prop · GE0336 · 1990-12-31 00:00:00 — Kammarrätteni : Kammarrätten finner att det nu föreliggande förslaget tillmiljöavgift m.m. kan vara en framkomlig väg av flera i syfte all åstadkomma enökad insamlingsgrad av kåserade blybatterier tillstyrker att detta systeminförs; dock under en begränsad prövotid. bör man emellertid utredanackdelarna och fördelarna med ett pantsystem jämfört med systemet med enmiljöavgift. Länsstyrelsent : tillstyrker de förslag lill ändringar irenhållningsförordningen och förordningen om miljöfarligt avfall liksomförslaget lill ny förordning om blybatterier eftersom de är en förutsättningför all få fram ett smidigt återvinningsförfarande. Riksrevisionsverket:RRV har vissa principiella invändningar mot alt överlåta myndighels- eller myndighetsliknandeuppgifter på ett privat företag, även om staten har viss insyn i verksamheten.Verket anser emellertid all den av föreslagnakonstruktionen med ett särskilt bolag av praktiska skäl bör övervägas i dellafall. Närlngsfriheisombudsmannen:Enligt NOs mening har anfört beaktansvärda skäl för attöka insamlingsgraden beträffande ulljänta blybatterier. Den föreslagnaordningen är mycket skissartat antydd och väcker en rad frågor beträffande vadsom skall gälla materiellt samt i fråga om administrationen och organisationen.Vad gäller märkningen förordar NO att ansvaret för denna åläggs tillverkarnarespektive importörerna och atl märkningen får göras medelst påklislring av etiketter.Någon kontroll av märkningen behöver således ej göras i den svenska tullen. Svenskakommunjörbundet: Enligt styrelsens uppfattning är det av utomordentlig viktatt blyinnehållet i avfallet begränsas i så stor ulslräckning som möjligt. Närdet däremot gäller förslaget att blybatterier skall undantas från delkommunala monopolet menar styrelsen att ett sådant förslag är oförenligt medett allt kraftfullare kommunalt/regionalt engagemang för kontroll och styrningav det miljöfarliga avfallet i övrigt. Enligt styrelsens uppfattning kan enrationell hantering av batterierna tillskapas även med elt bibehållande avmonopolet. , grossistJÖrbund, Prop. 1990/91:36 : Bilaga 2 Organisationernadelar uppfattning all förbmkade blybatterier bör insamlasför att undvika miljöstörningar. Insamlingsmålet, , är mycket högtoch det kan ifrågasättas om det är realistiskt. Sannolikt är steget från 80 relativt kostsamt. Förutsatt att avgiftsberäkningen sker underbeaktande härav vill organisationerna dock inte motsätta sig det avnaturvårdsverket uppsatta insamlingsmålet. : SKFB delar naturvårdsverkels uppfattning att förbrukadeblybatterier bör insamlas för att undvika miljöstörningar. SvenskaPetroleumlnstltutet: Institutet har efter samråd med medlems-förelagen ejfunnit anledning lill kommentarer utöver vad som framgår av yttrande från , till vilket Institutet sålunda ansluter sig. : TCO tillstyrker förslagen som syftar lill all öka andelenbilbatterier som återtages. Landsorganisationen:LO anser att det är batteritillverkarna som genom egen insats eller avtal medåtervinningsförelag ska ansvara för en 90-procentig återvinning. För all nådetta mål är ett pantsyslem att föredra. TUDORAB: instämmer i huvudsak i statens naturvårdsverks framställning avsakläget och tillstyrker att föreslagna åtgärder införes. NOACK:Noack är en av initiativtagarna till och stiftarna av som avstatens naturvårdsverk föreslås administrera och ansvara för det avnaturvårdsverket förordade avgifts- och insamlingssystemet. vill därmedsåsom tillverkare ta sin del av ansvaret för att dess produkter inte vållarmiljöproblem. : Såsom dotterbolag i Chioridekoncernen, världens största tillverkareav laddningsbara induslriballerier och som en av de dominerande leverantörernaav startbatterier lill den svenska marknaden vill Chloride medverka tiff etlsyslem som skapar en hög insamlingsgrad för förbrukade blybatterier och som undanröjerpotentiell miljöskada. SvenskaRenhållningsverks-Föreningen: