prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — Det har därför också ställts upp särskilda krav påintygsgivama. Endast den får vara intygsgivare som har fått behörighet att utfårdaintyg. Det är som meddelar sädan behörighet. Av 3 § bostadsrättskungörelsenföljer att bara den kan få behörighet som är väl förttogen medbyggnadsveiksamhet och förvalming av bostadsrättsfastigheter eller som harannan särskild kunskap. Behörigheten meddelas , högst fem år, ochkan återkallas om det fmns skäl till det Det är en uppgift för veiket att Prop, 1990/91:92 se till att det finns ett lämpligt antal intygsgivare (2 §andra stycket bostadsrättskungörelsen). I syfte att skapa ett bättre underlag för verket närbehörighet skall meddelas en intygsgivare har uttedningen föreslagit en ändringav 2 § bostadsrättskungörelsen. Enligt uttedningens förslag bör den lokalakunskapen om intygsgivamas kompetens tas till vara pä så sätt att verket skallfä meddela behörighet endast om den konunun där intygsgivaren verkar eller ärbosatt har tillstyrkt behörigheten. Utredningsförslaget har mte kommenterats närmare avremissinstansema. Det förslag som uttedningen lagt fram faller utanförriksdagens norm-givningsområde. Jag vill ändå här för informationredovisa min uppfatming. Jag kan i och för sig instämma i att komraunema mångagånger sitter inne med värdefulla kunskaper i fråga ora presumtivaintygsgivares duglighet för uppgiften. Enligt min mening är uttedningensförslag i denna del dock onödigt långtgående. För att uppnå syftet meduttedningsförslaget bör det enligt min mening vara tillräckligt att ivarje enskilt ärende självt fär ta ställning till, om kommunen skall beredastillfälle att yttra sig över en ansökan om behörighet som intygsgivare. Ensädan ordning kräver ingen författningsreglering. Bovericet har inte bara uppgifter som hänför sig tillintygsgivama. Enligt 1 § bostadsrättskungörelsen skall verket ocksä lämnaallmänna råd om utformningen av dessa planer. Enligt vad jag har inhämtathåller på att utarbeta allmänna råd om de ekonomiskaplanema och om intygsgivamas verksamhet. Arbetet sker efter samråd med bl.a.konsumentverket och några kommuner. Jag vill i dena sammanhang framhålla somväsentiigt att veiket också ger närmare råd om den utbildning och de erfarenhetersom en intygsgivare bör ha. Enligt min mening bör de allmänna råden pä etteffektivt sätt kunna bidra till att få fram tillförlitliga planer och anintygsgivamas veiksamhet fyller sin avsedda funktion. Jag vill också erinra om an verket har an utöva tillsynöver intygsgivamas verksamhet. Det är givetvis angeläget att denna tillsyn äreffektiv. Enligt min mening bör verket i detta arbete kunna få värdefull hjälpbl.a. genom samarbete med de kommunala organ som förmedlar stadiga bostadslån.Jag är dock inte beredd att gå så långt att ge dessa organ en rän att hosverket få en behörighet att utfärda intyg omprövad. Den frågan har tagits upp ikonsumentverkets remissytttande. Verket har också föreslagit att istället för att återkalla en behörighet skall kunna meddela en intygsgivarevaming, om detta är tillräckligt. Jag ser emellertid inte att en sådan ordningskulle medföra någon påtaglig förstärkning av systemet. Inte heller anser jagatt förslag om en lagstadgad ansvarsförsäkring förintygsgivare är motiverat. Sammanfattningsvisanser jag alltså att de nuvarande bestämmelsema om intygsgivarc och deras uppgifter bör ge goda möjligheter att få fram ekono miska planer som är tillförlitiiga - särskilt om dessa upprättas på ett senare gQ stadium än vad somhittills varit vanligt. Något förslag till ändring av bestämmelsema i BRL omintygsgivare och deras uppgifter såvitt gäller de ekonomiska planema läggerjag därför inte fram. Jag utgår ifrån att bovericet, mot bakgmnd av deerfarenheter som tillsynsarbetet ger, vidtar eller lämnar regeringen förslagtill de ytterligare åtgärder som i fiamtiden kan visa sig erforderliga. Mittförslag: Liksom tidigare måste en bostadsrättsförenmg upprätta en ny ekonomiskplan och få denna