prop · GE03140 · 1990-12-31 00:00:00 — I detta syfte skall ombudet inom sittskyddsområde vaka över skyddet mot ohälsa och olycksfall samt över attarbetsgivaren uppjyller kraven i 3 kap. 2 a §. Skyddsombud skall deltavid planering av nya eller ändrade lokaler, anordningar, arbetsprocesser, arbetsmetoderoch av arbetsorganisation liksom vid planering av användning av ämnen som kanmedföra ohälsa eller olycksfall. Skyddsombud skall vidare delta vid upprättandeav handlingsplaner enligt 3 kap. 2 a§. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. skyddsombudom förändringar av betydelse för arbetsmiljöförhållandena inom ombudetsområde. Skyddsombudskall söka vinna arbetstagarnas medverkan i skyddsarbetet. Arbetsgivareoch arbetstagare svarar gemensamt för att skyddsombud får erforderligutbildning. Om ett skyddsombud anser att åtgärder behöver vidias för att uppnå entillfredsställande arbetsmiljö, skall skyddsombudet vända sig tillarbetsgivaren och begära sådana åtgärder. Skyddsombudet kan också begära atlen viss undersökning skad göras för kontroll av förhållandena inomskyddsområdet. På framställning skall arbetsgivaren genast lämna skyddsombudeten skriftlig bekräftelse på all han mottagit dennes begäran. Arbelsgivarenskall utan dröjsmål lämna besked i frågan. Gör han inle det eller beaktas intebegäran inom skälig tid, skall yrkesinspektionen efter framställan avskyddsombudet pröva om föreläggande eller förbud enligt 7 kap. skadmeddelas. finns, kan skyddsombud direkt påkalla kommitténsbehandling av en arbetsmiljöfråga. skall planera skall della i ochövervaka skyddsarbetet på ar- planeringen av arbelsmiljöarbetel belsslällel.Den skall noga följa ut- på arbetsstället samt följa arbetets vecklingeni frågor som rör skyddet genomförande. Den skall noga följa motohälsa och olycksfall samt ver- utvecklingen i frågor som rör skyd- kaför tillfredsställande skyddsför- det mot ohälsa och olycksfall samt hållanden.1 skyddskommitté skall verka för tillfredsställande arbets- behandlasfrågor om företagshälso- miljöförhållanden. vård,frågor om planering av nya w//;ért skall behandlas frågor om ellerändrade lokaler, anordningar, 1. företagshälsovård, arbetsprocesseroch arbetsmetoder 2. handlingsplaner enligt 3 kap. liksomav användning av ämnen 2a§, som kan föranleda ohälsa eller 3. planering av nya eller ändrade olycksfallsamt frågor om upplys- lokaler, anordningar, arbelsproces- -'' Senaste lydelse 1985:321. ning och utbildningrörande arbetsmiljön. skad vidare verka för atl en på lämpligtsätt organiserad arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet bedrivs påarbetsstället. ser, arbetsmetoder ochav arbetsorganisation, 4. planering av användning av ämnen som kan föranledaohälsa eller olycksfall, 5. upplysning och utbildning rörande arbetsmiljön, 6. arbetsanpassnings- och reha-biliteringsverksamhelenpå arbetsstället. Den som i sin verksamhetanvänder viss produkt eller har uppdragit åt annan att utföra visst arbete ärskyldig att på tillsynsmyndighets begäran lämna upplysning om vem som harlevererat produkten eller utför arbetet. Densom i sin verksamhet använder en viss produkt eller har uppdragit åt annanatt utföra ell visst arbete är skyldig att på en tillsynsmyndighets begäranlämna upplysning om vem som har levererat produkten eller utför arbetet. Densom har överlåUt eder upplåtit en teknisk anordning eller överlåtit ett ämne,som kan föranleda ohälsa eller olycksfaU, är skyldig att på en tillsynsmyndighetsbegäran lämna tillgängliga upplysningar om till vilka produkten har överlåtitseller upplåtils. Finns på gemensamtarbetsställe ej någon som har samordningsansvar enligt 3 kap. 7 §, kan yrkesinspektionenbestämma vem som skall ha sådant ansvar. När särskilda skäl föreligger kanyrkesinspektionen bestämma att annan än den som har ansvaret enligt nämnda paragrafskall vara samordningsansvarig. Vid tillämpning avförsta stycket skall samordningsansvaret läggas på någon av dem som driver verksamhetpå del gemensamma arbetsstället. Om del på elt