prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — För sådan delgivninggäller inte bestämmelserna i 10 § första stycket och 16 § andra stycketdelgivningslagen (1970:428). Förrättningsmannenskall alltid Förrättningsmannen skall alltid underrätta kommunen och fiske-underrätta kommunen om innehål-nämnden om innehållet i kallelsen. Bestämmelsernai första och andra styckena gäller i tillämpliga delar även då ett nyttsammanträde utsätts. Om vid ett sammanträde har tillkännagetts tid och platsför nästa sammanträde, behöver inte kallelse delges den som kallats iföreskriven ordning till det sammanträde då tillkännagivandet skett. Dennalag träder i kraft . 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i vattenlagen (1983:291) ' Härigenomföreskrivs i fråga om vattenlagen (1983:291)' debatti 4 kap. 3§ ordet "fiskenämnden" skall bytas ut mot "", Jf/i-atti 10 kap. 10§, 11 kap. 8 och I0§§, 13 kap. 23 och 59 §§, 18 kap. 7 § och 22kap. 5 § ordet "" skall bytas ut mot "fiskeriver-kel", delsatt 13 kap. 25 § skall ha följande lydelse. Kammarkollegietskall, om det behövs, föra talan i målet för att tillvarata allmännaintressen. Kommunfår föra talan för att tillvarata allmänna intressen inom kommunen. Fiskeristyrelsenskall, om hand- skall, om handling- lingar översänts till styrelsen enligt ar översänts till verket enligt 23 §, 23 §, yttra sig om vattenföretagets yttra sig om vattenföretagets inver- inverkan på det allmänna fiske- kan på del allmänna fiskeintresset intresset samt föreslå de bestäm- samt föreslå de bestämmelser som melser som behövs till skydd för behövs till skydd för fisket. Om irr- fisket. Om styrelsen finner att ytt- ket finner att yttrande inte kan av- rande inte kan avges utan under- ges utan undersökning på platsen, sökning på platsen, skall styrelsen skall verto anmäla detta till vatten- anmäla detta till , domstolen, som förordnar om sak- som förordnar om sakkunnigulred- kunnigutredning enligt 32 §. ning enligt 32 §. Dennalag träder i kraft den Ijuli 1991. ' Senaste lydelse av 11 kap. 8§ 1986:326 18kap. 7 § 1985:436. 19 1990/91. Lag om ändring i lagen (1985:139) om ersättning för intrångi enskild fiskerätt Härigenomföreskrivs att 2-4§§ lagen (1985:139) om ersättning för intrång i enskildfiskerätt skall ha följande lydelse. 1990/91:87 Bilaga 1 Ersättningenbestäms i pengar som ett engångsbelopp. Om det är lämpligt och denersättningsberätli-gade samtycker, får ersättningen lämnas i form av ettengångsbidrag för fiskevård eller andra åtgärder som främjar fritidsfisket.Under samma förutsättningar får i stället låta utföra sådanaåtgärder. Ersättningenbestäms i pengar som ett engångsbelopp. Om det är lämpligt och denersättningsberätti-gade samtycker, får ersättningen lämnas i form av ettengångsbidrag för fiskevård eller andra åtgärder som främjar fritidsfisket.Under samma förutsättningar får i stället låta utföra sådana åtgärder. Anspråk på ersättningskall framställas skriftligen hos före utgången av år 1989.Annars är rätten till ersättning föriorad. beslutar förstatens räkning om ersättningsfrågor. Siyrelsen skall i första hand genomförhandlingar söka träffa överenskommelse med den som framställt anspråket. beslutskall innehålla en upplysning om vad som föreskrivs i 4§. Beslutet skalldelges sökanden. Beslut av fiskeristyrelseni ersättningsfråga enligt denna lag får inte överklagas. Anspråk på ersättningskall framställas skriftligen hos före utgången av år 1989.Annars är rätten till ersättning förlorad. beslutar för statensräkning om ersättningsfrågor. Verket skall i första hand genom förhandlingarsöka träffa överenskommelse med den som framställt anspråket. Fiskeriverketsbeslut skall innehålla en upplysning om vad som