prop · GE03168 · 1990-12-31 00:00:00 — I den mån uppskattningengrundas på värdet av tillgångar som avses i första-tredje styckena, skallvärdet av dessa fillgångar anses motsvara vad som skulle tas upp vid en fillämpningav bestämmelserna i första-fjärde styckena. Värdepapper som inte omfattas av bestämmelserna i första-tredjeoch femte styckena tas upp till det pris som kan påräknas vid en försäljningunder normala förhållanden. F." Andel i bostadsförening eller bostadsakfiebolagtas upp till ett värde som motsvarar medlemmens eller delägarens andel iföreningens eller bolagets behållna förmögenhet beräknad med utgångspunkt idet värde som föreningens eller bolagets fastighet skall tas upp till enligt22 § och med hänsyn till föreningens eller bolagets övriga tillgångar ochskulder enligt senaste bokslut. Annan lös egendom än förut nämnts uppskattas till vad denkan antas ha befingat vid en med tillbörlig omsorg skedd försäljning, somföranletts av boets avveckling. Vidvärderingen av förvärvskälla eller del av förvärvskälla som enligtkommunalskattelagen (1928:370) ingår i inkomstslaget näringsverksamhettillämpas - under förutsättning att/ö/'/!å//a«e«« är jårfawajo/w avses i 22§ 3mom. försia stycket sisla meningen - bestämmelserna i 4§ och, med undantag avfemte stycket sista meningen, punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4§§ lagen (1947:577)om statlig förmögenhets- Vidvärderingen av förvärvskälla eller del av förvärvskälla som enligtkommunalskattelagen (1928:370) ingår i inkomstslaget näringsverksamhettillämpas - under förutsättning att egendomen är sådan som avses i punkt 2 försiastycket eller sjunde och åttonde styckena av anvisningarna till 3 och 4§§lagen (1947:577) om slatlig förmögenhetsskatt - bestämmelserna i 4§ och, medundantag av femte stycket sista "Senaste lydelse 1990:1430. skatt.Härvid skall iakttas vad som sladgas i 22§ 3 mom. andra -sjätte styckena. meningen,punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4 §§ lagen om statlig förmögenhetsskatt. 43 §5 Vid beskattning av gåva gäller i fillämpUga delar, förutom ovan särskilt angivna bestämmelser i 6-9, 12, 19, 21 och 30§§, vad i fråga om arvsskatt vidare är stadgat i 4§ tredje stycket, 13§ 2 mom., 14 och 20§§, 22§ med undantag av 3 mom., 23 § med undantag av F tredje stycket, 24-27§§, 28§ med undantag av andra och fjärde styckena samt 32 §. Därvid skall hänvisningen i 32 § f) till 19 § i stället gälla 41 § samt 28 § första och tredje styckena tillämpas som om gåvan utgjorde arv efter givaren. Har gåva lämnats utan förbehåll Har gåva lämnats utan förbehåll fill förmån för givaren eller annan till förmån för givaren eller annan och avser gåvanförvärvskälla eller del av förvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhetenligt kommunalskattelagen (1928:370) som han äger direkt eller genom juridiskperson, skall, utöver bestämmelserna i första stycket - under förutsättningatt förhållandena är sådana som avses i 22 § 3 mom. försia styckel sistameningen - även 22 § 3 mom. och 23 § F tredje stycket till-lämpas närgåvoskatten bestäms. Vad nu har sagts gäller endasl om gåvan avser allgivarens räu till förvärvskälla eller del av förvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhelsom enligt 18 § kommunalskattelagen jämte anvisningar till 18 § nämnda lag i desslydelse intill skulle utgjort en egen förvärvskälla inominkomstslaget jordbruksfastighet eller rörelse eller sådan egendom som enligtpunkt 2 sjunde och åttonde styckena av anvisningarna till 3 och 4 §§ lagen omstatlig förmögenhetsskatt (1947:577) skall anses som en särskild förvärvskällainom inkomstslaget rörelse. Har gåvotagaren efter det attskattskyldighet för gåvan inträtt genom köp, byte eller något därmedjämförligt fång eller genom gåva eller bodelning av annan anledning än makesdöd avhänt sig egendomen eller väsentlig del därav, skall ny gåva anses föreUggamed det och avser gåvan allgivarens räll lill förvärvskälla eller del av förvärvskälla inom inkomstslagetnäringsverksamhet enligt