prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Jag anseratt det finns starka motiv till att bibehålla AIDS-delegationen under ytterligareett antal år. Den bör vara placerad inom . Både AIDS-delegationen och socialstyrelseninitierar och bedriver med stöd av de statliga aidsmedlen informations- ochutbildningsaktiviteter som syftar till att motverka smittspridning. Det böremellertid vara möjligt att göra kostnadsbesparingar genom en bättresamordning av de utatriktade förebyggande insatser som bedrivs frånsocialstyrelsens och sida. Kostnadema för dekansliresurser, som behövs för att bedriva det förebyggande arbete sominitieras med stöd av de statliga aidsmedlen, bör därvid i fortsättningenbestridas från förevarande anslag. Jag beräknar ett oförändrat anslag till insatsermot aids för budgetaret 1991/92 eller sammanlagt . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Insatser mot aids för budgetaret 1991 /92anvisa ett reservationsanslag på . Internationell samverkan Prop. 7 Nytt anslag (förslag) 28 367 000" ''' Medel till internationell samverkan har tidigareanvisats pä anslagen Bidrag till samt internationelltsocialpolitiskt samarbete m.m. och Vissa internationella kongresser i . Samarbetetmed Världshälsoorgamisationen (WHO) är den mest omfattande delen avsocialdepartementets interaationella verksamhet. Genom stora extra bidragstöder program som är av särskilt intresse för ut-vecklingsländeraa,t.ex. det globala aidsprogrammet. anordnas i en världskonferensom hälsa och miljö. Inom WHOs europaregion prioriteras f.n. insatser i Central-och . Arbetet inom WHO har betydelse också för svenskhälsopolitik. De av WHOs europaregion antagna 38 hälsopolitiska målen inomramen för Hälsa för Alla-strategin är ett exempel på detta. För budgetaret1991/92 har ett bidrag om . beräknats till en samnordiskt finansieradinsats för att starka WHOs alkoholpolitiska arbete inom europaregionen. Samarbetet inom Förenta nationeraa (FN) gällerorganisationens sociala verksamhet, särskilt handikapp-, narkotika- ochalkoholfrågor. är åter medlem i FNs ekonomiska ochsociala råd (Eco-soc) och i FNs samt ikommissionen för social utveckling (CSD). har ratificerat konventionenom bamets rättigheter, vilken trädde i kraft (prop.1989/90:107, SoU28, rskr. tog vid Ecosocs första session 1990initiativ till en resolution, vilken ger CSD mandat att tillsätta en arbetsgmppför utarbetande av standardregler för att tillförsäkra handikappade fulldelaktighet och jänJikhet. På gmndval av ett norskt initiativ i CSD anordnadeden norska regeringen och FN ett expertmöte om de negativasociala konsekvensema av alkoholmissbmk. Rekommendationeraa från expertmötethar överlämnats till FNs generalsekreterare. Även inom , Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () och () bedrivs ett omfattande social- ochhälsovårdspolitiskt samarbete i vilket deltar. I oktober 1990anordnades fjärde hälsovårdsminister-konferens. Såvitt avser överenskommelser inom harSverige ratificerat konventionen mot dopning (prop. 1989/90:142,SoU30, rskr. 316), vilken trädde i kraft , samt undertecknatden reviderade europeiska balken om social trygghet. Det nordiska regeringssamarbetet på social- ochhälsovårdsområdet bedrivs bl.a. genom och den nordiskasocialpolitiska kommittén. Till gmnd för verksamheten ligger det revideradesamarbetsprogram som faststalldes aiv social- och hälsovårdsministrama vid1988 års nordiska socialpolitiska ministerrådsmöte. Vid möte beslötsocial- och hälsovårdsministraraa bl.a. att utlysa som beslöt de för narkotikafrågor an- Prop.1990/91:100 svariga ministrama att kontaktmannaorganet för narkotikafrågoretableras Bil. 7 som ett permanent samarbetsorgan under samt att godkänna ett underlag för det fortsatta samarbetet påområdet. har bilateralasamarbetsavtal på hälso- och sjukvårdsområdet med , ochUngem. Regeringen räknar med utvidgade kontakter med pådetta område och det socialpolitiska området i stort. ställer detvästeuropeiska integrationsarbetet krav på större