registterad av , om det - sedan den ekonomiskaplanen har upprättats - inträffar något som är av väsentlig betydelse förbedömningen av föreningens verksamhet och föreningen vill upplåta lägenhetermed bostadsrätt Lagtextenförtydligas sä att det klart fiamgär att en ny ekonomisk plan inte skallbehövas om föreningen vill upplåta enstaka lägenheter som inte finns upptagna iplanen och detta är möjligt med hänsyn till kraven på ny plan. Utredningensförslag: Om en förening avser att upplåta en lägenhet med bostadsrätt menlägenheten inte har tagits upp i den ekonomiska planen eller viktiga uppgiftersaknas om lägenheten, skall styrelsen - i stället för att upprätta en nyekonomisk plan - kunna komplettera planen med uppgifter om lägenheten.Kompletteringen skall registteras hos , 1 övrigt behålls gällandebestämmelser med krav pä ny ekonomisk plan. Remissinstanserna:De flesta tillstyrker uttedningens förslag eller lämnar det utan erinran.Konsumentverket anser dock inte att uttedningens förslag löser dagens problemoch avstyrker det därför. däremot stödjer förslaget omvissa lätmader i regleringen av de ekonomiska planema, men pekar på att vissanackdelar också kan bli följden av en stor frihet att utforma ekonomiskaplaner. Förbundet anser därför att vederbörande myndighet bör lämna allmännaråd för utformningen av planema. Skälenför mina förslag: Som jag sagt följer det av 3 § tredje stycketBRL att bostadsrätt inte får upplåtas utan att en ny ekonomisk plan upprättatsav föreningen och regisoerats hos , om det sedan den ekonomiskaplanen upprättades inttäffar något förhållande som är av väsentlig betydelseför bedömandet av föreningens verksamhet Utredningen har ansett attdet kan hävdas an innebörden av gällande rätt är att en ny ekonomisk plan måsteupprättas när en lägenhet som inte finns med i den befintliga planen skallupplåtas med bostadsrätt. Detsamma skulle gälla också när viktiga uppgifter omen lägenhet som finns med i planen saknas och lägenheten skall upplåtas medbostadsrätt Bettiffande bakgrunden till ut-rednmgens slutsatser hänvisar jagtill betänkandet s. 114 f Enligt utredningen 6 1990/91. bördet vara tilhickligt att den ekonomiska planen i dessa fall endast komplet- Prop. 1990/91: 92 teras utan krav på intygsgivning och att kompletteringenregistteras hos . Om de angivna förhållandena däremot är avväsentiig betydelse för bedömning av föremngens verksamhet skall emellertid denuvarande bestämmelsema med krav pä en ny plan gälla. Ilikhet med uttedningen anser jag - oberoende av den innebörd som bör ges åtgällande rätt - att de syften som ligger bakom lagstifming omekonomisk plan knappast motiverar att en ny plan upprättas enbart av det skäletatt föreningen avser att upplåta nägon eller några enstaka lägenheter som intefinns med i den befintiiga planen. Det torde nämligen generellt sett mteförekomma att sådana upplåtelser har en sädan betydelse att en ny be-dömnmg avföreningens verksamhet är behövlig. Nägon erinran emot att föreningen i dessafall skall komplettera den ekonomiska planen och registrera kompletteringen hoslänsstyrelsen har inte förts firam av remissinstanserna. Iremissprotokollet uttalade jag att inte heller jag såg något skäl att motsättamig uttedningsförslaget Lagrådet har emellertid ansett att det föreslagna systemetmed komplettering av den ekonomiska planen inte fyller någon större funktionoch att remissförslagets 3 kap. 5 § bostadsrättslagen kan utgå. Enligt lagrådetframstår granskningen av kompletteringen hos inte som särskiltmeningsfull. Vidare pekar lagrådet på an det krav som lagen ställer på enbostadsrättsförenings styrelse bettäffande information och årsredovisning m.m,fär anses innebära att medlemmar m.fl. erhåller de uppgifter de kan ansesbehöva. Det åligger vidare föreningens styrelse att när sä behövs upprätta ochregisttera en ny plan enligt bestämmelsema i kapitiet. Upplåtelse av en enstakany lägenhet bör därför enligt lagrådets mening normalt inte kräva att en nyekonomisk plan behöver tillgripas även om