gemensamt arbetsställeinte finns någon soni har samordningsansvar enligt 3 kap. 7 §, kanyrkesinspektionen bestämma vem som skall ha ett sådant ansvar. När del finnssärskilda skäl kan yrkesinspektionen bestämma att någon annan än den som haransvaret enligt nämnda paragraf skall vara samordningsansvarig. Vidtillämpning av första styckel skall samordningsansvaret läggas på den som låterutföra byggnads-eller anläggningsarbete på det gemensamma arbetsstället ellerpå någon av dem som driver verksamhet där. ägergentemot den som har skyddsansvar enligt 3 kap. 2-70 §§, 5 kap. 3 § förstastycket eller 6 § i detta kapilel meddela föreläggande eller förbud som behövsför att denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen skallefterlevas. fårgentemöt den som har skyddsansvar enligt 3 kap. 2-77 och 7i§§, 5 kap. 3§ förstastycket eller 6 § i detta kapitel meddela de förelägganden eller förbud sombehövs för att denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd avlagen skall efterlevas. I beslut omföreläggande eller förbud kan yrkesinspektionen sätta ut vite. Underlåter någon altvidtaga åtgärd som åligger honom enligt föreläggande, får yrkesinspektionenförordna om rättelse på hans bekostnad. Har föreläggande meddelatsbeträffande någon åtgärd till vilken det krävs bygglov, rivningslov ellermarklöv enligt (1987; 10) men beviljas inte sådanl lov, ärföreläggandet förfallet såvitt avser åtgärden. Om någon inte vidtar enåtgärd som åligger honom enligt elt föreläggande, får yrkesinspektionenförordna om rällelse på hans bekostnad. Om ell föreläggande harmeddelats beträffande någon åtgärd till vilken det krävs bygglov, rivningsloveller marklöv enligt (1987:10) men sådant lov inlebeviljas, upphör föreläggandel atl gälla sävitt avser åtgärden. Föreligger missförhållandei skyddshänseende beträffande lokal eller markområde som har upplåtits förarbete eller såsom personal-utrymme, kan yrkesinspektionen meddela förbudenligt 7 § mot sådan upplåtelse till dess angiven ål-gärd har vidtagits medlökalen eller markområdet. finns någol missförhållande i skyddshänseende beträffande en lokal, ellmarkområde eller ett utrymme imder Jord som har upplåtits för arbete eller sompersö-nalutrymme, kan yrkesinspektionen meddela förbud enligt 7 § möt en sådanupplåtelse till dess angiven åtgärd har vidtagits med lökalen, markområdeteller utrymmet. kangentemot den som upplåter en lokal, etl markområde eller elt utrymme underJord för arbete eller som personalutrymme, meddela förelägganden enligt 7 § omundersökning av skyddsförhållandena på platsen. Den som har utsetts tillskyddsombud eller ledamot i skyddskommitté eller den som har deltagit iarbetsanpassnings- och rehabilile- Den som har utsetts tillskyddsombud eller ledamot i skyddskommitté eller den söm har deltagit iarbetsanpassnings- och rehabilite- "Senaste lydelse 1990:973. ' Senaste lydelse 1989:961. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1990/91: 140 ringsverksamhetpå arbetsstället en- rings verksamhet på arbetsställe en ligt 6kap. 9§ får inte obehörigen ligt denna lag får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han under röja eller utnyttja vad han under uppdraget har erfarit om yrkeshem- uppdraget har erfarit om yrkeshem lighet, arbetsförfarande, affärsför- lighet, arbetsförfarande, affärsför hållande, enskilds personliga för- hållande, enskilds personliga för hållande eller förhållande av bety- hållande eller förhållande av bety delse för landets försvar. delse för landets försvar. Harombudet, ledamoten eller deltagaren utsetts av sådan lokal arbetstagarorganisationsom avses i 6 kap. 2 och 8 §§, får han utan hinder av tystnadsplikten i förstastycket lämna uppgift vidare till en ledamot i organisationens styrelse ellertill en sakkunnig i arbetsmiljöfrågor hos en central arbetstagarorganisationtill vilken den lokala organisationen hör. Rätten att lämna uppgift vidaregäller endast om uppgiftslämnaren underrättar mottagaren om tystnadsplikten. Isådant fall gäller tystnadsplikten också för denne. 