Föreningen tillstyrker förslaget om införandet aven miljöavgift för att öka insamlingen av blybatterier. Någon form avekonomiskt incitament erfordras uppenbarligen för en hög insamlingsnivå. SvenskaAtervinningsJÖreningen: Föreningen stöder generellt åtgärds-hemställan somnaturvårdsverket framställt. Några saker bör emellertid speciellt poängteras.Därest systemet inrymmer möjligheter för skrotgrossisterna att renderas ensärställning innebärande ensamrätt på inleveranser till återvinningsföretaget, villvi bestämt vända oss mol elt sådant arrangemang. Föreningen anser det medandra ord betydelsefullt och nödvändigt all såväl miljöavgiftsflödel somflödet av förbrukade batterier kan ske direkt mellan den mindre skrolhandelnoch ålervinningsförelaget, låt vara att mindre kvantiteter liksom sker bör kunna levereras via skrotgrossisterna. : Föreningen tillstyrker na turvårdsverkets förslag till insamlings- och avgiftssystem för blybatterier. Förslaget skaparförutsättningar för en enkel och effektiv insamling och Prop. 1990/91:36finansiering av densamma och därmed för alt till låg kostnad nå det Bilaga2 uppsatta insamlingsmålet. Förslaget bör av miljöpolitiska skäl genomföras snarastmöjligt. SverigesBilskrotares RiksJÖrbund: För alt uppnå en 90-procenlig insamlingsnivå är det,enligl SBR:s uppfattning, nödvändigt att miljöavgiften blir så hög altbatteriägaren får en rejäl slant i handen när han lämnar sitt uttjäntabilbatteri. Även om miljömedvetandet har ökat, kommer ändå mängder avkasserade bilbatterier att lämnas kvar på olämpliga platser, om den ekonomiskaersättningen inte är intressant. Bilstatlstik: Vi instämmer i uppfattning att del urmiljösynpunkt bör vidtas åtgärder för all öka insamlingen av förbrukadeblybatterier. Ett avgiflsfinansierat insamlingssystem enligl naturvårdsverketsförslag bör prövas. : PRF stöder i huvudsak detta naturvårdsverkels initiativ för allundvika miljöstörningar och skulle välkomna motsvarande initiativ vad avserspillolja inom branschen, vilket torde vara minst lika angelägel, och möjligenskulle kunna samordnas i några avseenden, t.ex. administration. SAKAB:För att motverka skador på människor eller i miljön till följd av hantering avläckande blybatterier, bör dessa hanteras som miljöfarligt avfall undertransport och lagring och förvaras i täta syratåliga emballage. Batteriernasinnehåll av svavelsyra och blyslam kan vid felaktig hantering vålla problem imiljön, varför system och information avseende insamling måste utformas så alldenna risk blir till fullo uppfattad och återtagande av dessa beståndsdelar ibatterierna säkerställes. i : Nämnden är i stort positivt till de av slalensnaturvårdsverk föreslagna åtgärderna för all minska miljöstörningarna frånblybatterier vad beträffar insamling, ansvar och lagstiftning. Kommunernasnuvarande insatser måste dock fortsättningsvis ingå i systemet och denekonomiska del som ingår i miljöavgifter för insamling och transport återförastill kommunerna. i : Från miljösynpunkt och med hänsyn lillresurshushållningen är del angelägel all uppnå en hög återvinningsgrad när detgäller bly från startbatterier. Det är därför mycket positivt allnaturvårdsverket lagt fram ett förslag med detta syfte. Etl system med pant harsom syfte att öka allmänhetens villighet alt lämna batterierna tillinsamlingsställena. Del kapital som blir över från ej återlämnade batterieroch räntor bör i första hand användas för administration av pantsystemel ochinformation lill allmänheten. Miljöavgift är därför ett lämpligt verktyg föralt få bidrag lill finansieringen av t.ex. återtagningen av blybatterier. Omkonsumenternas inlämning av batterier trots information inle är tillfredsslällandebör pant införas som ett komplement lill miljöavgiften. : I huvudsak vill Nordcar tillstyrka naturvårdsver kels förslag. Vi bedömmer det som omöjligt all vid nuvarande blypriser upprätthålla en lönsam återvinning. Elt finansiellt bidrag är därför nöd vändigt för all uppnå naturvårdsverkels insamlingsmål. StiftelsenHaft Rent: HSR tillstyrker förslag Prop.1990/91:36 med följande tillägg och preciseringar. Miljöavgiften fastställsi avtalet Bilaga 2 mellan regeringen och till / batteri.2.1 avtalet regleras att av miljöavgiften avsätts /batteri till kampanjer molnedskräpning i likhet med vad som föreskrivits i tillståndsvillkoren för ABSvenska Returpack att driva ett ålervinningssystem för aluminiumburkar. 