föreskrivs i 4§. Beslutet skalldelges sökanden. Beslut av iersättningsfråga enligt denna lag får inte överklagas. Är den som framställtanspråk på ersättning inte nöjd med beslut iersättningsfråga, får han väcka talan mot staten vid den fastighetsdomstol inomvars område fiskevattnet är beläget. Sådan talan skall väckas inom tremånader från den dag då styrelsens beslut delgavs sökanden. Annars är rättentill talan föriorad. Är den som framställtanspråk på ersättning inte nöjd med beslut i ersättningsfråga,får han väcka talan mot staten vid den fastighetsdomstol inom vars områdefiskevaltnet är beläget. Sådan talan skall väckas från dendag då verkets beslut delgavs sökanden. Annars är rätten till talan förlorad. Denna lag träder i kraftden . 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1989:164) om kontroll genom ' teknisk provning och om mätning Härigenom föreskivs i fråga om lagen (1989:164) omkontroll genom teknisk provning och om mätning' att i 12, 13, 15, 16, 18, 19,21, 22, 24, och 25 §§ orden "siatens mät- och provstyrelse" i olikaböjningsformer skall bytas ut mot "styrelsen för tekniskackreditering" i motsvarande form. Denna lag träder i kraft . ' 1 senaste lydelse av A. och Prop. 1990/91:87 förslag till prisreglering på fisk för budgetåret ' Regeringenuppdrog åt statens jordbmksnämnd och all utredavissa frågor om fisket. Enligtuppdraget skall de båda myndigheterna samråda med berörda organisationer påfiskets område. Samråd har därför skett med ochFiskbranschens riksförbund. I fråga om prisregleringsavgiften har samråd skettmed kommerskollegium. I fråga om regionala stödåtgärder har samråd skett medstatens industriverk och glesbygdsdelegationen. Med statistiska centralbyrånhar samråd skett i frågor om del framtida statistikbehovet på fiskets område.Vidare har utredningen haft underhandskontakter med konsumentdelegationen. Iutredningen behandlas flertalet stöd som lämnas till yrkesfisket och enpreliminär genomgång görs av möjligheten till fortsatta stöd efter 1993, dåEFTA-avtalet träder i kraft fullt ut. Vidare lämnas förslag till prisregleringför 1991/92. Möjligheten att använda prisregleringsavgiften som finansieringskällahar vidare studerats av utredningen. Utredningenkommer att arbeta vidare med flertalet frågor i ljuset av bl. a. deninternationella utveckling som sker på fiskets område. Osäkerheten om dennautveckling och den korta tid som stått till förfogande för utredningsarbetetgör att flertalet överväganden om stöden får betraktas som"skisser" vilka kommer att utredas ytterligare. En ny delrapportavses bli klar . I samband med arbetet med denna kommerytteriigare samråd att tas med berörda organisationer och myndigheter somangivits i uppdraget. Medhänsyn till den begränsade tid som utredningen haft till sitt förfogande hardet i flera fall inte varit möjligt att ta fram dagsaktuell och detaljeradinformation utan utredningen har tvingats använda den befintliga informationsom funnits tillgänglig. 2 Förslag till prisreglering 1991 /92 Jordbruksnämndenoch har tolkat uppdraget på så sätt att viss anpassning av de ekonomiska stöden till fisket bör ske . Vissa stöd som f n. har relativt stor tyngd i regleringen är inte förenliga med EFTA-överenskommelsen, däribland de generellt utgående pristill- läggen. Under innevarande regleringsår "frystes" stödbeloppet till120 milj. kr. De generella pristilläggen utgör härav ca 75 milj. kr. (avseende rörliga pristillägg, fasta pristillägg, statshandelsexport och foderfiskstöd).I summan ingår inte de regionala pristilläggen. Regionalt stöd fömtsätts komma att fortsätta i någon form efter 1993 varför beloppsmässig ned- 292 dragning av detta stödinte ingår i nämnda 75 milj. kr. 1990/91:87 ochfiskeristyrelsen anser inte att någon exakt matematiskt beräknad ned- Bilaga 2 dragningstakt behöver eftersträvas. Med hänsyn till osäkerheten omoljeprisernas utveckling och hur konkurrensförhållandena gentemot övrigaEFTA-länder utvecklas, bör ett avdrag på ca 20 milj. kr. från anslaget /91 vara rimligt. Myndigheternahar haft samråd med . motsätter signeddragning av slödnivån av hänsyn främst till osäkerheten om hur de övrigaEFTA-länderna agerar när del gäller statsstöden. 