prop · GE0339 · 1990-12-31 00:00:00 — 1990/91:39 [ om den ekonomiska politiken på Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Ipropositionen behandlas den ekonomiska politiken på medellång sikt bl.a. mot bakgmndav långtidsutredning. Regeringenssyn på utvecklingen i den intemationella och svenska ekonomin redovisas.Vidare redogörs för den ekonomiska politik som regeringen avser att föra underde närmaste åren i syfte att uppnå balans i ekonomin samt en långsiktig stabiltillväxt och förbättrad välfärd. Ipropositionen bereds tillfälle att ta del av en l)eskrivning av denförväntade ekonomiska utvecklingen imder . Vidare föreslås delsatt godkänner inriktningen på den ekonomiska politik som förordas föratt stabilisera ekonomin, dels godkänner de angivna riktlinjema för denekonomiska politiken på medellång sikt. 1 sami Nr 39 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , R. , , , , G. , L<)nnqvisl,, , , , , , , , Proposition om den ekonomiska politiken på medellång sikt 1propositionen redovisas regeringens syn på den ekonomiska politiken påmedellång sikt. Regeringensställningstaganden grundas bl.a. på , som publiceradesi mars (x;h på den remissomgång som därefter följt (se bil. Underlag för derikllinjer som läggs fast flrms också i en bedömning av den ekonomiskautvecklingen som gjorts inom fmansdeparlemenlet (se bil. Ipropositionen anges riktlinjer för inflationsbekämpningen reformer inom denoffentliga sektom lillväxlpolitiken. Ettantal propositioner om reformer inom den offentliga sektom kommer attföreläggas rik.sdagen. De innehåller förslag som avser skolan,äldreomsorgen, bamom.sorgen saml sjukvården. kommer förslag tillreformer för all förbättra arbetsmiljön och rehabiliteringen. Reformema syftartill alt förbättra hushållningen med offentliga medel och hävdavälfärden. 1.2 Det ekonomiska läget Ilinje med vad som fömlsågs i den reviderade nalionalbudgeten försvagas nu densvenska konjunkturen. Som en följd av de oljeprishöjningar som krisen vidPersiska viken medtort har dock situationen förvärrats. Avmallningen iindustrin har blivit tydligare. Även på arbetsmarknaden kan man se etl omslag mera dämpad efterfrågan. På gmnd av de ändrade intemationella fömtsättningamahar de bedömningar av den svenska ekonomin som kan redovisas reviderats ned i förhållande till debedömningar som gjordes i den reviderade Prop. 1990/91:39 nalionalbudgeten. Avgörandeför den ekonomiska utvecklingen är om pris- och lönekostnadsutvecklingen nukan brytas. Med fortsatt höga nominella löneökningar uteblir tillväxten ocharbetslösheten stiger. Genom åtgärder för att stabilisera ekonomin och dämpakostnadsutvecklingen kan produktion, investeringar och export i ställetstimuleras och 1991 bli en vändpunkt. Till följd av framförallt skattereformenkan köpkraften förbättras även vid en prolongering avnuvarande avtal. Detcentrala stabiliseringspoliliska problemet är inflationen.Inflationstakten i är betydligt högre än i övriga . Det är ilängden inte möjligt att trygga sysselsättningen i en ekonomi medprisstegringar, som är snabbare än i omvärlden. Inflationen leder också tillstora och godtyckliga omfördelningar av förmögenheten I en politik för rättvisaoch ftill sysselsättning måste inflationsbekämpningen därför sättas i första mmmet. Föratt väma sysselsättning och välfärd måste den ekonomiska politiken de närmasteåren med all kraft inriktas på att varaktigt nedbringa inflationen. Deimauppgift måste överordnas andra ambitioner och krav. Det iimebär alt mycketstarka restriktioner framgent måste läggas på statens liksom på kommunemas ochlandstingens utgifter som den konkurrensutsatta sektom måsteförstärkas. Finans-och penningpolitiken måste vara fortsatt mycket stram. För innevarande budgetårär statsbudgeten balanserad genom de åtgärder som vidtagits. 