möjligheten med kompletterad planslopas. Föregen del kan jag i allt väsentiigt instämma i vad lagrådet uttalat om detföreslagna systemet med komplettering av den ekonomiska planen. En fördel meduttedningens förslag är dock att det klargör att en ny ekonomisk plan intealltid behöver upprättas sä snart en bostadsrättsförening avser att upplåtaendast någon enstaka ny bostadsrätt som inte finns upptagen i den ekonomiskaplanen. Innebörden i gällande rätt är i denna del inte helt klar och somuttedningen uttalat finns det de som anser att en ny ekonomisk plan alltidmåste upprättas i dessa fall. Att förtydliga lagstifmingen kan givetvis genomförasutan den utvidgade administration som uttedningsförslaget innebär. Jag återtardärför mitt förslag i lagrådsremissen om komplettering av den ekonomiskaplanen. Däremot anser jag det nödvändigt med ett förtydligande av gällandebestämmelser om ekonomisk plan. Jag föreslår därför att det i bestämmelsen omny ekonomisk plan (jfr 3 § BRL) görs ett tillägg som innebär att en föreningfår upplåta lägenhet med bostadsrätt ttots att den inte finns upptagen i enregistterad ekonomisk plan. Detta gäller endast under fömtsätming att kravenom ny ekonomisk plan inte eftersatts. Som jag uttalade redan iremissprotokollet kan jag inte heller se något bärande skäl för uttedningens förslag att föreningen skall vara skyldig att komplettera planen i de fall det saknas viktiga uppgifter om en lägenhet som g2 finns upptagen i denregistterade planen. En ekonomisk plan skall innehålla de upplysningar som ärav betydelse för bedömandet av föreningens verksamhet. Om uppgifter saknas omen lägenhet som finns med i planen och lägenheten ännu mte har upplåtits medbostadsrätt, anser jag att det normalt är tilhäckligt att uppgiftema - även omde är viktiga - bringas till de bostadssökandes kännedom på något annat sätt,tex, genom att förhållandena uppmärksammas inför upplåtelseavtalet Äruppgiftema däremot av det slaget att de är av väsentiig betydelse förbedömningen av föreningens verksamhet, bör upplåtelse mte få ske utan att en nyekonomisk plan upprättas och registteras. jag anser att en ny plan dä börupprättas enligt bestämmelser jag föreslagit Mitt förslag: får under vissa fömtsätmingar ingå ett s,k, förhandsavtalmed den som vill förvärva bostadsrätt samt ta emot förskottsbetalning förbosttidsrätten. Ett sådant avtal fyller ett praktiskt behov bl,a. när debostadssökande under produktionen av föreningens fastighet vill inreda ochutforma den egna lägenheten genom s,k, tillval. Utredningens förslag:Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser,bl,a. hovrätten för Västta och kammarrätten i , anser attuttedningens förslag att tillåta förhandsavtal och förskott är välmotiverat.Enligt hovrätten synes förslaget garantera att förhandstecknarens inttesseninte kommer i fara. Även anser att det finns behov av åtgärderför att göra s.k. tillval möjliga. Verket anser dock att uttedningens förslaginte bör genomföras föirän dess evenmella negativa verkningar - bl,a. i frågaom den ekonomiska planen - bättte övervägts. vidStockholms universitet avstyiker förslaget Enligt nämndens uppfatming börinrikmingen av en refoim av bostadsrättslagen i största möjliga utsttäckningvara att göra det möjligt för den boende att lita pä utfästelser i denekonomiska planen. Utredningens förslag är ett steg i nootsatt rikttung,eftersom ett förhandsavtal skall kunna slutas pä grundval av en kalkyl förkostnadema för projektet, vilken inte behöver granskas. Nämnden pekar också påatt uttedningsförslaget ger uttymme för förhandsavtal även i de fall tillvalm.m. inte är akmella. Det finns därför anlednmg misstänka att föriiandsavtalenblir det normala särskilt i marknadssituationer där det råder konkurrens ombostäder. framhåller också att möjlighetema förförhandstecknaren att frän- ttäda avtalet ärbegränsade, har liksom hyresnämnden i Prop. 1990/91: 92Stockholm, och AB Bostadsgaranti m.fl. synpunkter på enskildheter iförslaget. Se ocksä redovisningen av remissinstansemas