insatser. Förslag 1991/92 Utgifter för svenskt deltagande i reguljäramellan- stalliga sammankomster (FN, , WHO) 357 000 Bidrag till WHO 20 474 000 Stöd till internationellt samarbete inom alkohol- ocli narkotikaområdet 890 000 Nordiskt och bilateralt samarbete pä social-och hälsovårdsområdet 2 047 000 Övrigteuropeiskt och internationellt samarbete 4 599 000 Suimnautgifter 28 367 000 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag detsammanlagda Jag hemställer att regeringen föreslår att till Internationell samverkanför /92 anvisa ett förslagsanslag på . Administration av socialförsäkring m.m. 1990/91:100 Bil. Detövergripande målet för socialförsäkringssystemet är att tillgodose medborgamasbehov av ekonomisk gmndtrygghet vid sjukdom, rehabilitering, handikapp ochålderdom. Systemet omfattar hela befolkningen och är till större delensamordnat i lagen (1962:381) om allmän försäkring, som omfattar sj ukförsäkring(inkl. föräldraförsäkring och tandvårdsförsäkring), folkpensionering och ATP. Den ekonomiska omfattningen av trygghetssystemet,tillsammans med övriga förmåner som utbetalas av och försäkringskassoma,framgår av nedanstaende sammanställning. 1989/90 (milj. (milj.kr.) Värdbidrag för handikappade barn Barnpensioner (exkl. ATP) Bidrag för vissa adoptivbarn Bidrag till kostnader för interna- Allmän tilläggspension (ATP) Kommunalt bostodstillägg (inkl. Dagpenning till värnpliktiga m.m. Summa (avrundat) De olika stödformema redovisas under C-, D-, ochG-avsnitten med undantag för dem som ingår i de två sista punkterna. Dessaredovisas under arbetsmarknads- och försvarsdepartementens resp. huvudtitel. Det ekonomiska trygghetssystemetskostnadsutveckling i miljarder kr. 1990/91:100 (löpande priser) ochrelativa andel av samhällsekonomin framgår av Bil. försäkring m.m. till hus- hållen (efter skatteavdrag)' Andel av privat konsumtion' ' Är 1970 uppskattode värden De belopp som efter skatteavdrag utgår frånsocialförsäkringen m.m. motsvarar av den totala privata konsumtionen i landetoch irmebär en betydande omfördelning av utrymmet för privat konsumtionframförallt mellan de förvärvsaktiva och övriga. () och de 26försäkringskassoma svarar för administrationen av huvuddelen avtrygghetssystemet. RFVs ansvar preciseras ytterligare i myndighetensinstmktion. RFV skall svara för den centrala ledningen och för tillsynen avförsäkringskassomas verksamhet bl.a. genom att meddela föreskrifter ochallmänna råd. Verket har ett ansvar för att socialförsäkrings- ochbidragssystemen tillämpas likformigt och rättvist. Vidare skall verket se tillatt allmänheten får en tillfredsstal-lande service och infonnation omsocialförsäkringsförmånema. RFV skall också följa utvecklingen avsocialförsäkringens olika delar och utvärdera dess effekter för individer ochsamhälle. Målen för RFV och försäkringskassoma preciserades iregeringens regleringsbrev för budgetaret 1990/91. Fömtom att ge ersättningenligt socialförsäkrings- och bidragssystemen skall arbetet inriktas på att upptäckaorsaker till och vidta åtgärder för att reducera behovet av långa sjukskrivningar,förtidspensioneringar och arbetsskadeersättningar. fastlades ettnationellt mål som innebär att det s.k. ohälsotalet sänks jämförtmed föregående budgetar. Det nationella målet för ohälsotalets minskning harbmtits ner av RFV till mål för varje försäkringskassa. De övergripande mål- och resultatkrav somformulerades i regleringsbrevet föregående år bör gälla även för budgetaret1991/92. Detta innebär att ohälsotalet skall fortsätta att minska. Verksamheteninom försäkringskasseväsendet påverkas dels av demografiska och andra faktorersom styr utnyttjandet av förmånssystemet, dels av de reformer och andraregelförändringar som beslutats av statsmakter- För att ge en översiktlig bild av hur verksamhetenvid försäkringskassor- Prop. 1990/91:1(X) na har utvecklats, redovisas inedanstaende tabell fördelningen av s.k. Bil. antalärenden av olika slag vägda med genomsnittlig tidsåtgång för respektiveärendeslag). Verksamhetsvolymer'vid