prop · GE03117 · 1990-12-31 00:00:00 — 25§ Vad som i 7 §sägs om hur omval eller förnyad sammanräkning som innebär ändradmandatfördelning mellan partierna i fullmäklige inverkar på uppdragen för förtroendevaldagäller också borgarrådens uppdrag. 26§ I fråga omvalbarhet till borgarråd och uppdragets upphörande skall 5 och 8 -10 §§tillämpas. 27§ Fullmäktige iStockholms kommun får beslula att borgarråden i sina uppdrag skall fåekonomiska och andra förmåner som svarar mot de löne- och anställningsvillkorsom gäller för dem som är anställda hos kommunen. 28§ När ellborgarråd är tjänstledig, får styrelsen förordna en vikarie. Om etl borgarråd avgår , skall etl nyttborgarråd väljas för återstoden av mandattiden. För tiden tills dettahar skett får slyrelsen förordna en vikarie. 29§ Borgarrådenfår inle väljas lill ledamöter eller ersättare i styrelsen men skall närvaravid styrelsens sammanträden. De får delta i överläggningarna men inle ibesluten. 30§ Borgarrådenbildar en borgarrådsberedning. 31§ Slyrelsenskall utse varje borgarråd lill ordförande i en nämnd, om inle fullmäktige harbestämt något annat. Borgarråden skall tjänstgöra som ordförande tills de avgårsom borgarråd. Om ärendenas fördelning mellan borgarråden ändras, får slyrelsenbeslula alt uppdraget all vara ordförande skall upphöra lidigare. 32 § Om slyrelsen har förordnal en vikarie för eltborgarråd, skall vikarien utöva också borgarrådels uppdrag som ordförande i en nämnd. 33 § Borgarråden skall närvara vid fullmäktigessammanträden. De får della i överläggningarna och framställa förslag men inle delta i besluten. 34 §Fullr'näktige får meddela närmare föreskrifter om borgarrå den. Denuvarande särreglerna om borgarråden har i sak fått sin motsvarighet i den nyalagen i den utsträckning som det behövs för att skall kunnaha kvar sin speciella organisation. De finns i 24 34 §§ och innebär inganyheter i sak. Några lagtekniska justeringar har dock gjorts i syfte atlanpassa reglerna lill regelsystemet i övrigt. Bestämmelsen i 27 §motsvarar 3 kap. 17 § tredje stycket KL. Den anger dock tydligare borgarrådensspeciella slällning. För borgarråden gäller etl särskill ijänstereglemente.Enligt della är deras ekonomiska och övriga förmåner i stort sett desamma somde anställdas. 35§ Kommuner och landsting fåranställa politiska sekreterare atl biträda de förtroendevalda i del politiskaarbetet. 36§ Politiska sekreterare fårinte anställas än lill utgången av del år då val av fullmäktigeförrättas nästa gång i hela landet. Lagen(1982:80) om anställningsskydd skall inte tillämpas rör dem. 37 §En politisk sekreterare har rätt till den ledighet från sin an ställning som behövs för tjänstgöringen. Föreskrifternamotsvarar innehållet i lagen om poliliska sekreterare i kommuner ochlandstingskommuner, som upphävs . Förenklingarna av bestämmelserna innebärinte på någon punkt förändringar i sak. Motiven i prop. 1982/83:132 gällerdärför alltjämt. 1 §Fullmäktige bestämmer hur många ledamöter som fullmäktige skall ha. Antaletskall bestämmas lill ell udda tal och lill minst 31i kommuner med 12 000 röstberättigade invånare eller därunder och i landstingmed 140000 röstberättigade invånare eller därunder, 41i kommuner med över 12 000 lill och med 24000 röstberättigade invånare, 51i kommuner med över 24000 till och med 36000 röstberättigade invånare och ilandsling med över 140000 lill och med 200000 röstberättigade invånare, 61i kommuner med över 36000 röstberättigade invånare, och 71i landsling med över 200000 röslberätligade invånare. och i landsting med över 300000 röstberättigade invånareskall dock antalet ledamöter bestämmas till minst 101. 2§ Vid lillämpningen av I §skall den som har upptagits i gällande röstlängd anses som röstberättigad. 3§ Om fullmäktige beslutar atlantalet ledamöter i fullmäktige skall ändras, skall beslutet tillämpas förslnär val av fullmäklige förrättas nästa gång i hela landet. Beslutetskall fallas före utgången av mars månad valåret. skall genastunderrättas om beslulel. 