synpunkter i avsnitten2.6,2 - 2,6,6. Skälenför mitt förslag: Ett förhandsavtal utgör en överenskommelse om en framtidaupplåtelse av bostadsrätt, dvs. förenmgen och den som söker lägenhet utfästersig an senare upplåta resp. förvärva bostadsrätt. När ett förhandsavtal mgåskan också överenskommelse ttäffas om att föreningen skall få förskott påkommande gmndavgift för bostadsrätten. Enligtgällande rän är det som redan sagts i princip förbjudet att ttäffa förhandsavtaloch uppbära förskott i fråga om bostadsrätter till bostadslägenheter. Förbudetinfördes med bostadsrättslag, Uttedningen har i sitt betänkande (s,120 f) lämnat en redovisning av bakgrunden till de nuvarande bestämmelsema samtför de ingående överväganden som förekom lagstifmingsärende omformema och fömtsätmingama för hur de bostadssökande skulle få knytas tillföreningama. Jag får i denna del hänvisa till i uttedningsbetänkandet (se ävenprop, 1971: 12, s, 38, 40 f, 46 f och 79 f). Förbudet mot förhandsavtalmjukades upp . Det infördes då bestämmelser om att enbostadsrättsförening, sora bildas för att förvärva en hyresfastighet förombildning av hyresrätt till bostadsrätt, i sina stadgar fick föreskriva attde hyresgäster som biträder föreningens beslut att förvärva fastigheten skallvara skyldiga att teckna bostadsrätt till sina lägenheter efter förvärvet.Föreningen har då en motsvarande skyldighet att upplåta bostadsrätten tillhyresgästen (9 a § första stycket BRL). Somuttedningen anfört är det numera vanligt att den enskilde bostadsrättshavarenönskar sätta en personlig prägel på den bostadsrätt som han har för avsikt attförvärva. förekom det knappast tillval, dvs. att de blivandebostadsrättshavama kunde välja tapeter, vitvaror, golvmaterial, dörrar,skåpluckor m.m. eller på annat sätt påverka lägenhetens inredning ellerutformning. är detta regel, firamför allt kanske i fråga om ytskikt päväggar och golv m.m., men ocksä i stor utsttäckning i fråga om maskinelluttiisming samt flyttning av väggar och liknande. Byggteknikengör det nödvändigt att fånga upp önskemål om tillval föreinflyttningen; så innan an den ekonomiska planen normalt inte brakarvara färdigställd och bostadsrätt därför inte kan upplåtas enligt gällanderegler. Framför allt detta föihållande tycks ha len till att särskilda avtalträffas om tillval, vilket i sin tur föratsätter att en viss lägenhetreserveras åt den bostadssökande. Härigenom får såväl föreningen som denbostadssökande anledning att utgå från att lägenheten senare också kommer attupplåtas med bostadsrätt till den bostadssökande. Med hänsyn till förbudet motförhandsavtal är rättsverioiingama av sådana överenskommelser dock osäkra, vilketockså utredningen framhålUt Ävenvid ombildning av hyresrätt till bostadsrätt tycks det inte vara ovan ligt med avtal som kan stå i strid mot förbudet mot förhandsavtal. Sålunda förekommer det att blivande bostadsrättshavare lämnar ett lån till föreningen för kommande grandavgifter eller "deponerar" eller förskotterar ettvisst be- g loppför att teckna bostadsrätt. Det förekommer också teckningslistor och s,k. 1990/91:92 reservadonsavtal. Den som pä detta sätt lämnar ett förskotttill föreningen löper en viss risk att inte fä tillbaka sina pengar för denhändelse ombildningen inte kommer till stånd eller bostadsrätten av någonannan anledning inte kan upplåtas. Motbakgrand av vad jag nu har redovisat, och som mer ingående har belysts av uttedningen,finns det enligt min mening starka skäl att ta upp frågan hur de som villförvärva en bostadsrätt i fortsätttungen skall kunna knytas till enbostadsrättslägenhet redan innan en upplåtelse av bostadsrätten är möjlig samtklarlägga detta genom lagstiftning, Uttednmgenhar föreslagit att ett system med förhandsavtal åter införs. Förslaget, som tarsikte på såväl bostadslägenheter som lokaler, innebär i huvuddrag attbostadsrättsföreningen och den som vill förvärva bostadsrätt skriftiigen kommeröverens om att en viss lägenhet vid en senare beräknad tidpunkt skall upplåtasmed