1 arbetet med1991/statsbudget skall detta arbete fullföljas. Den kommunala sektomsvolymtillväxt måste begränsas till högst . Målet för budgetpolitikenär atl hävda välfärden och minska de offentliga utgiftemas andel avBNP för att sänka skattetrycket. Denuvarande problemen i den svenska ekonomin måste lösas genom en inlemanpassning av utbud och efterfrågan och genom att ekonomins funktionssätt förbättras.Alt göra avsteg från valutapolitikens mål är uteslutet. har ett starktintresse av alt delta i det intemationella ekonomiska samarbetet och det liggeri vårt eget intresse att handla så all vi förblir en trovärdigsamarbetspartner. Regeringen följer utvecklingen vad gäller det europeiskamonetära samarbetet och bevakar möjligheter till elt närmande tilldetta samarbete. Penningpolitikenbeslutas av och verkställs av . En tioårsperiod medinhemska avregleringar på det finansiella området och stora förändringar i våromvärld är starka skäl för att närmare utreda ställning i syfte allskapa en klar och ändamålsenlig ram för den framlida penningpolitiken. Enutgångspunkt för utredningen skall vara att även fortsättningsvisskall ha som huvudman. Lönebildningenär det mest kritiska området när det gäller inflationsbe- Det är nunödvändigt att växla om från inflationslöner till Prop. Fömtsättningamaför att få till stånd en sådan växling 1991 är Den förhandlingsgmppsom regeringen har utsett har i uppdrag att undersöka fömtsättningamaför ett stabiliseringsavtal för i första hand 1991.Syftet är att underlätta för partema att träffa avtal i linje med de fömtsättningar,som gäller vad avser tillväxt, konkurrenskraft m.m. Ansvaretför att avtal kommer till stånd, för avtalens innehåll och för konsekvensemaav avtalen vilar på arbetsmarknadens parter. Regeringenkommer inte att försöka motverka en uppgång i arbetslösheten med generell efterfrågestimulans.Dylika försök är dömda att misslyckas, vilket såväl våra egna som utländska erfarenheterfrån visar. De arbetsniarknadspolitiska insatserna skall vara inriktadepå individema. Målet för arbetsmarknadspolitiken ligger fäst; aktiva insatsermåste prioriteras och varje person som blir arbetslös skall ges allt stöd föratt komma tillbaka i arbetslivet. Insatserna skall också i fortsättningen varainriktade på förmedling, utbildning och rehabilitering. Detär regeringens bedömning att ökad konkurrens mellan företagen är av avgörandebetydelse för arl>etet med att förbättra produktiviteten och därmed bekämpainflationen. Regeringen har gett en kommitté i uppdrag att kartläggakonkurrenssituationen. Kommittén skall göra en översyn av konkurrenslagen ochlägga fram förslag om hur konkurrenshämmande inslag i näringslivet, t.ex.prissamverkan eller marknadsdelning, kan förebyggas. Utgångspunkten bör varaatt principen om förbud mot konkurrensbegränsningar skall tillämpas, inte attåtgärder måste påvisas vara skadliga för att föranleda ett ingripande.Kommittén skall uppmärksamma den roll som kommimala beslut spelar förnäringsfrihet och konkurrens. Kommitténs arbete kommer att följas upp avregeringen under det korrunande året. Att öppna gränsema för handel och ekonomisktsamarbete och därmed främja konkurrens är ett viktigt inslag i den ekonomiskapolitiken vilket konuner till uttryck i de handelsförhandlingar som förnärvarande pågår inom ramen för . 1.4 Reformer inom den offentliga sektorn Regeringensambition är att hävda välfärden inom ramen för en politik som leder till att deoffentliga utgiflemas andel av BNP minskar. Detta ställer stora krav på ökadproduktivitet och effektivitet samt på omprövningar av existerande utgiftsprogram. Detförslag till nytt system för bostadsfinansiering som bostadsministem lägger fram är ullryck för den ambitionen. Ett utgiftsprogram med dålig fördelningspolitiskeffekt och med starka inslag av automatik omprövas och ersätts med ett nytt somminskar belastningen på statsbudgeten. Destora och för medborgarna viktiga verksamhetema som l)edrivs i offentlig regi -skolan, äldreomsorgen, bamomsorgen och sjukvården -kostar ca 250miljarder kr. Regeringen har inlett ett omfettande förändringsarbete inom dessaverksamheter. Statsrådet läggernu fram förslag till en förnyelse av skolan. 