kommunalskattelagen (1928:370) som han äger direkteller genom juridisk person, skall, utöver bestämmelserna i första stycket -under förutsättning att egendomen är sådan som avses i punkl 2 försia stycketeller sjunde och åttonde styckena av anvisningarna lill 3 och 4§§ lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt - även 22 § 3 mom. och 23 § F tredjestycket till-lämpas när gåvoskatten bestäms. Har gåvotagaren efterdet att skattskyldighet för gåvan inträtt genom köp, byte eller något därmedjämförligt fång eller genom gåva eller bodelning av annan anledning än makesdöd avhänt sig egendomen eller väsentlig del därav, skall ny gåva ansesföreligga med det värde varmed den ursprungliga gåvan nedsatts. ' Senaste lydelse1990:1430. Nuvarande lydelse Föreslagen lydebe Prop. värdevarmed den ursprungliga gå- 1990/91:168 Dennalag träder i kraft och fillämpas i de fall skattskyldighetinträder efter utgången av . 1990/91:168Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , ,, Proposition om vissa förmögenhetsskattefrågor m.m. Enomfattande reformering av inkomstbeskattningen har genomförts. Efterett första steg antog regeringensförslag till reformerad inkomst- och företagsbeskattning (prop. 1989/90:110, SkU30,SFS 1990:650-696). Ytterligare ändringar på inkomstbeskattningens områdebeslutades senare (prop. 1990/91:54, SkUlO, SFS 1990:1421-1457). Enkvarstående ftåga i reformarbetet med skattesystemet är förmögenhetsbeskattningen. Enarbetsgrupp inom har gjort en översyn av förmögenhetsbeskattningeni syfte att bl.a. uppnå enklare och mera likformiga regler. Översynenredovisades i departementspromemorian (Ds 1990:91) Reformeradförmögenhetsbeskattning. De synpunkter som förts fram i samband medremissbehandlingen av promemorian kommer att bli föremål för ytterligareöverväganden. I avvaktan på ett ställningstagande i dessa frågor redovisar jagförslag till vissa tekniska justeringar i förmögenhetsskattebestämmelserna föratt uppnå en provisorisk anpassning till den reformerade inkomstbeskattningen.Dessa ändringar föranleder i sin tur förslag till följdändringar i reglerna förarvs- och gåvobeskattningen. Regeringen beslutade att inhämta lagrådets yttrande överlagförslag i fråga om förmögenhetsbeskattningen m.m. som upprättats inomfinansdepartementet. De till lagrådet remitterade förslagen är, frånsett redaktionellaändringar, likalydande med de till propositionen fogade lagförslagen. Lagrådethar lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande bör fogas tillprotokollet som bilaga. Lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, , reglerar förmögen hetsbeskattningen . Förutom fysiska personer beskattas vissa dödsbon, föreningar och sam- 22 För att undvikadubbelbeskattning är t.ex. svenska aktiebolag och flertalet ekonomiskaföreningar befriade från förmögenhetsskatt. Skatten för fysiskapersoner, utländska bolag samt vissa dödsbon och familjestiftelser ärprogressiv och skattesatsen varierar mellan 1,5 och . För övrigaskattskyldiga tas en proportionell skatt på ut på förmögenhet somöverstiger Med verkan fr.o.m. 1991års taxering har skattepliktsgränsen och skiktgränserna för uttag avförmögenhetsskatt hos fysiska personer m.fl. höjts och ett skikt har slopats.Fribeloppet har bestämts till Ändringarna gjordes mot bakgrund avprisutvecklingen och de höjda taxeringsvärdena för småhus (prop.1989/90:50, SkUlO, SFS 1989:1026). Enligt särskilda regler ilagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall (begränsningsregeln) fårstatlig inkomstskatt och förmögenhetsskatt sättas ned om den sammanlagdaskatten översfiger ett spärrbelopp som vid taxering är summan av 50%av den justerade beskattningsbara inkomsten och av det justeradeunderlaget för tilläggsbelopp. Detta leder till att skatteuttaget för storaförmögenheter väsentligt kan understiga de skattesatser som harredovisats. Skattebelastningen påolika typer av förmögenhetstillgångar varierar kraftigt. Det finns tillgångarsom inte beskattas alls, tillgångar som värderas med hänsyn fill