2.2 Förslag till stöd 1990/91 Ihuvudsak innebär förslaget en föriängning av stödet 1990/91 men medreduceringar av pristilläggen för främst sill för att den beräknade totalkostnadenskall bli ca 100 milj. kr. /91 gäller normkvantitet för sill/strömming och s.k. övrigmakrill (annan makrill än garnmakrill m.m.). Normkvantitelen för sill/strömminguppgår till och för övrig makrill till . /92 föreslås att normkvanliteten för sill/strömming sänks till42000 ton. Sänkningen med motiveras av den sänkta utgiftsramen. Jordbruksnämndenbör liksom under innevarande budgetår bemyndigas höja normkvanliteten ochsamtidigt minska rambeloppet tor export av sill/strömming tillstatshandelsländer och/eller rambeloppet för stöd till foderfisk. Härvid börgälla att en ökning av normkvantiteten med skall motsvaras av ensänkning av något av de nämnda rambeloppen med . Genomen sådan omfördelning kan pristillägg ulgå för en ökad kvantitet sill/strömminginom ramen för normprissystemet, om avsättningsläget skulle förbättras, utanalt detta påverkar den totala kostnaden för prisregleringen. Sådan eventuellökning av normkvantitelen bör dock ej få ske i efterhand för period för vilkenpristillägg fastställts. Somframgår av det följande föreslås att övrig makrill ulgår som pristill- läggsberättigat fiskslag. Någon normkvanlilet blir således inte aktuell att sälla. 2.4 Normpriser Prop. Bilaga 2 Av denormprissatta fiskslagen är det sill/strömming som framför alh kostarregleringen stora belopp. Under /90 uppgick pristilläggen försill/strömming till 42,0 milj. kr., vilket motsvarar av kostnaden förpristilläggen inom ramen för normprissystemet. Av denna anledning måstenormpriserna för sill/strömming sänkas för att uppnå en tillräcklig reduceringav totalkostnaderna. För de s. k. övriggrupperna har pristilläggen minskatkraftigt genom att priserna på dessa fiskslag visat en mycket snabbökningstakt. Med hänsyn till detta samt att en förenkling av regleringen böreftersträvas , föreslås att normpriserna förövriggmpperna tas bort. Normpriserna för sill/strömming föreslås bli sänktamed jämfört med innevarande år. Detta innebär att pristilläggen sänksmed /kg för stor sill och med /kg för liten sill. Pristilläggenberäknas ändå komma att uppgå till /kg för stor sill och till /kgför liten sill, vilket motsvarar resp. av de beräknadeavräkningsprisema (exkl. pristillägg). Förslag till norrhpriser /92 framgår av tabell 2.1. Tabell 2.1 Förslag till normpriser för regleringsåret1991/92 och jämförelse med innevarande år. Normprisgrupp 1990/91 1991/92 Sill/strömming, stor Sill/strömming, liten Övriggrupp I'Övriggrupp 11 Övriggrupp IlP Övriggrupp iV ' Gråsej, vitling, sandskädda och pigghaj. Kolja,rödspätta, havskatt och lyrtorsk. ■* Kummel, rödtunga och bergtunga. ''Lubb, skrubba och horngädda. Förtorsk har för innevarande regleringsår fastställts en nedre prisgräns. Vidjämförelsepriser under den nedre prisgränsen utgår pristillägg på samma sättsom när jämförelsepriserna för normprissatta fiskslag ligger lägre ännormpriserna. Några prisdämpande åtgärder vidtas inte om jämförelseprisetöverstiger den nedre gränsen så länge differensen kan anses vara rimlig iförhållande till rådande marknadspriser. Om detta inle skulle vara fallet kanjordbruksnämnden fastställa en övre prisgräns och vidta prisdämpande åtgärdernär denna gräns överskrids. Jordbruksnämndenoch föreslår att samma system och nivåer som gäller 1990/91 skall gälla även /92. Som nedre pris gränser föreslås /kg för höstsäsongen (1.7-31.12 1991) och /kg för vårsäsongen (1.1 - 30.6 1992). 