1990/91:39 Förslageninnehåller en ny skollag, ett nytt statsbidragssystem, ett system föruppföljning och utvärdering samt en förändring och minskning av den statliga skoladministrationen.Genom att lägga ansvaret hos kommunema kommer verksamheten lättare att kuimaanpassas till lokala förhållanden som resursema kan utnyttjas mereffektivt. StatsrådetLindqvist lägger fram förslag om hur ansvaret för långvarig service och vårdför äldre och handikappade skall fördelas mellan huvudmännen. Genom att kommunemafår ett samlat ansvar inom detta onuråde skapas en mera ändamålsenligorganisation. Samordningen bör kurnia bana väg för rationaliseringar ochkostnadsbesparingar. Servicen till den enskilde kan förbättras genom att detillgängliga resursema utnyttjas på ett mera effektivt sätt. Föratt utveckla barnomsorgen föreslås i en särskild proposition att statsbidragskall kunna ges även till dag- och fritidshem som ägs och drivs av personalen ikooperativ form. Därigenom underlättas utbyggnaden till full t)ehovstäckningsamtidigt som fler altemativ erbjuds föräldrama. Inomsjukvårdens område pågår ett omfattande arbete för att utveckla verksamheten. Civilministemlämnar förslag avsedda att underlätta den försöksverksamhet som organiseras iKopparbergs läns landsting. Socialministern konuner att föreslåriksdagen lättnader i regleringen av patientavgiften. Inom ramen för ett högkoslnadsskyddpå högst . föreslås landstingen få avgöra omfeltning och struktur på avgiftema. Somett led i strävan att få till stånd en bättre hushållning inom socialförsäkringenvill regeringen förbättra arbetsmiljön, utveckla rehabiliteringsverksamhetenoch reformera försäkringssystemen. Regeringen har som mål för försäkringskassomaangett att ohälsotalet skall sänkas under innevarande budgetårvilket irmebär en besparing på . På är målet alt ohälsolaletskall minska , vilket innebär minskade resursanspråkpå . Isyfte att förbättra resultatet av den statUga förvaltningens verksamhet ges målstymingenen allt större betydelse. Detta kommer till uttryck i den nya treårigabudgetprocessen. För att stödja utvecklingen av målstymingen har ensystematiserad mål- och resultatdialog mellan departements- ochverksledningarna inletts. Debattenom den offentliga sektom handlar ofta om dess löpande inkomster och utgifter.Staten förvaltar emellertid också betydande förmögenhetstillgångar. Enbartfastighetsbeståndet beräknas har ett nukostnadsvärde av ca 250 miljarder kr.Regeringen eftersträvar en effektivare förvaltning av dessa tillgångar. Enutredning har tillsatts med uppgift att föreslå en aktivare ekonomisk hanteringav statens fastighetsbestånd. Vidarebehövs en precisering av de krav som av affärsmässiga skäl bör ställas påstatens verk och företag. En utredning kommer att tillkallas. Syftet är skapa imderlagför en enhetlig strategi för den statliga kapital- hanteringen och för attange vilken roll staten skall ha som ägare av olika Prop. 1990/91:39företag. Utvecklingeni vår omvärld kommer att ställa höga krav på en fortsatt snabbomvandling av den svenska ekonomin. Det gäller inte minst den pågåendeintegrationen i och det ökade utbytet med . Regeringenstillväxtpolitik kommer att inriktas på att skapa fömtsättningar för en smidiganpassning av ekonomin till nya villkor och förändrade fömtsättningar.Ineffektiv verksamhet måste lämna plats för att ersättas med ny, effektiv ochefterfrågad produktion. Industristöd som konserverar föråldrade stmkturerkommer att avvisas liksom generella efterfrågestimulanser som ger bränsle åtinflationen. Skattereformenär den enskilt viktigaste reformen för ökad tillväxt. Den ger ettenklare och rättvisare skattesystem och medför att hushållens och företagensagerande i större utsträckning kommer att styras av vad som ärsamhällsekonomiskt rationellt. Den leder till en mer effektiv användning avarbetskraft och kapital och till en ökning av det