4 § För ledamöterna i fullmäklige skall det finnas ersättare. Föreskrifter om antalet ersättare finns i vallagen (1972:620). Paragrafernamotsvarar 2 kap. 1 och 2 §§ KL. Föreskrifteni 3 § om ändring av antalet ledamöter har ett nära samband med den fördelningav mandat mellan valkretsar som skall besluta om (jfr prop.1980/81:170 s. 39). Dengrundläggande regeln om att det skall utses ersättare för ledamöterna finns i4 §. Reglerna om antalet ersättare samlas i vallagen. 5§ Ledamöterna och ersättarna i fullmäktige skall väljas räknat frånoch med valåret. har beslutat om omval enligt 15 kap. 7 § Iredje stycketvallagen (1972:620), skall mandattiden dock förlängas till dess omvalet haravslutats. I Stockholmskommun räknas mandattiden valåret. Paragrafen motsvarar 2kap. 6 § KL i dess lydelse enligt SFS 1987:1337. 6§ Fullmäklige väljer bland sina ledamöter en ordförande och en eller fleravice ordförande. Fullmäklige bestämmer tiden för uppdragen. Paragrafenmotsvarar delvis 2 kap. 8 § KL. Deregler som behövs om hur ordförandeskapet skall utövas i olika situationer kantas in i arbetsordningen för fullmäklige. I 64 § föreskrivs atl fullmäktigeskall meddela föreskrifter i arbetsordningen om vem som skall föra ordet, tillsen ny eller en tillfällig ordförande utsetts. 1§ Fullmäktige bestämmer när ordinarie sammanträden skall hållas. Sammanträde skallhållas också om styrelsen eller minst en tredjedel av fullmäktiges ledamöterbegär det eller om ordföranden anser att det behövs. Paragrafen motsvarar i sak2 kap. 9 § KL. Huvudregeln är atlfullmäklige skall bestämma när ordinarie sammanträden skall hållas. Detinnebär att fullmäklige skall" bestämma antalet sammanträden och även närde skall hållas. Det finns också en regel om all styrelsen eller en minorilel,minsl en tredjedel av fullmäktiges ledamöter, kan framtvinga etl fullmäktigesammanlräde.De regler som behövs i övrigt, t.ex. när sammanträden får ställas in, kanfullmäktige ta in i arbetsordningen. Enligt 64 § är del obligatoriskt atl habestämmelser om när sammanträdena skall hållas. Dennuvarande rekommendationen all landslingen bör sammanträda minst fyra gångerper år kom till för atl öka antalet landstingsmöten. Föreskriften hade sambandmed att förvaltningsulskollels slällföreträdar-skap för landstingetavskaffades. Den saknar numera praktisk betydelse och har därför ingen motsvarigheti den nya lagen. För alt minskadetaljregleringen har föreskriften om alt fullmäktige före december månadsulgång skall förrälla val lill de befallningar inom kommunen eller landslingelsom blir lediga slopats. Den avser främst valet av nämnder ochrevisorer. År då val av fullmäktige har ägt rum i hela landet skall valetförrättas av nyvalda fullmäktige. Denna regel fick stå kvar i 1977 årskommunallag trots att början av fullmäktiges mandattid flyttades från den Ijanuari till valåret. Departementschefen anförde all den fannsför tydlighets skull (prop. 1975/76:187 s. 364). Det måste emellertid betraktassom uteslutet alt den frånträdande majorilelen skulle förrälla valen lillnämnderna och därför har regeln om nyvalda fullmäktiges kompetens i valfrågorslopats. 8§ Ordföranden utfärdar en kungörelse om varje sammanträde med fullmäktige. Kungörelsenskall innehålla uppgift om lid och plats för sammanträdel och om de ärendensom skall behandlas. 9§Kungörelsen skall anslås på kommunens eller anslagslavla minst envecka före sammanlrädesdagen. Kungörelsenskall på etl lämpligt sätt också sändas till varje ledamol ochersättare. 10 §Uppgift om lid och plats för etl sammanträde skall minst före sammanträdesdagen införas i den eller de ortstidningar som fullmäklige beslutar. Omminsl en tredjedel av de närvarande ledamöterna begär atl uppgiften skallinföras i en viss ortstidning, skall uppgiften införas i den tidningen. 