försäkringskassorna (1 000-taI ärendetidsdagar) Pensionsförsäkring Bidragsärenden Utredning rehabilitering/arbetsskador Uppgifterna baseras på arbetsredovisntngssystemet forförsäkringskassorna. Indelningen i ärendeslag ändrades fr.o.m. 1990-01-01varför jämförbara uppgifter /90 ej är tillgängliga. Den kraftiga volymökningen budgetaret 1987/88berodde fräinst på den sjukpenningreform som genomfördes den 1 december 1987.De nya reglema medförde bl.a. att uppgifter avseende årsarbetstid måste tas ini samband med anmälan om sjukpenning o.d. Förändringama i sjuk- ochföräldraförsäkringen kan även förklaras av ökade födelsetal och förändraderegler för föräldraförsäkringen. Den avtagande tendensen vad gäller pensionsärendenkan till stor del förklaras med att den genomsnittliga ATP-nivån stigit,varigenom antalet pensionärer som är berättigade till bostadsstöd har minskat.Volymökningen inom bidragsområdet beror bl.a. på att antaletbidragsberätligade bara har ökat. Den ovan redovisade volymen för utredningaromfattar framförallt rehabiliteringsutredningar. Därtill kommer utredningar iarbetsskadeärenden, vilka ökade med 20 %.Ökningstakten avtog påtagligt . Antalet anmälda arbetsskador ärlägre än . Stora ärendebalanser kvarstar. Vid utgången av 1989 varnästan av ärendena gamla. Sedan budgetaret 1983/84 harärendemängderaa hosförsäkringskassoma ökat mer än personalresursema. Ökade ärendemängder på arbetsskadesidani förening med extra arbetsbelastning till följd av förändradesjukpenningregler har begränsat resursutrymmet förkontrollinsatser och för rehabiliteringsutredningar. Det kan inte uteslutas attdessa omständigheter kan ha bidragit till det ökade antalet förtidspensioneringari slutet av . Utveckling av organisationoch arbetssätt Prop. Bil 7 Socialförsäkringens organisation ocharbetssätt har utvecklats i en rad Inomsocialförsäkringsadministrationen pågår en decentralisering med målet att istort sett all individinriktad handläggning av försäkringsärenden skallförläggas till försäkringskassomas lokalkontor. Därmed skapas förbättrade fömtsättningarför en god service genom att allmänheten får nära till kassan somkassan kan samarbeta effektivt med arbetsgivare och med offentligainstitutioner på orten. Organisation och arbetssätt förändras i riktning motstörre ansvar och befogenheter för enskilda handläggare. RFVs uppföljning visar att decentraliseringen av deindividinriktade ärendeslagen i stort sett löper planenligt. Vad som återstarär mindre frekventa ärenden med svårare utrednings- och bedömningsinslag somkräver både god kompetens och lång erfarenhet vid handläggningen. Enligt försäkringskassomas bedömning innebärdecentraliseringen att de försäkrade nu i större utsträckning än tidigare kanfä besked direkt i de flesta ärenden och av samma tjänsteman. Andra resultat ärökade möjligheter till personalutveckling och högre arbetstillfredsstallelsebland kassans tjänstemän, vilket i sin tur skapar fömtsättningar för bättreservice till allmänheten och bättre samarbete med företag och myndigheter. har lokalkontorsnätet under de senasteårtiondena successivt minskat. Ar 1962 1972 1987 1990 lokalkontor 608 400 433 414 5000 inv 321 71 45 33 Till 27 lokalkontor finns dessutom s.k.servicekontor, filialexpeditioner eller sambandskontor. Dessa har tidigarevarit lokalkontor och ombildats till kontor med begränsad service ochöppethållandetider. I områden med begränsat befolkningsunderlag koinmeravståndet till lokalkontoret förmodligen att öka , eftersom enfullständig decentralisering av ärendehandläggningen i sig ökar det minstatänkbara befolkningsunderlaget för ett lokalkontor. Inrättande av filialkontorblir då ett sätt att kompensera för den minskade tillgängligheten i glesbygden. Rehabilitering och kampenmot ohälsan Prop. 7 Mot bakgmnd av det s.k. ohälsotaletsutveckling har försäkringsadministrationen påbörjat en fömyelse av kompetensoch organisation inom ramen för den s.k. kampen mot ohälsan. Under budgetaret 1990/1991 har försäkringskassomamöjligheter