samlade utbudet av arbete ochkapital. Vidbeslut om energipolitikens inriktning måste stor hänsyn tas till den industrisom är beroende av energins pris för sin konkurrenskraft. De kommandeenergipolitiska besluten måste stå sig över valperioderna för alt ge goda planeringsfömtsättningarför industri, hushåll, kraftproducenter och myndigheter. Det är därförangeläget atl omställningen av energisystemet kan genomföras i ett brett ochstabilt parlamentariskt samförstånd. Ettframgångsrikt resultat av de pågående förhandlingarna mellan EFTA och EG utgören värdefull byggsten i det nya . Regeringens ambition är att få tillstånd en bred uppgörelse om fri rörlighet för varor, tjänster, kapital ochpersoner. eftersträvar regeringen ett så omfattande och djupgåendesamarbete med EG som är förenligt med neutralitetspolitiken. Utvecklingen iCentral- och innebär en gigantisk omställning. De västeuropeiska ländemamåste medverka till att en sådan omställning underlättas. irmebär utvecklingennya möjligheter för den svenska ekonomin. Avgörandeför investeringstillväxten i näringslivet är den förväntade lönsamheten iSverige jämfört med utlandet. En snabb kostnadsanpassning är därför nödvändigom en god gmnd skall kunna läggas för framtida tillväxt. Regeringen har tagitett antal initiativ för att kartlägga behov och initiera åtgärder på infrastmkturområdet.Regeringen avser vidare att förelägga förslag om finansiering för attmöjliggöra insatser för att förbättra storstädemas miljö och trafik. Åtgärderför att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt kommer att få ökad strategiskbetydelse . Den ökning av arbetslösheten som ägt mm under densenaste tiden har skett från en mycket låg nivå. Ökade anslag förarbetsmarknadspolitiska åtgärder är därför inte motiverade . Enhög beredskap måste emellertid hållas för att kunna möta en snabbförändring av läget. Regeringen avser att inom Prop. 1990/91:39 kort föreslåriksdagen vissa åtgärder för att öka effektiviteten i användningen av de medelsom redan står till arbetsmarknadsverkets förfogande. Detta bör ske genomomdisponering av medlen för sysselsättningsskapande åtgärder till främstarbetsmarknadsutbildning. Pålång sikt är forskning och utbilditing avgörande för produktivitetstillväxten.Regeringen har i den forskningspoliliska prof)osition som lades fram undervåren föreslagit åtgärder för att öka och förbättra den vetenskapliga produktioneninom en rad områden. Slmkluromvandling och demografiska förändringar kommer altställa stora krav pä utbildningssystemet . Regeringen kommeratt ta ytterligare steg för att anpassa forsknings- och utbildningssystemet tillframlida krav. Sparandeti den svenska ekonomin är för lågt för att trygga framlida tillväxt ochvälfärd. Det är troligt all hushållens sparande ökar under de närmaste årenfrämst till följd av skallereformen. Det är dock inte saimolikt alt hushållenssparande kommer upp i samma nivå som i övriga industriländer. Deltasammanhänger bl.a. med det i väl utbyggda offentliga välfärdssystemet.När förändringar i välfärdssystemet prövas skall därför behoven av attstimulera elt ökat totalt sparande i ekonomin vägas in. Vidare skall detoffentliga sparandet stärkas inom ramen för ett minskande skalletryck.Regeringen kommer mot denna bakgmnd att låta utreda frågan om en fondering avden statliga sektoms avtalspensioner. 2 Det ekonomiska läget Ilinje med vad som fömlsågs i den reviderade nalionalbudgeten försvagas nu densvenska konjunkturen. Som en följd av krisen i Mellanöslem, och deoljeprisökningar den medfört, har dock situationen förvärrats. Avmattningen iindustrin har blivit allt tydligare. Även på arbetsmarknaden kan man se ettomslag lill en mer dämpad efterfrågan. På gmnd av de ändrade internationella fömtsättningamahar de bedömningar av den svenska ekonomin 1990-1992 som kan redovisasreviderats ned i förhållande till de bedömningar som gjordes i den reviderade nalionalbudgeten. 