1fråga om arbetsställen i det all- I fråga om arbetsställen i det all männas verksamhet tillämpas i mannas verksamhet tillämpas i stället för vad som sägs i första och slället för vad som sägs i första och andra styckel bestämmelserna i 14 andra styckena bestämmelserna i kap. 7, 9 öch 10 §§ sekretesslagen 14 kap. 7, 9 och 10§§ sekretessla- (1980:100). gen (1980; 100). Den som uppsåtligen eller av Den som uppsåtligen eller av oaktsamhetbryter mot föreskrifter oaktsamhet bryter möt föreskrifter eller villkor som har meddelats eller villkor söm har meddelats medstöd av 3 kap.' 12 eller 14§ med stöd av 4 kap. 1, 2 eller 4§ döms till böter ellerfängelse i högst döms till böter eller fängelse i högst Tillböter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. anlitar en minderårig i strid mot 5 kap. 2 § förstastycket eller mot föreskrifter som meddelats med stöd av 5 kap. 2 § tredjeeller fjärde stycket, 2. bryter mot föreskrifter som 2. brytermot föreskrifter som har meddelats med stöd av 3 kap. harmeddelats med stöd av 4 kap. 3 13 eller 15-17§ eller 5 kap. 3 § eller5-8§§ eller 5 kap. 3 § andra andra stycket, 4 eller 5 §, stycket,4 eller 5 §, 3. lämnar orikliga uppgifter om förhållanden av vikt,när en tillsynsmyndighet har begärt upplysningar, handlingar eller prov ellerbegärt undersökningar enligt 7 kap. 3 eller 4 §, 4. utan giltigt skäl tar bort en skyddsanordning ellersätter den ur bruk. brott som avses i detta Har vid brott som avses i detta kapitel anordningeller ämne an- kapitel en anordning eller ett ämne 2 1990/91. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1990/91: 140 väntsi slrid mot förbud enligt 3 använts i strid mot förbud enligt 4 kap. 14 § eller 7 kap. 7 §, skall kap. 4§ eller 7 kap. 7 §, skall förverkande ske av egendomen el- förverkande ske av egendomen el ler dess värde, om denna rättsver- ler dess värde, om del Inte är uppen- kan ej är uppenbart obillig. Dennalag träder i krafl . 3 Förslag till Prop. Lagom ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet förvård av barn, m. m. Härigenomföreskrivs att 12 § lagen (1978:410) om rätl lill ledighet för vård av barn, m.m. skall ha följande lydelse. Fåren kvinnlig arbetstagare inte Får en kvinnlig arbetstagare inte sysselsättas i sitt arbete på grund av sysselsättas i sitt arbete på grund av en föreskrift om förbud mot arbete en föreskrift öm förbud mot arbele under havandeskap, som har med- under havandeskap, som har med delats med slöd av 3kap. 16 § ar- delats med slöd av'Arap. 6,'arbets- betsmiljölagen (1977:1160), har miljölagen (1977:1160), har hon hon rätt atl bli omplacerad till elt rätl att bli omplacerad till ett annat annat arbele med bibehållna an- arbele med bibehållna anställnings- ställningsförmåner, förmåner. Enkvinnlig arbetstagare, söm på grund av havandeskap inte kan utföra fysisktpåfrestande arbetsuppgifter, har rätt att bli omplacerad till ett mindreansträngande arbele med bibehållna anställningsförmåner. Detta gäller dockendast från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten förbarnets födelse. Rätttill omplacering föreligger endast om det skäligen kan krävas atl arbetsgivarenbereder kvinnan annal arbete hös sig. Dennalag träder i kraft . Prop- i990/9i:i40 utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande;statsrådet ordförande, och statsråden , S. ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , , Proposition om arbetsmiljö och rehabilitering 1 Inledning Genombeslut bemyndigade regeringen dåvarande chefen förarbetsmarknadsdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag attgöra en översyn av sanktionssystemet vid arbetsolyckor till följd av brister iarbetsmiljön. Därefter förordnades en särskild utredare, sakkunniga, experteroch sekrelerare. Utredningensom antog namnet arbetsolycksutredningen avlämnade betänkandet(SOU 1988:3) Arbetsolycka - "olycka" eller arbetsmiljöbrott? Tillprotokollet i detta ärende bör fogas utredningens sammanfattning av betänkandetsom bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna och ensammanställning över remissyttrandena har upprättats öch finns tillgängliga ilagstiftningsärendet (DnrR 757/88). Genombeslut bemyndigade regeringen dåvarande chefen förarbetsmarknadsdepartementet att tillkalla en arbetsgrupp inom departementet föratt se över vissa bestämmelser i arbetsmiljölagen. En arbetsgrupp utsågsdärefter. Arbetsgruppenavlämnade betänkandet (Ds 1989:48) Produktkontroll enligtarbetsmiljölagen, m. m och betänkandet (Ds 1990:6)Arbetsmiljöansvar vid projektering, m. m. