlingen bindande förkassan om tredje man var i god tro. Som exempel på fall av sådanl befogenhelsöverskridandekan nämnas atl en ställföreträdare vidtar en åtgärd som strider mot en avföreningsstämman eller slyrelsen meddelad föreskrift eller instruktion. Iandra meningen har tagits upp en beslämmelse för del fall att kassaföreståndarenvid företagande av en rättshandling överskrider den behörig-hel som han harenligt 64 § att vidta ätgärder på kassans vägnar. I etl sådant fall blirrättshandlingen bindande för kassan, om iredje man var i god tro. Regelninnebär etl undanlag från den annars gällande principen att rättshandlingar somnågon företar utanför ramen för sin behörighet aldrig binder huvudmannen. Dennaregel hänger samman med att vad som hör lill löpande förvallning för denutomstående kan vara svårbe-stämbarl på ell helt annat sätt än t.ex. gränsenmellan styrelsens och föreningsstämmans funktioner och behörighetsområden. Paragrafenöverensstämmer i sak med 6 kap. 15 § LEF. 72 § Prop.1990/91:160 Föreningsstämmanär arbetslöshetskassans högsta beslutande organ. Stämman har beslutanderätt rörandekassans organisation och sådana inre förhållanden som tillsättande ochentledigande av styrelsen och revisorer, fastställande av årsredovisning,ändring av stadgarna saml godkännande av avtal om fusion; i sistnämnt hänseendeom kassan är den överlåtande kassan. Vissa åtgärder beträffande kassans organankommer emellertid pä styrelsen, nämligen att tillsätta och entledigakassaföreståndare och firmalecknare. Som framgår vid 59 § ovan ulses slyrelseledamölerockså av AMS och av arbetstagarorganisation. Förvallningenhör lill kassaledningens kompetensområde, men stämman kan ge kassaledningendirektiv även i förvaltningsfrågor. Paragrafensförsta stycke motsvarar i alll väsentligt gällande rält. Avandra stycket framgår att medlemmarnas rätt alt besluta i kassansangelägenheter ulövas vid föreningsstämman genom valda ombud. Varje ombud haren röst. Från regeln om att endast valda ombud har rält atl rösla vid stämmanfinns ell undanlag av begränsad räckvidd. Av paragrafens tredje stycke framgårsålunda all AMS får medge att medlemmarna själva får beslula vidföreningsstämman. Förutsällningen härför är atl del är fråga om en nybildadkassa där val av ombud inte har hunnit ske. Vid sådan medlemsröslning skall föreskrifiernaom ombud i 74 och 75 §§ i stället gälla i fråga om medlem. Avparagrafens fjärde stycke framgår att stämman får uppdra åt styrelsen attfatta beslut om medlemsavgiftens storlek. Hur avgiften skall betalas skallemellertid, som berörts vid 43 § ovan, framgå av stadgarna. Beslut i den delenankommer därför på stämman. Gällandelagstiftning innehåller inte några föreskrifter om sättet för utseende avombud, deras anlal, mandattid eller behörighet. Dessa frågor regleras förnärvarande i arbetslöshetskassas stadgar, vilka enligt 45 § i lagrummetsgällande lydelse skall fastställas av AMS. AMS har i anslutning tillNormalstadgarna föreskrivit bl. a. atl kallelserna till val av ombud vid föreningslämmorskall ulfärdas så all del framgår all samtliga kassamedlemmar har räll alt dellai valen, Iförevarande paragraf har samlats de bestämmelser av lags karaklär som gällerval av ombud. Ifjärde slyckel andra meningen har tagits in ell bemyndigande för regeringeneller AMS all meddela närmare föreskrifter om vad soin skall gälla vid val avombud. Sådana föreskrifter avses reglera distriklsindelning och andravalbestämmelser. Liksom hitlills avses dock arbetslöshetskassan i sina stadgarreglera själva valproceduren. Paragrafensförsta stycke innehåller en beslämmelse alt ett ombud vid föreningsstämmaninte får rösta genom ell annat ombud. melse moliveras med del demokraliskaintresset av bredaste möjliga repre- Prop. 1990/91; 160 sentation vidföreningsstämmorna. Paragrafensandra stycke motsvarar i sak 7 kap. 3 § första stycket LEF. Jävsfallen