att inom en ram på högst 500 milj.kr. köpa rehabiliteringstjänsterav yrkesinriktad karaktar som bedöms erforderliga för att återföra enförsäkrad i arbete. Försäkringskassoma har bl. a. träffat avtal medlänsarbetsnämnder, , rygginstitut, m.fl. avseendeplatser till förfogande för rehabilitering. Vidare har en försöksverksamhet inletts vidMalmöhus och läns allmänna försäkringskassor i syfte att utvecklaarbetsmetoder och samarbetsformer som främjar en effektiv rehabilitering ochatt pröva nya verksamhetsidéer inom rehabiliteringsområdet. De två försökskassoma disponerar medel motsvarande 10milj.kr. för köp av rehabiliteringsinsatser i situationer där det ärsvårt att finna någon kostnadsansvarig. Tanken är att man genom praktisktillämpning skall få en inventering över vilka slags åtgärder som kan bliaktuella i detta sammanhang. Andra viktiga inslag i satsningen på rehabiliteringär intem kompetens-och organisationsutveckling, utveckling av ADB-baseradeinformationssystem som stöttar den nya aktiva rollen samt ökad samverkan medandra rehabihteringsaktörer. Med utgångspunkt i rehabiliteringsberedningens ocharbetsmiljökommissionens betänkanden avser jag att tillsammans med chefen forarbetsmarknadsdepartementet föreslå regeringen att återkommamed förslag om en förbättrad rehabilitering. RFVoch försäkringskassoma ingår i den första omgången av myndigheter som omfattasav den nya budgetprocessen. I regeringens direktiv inför RFVs fördjupadeanslagsframstallning prioriteras det framtida arbetet med att tidigt upptäckaoch vidta åtgärder för att reducera antalet sjukskrivningar, förtidspensioneroch arbetsskador. Som ett led i en bred framtidsdiskussion har RFVoch kassoma genomfört ett arbete som konkretiserats i en s.k. verksamhetsidé.I verkets fördjupade anslagsframstallning redovisas idén och hur den skallomsättas till praktisk verklighet. Enligt min bedömning utgör den framtagnaidén och den process som ligger bakom ett värdefullt led i fömyelsen avsocialförsäkringsadministrationen. Sedanår 1972 bygger försäkringskassoraas ADB-stmktur på en gemensam ADB-anläggning iSundsvall med ett antal centrala datorer. På försäkringskassoma finns drygt 3000 terminaler av PC-typ, vilka är hopkopplade i Deutnyttjas i huvudsak som terminaler mot de centrala Prop. 1990/91:100datorema i vilka bl a innehåller centrala register avseende sjuk- Bil. 7 och föräldraförsäkringen, pensioner och bidrag av olika slag. Inom ramen för det s.k. FAS 90-projektet bedriverRFV och försäkrings-kassoraa ett utvecklingsarbete med inriktning bl.a. mot enstmktur där registerhanteringen inom sjukförsäkringen förläggs lokalt.Utvecklingsarbetet bedrivs bl.a. i form av olika delprojekt hos ett antalförsäkringskassor. Syftet med dessa delprojekt är att utveckla teknikstöd förrationell och effektiv sjukfallshantering, uppföljning och utvärdering,samverkan med sjukvärden och samverkan med arbetsgivare. Iregeringens regleringsbrev till RFV inför budgetaret 1990/91 fastlades att RFVoch försäkringskassoma bl.a. skall effektivisera och utöka reha-biliteringsverksamhetenför att ge de försäkrade bättre möjligheter och stöd att återvända tillarbetslivet eller till ett aktivt liv i övrigt efter en sjukdom eller skada.Vidare uppstalldes ett mål på nationell nivå att ohälsotalet sänks med två dagarför budgetaret 1990/91 jämfört med /90. Enligt min bedömning har RFV och försäkringskassomapå ett förtjänstfullt sätt inlett arbetet med att förverkliga dessaintentioner. På lokal och regional nivå pågår en rad försöksverksamheter och metodutvecklingsprojektsamtidigt som aktivitetema samordnas av RFV inom ramen för den s.k. kampen motohälsan. Det är min bestamda uppfattning att satsningar med inriktning attytterligare sänka ohälsotalet måste fortsätta, både med hänsyn till individemasvälfärd och till behovet att begränsa expansionen avsocialförsäkringsutgifteraa. framgått av regeringens skrivelse 1990/91:50 till avserregeringen att genomföra ett treårigt program för att reducera den