bostadsrätt. Centtala moment i förslaget är att föreningen måste haupprättat en kosmadskalkyl innan förhandsavtalet ingås, att bostadsrätten vidnyproduktion skall upplåtas senast vid inflytmmgen, att föreningen skall ställasäkerhet för lämnade förskott samt att förhandstecknaren under vissafömtsättningar skall ha möjlighet att frånttäda förhandsavtalet I sismämndahänseende föreslås bl.a. att frånoide får ske, om det inträffar väsentligakosmadsökningar eller om bostadsrätten inte upplåts inom den beräknade tidenför bostadsupplåtelsen eller skälig tid därefter Liksomde flesta remissinstanser ser jag i huvudsak positivt på uttedningens förslag.Visserligen är det inte otänkbart att man skulle kunna finna andra lösningarsom tillgodoser lagstifmingsbehovet Utredningen har varit inne på att vidnyproduktion behålla det nuvarande systemet med den förändringen attbyggföretagen och de byggande organisationema låter upprätta den ekonomiskaplanen på ett tidigare stadium än så att bostadsrätt kanupplåtas redan då (se uttedningens betänkande s.l23). Som framgår av vad jagredan tidigare sagt (avsnitt 2.5.1) anser jag dock att en sådan ordning intebör komma i fräga. Det skulle innebära att man generellt skulle urholka deregistrerade ekonomiska planemas kvaliteter, något som skulle bli till förfångför den gmpp bostadssökande som inte vill eller har behov av att binda sig fören bostadsrätt pä ett tidigt stadium. Vidmin bedömning av uttedningens förslag har jag framför allt tagit fasta på attosäkeriiet råder om innebörden i vissa avtal både vidnyproduktion och vid ombildning av hyresrätt till bostadsrätt samt att deolägenheter som vid lagstifmingsärende ansågs föreligga med förhandsavtaleni allt väsentiigt får anses ha undanröjts med uttedningens förslag. Jag anserdock att den avvisande hållning sora juridiska fakultets-nänmden intagit motuttedningsförslaget har visst fog för sig i så måtto att konsumentaspektema kanbehöva beaktas något ytterligare. Jag återkommer i följande avsnitt till dennafråga. Sammanfatmingsvisanser jag alltså att det bör införas en möjlighet för bostadsrättsföreningar och presumtiva bostadsrättshavare att ingå förhands avtal. Sådana avtal bör kunna komma i fråga inte bara vid nyproduktion och g ombildning av hyresrätttill bostadsrätt utan ocksä i samband med ombyggnad eller tillbyggnad ellerenstaka upplåtelser av lägenheter, tex, vindar som skall inredas somt>ostadslägenheter. Mot bakgmnd av vad juridiska fakultetsnämnden framförthar jag övervägt möjligheten att begränsa förhandsavtalen till de fall dåtillval m,m, är akmella eller det är fräga om ombildning av hyresrätt tillbostadsrätt. Jag har emellertid bedömt att en sådan begränsning reellt knappastskulle fä nägon effekt Jag kommer i det följandeatt först ta upp utredningens förslag om fömtsätmingama för att ingåförhandsavtal, inkl, förslaget om kostnadskalkyl (avsnin 2,6.2). Därefter tarjag upp förslaget om förskott (avsnitt 2.6.3) samt förhandstecknarensmöjligheter an frånträda avtalet m.m.(avsnitt 2.6.4) och rättsverkningarna avogiltiga förhandsavtal m.m. (avsnitt 2.6.5). Avslumingsvis redovisar jag minaöverväganden i övrigt, bl.a. om förhandstecknarens rätt till medlemskap iföreningen (avsnitt 2.6.6). Jag vill slutiigentillägga att jag avser an noga följa utvecklingen av de förslag jag nu läggerfiram. Om föriiållandena ger anledning till det är jag givetvis beredd anåterkomma med de förslag som kan visa sig nödvändiga. 