hartagils upp i följande tre punkter. Förstapunklen avser det fall att det är fråga om att väcka talan mot ombudet. Andrapunkten avser frågor om befrielse från skadeståndsansvar eller annan förpliklelsegentemot arbetslöshetskassan. Av denna punkt följer bl. a. all etl ombud som ärstyrelseledamot inle får rösta när det gäller all bevilja honom ansvarsfrihel.Till området för jäv hör enligt denna punkt också frågor om befrielse frånandra förpliktelser mot kassan. IIredje punklen har lagits upp det fall all det är fråga om samma slag av ålgärdersom avses i försia eller andra punkten, men åtgärden riktar sig mot någonannan. Jäv föreligger då för elt sådanl ombud som i den akluella frågan barettväsentligt intresse som kan slrida mol arbetslöshetskassans. Jävsbestämmelsernagäller endast själva omröstningen på föreningsstämman. Anledningen härlill är atldel kan vara lämpligl all den jävige deltar i behandlingen av ärendet påstämman så att han får lillfälle all ulveckla sina synpunkler i frågan. Dennaparagraf motsvaras av 7 kap. 9 § LEF. En viss anpassning har gjorls med hänsyn tillde för arbetslöshetskassorna rådande förhållandena. Paragrafeninnehåller bestämmelser om i vad mån en föreningsstämma kan med giltig verkanfalla beslul trots atl föreskrifterna i lagen eller stadgarna om kallelse ochtillhandahållande av handlingar m.m. inte har iakttagits. Bestämmelsernaom kallelse är av central belydelse för alt medlemmarna genom ombuden skallkunna utöva sin rätt alt della i arbetslöshetskassans förvallning. Reglernakan också ses soin ett slags minoritelsskydd. Åsidosätts regler rörande deåtgärder som slyrelsen skall vidla för all kalla ombuden lill föreningsstämmanoch ge dem information om ärenden på stämman, medför det därför i regel attföreningsstämmans beslut inte kan anses ha tillkommit i behörig ordning. Detkan därför genom bli upphävt enligt 79 §. Eltåsidosättande sker naturligtvis även när kallelsen eller handlingarna inle hardel erforderiiga innehållel. Av lagens syfte får anses följa alt stämman intemed anledning av etl ärende som anges i kallelsen kan fatta beslut om något sominte rimligen kunde förulses rymmas inom det angivna ärendet. Har i kallelsen t.ex.tagits upp frägan om fusion med en viss arbeslöshetskassa, får del inle ansestillåtet att stämman i slällel fattar beslut om fusion med en annan kassa. Iparagrafens första mening uppställs som en undantagsregel atl för eningsstämma trots fel av ifrågavarande slag kan fatta giltigt beslut, om samlycke till det ges av alla närvarande ombud. Det är också en allmän regel all formella felaktigheter i fråga om kallelse eller i annat avseende 63 inte gör ettföreningsstämmobeslut ogiltigt, om det är tydligt att felet inte Prop.1990/91; 160 har inverkat på beslutels innehåll. Enligtparagrafens andra mening kan föreningstämman vidare avgöra ett ärende trots attärendet inte har tagits upp i kallelsen, om ärendet enligt stadgarna skallförekomma på stämman. De praktiska fall som här avses är sådana ärenden somskall behandlas på ordinarie stämma och som skall vara angivna i stadgarna. Medärenden som enligt stadgarna skall förekomma på stämman likställs ett ärendesom "föranleds av ett annat ärende som skall avgöras". Omstämman fattar beslut i en fråga och beslutet som en mer eller mindre nödvändigeller självskriven följd kräver beslul i ett därmed sammanhängande ärende ellerom frågorna annars står i så nära samband med varandra att de rimligtvis börbehandlas och avgöras , bör de i förevarande avseende normaltbetraktas som en enhet, dvs. som etl ärende. Såsomframgår av tredje meningen i paragrafen får föreningsstämman också besluta atten extra stämma skall sammankallas för behandling av ärendet. Paragrafenöverensstämmer med 7 kap. 10 § första stycket försia och andra meningarna reglerar vem som skall öppna föreningsstämman och val avordförande på stämman.