3.1avtalet regleras vidare att av miljöavgiften /batleri skall disponeras föråtgärder för atl stimulera konsumenterna att återlämna förbmkade batterier. 4.Bidrag beviljas ur bilskrotningsfonden för insamlingskampanjer redan under1988. : MRF anser i likhet med m. fl. att det ärangeläget att förbmkade batterier insamlas för destmk-tion. Insamlingen kan skepå del sätl som utredarna förordar. Men en miljöavgift på t.ex. är intetillräckligt stor för att vare sig kostnaderna skaff täckas eller incitamentetatl återlämna förbmkade batterier skall vara tillräckligt. förslag bör blybatterier med syra även klassassom miljöfarligt avfall. Några invändningar mol detta har inte framförts. 4 Det kommunala monopolet Naturvårdsverkethar föreslagit att det kommunala monopolet beträffande insamling och transportav blybatterier avskaffas. och motsätter sig detta. Renhållningsverks-Föreningen menar att etlslopande av det kommunala ansvaret skall vägas mot etl allt kraftfullarekommunalt/regionalt engagemang för kontroll och styrning av det miljöfariigaavfallet i sin helhet. I anser atlen särskild information/rapportering skall ske till kommunerna om hurhanteringen av förbrukade blybatterier sker och vilka mängder som omhändertas. Allaremissinstanser utom Renhållningsverks-Föreningen är positiva till förslag alt systemet med transporttillstånd för blybatte rier enligt 7§ förordningen (1985:841) om miljöfarligt avfaff upphävs. Som skäl anför Renhållningsverks-Föreningen att detta skulle innebära all kommunerna fråntas möjligheten alt fullfölja sitt juridiska ansvar för allt det miljöfariiga avfallet. 6 Miljöavgift, pant Prop. Bilaga2 : Kollegiet anser rent allmänt att ett syslem med pant förett inköpt batteri som återbetalas då batteriet återlämnas är att föredraframför etl avgiftssystem. Etl avgiftssystem kommer att kräva betydandeinsatser när det gäller information lill allmänheten för att uppnå den insamlingsgradsom eftersträvas. Med hänsyn till vad som i framställninganförts beträffande nackdelarna med ett pantsystem får förslaget om miljöavgiftändå anses godtagbart. Riksskatteverket:Den av föreslagna pålagan torde vara att anse som en skatt.Att intäkterna från pålagan skall tillföras ett aktiebolag och inte statentorde inte ändra detta förhållande - tvånget för tillverkaren eller importörenatt erlägga avgiften har ju reglerats av staten. Om man utgår från att denföreslagna pålagan är att anse som skatt kan det starkt ifrågasättas om enpålaga som ger en inkomst av endast bör införas. Ettinförande av från intäktssynpunkt små skatter får också anses innebära eltavsteg från principen att förenkla skatteadministrationen. En mångfald avsådana punktskatter gör vidare att skatteområdet blir svåröverskådligt. Konsumentverket:Enligt mening är detta en rimlig avgift under förutsättningenalt den avsedda effekten uppnås. Konsumentverkethyser dock vissa tvivel mot att de föreslagna åtgärderna är tillräckliga föratt uppnå den angivna insamlingsnivån. Av olika anledningar har tanken på ettpantsystem avvisats. Enligt uppfattning finns dock behov avnågon form av ytteriigare incitament till ålerlämning av uttjänta batterier.Konsumentverket föreslår alt frågan om ett eventuellt pantsystem utredssnarast. Pantsystemet kan om det visar sig nödvändigt i så fall införasomgående och man slipper den tidsföriusl som blir följden av att frågan börjarutredas först sedan de föreslagna åtgärdema visat sig