latentskatteskuld och tillgångar vars värde beskattas fullt ut. Några grundläggandeförändringar av förmögenhetsskattesystemet har inte genomförts sedan 1947 årsalltjämt gällande lag om statlig förmögenhetsskatt infördes. Lagen har dockjusterats ett flertal gånger bl.a. med hänsyn till penningvärdets förändring. taxeringhar lättnadsregler av olika slag funnits för värdering av s.k. arbetandekapital i rörelse och jordbruk (företagsförmögenhet). Lättnadsreglerna innebäri princip att av substansvärdet av visst kapital inäringsverksamhet beskattas. Dessa bestämmelser har ytterUgare förstärkt denbristande likformigheten vid beskattningen. 3 Justeringar i förmögenhetsbeskattningen m.m. Mitt förslag:Bestämmelserna för förmögenhetsbeskattningen anpassas till de nyainkomstskattereglerna. Vissa följdändringar görs i arvs-och gåvoskattelagen. Skälen för mitt förslag:En arbetsgrupp inom har, som jag tidigare nämnt, gjort enöversyn av förmögenhetsbeskattningen. Översynen redovisades idepartementspromemorian (Ds 1990:91) Reformerad förmögenhetsbeskattning. I promemorian föreslås attden progressiva beskattningen ersätts av proportionell skatt. Skattesatsenföreslås ligga inom skiktet 0,8-1,och fribeloppet bör enligt förslagetvara . eller alternativt 1 milj. kr Samti- digtföreslås en breddning av basen för skatteuttaget. Detta sker genom att Prop.värderingsreglerna görs mer likformiga, lättnads- och begränsningsreglerna 1990/91:168 avskaffas och ytterligare tillgångsslag blir skatteplikfiga. Förslagen har mötts av kraffig kritik från främstnäringslivets företrädare som har motsatt sig den ändrade beskattningen avföretagsförmögenhet. ÅtskiUiga remissinstanser har avstyrkt enförmögenhetsbeskattning av konst, anfikviteter o.d. En majoritet av remissinstansernaförordar särbeskattning som endast utgör ett sidoalternafiv i promemorian. Enligtmin mening är en naturlig utgångspunkt för den framfida regleringen att innehavav samma fakfiska förmögenhet skall beskattas lika. Nuvarande bestämmelser förförmögenhetsbeskattningen innehåller en rad särregler som medför en påtagligt oUkformigbeskattning. Den föråldrade lagstiftningen har dessutom genom kompletteringarblivit alltmer komplicerad. Regleringen ger också betydande utrymme förskatteplanering. Behovet av en reformering av förmögenhetsbeskattningen ärsåledes stort. Jagkan i och för sig konstatera att promemorians reformförslag bygger på sammahuvudprinciper som den reformerade inkomstbeskattningen och att en reform efterde riktlinjerna skulle innebära att man kommer till rätta med bristerna i detnuvarande systemet. vill jag påminna om att jag redan när promemorianremitterades framhöll att ett stäUningstagande till den framtidaförmögenhetsbeskattningen måste innefatta ett hänsynstagande till flera,delvis motstridiga, aspekter. Jag pekade bl.a. på den skärpta kapitalinkomstbeskattningen,förmögenhetsskattens fördelningspolifiska och statsfinansiella betydelse, deekonomiska betingelserna för näringsverksamhet och ökande internafionellaberoende. Flera av dessa aspekter har också utvecklats mycket utförligt avremissinstanserna. Desynpunkter som har redovisats vid remissbehandlingen av departementspromemorianhar enligt min mening en sådan karaktär att det krävs ingående övervägandeninnan man tar ställning fill den framtida förmögenhetsbeskattningen. En viktigfråga i det sammanhanget är hur företagsförmögenhet skall behandlas. Jag villockså peka på sambandet med arvs- och gåvoskatten bl.a. med hänsyn till attsamma lättnadsregler tillämpas vid arvs- och gåvobeskattningen som vidförmögenhetsbeskattningen. Beredningen av arvs- och gåvoskattekommitténsslutbetänkande (SOU 1987:62) med förslag till ny arvs- och gåvoskattelag harännu inte avslutats. Det finns därför inte underlag för ett regeringsförslagredan under våren om ny arvs-och gåvobeskattning. Jaganser att det även i övrigt krävs ytterligare belysning av förmögenhetsbeskattningensfördelningspolitiska effekter, inverkan på samhällsekonomin, kontrollfrågor m.m.med