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas sammanfattningarna av dessa betänkandensom bilaga 2 och 3. Förteckningar över remissinstanserna ochsammanställningar över remissyttrandena har upprättats och finns tillgängliga ilagstiftningsärendena (Dnr R 4 669/89 och Dnr R 845/90). Genombeslut bemyndigade regeringen dåvarande chefen för att tillsätta en arbetsgrupp för att göra en översyn av företagshälsovårdsreform. En arbetsgrupp tillsattes därefter. Arbetsgruppenavlämnade betänkandet (Ds 1990:42) Före- Prop. 1990/91: 140tagshälsövård i omvandling. Översyn av företagshälsovårdsreform. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas sammanfattningen av detta betänkande sombilaga 4. En förteckning över remissinslanserna ochsammanställning över remissyttrandena har upprättats öch finns tillgängliga ilagstiftningsärendet (Dnr AL 6448/90). Genombeslut bemyndigade regeringen dåvarande chefen förarbetsmarknadsdepartementet att tillkalla en kommission med uppdrag att läggafram förslag till åtgärder för atl ändra sådana arbetsförhållanden, som skaparskador och ohälsa. Kommissionen,som antog namnet arbetsmiljökommissionen, avlämnade betänkandet(SOU 1990:49) Arbete och hälsa. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas en sammanfattning av delta betänkande sömbilaga 5. Kommissionenhar lämnat förslag till ändringar i arbetsmiljölagen (1977:1 160) och lagen omallmän försäkring (1962:381) om det förebyggande arbetsmiljöarbelet och omrehabilitering. Vidare har kommissionen lämnat principförslag bl. a. omekonomiska styrmedel, personalekonomisk redovisning, utbildning och informationsförsörjning. En förteckning över remissinslanserna och en inomarbetsmarknadsdepartementet upprättad sammanställning över remissyttrandenafinns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Dnr AL 5 383/90). Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över förslag tilländringar i , arbetsmiljölagen (1977:1 16 samt lagen (1978:410) omrätt till ledighet för vård av barn, m. m. Förslagen har upprättats iarbetsmarknadsdepartementet på grundval av de redovisade belänkandena. Deförslag som har remitterats till lagrådet bör fogas till protokollet som bilaga6. Lagrådethar avstyrkt den föreslagna bestämmelsen i 3 kap. 10 § . Degrundläggande bestämmelserna i 13 kap. arbelsmiljölagen bör enligt lagrådetges en något mindre kategorisk utformning. Frågan bör enligt lagrådets meningtas upp i samband med en kommande översyn av arbetsmiljölagsliftningen.Lagrådet har vidare föreslagit en del förändringar i förslagets 4 kapitel. Iövrigt har lagrådet godtagit de föreslagna ändringarna. Lagrådetsyttrande bör fogas till protokollet som bilaga 7. I samband med att jagbehandlar de enskilda paragraferna (3 kap. 10 § i förslaget till lag om ändringi och 4 kap. 12 och 10 §§ i förslaget till lag om ändring iarbetsmiljölagen) kommer jag alt gå in på lagrådets synpunkter. Dessutombehandlar jag lagrådets synpunkter under avsnitten 5.1.1, 7.1 och 11. Deförslag jag nu har lagt fram avviker från lagrådsremissens lagförslag på detsättet att vissa omformuleringar och omredigeringar har gjorts. 