otillräckliga. Kemikalieinspektionen:Det är angeläget all även för startbatterier pröva miljöavgifter som ett medelatt uppnå en hög insamlingsgrad. Kammarrätteni : Gmndtanken i förslaget är således alt förmå batterikonsumenternaall i väsentligt ökad omfattning inlämna kasserade startbatterier tillsärskilt anvisade uppsamlingsställen. Någon ersättning för hanteringen avses inleutgå i det ledet till skillnad från ett system med pant direkt lill batlerikonsumenten.Kammarrätten ifrågasätter om man med det föreslagna systemet med bl.a.miljöavgift kan uppnå en kontinueriig insamlingsnivå överstigande 90 procentsom angetts som målsättning i förslaget. Länsstyrelseni : Särskilt med hänsyn till att ett pantsyslem för blybatterierskulle medföra en avsevärd administration och därmed sammanhängande kostnaderför alla led i hanteringskedjan är beredd alt biträda föreslagetavgiftsystem. Avgiften skulle endast behöva utgå för atl kompensera deskrotningsföretag, som står för insamlingen ett väsentligt mindre antal änalla de bensinstationer m. fl. som berörs av ett pantsystem. Riksrevisionsverket:RRV vill påpeka att det föreslagna avgiftssystemet 26 intekommer alt bidra till att insamlingsmålen uppnås. Eftersom den Prop. 1990/91:36föreslagna miljöavgiften är knuten lill antalet tillverkade och importeradeBilaga 2 batterier och föreslås direkt tillföras medan kostnadernaär beroende av hanleringsaklivitelerna, kommer bolagets resultat att bli sämreju större ansträngningar som görs för all samla in förbmkade batterier. För allundvika detta bör bolagets inkomster i stället knytas till insamlingsresultatet.För att ge erforderligt incitament lill att uppnå de uppställdainsamlingsmålen bör staten därför i avtal med fastställa bolagetsersättning i relation till antalet återtagna batterier. Om systemet kanutformas med progressiva marginalintäkler kan bolaget få ytterligare incitamenttill all insamla så många batterier som möjligt. RRV kan även tänka sig ettavgiftssystem där ingen ersättning utges för exempelvis de först insamlade500000 batterierna men blir desto större för de batterier som dämlöver återtas.RRV vill inte förorda etl pantsystem för startbatterier och instämmer därvid i SNV:sinvändningar. RRV anser överhuvudtaget inte att ett pantsystem skulle få avseddeffekt på insamlingsnivån. Problemet är inte av den art att det kan lösas medett pantsyslem. Näringsfrihetsombudsmannen:Vid valet av ett avgiftssystem i stället för pantförfarande får dettauppmärksammas så att inte avgiftsbeläggning sker också i etl läge då en stabilthögre prisnivå på blyskrot i sig är tillräcklig drivkraft för en effektivinsamling. 1 annat fall kommer via avgiftssystemt medel att tillförasbranscherna ifråga utan något behov av detta från allmän synpunkt. Ettmiljöavgiftssystem kan således föra med sig vissa risker vad gälleranpassningen av avgiftens nivå. Sådana risker torde i stort sett kunna undvikasi ett pantsystem. : Styrelsen tillstyrker att en särskild miljöavgift påstartbatterier införs och att administrationen ombesörjs av Returbatt.Styrelsen fömtsätter härvid atl den ersättning som föreslås utgå till de somtar emot, förvarar och transporterar batterierna för slutligt omhändertagandeockså skaff kunna komma kommuner och regionala bolag till godo. Styrelsen fömtsätterockså att kommunema blir representerade i . Styrelsen seringen anledning till varför avgiftssystemet först måste prövas innan ettpantsystem kan utredas. Pantsystemel ger konsumenten ett incitament att lämnatillbaka sina förbmkade batterier. Styrelsen anser därför att etl pantsystemför startbatterier bör införas. SverigesBildelsgrossisters-Förening, , Industriförbund:Organisationema finner det i detta fall befogat att kostnaderna för den avmiljöskäl betingade insamlingen finansieras genom en avgift, då avgiften kanknytas direkt till produkten på ena sidan och användas direkt för kostnaden påden andra. I fråga om pant eller avgift finner organisationerna att de skäl somanförts mot ett pantsystem är övertygande. Ett pantsystem kräver meradministration och blir av flera skäl dyrare än ett avgiftssystem. : I fråga om avgift kontra pant delar SKFB naturvårdsverkels uppfattning att det föreslagna systemet är att föredra framför ett pantsyslem. Det senare kräver mer administration och blir därmed dyrare. : LOdelar inte uppfattning atl Prop. 1990/91:36 enmiljöavgift är att föredra framför ett pantsystem på startbatterier. Bilaga2 Däremot är det rimligt att kommunernas monopol på transport av batterierutgår. 