anledning av vad som framkommit vid remissbehandlingen av promemorian. Av de redovisade skälen ärjag inte beredd att nu lämna förslag till ett nytt system för förmögenhetsbeskattningen. Vissa lagsfiftningsåtgärder i fråga om förmögenhetsbeskattningens och begränsningsregelns tillämpning kan emellertid inte anstå. För att reglerna skall kunna tillämpas vid taxe ring krävs en anpassning till de nya bestämmelserna för inkomstbeskatt ningen. Skattereformen har bl.a. inneburit nya inkomstslag och förändrade 24 regler för värdering avlager och andra tUlgångar vid inkomsttaxeringen. sådan anpassningär i princip av samma slag som de justeringar i lagen 1990/91:168 (1941:416)om arvsskatt och gåvoskatt, , som genomförts fro.m. (prop.1990/91:54, SkUlO, SFS 1990:1430). Iavvaktan på en mer genomgripande reformering av förmögenhetsbeskattningen böri huvudsak endast ändringar göras som är direkt föranledda av de nyainkomstskattereglerna. Ändringarna får således karaktären av en provisoriskanpassning till skattereformen. Enutgångspunkt för anpassningen är att lättnadsreglerna skall ha samma omfattningi sak som . Detta önskemål kan emellerfid inte tiUgodo-ses fullt uteftersom förändringarna av inkomstbeskattningen på vissa punkter är mycketgenomgripande. Hänsyn skall inte tas fill utskiftningsskatteskuld vidvärdering av företagsförmögenhet eftersom den särskUda utskift-ningsskattenavskaffats. Å andra sidan föreslår jag att det s.k. uppskovsbeloppet på grundav avskattningen av lagerreserver m.m. beaktas. Såsom ett provisorium får alltjämtett schablonmässigt avdrag göras för prisfallsrisk på lager trots att avdragetnumera saknar motsvarighet vid inkomsttaxeringen. Underhösten 1990 genomfördes - som redan nämnts - vissa justeringar i AGL.Ändringarna hade bl.a. det syftet att bestämmelserna om värdering avföretagsförmögenhet m.m. skulle anpassas till skattereformens regler och systematik.Åtgärderna angavs vara av tillfällig karaktär. Bakgrundentill lagstiftningsåtgärderna i AGL var följande. Bestämmelserna om värderingav företagsförmögenhet hänvisar till motsvarande regler i SFL. Eftersom det islutet av inte var aktueUt att anpassa regelverket i SFL tillskattereformen var det nödvändigt att inför årsskiftet 1990/91 vidtamotsvarande åtgärder i AGL. Skattereformen innebär bl.a. att inkomstslagetnäringsverksamhet getts en vidare omfattning än vad inkomstslagen rörelse ochjordbruksfastighet hade och förvärvskällebegreppet har getts en annanutformning. Arvs- och gåvoskattebestämmelserna justerades därför med syftet attlättnadsreglernas materiella omfattning skulle vara oförändrad.Lättnadsreglerna i AGL gjordes tillämpliga på sådan egendom inom inkomstslagetnäringsverksamhet som enligt äldre regler skulle utgjort en förvärvskälla inomnågot av inkomstslagen rörelse eller jordbruk. Bestämmelserna omfattade ocksåviss egendom inom inkomstslaget annan fastighet - däribland egendom använd förs.k. fritidsuthyrning - som vid till-lämpning av de äldre lättnadsreglernaskulle anses utgöra förvärvskälla inom inkomstslaget rörelse. Denanpassning av SFL till skattereformen jag föreslagit i det föregående innebäratt de provisoriska bestämmelserna i i allt väsentligt kan avskaffas ochersättas av regler som - på samma sätt som års justeringar - hänvisartill SFL. Mitt förslag:Spärregeln för begränsning av det sammanlagda uttaget av inkomstskatt och förmögenhetsskattjusteras med hänsyn fill de nya inkomstskattereglerna. Skälenför mitt förslag: I lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall finnsregler som syftar till att hindra att det sammanlagda skatteuttaget blir för högt(begränsningsregeln). Bestämmelserna innebär i korthet att ett spärrbeloppbestäms med hänsyn till inkomsten. Spärrbeloppet jämförs sedan med densammanlagda skatten. Underlaget för spärrbeloppet är av den statligtbeskattningsbara inkomsten och av underlaget för till-läggsbelopp. Det 75-procentigaspärrbeloppet svarar mot det högsta uttag av statlig resp. kommunalinkomstskatt samt förmögenhetsskatt som