2.6 Rörliga pristillägg Prop. Bilaga2 Under innevarande budgetår utgår pristillägg för sill/strömming , förövriggrupperna och för torsk av skillnaden mellan normprisresp. nedre prisgräns och jämförelsepris i de fall jämförelseprisernaunderstiger normpriset resp. nedre prisgränsen. /92 föreslås oförändrade regler med beaktande av attövriggmpperna inte föreslås bli föremål för reglering 1991/92. Fastapristillägg utgår under innevarande regleringsår för makrill, räka,storbackelånga och de viktigaste slagen av sötvattensfisk. /92 föreslås att pristillägget upphör för s.k. övrig makrill ochlånga. Stödet till övrig makrill kan inte motiveras i en situation när dettotala stödbeloppet måste minskas. Pristillägg för övrig makrill har framförallt utgått till de större och mest effektiva fartygen. Långa torde inte bliföremål för fiske av nämnvärd omfattning 1991/92 varför stödet inte kanmotiveras. Förövriga fiskslag som var föremål för stöd i form av fasta pristillägg föreslåsatt samma öresbelopp utgår i stöd som 1990/91. Förslagtill fasta pristillägg för /92 framgår av tabell 2.2. Tabell2.2 Förslag till fasta pristillägg for /92 samt jämförelsemed innevarande år. Förslag Fiskslag 1990/91 1991/92 Garnmakrill'Övrig makrill Kokräka Råräka Storbackelånga medhuvud Sötvattensfisk V Sötvattensfisk 11"* 'Makrill fångad med garn, krok eller småvad inomskärs. Makrill fångad med tråleller snörpvad utomskärs. Gädda, gös, sik samt rensad och Oådd lake. "Abborre och siklöja. Förnormprissatta fiskslag samt för torsk, makrill och kokräka fastställer regleringsföreningen fisk lägstapriser och överskottspriser. Den fisk och kokräka som inte kan säljas till minst lägstapris övertas av för eningen till överskottspris. Nivån på överskottspriserna beror på de medel som Svensk fisk disponerar för detta ändamål, dvs. dels intäkter från försäljning av mottagna överskott, dels anslagna medel. För innevarande budgetår har anslagits högst 8, 25 milj. kr. För /92föreslås att oförändrat högst 8,25 milj.kr. 1990/91:87 föröverskottshanteringen. bör dock liksom Bilaga 2bemyndigas medge Svensk fisk att ta i anspråk ytterligare medel. Nämnden bördock härvid iaktta myckel slor restriktivitet och sådant medgivande bör endastkunna ges i undanlagsfall i oförutsedda situationer och efter särskildprövning. Vadgäller nivån på överskottspriserna föreslås för /92, i likhetmed vad som gäller under innevarande budgetår, att dessa för samtligalägstaprissatta fiskslag och kokräka får uppgå till högst av lägstapriset. Jordbruksnämndenbör vidare ha rätt att, när nämnden så anser påkallat, meddela Svensk fiskytterligare föreskrifter vad gäller överskottshanie-ringen. Underinnevarande budgetår utgår regionala pristillägg i form av fasta pristilläggför sill/strömming på syd- och ostkusten. Stöd utgår endast inom ramen förgällande normkvantitet och för avsättning till human konsumtion. /92 föreslås oförändrade belopp jämfört med /91. Stödetföreslås således utgå enligt följande: tillfiskare bosatta på sydkusten med /kg för sill/strömming levererad ochsåld till förstahandsmottagare på syd- och ostkusten, tillfiskare bosatta på (och söderut) med /kgför sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagare på ostkustensamt med /kg för sill/strömming levererad och såld tillförstahandsmottagare på sydkusten, tillfiskare bosatta på (län och norrut) med /kg