11 §Om ett ärende är så brådskande alt del inle hinner kungöras på del sätt som föreskrivs i 8 10 §§, skall kungörelsen med uppgift om ärendet anslås senast vardagen närmast före sammanträdes dagen. Dessutomskall kungörelsen på ett lämpligt sätt sändas till varje ledamot och ersällareså, all den kan antas nå dem . Paragrafernamotsvarar 2 kap. 10 § KL. I 10 § finns regler omannonsering av tid och plats för fullmäktiges sammanträden. Avsiklen är att dentillämpning som uttrycket "ortstidning" fåll i rättspraxis skallgälla även i fortsättningen. Fullmäktige får l.ex. beslula att annonser omsammanträdena skall införas endast i en tidning för information somkommunen eller ger ut och som sprids till samtliga hushåll. Regeln om en minoritetsförutsättningar all beslämma om annonsering i en viss lidning har utformatslika som den om bordläggning. Det krävs atl minst en tredjedel av de närvarandeledamöterna begär annonseringen. Antalet behöver inte fastställas genom enomröstning ulan får som vid bordläggning ske även på annat säll. 12 1990/91. 12§ Om en ledamol ar förhindradatl inställa sig till ett sammanträde eller atl vidare della i ettsammanträde, skall en ersällare ijänslgöra i ledamotens ställe. 13§ Ersättarna skall ijänslgöraenligt den mellan dem bestämda ordningen. Enersättare som har börjat tjänstgöra har dock alltid företräde oberoende avlurordningen. Enersättare som avbryter tjänstgöringen på grund av jäv i ett ärende får återIjänstgöra, sedan ärendet har handlagts. 14§ En ledamot som inställer sigunder ell pågående sammanträde eller lill elt fortsall sammanträde har rätlall Ijänstgöra även om en ersättare har trätt in i ledamotens ställe. 15§ En ledamot som har avbrutittjänstgöringen vid elt sammanträde på grund av något annat hinder än jäv fårdärefter under inte tjänstgöra vid sammanträdet. 16§ I kommunfullmäktige harersällare från samma valkrets som ledamoten företräde lill tjänstgöring. om företrädesordningen finns i vallagen (1972:620). 17 § Fullmäktigeskall meddela ytterligare föreskrifter om ersättar nas tjänslgöring. Paragraferna motsvarar 2kap. 11 § KL. När en ledamol ärförhindrad att inställa sig till ett sammanträde eller att vidare della i ettsammanlräde, skall en ersättare tjänstgöra i ledamotens ställe. Om etl hinderobjektivt föreligger eller ej behöver inle prövas Gfr prop. 1975/76:187 s.318). Del får anses tillräckligt att ledamoten anmäler förhinder eller uppgersig behöva lämna ett pågående sammanträde. Ersällarnas rätl all dellahar principiell belydelse och enhetliga regler bör därför gälla för allakommuner och landsting. De nuvarande reglerna har därför i huvudsak förts övertill den nya lagen. Reglerna innebär att enordinarie ledamot har företräde till all della i ell sammanträde framför enersättare. En ledamot har därför rätl alt tjänstgöra, även om ledamoteninställer sig under ett pågående sammanlräde. I övrigt skall en ersällare deltaunder hela sammanträdet eller under den del som återstår, sedan ersättaren harIrätl in. Vid jäv för en ledamol eller Ijänstgörande ersättare har den jävigerätt atl åter träda in sedan del ärende i vilket jäv föreligger har behandlats.1 andra fall är del inle lillålet för ledamöter och ersättare att tjänstgöraväxelvis under ett sammanträde. Då bortses från del fallet att en ledamotkommer för sent lill ett sammanlräde. En ersättare som harbörjat tjänstgöra har företräde framför en annan ersättare, även om denersättaren står i tur atl tjänstgöra enligt den ordning som har beslämts vid valet. Det innebär bl.a. atlden ersättare . 1990/91: 117 som kominer för sent till sammanträdel inte får träda in islällel för en ersällare som kommer längre ner i ordningen men som redanhar börjat Ijänslgöra i ledamolens slälle. På samma säll får enersättare, som har fått avbryta sin tjänslgöring på grund av alt ledamoten harträtt in, slå tillbaka för en lägre placerad ersällare som har börjat tjänstgörai stället för en Om en ersällare har fåll avbryta sintjänslgöring på grund av att ledamoten har trätt in och ledamoten därefter blirförhindrad alt della i sammanträdet, blir däremot huvudregeln tillämplig.Då träder alltså den ersättare in som slår försl i ordningen. Att kalla in ersättare när ordinarie ledamöter anmälthinder är