statligaadministrationen . För socialförsäkringsadministrationen ärresursneddragningar av denna storleksordning enligt min bedömning inte möj ligaatt uppnå genom margi-nella anpassningar eller allmänproduktivitetsförbättring. Vad som måste övervägas är annorlundaorganisationsstmkturer och regel förenklingar som påtagligt reduceraromständlig och komplicerad ärendehandläggning. Jag avser därför att initiera enintem översyn i samråd med RFV och . Syftet är, medutgångspunkt i dels det pågåendeförayelsearbetetinomsocialförsäkringsadministrationen, dels regeringens programför besparingar av de statliga administrationskostnaderaa, att inforkompletteringspropositionen utforma en strategi för regelförändringar, rationaliseringaroch organisatoriska stmkturförändringar. I översynen skall ingå att utarbetaförslag till en tydligare rollfördelning mellan RFV och försäkringskassoma ochatt pröva vilken innebörd ett bestallar-utförar- koncept skulle kunna gesvad gäller socialförsäkringsadministrationen. 1990/91:100 Medutgångspunkt i ambitionen att skapa en mer resultatorienterad styr- Bil. 7ning i statsförvaltningen bör vidare RFVs respektive kassomas ansvar ochfömtsättningar vad gäller uppföljning/utvärdering analyseras. Det är väsentligt att den nu pågående omvandlingenav arbetssätt, ADB-stöd och styrsystem leder fram till attsocialförsäkringsadministrationen uppvisjir en ökadeffektivitet i form av förbättrade resultat och lägre kostnadsnivåer.ADB-modemiseringen starker möj lighetema till långsiktiga personalbesparingar.Samtidigt måste beaktas att det för socialförsäkringsadministrationen handlarom att byta ut ett reguljärt arbetssätt mot ett annat genom att de nya ansatseroch metoder som prövas inom ramen för projekt och försöksverksamheterskall breddas till att omfatta hela orgtmisationen. Somjag betonat i det föregående, är det av största vikt att satsningen pårehabilitering och arbetslinjen inom socialförsäkringen fortsätter. Merpartenav de resurser som behövs för rehabilitering måste frigöras inom ramen försocialförsäkringen genom fortgående rationalisering och regelförenklingsarbete.I samband med sitt beslut efter regeringens förslag (prop. 1990/91:59, SfU9,rskr. 104) om vissa förändringar i sjukförsäkringen har uttalat attregeringen bör återkomma till med ett förslag om införande av enarbetsgivarperiod . Förslaget bör läggas fram så att det kan trädai kraft . Detta kommer att påverka fömtsättningama försocialförsäkringsadministrationen. Jag avser att föreslå regeringen att undervåren 1991 lägga ett förslag i om införande av en arbetsgivarperiodoch därvid återkomma i fråga om de resursmässiga konsekvensema av denna förändring.Detta har jag beaktat vid bedömningen av anslaget till försäkringskassoma förbudgetaret 1991/92. Det är av stor betydelse att det praktiskautvecklingsarbete som har påbörjats fullföljs. Den försöksverksamhet vid tvåförsäkringskassor som påbörjades budgetaret 1990/91 för att utvecklaarbetsmetoder och samarbetsformer fortsätter även kommande budgetar.Försäkringskassomas möjligheter att köpa rehabiliteringstjänster inom en ram påhögst 500 milj.kr. som introducerades föregående år bestar. Ett väsentligt resultat av den ienasteöverenskommelsen mellan staten och sjukvårdshuvudmännen om ersättningar frånsjukförsäkringen är vidare att 400 milj.kr. avsätts för att förstarkarehabiliterings- och behandlingskapaciteten inom hälso- och sjukvården. Enfömtsättning för utbetalning av dessa medel är att ochsjukvårdshuvudmannen kommer överens om hur medlen skall användas. Enligt minmening kommer dessa överläggningar att bli en mycket betydelsefull inledning påen bättre samverkan och samordning mellan socialförsäkring och hälso- ochsjukvården. Regeringensskrivelse 1990/91:50 berör också frågan om samordning mellan socialförsäkringoch hälso- och sjukvård. Det är min avsikt att Prop. 1990/91:100 enproposition med förslag om försöksverksamhet skall framläggas till Bil. Väsentligti arbetet med att åstadkomma såväl lägre förvaltningskostnader