1 förslaget om miljöavgift finns inbyggt ännu en ny organisation, "Returbalt",som är tänkt alt administrera insamlingen. delar uppfattning att en avgift är atl föredraframför ett pantsystem. Del är angeläget att en hög insamlingsgrad nås med en minimeradkostnadsinsats. Detta uppnås i första hand genom att man såsom naturvårdsverketförordar, bygger insamlingen på att utnyttja redan befintliga resurser ocherfarenheter. Ett pantsystem kräver en betydande redovisning och administrationi flera led och inte oväsentliga kapitalkostnader under penningflödenas gång.En förutsättning för ett fungerande pantsyslem är atl man kan särskilja pantadeoch inte pantade batterier, vilkel enligt vår uppfattning är helt omöjligt islutet av insamlingskedjan. Etl pantsystem ger vidare de förbmkade batteriernaett värde, som ställer särskilda krav och vållar ytterligare kostnader vid mellanlagring.Sammantaget blir ett pantsystem väsentligt dyrare än elt avgiftssystem. NOACK:Noack stödjer naturvårdsverkels förslag att batteriinsamlingen finansierasgenom en avgift. De skäl som anför mot ett pantsyslem ärövertygande. Väsentliga fördelar med ett avgiftssystem är också, att ettavgiftssystem möjliggör omedelbara åtgärder, medan i etl pantsystem endast densuccessivt växande räntan kan tillgodogöras. Denna ränta är enkostnad för konsumenten. För att en pant skall ge tillräckligt bidrag tillinsamlingskostnaden måste den sättas till . Räntekostnaden förkonsumenten under batteriets normala livslängd, , är då vid ränta . En viktig punkt i förslag är att de somyrkesmässigt säljer startbatterier till förbmkare delaljistema är skyldigaatt ta emot förbmkade batterier. Det synes orimligt, all detaljisterna skulleåta sig att administrera ett pantsystem med uppkommande räntekostnader,kontroll- och bevakningsåtgärder etc utan att erhålla någon ersättning. Dettaskulle ytterligare fördyra insamlingen. : Chloride stödjer förslag att batteriinsamlingenfinansieras genom en avgift. Skälen som anför mot ettpantsystem är övertygande. : Troligen kommer en relativt stor mängd batterieratt även hamna på kommunala mottagningsstationer. Föreningen fömtsätteratt den ersättning som föreslås utgå till de som tar emot, förvarar ochtransporterar batterierna för slutligt omhändertagande därmed också skall kunnautgå lill kommuner/regionala kommunbolag. Svenska Järn- och Metallskrothandlareföreningen.Den föreslagna avgif ten utgör helt klart minimum för att nå uppställt insamlingsmål. Vad angår frågan om pant instämmer föreningen i vad som ullalats av na turvårdsverket. Föreningen motsätter sig naturvårdsverkels förslag att ett pantsystem skall kunna utredas redan etl år efter systemets ikraftträdande. Denna ståndpunkt från sida är inkonsekvent eftersom målet skall nås , vilkel i sig enligt föreningens uppfattning 28 ären för en realistisk utvärdering. I varje faff är det - Prop.1990/91:36 oberoende av om trenden är positiv eller negativ omöjligt att dranågra Bilaga 2 representativa slutsatser . Bilstatistik: I förslag utvecklas inte närmare huruppbörden av avgiften på ca per batteri praktiskt skall gå till. Detär väsentligt att uppbörden sker på ett för företagen praktiskt ochändamålsenligt sätl utan onödigt byråkratiskt krångel. En samordning bör skemed andra rapporteringssystem som företagen har. i : tillstyrker att etlsystem med miljöavgift