2.1 Den internationella utvecklingen Prisuppgångenpå olja får en rad negativa konsekvenser för världsekonomin. Tillväxten iindustriländerna dämpas och inflationen stiger. En ökning av oljeprisema med 10dollar per fat kan beräknas reducera tillväxten i världsekonomin med drygt enhalv procentenhet sammantaget fram till slutet av 1991. Konsumentprisema ökarmed ca en procentenhet . Avsättningsmarknademaför s-vensk industri växer därmed långsammare, vilket hämmar vår export. Viden oljeprishöjning om per fat försämras handelsbalahsen med 6-7miljarder kr. mentprisema stiger medknappt en procentenhet. Prisstegringen medför Prop. 1990/91:39 att den privatakonsumtionen och investeringsaktiviteten dämpas. Den samladeeffekten på BNP är vansklig att uppskatta. Det är dock rimligt att anta attSverige , till skillnad mot vad som var fallet vid första oljeprischocken år1974, knappast drabbas mer än andra industriländer, eftersom vårt oljeberoendesnarast är lägre än genomsnittet. Enligttidigare l>edömningar av den internationella ekonomin förväntades enrelativt stark tillväxt inom OECD-cmrådet, under både 1990 och 1991.Dessa liedömningar måste nu revideras ned till följd av oljeprishöjningama.Härtill kommer att avmattningen i den amerikanska ekonomin blivit mer markeradän väntat. Risken för en regelrätt lågkonjunktur i Förenta statema ärbetydande. är emellertid konjunkturen stark i och i detkontinentala . Sammantaget l)edöms tillväxten inom OECD-området stannavid och bli något högre . Iett längre tidsperspektiv framstår fömtsättningama för den intemationellaekonomiska utvecklingen som förhållandevis gynnsamma. BNP-tillväxten i OECD-områdetbedöms av långtidsutredningen komma att uppgå till fram , vilket är mer än den genomsittliga ökningen under de senaste två decenniema.Världshandeln förväntas då fortsätta att växa . En markantuppgång i världshandeln har ägt mm . Flera faktorer -bl.a.utvecklingen inom EG och i - talar för att de senaste årens uppgång konuneratt vidmakthållas. Ett framgångsrikt resultat av de pågående handelspolitiskaförhandlingarna inom ramen för det allmänna handels- och tullavtalet () kanförstärka denna tendens. Avskäl som berörts kan inflationen i OECD-området förväntas bli något högre underde närmaste åren än vad som tidigare beräknats. Det mesta talar dock för attden kommer att ånyo ha anpassat sig till den lägre nivå som nåttsunder slutet av , dvs. Regeringarna i de störreindustriländerna synes reagera tidigt och kraftfullt för att motverka inflationstendenser. Särskiltutvecklingen i kan komma alt få stora effekter för den svenska ekonominunder . Den pågående integrationsprocessen i EG-ländema och detomvälvande reformarbete som har påbörjats i , kanförväntas medföra en högre ekonomisk tillväxt. Den förstärkta integrationen meddet övriga ökar möjlighetema för svensk ekonomi att tillgodogöra sig deimatillväxt. 2.2 Det aktuella läget i Denekonomiska aktiviteten har dämpats i . Inom den konkurrensutsatta sektomhar avmattningen varit tydligast. Industrins orderingång har fallit, både frånexport- och hemmamarknaden. Produktionen har gradvis avtagit från den topp somnåddes redan i början av fjolåret. Industrins sysselsättning har under de treförsta kvartalen gått ned med , dvs. med knappt 20 000arbetstillfällen. som rått på stora delar avarbetsmarknaden har ersatts med en vikande Prop. 1990/91:39 efterfråganpå arbetskraft främst från industrin och från den offentliga sektom. I vissaregioner, framför allt storstadsområdena, är dock överhettningstendensemafortfarande starka. Densamlade privata konsumtionen ökade med , men medstora skillnader för olUca områden. Detaljhandelns omsättning steg medanbilköpen föll kraftigt. Den tidigare långsiktigt stabila ökningen avtjänstekonsumtionen bröts. Eftersom hushållens inkomster ökat snabbare änkonsumtionen, har sparkvoten gått upp. Den offentliga konsumtionen har stigitmed . Kommimemas sysselsättning som underårets första hälft ökade med 24 000 personer har minskat