en obligatorisk uppgift. Den ankommer på ordföranden. Fullmäktigeskall reglera inkallandet av ersättare ytterligare i arbetsordningen (64 §). I ordförandens uppgift att leda sammanträdet ingår attvaka över närvaron och vid frånvaro eller uppkomna hinder låta kalla inersättare. I vissa situationer får ordföranden avgöra när en ersättare skallträda in (jfr SOU 1975:41 s. 414). Bestämmelserna skall inte tolkas som ett krav på att enersättare måsle träda in så snart en ledamot är frånvarande. Om enledamot blir försenad, l.ex. efter en ajournering, bör det vara tillåtet förordföranden all avvakta någol ined alt kalla in en ersällare och låta höraefter anledningen till ledamotens frånvaro. Mol slutet av ett sammanträde,särskilt om det är sent, kan det av praktiska skäl vara svårt att kalla inersättare. Del är då lillålet för ordföranden all underlåta att kallaersättare, om inle särskilda skäl talar emot det. Finns någon ersättaretillgänglig i sammanträdeslokalen som är behörig atl ijänstgöra, skallordföranden dock se lill atl ersättaren träder in. Tillfällig frånvaro från ett pågående sammanträde är inleall belrakla som hinder för ijänstgöring. Avgörande bör vara att ledamotenanmäler hinder för atl fortsätta att della. Ordföranden bör aldrig kalla in enersättare utan all försl ha förvissat sig om att ledamoten verkligen haravbrutit tjänstgöringen. Det måsle vara tillåtet för en ledamot all lillfälligllämna sammanträdeslokalen, t. ex. för telefonsamtal, korta överläggningar ochamning av barn. Sådan tillfällig frånvaro är således inte all belrakla somhinder för Ijänslgöring. Den bör därför inle föranleda att en ersättare träderin. Regeln i den nya lagen om att en ersättare skall tjänstgöra i stället fören ledamot som är förhindrad atl vidare della i etl sammanlräde skall därförinte tillämpas för strikt. Bestämmelsen om förbud mot växelljänstgöring i 2 kap. 11 §andra stycket KL har sin motsvarighet i 15 §. Förbudet mot växelljänstgöringhar ibland kritiserats. Det kan dock knappast medföra problem, om man anläggeretl praktiskl synsätt vid tillämpningen av bestämmelsen i 12 § om att enersättare skall tjänstgöra för en ledamot som är förhindrad att vidare delta ietl sammanträde. Frågor om ersättarnas tjänstgöring tillhör sådant somfullmäklige måste reglera i sin arbetsordning. 18 §Fullmäktige får handlägga ell ärende bara om mer än hälften av ledamöterna är närvarande. . . Fullmäktigefår dock bestämma all interpellalioner och frågor får besvaras även om färreledamöter är närvarande. 19 §Om en ledamol enligi 20 § eller 9 kap. 4 § är jävig i ett ärende, får fullmäklige handlägga ärendet, även om antalet deltagande på grund av jävet inte uppgår till det antal som föreskrivs i 18 §. Paragrafernamotsvarar 2 kap. 12 § KL. Beslutförhelsregelninnebär att fullmäktige får handlägga ett ärende bara om mer än hälften avledamöterna är närvarande. Närvarokravet gäller i princip all handläggning,dvs. även för överläggningarna innan besluten fattas. Rent tillfällig frånvarofrån överläggningen i ett ärende påverkar dock inle beslutförhelen. Fullmäktigefår föreskriva etl lägre närvarokrav vid besvarande av interpellalioner ochfrågor. Av 19 § framgår också att jäv inte påverkar beslutförhelen. 20§ En ledamol får inle della i handläggningen av elt ärende som personligenrör ledamoten själv, ledamotens make, sambo, föräldrar, barn eller syskoneller någon annan närslående. Föreskrifter om jäv i samband med revision finnsi 9 kap. 4 §. Paragrafen,som motsvarar 2 kap. 13 § KL, innebär ingen ändring i sak. Begreppet"sambo" har dock införts i lagtexten. Sambodefinieras på samma sätt som i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem(ändrad senast 1988:1458). När man tillämpar begreppet sambo blir del normaltfråga om att i efterhand bedöma om ett visst förhållande skall anses ha varitell samboförhållande. Vid en sådan bedömning kan man utgå från sådana faktorersom att kontrahenterna har barn tillsammans, förhållandets längd och om de harvarit folkbokförda på samma adress. Närdet gäller all lillämpa den nu akluella paragrafen måste jävsfrågan normallbedömas på den förtroendevaldes egna uppgifter. Räu och skyldighel förutomstående att medverka 21§ Fullmäklige får beslämma allockså andra än ledamöler skall ha rätl alt della i överiäggningarna men inle ibesluten. 