1990/91: 140 gäller frågor som behandlats iarbetsmiljökommissionens betänkande SOU 1990:49 samrått med chefen försocialdepartementet och när det gäller ändringarna i med chefenför . Ifråga om bakgrund, gällande rätt öch nuvarande förhållanden i övrigt hänvisastill belänkandena. Densociala välfärden och grundtryggheten har successivt byggts upp och förstärktsunder efterkrigstiden. Den ekonomiska tillväxten har gjort del möjligl allbygga upp starka skyddsnät för de enskilda så att sjukdom, ålderdom,arbetslöshet och andra förändringar i livssituationen inte skall behövainnebära ett hot mot tryggheten. En kraftfull fördelningspolitik har samtidiglinneburit att de ekonomiska resurser, som tillväxten har skapat, har kunnatfördelas på elt mer rättvist sätt och därmed ökat valfriheten och oberoendetför människorna. Arbetslivethar förnyats och demokratiserats. Arbetstagarnas inflytande över sin egenarbetssituation har ökat. fanns regler om arbetarskyddi . Arbetsmarknadens parter har med statsmakternas stöd utvecklat öchbreddat arbetsmiljöarbetet öch höjt ambitionsnivån. återstårmycket att göra. En rad traditionella kända arbetsmiljöproblemåterstår att lösa. tillkommer det ständigt nya arbetsmetoder, nyaprodukter, ny kunskap m. m. söm ger nya möjligheter men öckså medför nya riskeri arbetsmiljön. handlar det inte längre om att endast skyddaarbetstagarna möt skador öch ohälsa utan öm atl sträva efter det göda arbetetför alla. Iarbetslivet är villkoren fortfarande mycket olika. Ofta är det så att arbetensom för med sig hälsorisker av olika slag är ensidiga, med småmöjligheter till personlig och yrkesmässig utveckling för arbetstagarna.Arbetsinnehåll, ansvar och befogenheter är otillräckliga. Branscher med endålig arbetsmiljö är ofta också branscher med en hög andel ensidiga arbetenoch arbelsuppgifler med låga kvalifikationskrav. Dessa arbeten utförs dessutomofta av kvinnor. Fördelningenav psykisk och fysisk ansträngning är omvänd mot fördelningen av befogenheteroch frihet i arbetet. I industrin är det en fjärdedel av arbetarna som kanbestämma vad de skall göra nästa timme vilket skall jämföras med trefjärdedelar ay tjänstemännen. En slarkt styrd, hierarkisk arbetsorganisationdämpar kreativitet och arbetslust. Många, speciellt kvinnliga arbetare inomindustri, vård och omsorg saknar både valfrihet, befogenheter och status. Närdet gäller hälsa, sjukdom och risk för tidig död, finns skillnader kvar, trots strävan att utjämna sociala klyftor genom bl.a. utbyggnad av den oftentliga sjukvården. Att klasskillnader i hälsa fortfarande kan påvi- 22 sasär en tydlig fingervisning om att orsakerna till skillnaderna är djupt Prop. 1990/91: 140 rotade i samhällels sociala öch ekonomiska struktur.Arbetslivet bör särskilt uppmärksammas i detta sammanhang. Skillnaden mellanyrkesutbil-dade och icke yrkesulbildade, mellan tjänstemän och arbetare liksommellan mäns och kvinnors villkor i arbetslivet är av stor betydelse. Modernsvensk forskning har visat på skillnader mellan olika grupper i samhället närdet gäller såväl hälsa, speciella sjukdomar som överdödlighet. Dessaskillnader har dokumenterats för alla perioder av livet, från födelsen tillålderdomen. Söm regel är de som har det sämst i andra avseenden också de sområkar ut för flest hälsoproblem. Utvecklingen när det gäller arbetsskador,långtidssjukskrivningar och förtidspensioneringar är oroande. Människor somskadas i arbetet går långvarigl sjukskrivna öch kan tvingas lämna arbetslivet iförtid. De förlorar yrkeskunnande, arbetsgemenskap, känner sig oftanedvärderade, isolerar sig och får år av sina liv förstörda. Såväl mänskligaoch sociala som ekonomiska skäl lalar därför för att det behövs insatser frånmånga olika håll för ätt vända denna utveckling och skapa säkrare och tryggarearbetsplatser. Kvinnori alla åldrar är sjukare än män i motsvarande yrke, både vad gäller fysisk ochpsykisk sjuklighet. Inom LO/SAF-området är kvinnornas sjukfrånvaro 80 procenthögre än männens. Kvinnorna står också för två tredjedelar av sjuktalets ökningunder den senasle tioårsperioden. Till della bidrar sannolikt kvinnornas iallmänhet betydligt större belastning av hushållsarbete, barntillsyn etc. ochatt kvinnorna ofta har mindre stimulerande arbetsuppgifter. Degenerella välfärdssystemen inom hälso- och sjukvård, barn- och äldreomsorg,socialförsäkring, utbildning etc. har ofta