har ansetts lämpligt i normalfall. Dendel av det sammanlagda skattebeloppet som överstiger spärrbeloppet kan fallabort helt eller delvis. Endast förmögenhetsskatten och den statliga inkomstskattenfår sättas ned. Förmögenhetsskatten får dock inte reduceras så att skatten blirlägre än skatten på halva den beskattningsbara förmögenheten. Skatten i formav filläggsbelopp som belöper på den del av underlaget som överstiger denbeskattningsbara inkomsten får inte heller sättas ned. Begränsningsregeln harinte ändrats i samband med de förändringar i inkomstbeskattningen somgenomförts . Det skedde inte heller någon förändring avprocentsatsen för spärrbeloppet i begränsningsregeln när den högstamarginalskattesatsen sänktes från för och från för (vid en skattesats om ). I promemorieförslaget omreformerad förmögenhetsbeskattning konstaterades att begränsningsregeln inteuppfyller kraven på en enkel och likformig beskattning. Det framhölls attregeln på ett olämpligt sätt gynnar investeringar i egendom som gervärdestegring i stället för direktavkastning. Det föreslogs därför attbegränsningsregeln skulle slopas. Förutsättningarnaför en begränsningsregel har radikalt förändrats genom skattereformen.Inkomstskatten har sänkts fill en sådan nivå att behovet av undantag och särskildabegränsningar inte kvarstår som . Även i fråga om begränsningsregelnbör emellertid sakliga ändringar undvikas så långt det är möjligt i avvaktan påen större reform på förmögenhetsbeskattningens område. Vid en anpassning avreglerna fill skattereformen ligger det närmast till hands att låta det fidigareunderlaget för spärrbeloppet, beskaft-ningsbar inkomst och underlaget förtilläggsbelopp, motsvaras av summan av beskattningsbar förvärvsinkomst ochinkomst av kapital. Mot bakgrund av de allmänna avvägningar om lämplig nivå förhögsta skatteuttag som motiverat nuvarande regel och med hänsyn till defortsatta övervägandena om förmögenhetsbeskattningen bör spärrbeloppet ävenfortsättningsvis utgöra av underiaget. Även det förhållandet att enbegränsningsregel ger utrymme för skatteplanering talar för att denna nivåbibehålls. Vidtillämpningen av begränsningsregeln bör den skattereduktion som medges för underskott av kapital behandlas på samma sättsom övriga skat- Prop. tereduktioner, vilket innebär att skatten somjämförs med spärrbeloppet är 1990/91:168 skatten före skattereduktion.Underskott av kapital påverkar inte heller spärrbeloppet. Utöverförmögenhetsskatt bör statlig inkomstskatt på såväl förvärvsinkomst somkapitalinkomst kunna sättas ned. Mitt förslag föranleder ändringar i 3-5 §§ lagen(1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall. I enlighet med vad jag nu anfört har inomfinansdepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1947 2. lag om ändring i lagen (1970 3. lag om ändring i lagen (1941 577) om statlig förmögenhetsskatt, 172) om begränsning avskatt i vissa fall, 416) om arvsskatt och gåvoskatt. Lagrådel har granskat lagförslagen. 6.1 Lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Tredje styckets första mening har ändrats som följd av attbestämmelsen om s.k. Luxemburgbolag fått en ny placering i lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt, SIL. Ett tillägg till tredje stycket har gjorts sominnebär att de i SFL kvarlevande begreppen rörelse och jordbruksfastighet avsersådan verksamhet som redovisades i inkomstslagen rörelse och jordbruksfastigheti den äldre lydelsen av kommunalskattelagen (1928:370), KL. Näringsverksamheti form av fastighets- och kapitalförvaltning ryms således inte inom begreppen. I punkten d) har gjorts en redaktionell anpassning tillden nya lagen (1990:1114) om värdepappersfonder som ersätter aktiefondslagen(1974:931). Bestämmelsen i punkten h) har kompletterats medbeteckningen näringsverksamhet som en följd av den nya indelningen iinkomstslag i KL och SIL. Bestämmelserna har kompletterats med hänsyn till det nyainkomstslaget näringsverksamhet. I 5 § tredje stycket har skett en redaktionell ändring på grund av att bestämmelserna som fanns i punkt 2 av anvisningarna till 19 § KL har fått en ny placering. 