2.6.2 Förutsättningarnaför förhandsavtal m.m. Mittförslag: En förhandsavtal får träffas endast om det finns en tillförlitiigkalkyl över kosmadema för projektet. Kalkylens tillförlidighet skall hagranskats av två personer som har behörighet som intygsgivare. Styrelsen skallhålla kalkylen och intyget tillgängligt för förhandstecknaren innan denneingår avtalet Avtaletskall vara skriftiigt och innehålla uppgift om den lägenhet som avses bli upplåtenmed bostadsrätt, beräknad tidpunkt för upplåtelsen, de beräknade avgiftema förbostadsrätten och, i förekommande fall, belopp som lämnas i förskott. Ettavtal som ingås i sttid med dessa föreskrifter skall vara ogiltigt Utredningensförslag: överensstämmer i huvudsak med mitt. Utredningen har dock mteföreslagit att kosmadskalkylen skall vara granskad av intygsgivare. Uttedningenhar däremot föreslagit att förhandsavtal skall få ingås endast om lägenheteninte fmns upptagen i en registterad ekonomisk plan eller en komplettering sädan plan. anser att förhandsavtal bör kunna tecknas endast närdet finns en någorlunda tillförlitiig kostnadskalkyl, eftersom det annars kanuppstå svårigheter för föreningama när förhandstecknaren vill fiingå avtaletoch föreningen då tvmgas ta på sig kostnadsansvaret för specialinreddalägenheter. vid har ansettatt de olika bestämmelserna i lagen om ogil- tighet generellt bör görasnågot utförligare, så att det framgår vad för typ av Prop, 1990/91: 92ogiltighet det är fiiga om. Skälenför mitt förslag: Uttedningen har förslagit att förhandsavtalet skall innehållauppgift om de beräknade avgiftema för bostadsrätten (grandavgift, årsavgiftm.m.) och att beräkningen skall gmndas på en kalkyl över kosmadema förprojektet. skall hålla kalkylen tillgänglig för den somvill ta del av den. Någon granskning av de s.k. intygsgivama att kalkylen ärtillförlitlig skall dock inte ske i detta skede enligt utredningens förslagutan först när den ekonomiska planen upprättas. Som sagts föratsättsdetta ske i nära anslutning till husets färdigställande. Somjag sagt bittider jag uttedningens förslag om krav pä en kosmadskalkylför att förhandsavtal skall kunna träffas. I förslaget ligger att dekosmadsberäkningar som görs på ett sä tidigt stadium som dä förhandsavtalaktualiseras med nödvändighet måste bli preliminära. E>e lägenhetssökandemåste alltså räkna med att förändringar kan bli aktuella. I stora delar börkosmadskalkylen innehålla samma uppgifter som den ekonomiska planen, låt varaatt kosmadsberäkningama i större utsträckning måste grundas på ett merpreliminärt material. Det bör ankomma pä regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer att meddela föreskrifter om kalkylemas innehåll. Givetvisbör man, liksom vid upprättandet av den ekonomiska planen, sträva efter attuppgiftema i kosmadskalkylema är vederhäftiga. Till stöd för förhandstecknarenförordar jag att även dessa kalkyler skall granskas av intygsgivama. Jag anserinte en sädan ordning bör innebära någon större be-lasming för föreningen.Uppgiftema i kostnadskalkylen bör, med de ändringar och korrigeringar som kanbli nödvändiga, i stor utsträckning kunna ligga till grand också för denekonomiska planen. Visserligen innebär mitt förslag att även den ekonomiskaplanen måste granskas inför registteringen. Om samma mtygsgivare anlitas, bördock granskningsuppgiften totalt sett inte bli särskilt kostsam ellerbemngande. I likhet med vad som gäller i fräga om granskningen av denekonomiska planen bör utfärda allmänna råd också för granskningen avkosmadskalkylema. Det ankommer på regeringen att meddela de föreskrifter sorakan krävas. Detfrämsta syftet med kosmadskalkylen är an en lägenhetssökande skall kunna fäinformation om vilka uppgifter och beräkningar sora ligger till gmnd för denneskommande ekonomiska åtaganden. Kalkylen bör därför hällas tillgänglig förförhandstecknaren innan denne binder sig genom förhandsavtalet Detsamma börgälla i fråga om intyget. Däremot kan jag inte se tilh-äckliga skäl för attföreningen - som utredningen föreslagit - skall ha en skyldighet att hålladessa uppgifter tillgängliga för alla som vill ta del av dem. Jag har härbeaktat också det förslag jag strax återkommer till och som innebär attförhandsavtal under vissa fömtsättningar kan vara ogiltiga. Sammanfatmingsvisföreslår jag därför att föreningens skyldighet begränsas på det sätt jag nuredovisat Även om uppgiftema ikostnadskalkylen kan behöva revideras inför regist reringen av den ekonomiska planen, bör dock målsätmingen vara att den bostadssökande normalt inte skall behöva räkna med några väsentiiga för- -j