på batterier prövas för att få igång en insamling somkan fungera för hela landet. Systemet bör kunna användas oberoende av om pantkan komma att införas på småbatlerier effer inte. i : Ett pantsystem, som komplement till detföreslagna avgiftssystemet, bör utredas om det visar sig att avgiftssystemetinte får avsedd effekt. Tyder insamlingsnivån efter att avgiftssystemetträtt i kraft på att Returbatt inte klarar kravet på en mer än 90-procentigåtervinning bör ett pantsyslem utredas omgående. : Att finansieringen sker via en avgift och inte ett pantsystem anservi minimera de merkostnader som i slutändan drabbar konsumenten. Vad vi anserär viktigt är att avgiften är av en sådan storlek alt den möjliggör att ettpositivt värde av betydelse kan åsätlas produkten fritt"skrotgården". : MRF förordar att batterier förutom miljöavgift, också beläggs meden pantavgift på förslagsvis (i varje fall ej ) somtillfaller den som lämnar in sitt gamla batteri för destmktion. Då ärincitamentet tillräckligt stort för att även "gör-det-självare" vars medvetande och kunnade i miljöfrågor i allmänhet torde vara dålig skall retumeraäldre batterier i stället för att som spara dem i garage, uthus och andraförråd. Alla kostnader, alltså såväl miljöavgift som pant, skall således uttasvid försäljningstillfällel. Naturvårdsverkethar föreslagit ett insamlingsmål på . Ingen remissinstans motsättersig del uppsatta målet. Bl.a. och Svensk Järn- och metallskrothandlare-föreningframhåller dock att avgiften måste anpassas så att den täcker kostnaderna fören så hög ambitionsnivå. Riksrevisionsverketanser att insamlingsföretagens inkomster från miljöavgiften bör knytas tillinsamlingsresultatet vilket skulle främja en högre insamlingsnivå. Etthävande av exportförbudet, vilket och NO föreslår, skuffe enligt dem kunna skapa fömtsättningar för en ökad insam ling. 8 Mottagande av förbrukade batterier Prop. Bilaga2 föreslår alt alla försäljningsställen skall bli skyldiga att ta emot uttjäntablybatterier. Allaremissinstanser som yttrat sig i frågan anser att ett tillräckligt stort antalmottagningsställen måste finnas för att bära upp systemet. Petroleumhandelns RiksJÖrbimdanser alt detaljhandelsledet inte skall åläggas skyldighet att mottagaskrotbatterier men väl ulbytesbatterier. Deremissinstanser som yttrat sig i frågan är positiva lill att någon form av märkninggenomförs. NO förordar att ansvaret för märkningen åläggs tillverkarnarespektive importörerna och att märkningen får göras medelst påklislring avetiketter saml att någon kontroll av märkningen i den svenska tullen ej görs.Praktiskt skulle denna märkning kunna göras genom att det redan användna vådlighetsmärketkonstrueras om så att det även innefattar ålergångssymbolen, fortsätter NO. Attinformationsinsatser är nödvändiga för att det föreslagna systemet skallfungera ifrågasätts inte av någon remissinstans som yttrat sig i frågan. Remissinstansernaär överlag positiva till atl återvinningssyslemet administreras av Returbatt.Anser atl också en representant för detaljhandelsle-del bör ingå i Reiurbattsstyrelse. 12 Kontroll av insamlingsgrad Någrainvändningar mol förslag har ej framkommit. 13 Bidrag ur bilskrotningsfonden Allaremissinstanserna utom anser i likhet med naturvårdsverketatt medel ur bilskrotningsfonden bör las i anspråk i inledningsskedet avåtervinningssystemets införande. Någraremissinstanser, bl. Svenska Järn- och MetallskrothandlareJÖre- ningen, och , anser att medel bör tas i anspråk för att insamla icke ulbytesbatterier i någon slags förkampanj innan 30 huvudsystemet införs.Detta har också tidigare ställt sig Prop. 1990/91:36 positiv lill. i ställer sig tveksam till en sådan kampanj.Man bör redan från början anvisa de platser dit folk även fortsättningsvis kangå för att bli av med sina blybatterier. 1 en storstadsregion är det nästintill omöjligt att hänvisa folk lill de lokala skrotfirmorna för att citeranämnden vidare.