22§ Ordföranden och viceordföranden i en nämnd, revisorerna saml de anställda i kommunen ellerlandstinget är skyldiga atl lämna upplysningar vid fullmäktiges sammanträden,om fullmäktige begär det och om del inle finns någol hinder mot del på grundav sekretess enligt lag. Paragrafernamotsvarar 2 kap. 14 § KL. Bestämmelsenom all varje ledamol har en rösl ålerfinns i 4 kap. om de förtroendevalda. Enligt21 § får fullmäktige bestämma vilka som har rätt all della i överläggningarnaförutom ledamöterna. Regeln skall tillämpas på ett sådanl säll alt dedemokratiska aspekterna på yttranderätten i fullmäktige inte eftersatts.Fullmäktige kan antingen meddela generella regler om närvarorätt eller beslutai enskilda fall. Om fullmäktige medger att besvarandet av interpellationer ochfrågor fär överlåtas på styrelseledamöter i kommunala företag, måstefullmäktige också ge den som skall svara rält atl delta i överläggningarna. Regelnger fullmäktige full frihet att råda över deltagandet i överläggningarna.Meningen är dock inte all fullmäklige skall tillämpa den så, att en för vidkrets av personer tillåts att yllra sig på sammanträdena, t.ex. närvarandekommunmedlemmar eller representanter för massmedierna. En särskild föreskrifthar införts om att fullmäktige får bestämma atl allmänheten får ställa frågorom årsredovisningen vid ett sammanträde (8 kap. 22 §). Regeln 121 § ger såledesinle utrymme för att göra några större förändringar i sättet att genomförafullmäktiges sammanträden. Rättenatt delta i överläggningarna tillhör de ämnen som det är obligatoriskt förfullmäklige att reglera i arbetsordningen. Bestämmelseni 22 § har utformats som en skyldighel alt lämna upplysningar i det fall attfullmäktige begär det. Delta får särskild belydelse i ell målslyrl system,eftersom fullmäktige då får elt slörre behov av all få redovisningar för hurnämndernas verksamhet bedrivs. Redovisningsskyldighetenfår givetvis inte genombryta intresset av sekretess. Regeln har utformats medhänsyn till detta. Utomståendesakkunniga är inte skyldiga att inställa sig. Fullmäklige kan med stöd av 21 §bestämma atl de har rält alt lämna upplysningar och delta i överiäggningarna. Denrätt all della i överläggningarna som fullmäklige får medge med stöd av 21 §innefattar enbart en rätt alt yttra sig, inte att framställa yrkanden eller fåsin mening antecknad i protokollet. Detta tillkommer uteslutande ledamöter ochtjänstgörande ersättare. 23 § Ärenden i fullmäktige får väckas av 2.en ledamot genom motion, 3.revisorerna, om ärendet gällerförvaltning som har samband med revisionsuppdraget, 4.en fullmäktigeberedning, omfullmäktige har föreskrivit det, eller 5.styrelsen i elt sådanl förelagsom avses i 3 kap. 16 och 17 §§, om fullmäktige har beslulal del för särskildafall. får också ett borgarråd väcka ärenden genom motion. 24§ Fullmäktige får föreskrivaatl en lokal nämnd eller en nämnd som är underställd en annan nämnd inle fårväcka ärenden i fullmäklige. 25§ Fullmäklige skall besluta iärenden som har väckts enligt 23 §. I23 § redovisas de kommunala organ som har räll atl väcka ärenden hosfullmäklige. En nyhet är atl slyrelsen i kommunala förelag får en sådan rätt.Det hänger samman med bestämmelserna i 3 kap. 16 och 17 §§ om att fullmäktigesyttrande skall inhämtas innan vissa beslul hos förelagen fattas. För attföretagen skall kunna inhämta fullmäktiges yllrande måsle de få en motsvaranderäll att anhängiggöra ärenden hos fullmäktige. Rällen gäller endast om fullmäktigehar föreskrivit del. Del blir härigenom möjligl alt begränsa arten av deärenden som får väckas till att bara avse sådana som kräver fullmäktigesyllrande enligt vad som beslämts. Bestämmelseni 23 § andra stycket avser