6§ 1 mom. Prop. Hänvisningen i punkten a) till det numera upphävda andrastycket i 10 a§ 1990/91:168 SIL har justerats. Punkten c) och sista stycket harkompletterats som en följd av den nya indelningen i inkomstslag. Den äldrebeteckningen aktiefond har ersatts med det nya begreppet värdepappersfond.Hänvisningen till 7§ SIL harutvidgats till att avse även 7 § 3 mom. på grund av att pensionsstiftelser numera regleras i nämnda moment. Det äldre begreppet aktiefond har ersatts av beteckningenvärdepappersfond. Skyldigheten för föräldern att redovisa barnetsförmögenhet har knutits direkt till bestämmelserna som reglerardeklarationsskyldigheten. Ändringen har skett mot bakgrund av det slopadegrundavdraget och sparavdraget i kapital samt den införda preliminärskatteuppbördenför löpande kapitalavkastning. Jfr kommentaren till 6§ 1 mom. 12 § 1 mom. Jfr kommentaren till 8§ såvitt gäller ändringen i andrastycket. Hänvisningen till den upphävda bestämmelsen i 11 § 3 mom. harslopats. Anvisningarna till 3 och 4§§ punkt 1 Den avskaffade schablonbeskattningen av en- och tvåfamiljsfastigheterhar föranlett att begreppet ersatts med beteckningen privatbostadsfastighet somdefinieras i 5 § KL. I punkten regleras värderingen av företagsförmögenhet. Avförsta stycket jämfört med 1 § tredje stycket sista meningen framgår dels att endast egen dom i inkomstslaget näringsverksamhet omfattas av bestämmelserna, dels att anvisningspunkten endast omfattar sådan egendom i inkomstslaget nä ringsverksamhet som skulle ha hänförts till rörelse eller jordbruksfastighet enligt KL i dess lydelse intill (med undantag för viss egendom som avses i styckena 7 och 8 i anvisningspunkten). Värdering skall ske av förvärvskälla. Eftersom såväl inkomstslagen som förvärvskällebegreppet ändrats kan dock värderingen inte sällan komma att avse del av förvärvskälla i det nya inkomstslaget näringsverksamhet. Vad som sägs i anvisningspunk ten om förvärvskälla gäller således förvärvskälla eller del av förvärvskälla. Ändringar har gjorts i andra stycket som en följd av den nya definitionen av begreppet beskattningsår i 3§ KL. Beskattningsår vid brutet räken- 28 skapsår är alltid det räkenskapsår som gått utnärmast före taxe- Prop. Vid inkomsttaxeringen värderas lager numera till avdet totala anskaffningsvärdet eller enligt "lägsta värdets princip".Vid förmögenhetsbeskattningen har tidigare, med vissa undantag, efter ett inkuransavdragpå schablonmässigt medgetts avdrag för prisfallsrisk av lagervärdet.Med hänsyn till reglernas karaktär av temporär lösning skall den 15-procentigaschablonen alltjämt fillämpas trots att det numera inte finns någon generellbestämmelse vid inkomsttaxeringen för nedskrivning på grund av prisfallsrisk.Eftersom beräkningen utgår från värderingen vid inkomsttaxeringen utgör inkuransavdragetinte längre . En särskild regel gäller alltjämt för fastighet som ärlagertillgång. ordning i fråga om latent skatteskuld kvarstår iprincip (punkt 2 fjärde stycket samt punkt 3 av anvisningarna till 3 och 4§§).Lagen (1927:321) om utskiftningsskatt har upphävts och någon utskiftningsskatteskuldskall därför inte beaktas. Obeskattade fonder som avsatts för särskilt ändamål(investeringsfond, ersättningsfond o.d., jfr punkt 2 av övergångsbestämmelsernatill lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv) får alltjämt räknas som skuldmed hälften av det avsatta beloppet. Således skall, i likhet med vad som gälldeför resultatutjämningsfond och varulagerreserv, inte någon del avskatteutjämningsreserven räknas som skuld. Däremot får årstaxering halva det uppskovsbelopp enligt lagen (1990:655) om återföring avobeskattade reserver som vid beskattningsårets utgång ännu inte återförts tilibeskattning räknas som skuld enligt en ny bestämmelse i anvisningspunkten 3. Det särskilda undantaget för mangårdsbyggnader medtomtmark har fått en ny utformning genom avgränsningen mellan näringsverksamhetoch kapital.