tillkommit i en bred politiskenighet, som haft sin grund i att en utvecklad välfärd minskar klyftorna isamhället och främjar och fördjupar demokratin. Ändå finns fortfarandeskillnader i ekonomiska villkor och levnadsvillkor i övrigt liksom i fråga omutbildning och möjligheter all aktivt påverka samhällsutvecklingen. Den somhar en svag ekonomi och kort utbildning har ofta sämre självförtroende öchvågar inte hävda sina åsikter på samma sätt söm den ekonomiskt starke ochvälutbildade. Ävenöm förkrigstidens klassamhälle successivt har brutits ner, så finns fortfarandetraditioner, normer öch livsstilar, söm tenderar att gå i arv mellangenerationerna och som bidrar till att klassklyflorna i samhället och iarbetslivet dröjer kvar. Detta märks inte minst på utbildningsområdet. Dengrundläggande skolutbildningen är inte längre segregerad. ärgemensam för alla. Men redan sker undan tor undan val somblir avgörande for framtida valmöjligheter och yrkesinriktning. Redan tidigtläggs grunden för arbetslivs- och livssituationen . Trötsväsentligt förbättrat studiestöd och färre "återvändsgränder" iutbildningssystemet har den söciaia snedrekryteringen till högre utbildningoch forskning inte kunnat förändras i den riktning som de politiska målen harangett. Arbetetär av grundläggande betydelse för såväl den enskilde som för samhället somhelhet. Etl samhälle med hög sysselsättning skapar beslående produktiva värdensom kan bidra till människornas välfärd. Därför har full sysselsättning varitoch är ett av huvudmålen för den svenska arbetsmarknadspolitiken. Statistikenvisar alt människor i arbele mår bättre än de Söm saknar arbete. Dödstalen föricke förvärvsarbetande män låg ca 2.5 gånger högre än för deförvärvsarbetande männen. Det är dock fortfarande så att de som har de sämstajobben ofta också har den lägsta levnadsstandarden och minst valmöjligheter. Arbetetär viktigt för livskvaliteten. Arbetskamraterna och arbetsgruppen fyller enviktig funktion och ger stöd och trygghet. Arbetsgruppen och arbetsgemenskapenär särskilt viktiga när förändringarna och kravet på förnyelse är stora. Detfinns också ett tydligt samband mellan arbete och fritid. Personer som äraktiva och självständiga i arbetslivet har som regel också en aktiv fritid. Deär oftare fackligt och politiskt aktiva, deltar öfla i föreningslivet ochutnyttjar kulturutbudet. Däremot orkar personer som har ensidiga ochosjälvständiga arbeten oftast inte kompensera detta , utan blirpassiva även där. har bl.a. konstaterat alt arbetarkvinnor betonarfamiljens betydelse och livet i hemmiljö medan det för kvinnliga tjänstemänfinns värden att hämta från arbetslivet som medför att de blir orienterade motlivet utanför familjen. Det goda arbetet som mål för den enskilde Grundläggandekrav på arbetet är trygghet i anställningen och en arbetsmiljö utan risk förohälsa och olycksfall. På "det goda arbetet" måste slällas krav somgår utöver dessa grundläggande trygghetsbehov. Från en syn där lönen öfla varitmotivationsfaktor, har arbetstagarna lagt ökad vikl vid gemenskap och erkänsla.De ställer allt större krav på att arbetsuppgifterna skall vara meningsfullaoch utvecklande och att arbetstagaren skall ha ett inflytande över arbetet. Idet goda arbetet hör ansvar och befogenheter ihop. Arbetstagaren skall veta atthan eller hon behövs, att arbetsinsatsen är viktig och meningsfull öch ingår iett slörre sammanhang som går att överblicka. Möjligheler all upplevasamhörighet med andra och att utveckla sin förmåga och yrkesskicklighet ärviktiga. Dettaideal överensstämmer ofta inte med verkligheten. Klyftan är störst inom induslribranchen. En majoritet bland industriarbetarna anser att deras arbete inte ger dem nägot utöver lönen. har en huvudfrå ga för arbelsgivaren varit hur arbetskraften kan anpassas till industriarbe tet. är det mer rimligt att fråga hur arbetet skall kunna anpassas till människornas förutsättningar och krav. Som exempel kan tas den gamla hierarkiska arbetsfördelningsmödellen som blivit alll mer otidsenlig.