som reduceradesocialförsäkringsutgifter är att undersöka möjligheter till rationalisering avmtiner och till regelförenklingar. De nu gällande reglema för föräldraförsäkringenmedger en mycket stor flexibilitet i utnyttjandet, vilket i vissa fall ocksåmedför att den administrativa hanteringen blir mycket besvärlig ochresurskrävande för kassorna. Jag avser därför att ge RFV i uppdrag att göra enöversyn av de administrativa konsekvensema av nuvarande regelsystem och kommamed förslag till förändringar som skulle underlätta hanteringen avförsäkringen. Inriktningen bör vara att uppdraget skall redovisas så att vissaförändringar beträffande föräldraförsäkringsförmånema skall kunna träda ikraft . Ilikhet med vad min företrädare uttalade i föregående års budgetpropositiondelar jag i princip RFVs uppfattning om uppbyggnaden av ett kraftfullt lokaltdatorstöd vid försäkringskassoma för att möjliggöra rationellärendehandläggning, tidig bevakning och uppföljning av sjukfall ochsammanställning av mer systematisk information om sjukfrånvaron och dessorsaker. Datorstödet kommer att vara av stor betydelse för effektiviteten iförsäkringskassomas arbete. De uppgifter som registreras kan emellertid vara avmycket känslig karaktär, vilket ställer särskilda kravpå integritetsskydd. Enfömtsättning för det slutliga stallningstagandet till utformning och innehållav de lokala registren är att tagit stallning till regleringen av deADB-baserade personregister som är aktuella i sammanhanget. Som framgår nedanhar jag bemyndigat en särskild utredare att utreda och lägga fram förslag om ensådan författningsreglering. budgetproposition betonades behovet av eninvesteringskalkyl av mer omfattande slag än vad som förelåg vid denna tidpunktsamt att investering i lokala sjukförsäkringsregister inte bara borde ses somen administrativ rationalisering utan också som ett väsentligt hjälpmedel iarbetet med att minska sjukfrånvaron, att minska antalet arbetsskador samt attförbättra rehabiliteringsarbetet. I de särskilda direktiven inför denfördjupade anslagsframstallningen ålades RFV att redovisa en plan som skulleomfatta dels tekniska och organisatoriska konsekvenser, dels uppgifter omkostnader och finansiering. I RFVs fördjupade anslagsframstallning redovisasverkets bedömning vad gäller vissa rationaliseringseffekter, varvid bör beaktasatt verket utgick från det då aviserade förslaget om införande av lagstadgadsjuklön. Vad beträffar konsekvenseri termer av förbättrad rehabilitering och Prop. 1990/91:100 därmedförknippade välfärdsvinster, konstaterar verket att införande av Bil. 7 FAS90-förslaget ger verksamlieten det stöd som gör det möjligt att minskaförsäkringsutgiftema. Verket avstar dock från att beräkna storleken av dessaeffekter. Med hänsyn bl.a. till vikten av attintegritetsfrågoma beaktas i samband med ADB-utvecklingen har jag den 4 oktober1990 efter regeringens bemyndigande förordnat en särskild utredare att utredaoch lägga fram förslag om författningsreglering av personregister påsocialförsäkringsområdet. Enligt direktiven för utredningen bör utredaren i enförsta etapp redovisa förslag till reglering av lokala sjukförsäkringsregister(Dir. 1990:59). Jag avser senare att föreslå regeringen att i proposition tillriksdagen lägga fram förslag om en särskild registerlag. Mot bakgmnd härav ochdå RFV ännu ej funnit det möjligt att upprätta någon mer omfattandeinvesteringskalkyl för lokala sjukförsäkringsregister är jag inteberedd att ta ställning till ifrågavarande registempplägg-ning ochgenomförandeplan. En förstarkning av det lokala datorstödet är dock nödvändigför att kassoma skall klara de ökade krav som stalls på dem. Regeringen harnyligen givit RFV i uppdrag att i samråd med statskontoret och i nära samarbetemed försäkringskassoma utreda behovet av en utökning av antaletarbetsplatsutmstningar och deras tekniska utformning. 1 samband härmed börbl.a. uttalande att regeringen bör återkomma med ett :Förslag ominförande av en arbetsgivarperiod belysas.