borgarråd i som inle är ledamöteri fullmäktige. Med anledning av attkommunerna och landslingen får ökad frihel atl beslämma om organisationen avsina nämnder upphävs lokalorganslagen och lagen om särskilda organ ilandstingskommunerna. Bestämmelsen i 24 § behövs för att fullmäktige skall hasamma frihet all begränsa rällen för lokala nämnder atl väcka ärenden somhittills. Det är givet attfullmäklige har skyldighel att besluta i de ärenden som får väckas. Om enstatlig myndighet lar initiativ till elt ärende hos en kommun eller ettlandsling, får del anses följa av allmänna förvaltnings-rättsliga principer attkommunen eller skall handlägga ärendet. Hur ärendet sedan skallbehandlas, bestäms av uppgiftsfördelningen mellan de kommunala organen. 26§ Innan etl ärende avgörs avfullmäktige, skall del ha berelts antingen av en nämnd vars verksamhetsområdeärendet berör eller av en fullmäktigeberedning. 27§ Om etl ärende har bereltsbara av en fullmäktigeberedning, skall en nämnd vars verksamhetsområde ärendetberör alltid ges tillfälle all yttra sig. 28§ Styrelsen skall alltid gestillfälle atl yttra sig i etl ärende som har beretts av en annan nämnd eller aven fullmäktigeberedning. Styrelsenskall lägga fram förslag till beslul i etl ärende, om inle någon annan nämndeller en fullmäktigeberedning har gjort det. 29 § Fullmäktige får förrätta val utan föregående beredning. Ettärende som avser avsägelse från ett uppdrag som förtroendevald behöver inleheller beredas. 30§ De år då val av fullmäktigehar förrättats i hela landet får nyvalda fullmäktige beslula om att ändramandattiden för en nämnd eller all ändra antalet ledamöter eller ersättare i ennämnd utan föregående beredning. 31§ Fullmäklige får behandlarevisionsberättelsen utan föregående beredning. Omen förtroendevald har vägrats ansvarsfrihet, får fullmäktige också utanytterligare beredning besluta att den förtroendevaldes uppdrag skall återkallasenligt 4 kap. 10 §. 32§ Ett brådskande ärende fåravgöras trots att ärendet inle har beretts, om samtliga närvarande ledamöler ärense om beslutet. 33§ En motion bör beredas så, allfullmäktige kan falla beslul från del alt motionen väcktes. Omberedningen inte kan avslutas , skall detta och vad som harkommit fram vid beredningen anmälas till fullmäklige inom samma lid.Fullmäktige får då avskriva motionen från vidare handläggning. 34 §Fullmäktige får beslula alt det som ell led i beredningen av elt ärende som fullmäktige skall handlägga skall inhämtas synpunkter från medlemmar i kommunen eller landslingel. Dettakan ske genom folkomröstning, opinionsundersökning eller någol liknandeförfarande. Därvid får valnämnden i kommunen anlitas, om nämndens verksamhet iövrigt inte hindras av det. 35 § Kommunenhar rätt atl få ersältning för de kostnader som föranleds av all ell landsting anlitar valnämnden. Paragraferna utgör enomarbetning av 2 kap. 1618§§ och del av 21 § andra stycket KL. Av 26 § framgårberedningslvångel. Delta har ultryckls på etl annal säll än i den nuvarande lagen.Syftet är atl markera den något större frihet som Prop. 1990/91:117fullmäklige får att beslämma om formerna för och omfattningen av beredningen. Allaärenden som fullmäktige avgör måste först ha beretts av någon nämnd varsverksamhetsområde ärendet berör eller av en fullmäktigeberedning, om någonsådan finns. Styrelsen är alltid den sista instansen i beredningsprocessen ochliksom ytterst ansvarig för beredningen av alla ärenden. Vilken ellervilka nämnder i övrigt som bör delta i beredningen beror på del enskildaärendets art. En nämnd bör i normalfallet alllid få yllra sig i ell ärende somberör nämndens verksamhetsområde. En av nämndernas huvuduppgifter är atl bereda de ärenden som skallavgöras av fullmäktige. Om en fullinäktigeberedning ensam har svarat förberedningen av ett ärende, skall alltid någon nämnd vars verksamhetsområdeärendet berör ges tillfälle atl yttra sig. Detta framgår av 27§. Fullmäktigefår som sagts tidigare bestämma om vilka nämnder som skall delta i beredningenav ärendena.