något . Investeringarnaökar fort&rande, men i allt långsammare takt. Särskilt gäller detta förindustrin, där en markerad nedgång är att vänta. Byggaktiviteten i ärfortsatt stark, inte minst när det gäller txjstadsbygggandet. Även omöverhettningssymptomen är lika påtagliga, är kapacitetsutnyttjandethögt. Handelsbalansenuppvisade fram till och med augusti ett ungefär lika stort överskott som förraåret. Detta är ett något bättre resultat än väntat, vilket sammanhänger med attimportökningen blev långsammare än fömtsett. Oljeprishöjningama har emellertid äimuinte hunnit slå igenom i någon större utsträckning, varför en försämring avhandelsbalansen är att vänta. Bytesbalansen belastas av gradvis växande imderskotti postema avkastning på kapital och resevaluta. Efterfråganpå arbetskraft har dämpats inom såväl näringslivet som den offentliga sektom.Antalet kvarstående lediga platser har sjunkit och arbetslösheten har stigitnågot. Konsumentprisemasökningstakt har stigit imder de senaste månadema. Oljeprishöjningama slår nugradvis igenom. Konsumentprisindex har imder de senaste tolv månadema ökat med11 %. Av dessa kan hänföras till effektema avskattereformens finansiering och till den tillfälligamomshöjning som trädde i kraft . Den imderliggandeinflationstakten stannade alltså vid . Preliminära uppgifter tyder på atttimlönema kommer att stiga med tiU 1990. Underdet senaste halvåret har den svenska ekonomin kylts av betydligt bl.a. tillföljd av ekonomisk-politiska åtgärder. En markant nedgång i de svenska räniomaägde också mm . Nedgången bröts emellertid i och medIraks invasion av . Både de långa och de korta räntorna har därefter rörtsig uppåt. Även om räntehöjningama är ett intemationellt fenomen har skilhiadenmellan ränioma i och omvärlden ökat något. Den finansiella oron tillföljd av krisen i har också manifesterat sig i en markerad nedgångpå världens twrser. Även Stockholmsbörsen har påverkats starkt. 2.3 Utsikterna Prop. nu aktuella prognosen för svensk ekonomi är tillväxten 1990 knappt ,vilket inte skiljer sig nämnvärt från vad som redovisades i kompletteringspropositionen . Visserligen har exportlillväxlen reviderats ned, men detsamma gäller för importen. Den tydligaste försvagningen av efterfrågan har skett i de starkt importberoende delama av ekonomin, framför allt på investeringsområdet. prognos som redovisas görs däremot en betydande nedrevidering mot bakgmndav oljeprishöjningama och de allmänt något sämre konjunktumtsiktema. Hur stora förändringamablir avgörs av vilket antagande som görs beträffande lönebildningen. En prolongeringav de löneavtal som gäller skulle göra det möjligt att få till stånden betydande nedgång i lönekostnadsökningen. Med hänsyn laget tilleftersläpningseffekter saml löneglidning 1991 beräknas timlönekostnademastiga . Ibörjan av 1991 stiger konsumentprisindex som en följd av skallereformen.Därefter bedöms prissiegringstakien falla gradvis. Under loppet av 1991 skulleden underliggande inflationstakten stanna vid ca 3 1/, vilket ligger i nivåmed konkurrentländemas inflation. Detta skulle få en gyimsam effekt på i förstahand den konkurrensutsatta sektom och göra det möjligt att uppnå en svagtstigande BNP. Sysselsättningen kommer då att vara fortsalt hög ocharbetslösheten vid en intemationell jämförelse fortsatt mycket låg. Skullelönerna i stället öka bedöms del leda lill en svagt fallande BNP. Denunderliggande inflationstakten väntas med den högre löneökningstakten bli drygt5 %, men inkluderas finansieringen av skallereformens andra steg stigerkonsumentprisindex under loppet av 1991 med inemot . Underskottet ibytesbalansen fortsätter att växa och denna tendens blir mer markerad i altemativetmed högre löneökningar. Arbetslösheten stiger successivt till 2 1/somårsgenomsnitt. Under1992 väntas inflationstakten dämpas ytterligare. Det är huvudsakligen ettresultat av att ekonomin kyls av, vinstema pressas och att överhettningen på art)elsmarknadenavlar.