försill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagare på ,med /kg för sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagarepå samt med /kg för sill/strömming levererad och såldtill förstahandsmottagare på sydkusten. Underinnevarande regleringsår utgår ett regionalt stöd i form av pristill-lägg förfoderfisk som fångats i insjöar. För /92 föreslås etloförändrat stöd med /kg. 2.10 Export av sill/strömming till statshandelsländer Underinnevarande regleringsår utgår pristillägg för export av sill/ström ming till statshandelsländer. Pristillägg får lämnas med högst /kg och med sammanlagt högst 12,75 milj. kr. Av beloppet får högst . sillfrån , och varav högst 0,5 milj. kr.,sill Prop.1990/91:87 från . I den utsträckning stödet inte utnyttjas fårnormkvantite- Bilaga 2 ten för sill/strömming ökas. /92 föreslås att rambeloppet sänks till högst 8,5 milj. kr. Avbeloppet bör högst 2,5 milj. kr. få avse sill från , Skagerrak ochNordsjön varav 0,5 milj. kr. Pristillägg bör få utgå medhögst /kg. Närmareregler bör få fastställas av jordbruksnämnden som även bör få besluta om attöverföra anslagna medel till stöd till foderfisk saml att minska rambeloppetmot att i stället normkvantiteten ökas (se avsnitt 2.3.1). Denföreslagna utbytbarheten mellan stöd till konsumtionssill inomnormprissystemet, statshandelsexport och foderfisk syftar till att möjliggöraen smidig anpassning av stödet för att på bästa sätt utnyttja de avsättningsmöjlighetersom kan komma att stå till buds. 2.11 Stöd till foderfisk Underinnevarande budgetår utgår pristillägg för foderfisk. Pristillägg får lämnasmed högst /kg och med sammanlagt högst 9,5 milj. kr. Inom rambeloppetutgår även regionalt pristillägg för foderfisk på . /92 föreslås att rambeloppet sänks till högst 6,5 milj. kr.Pristillägg bör få utgå med högst /kg för foderfisk som fångats isaltvatten. Vidare bör liksom under innevarande budgetår inom rambeloppet fåutgå ett tillägg till fiskare bosatta på med högst /kgutöver vad som utgår generellt. Närmareregler bör få fastställas av jordbruksnämnden som även bör få besluta om attöverföra anslagna medel till stöd till statshandelsexport samt att minskarambeloppet mol att i stället normkvantiteten ökas (se avsnitt 2.3.1 resp.2.10). Fisketskollektiva trygghetsförsäkring finansieras med medel ur prisregleringskassan.Vid införandet av försäkringen samt vid premiehöjningar t.o.m. budgetåret1988/89 har kostnaderna härför avräknats från normpriserna på så sätt attkostnaderna för pristilläggen beräknais bli lika mycket lägre som kostnaden förförsäkringen. Premienför den kollektiva trygghetsförsäkringen fastställdes ursprungli gen för regleringsår, men fastställs fr. o. m. för kalenderår. Premien uppgår för till 7,947 milj. kr. Premieuppgift för föreligger först . Kostnaden för /92 får tills vidare antas bli ungefär oförändrad jämfört med . Ett speciellt problem i beräkningen av försäkringens kostnad utgör det förslag som finns till ändrad skatte- och avgiftsmässig behandling av tjänstégrupplivförsäkring en. Om förslaget genomförs fr.o.m. kan detta innebära att försäkringspremien höjs med storleksordningen till ca 9 milj. kr. hänsyntill att förslag här lämnats till sänkta normpriser, bör någon sär- Prop.1990/91:87 skild ytterligare neddragning av normpriserna inte aktualiseras idet fall en Bilaga 2 premieökning skulle ske. Kostnaderna för försäkringenhar avräknats från normpriserna till den för /89definitiva nivån 8,370 milj. kr. 2.13 Regleringsekonomin 1990/91 och 1991/92 2.13.1 Intäkter och kostnader 1990/91 Behållningenhos Svensk fisk uppgick till 45,1 milj. kr., en ökning med 16,3milj. jämfört med den . Motsvarande belopp för jordbruksnämndensprisregleringskassa var 78,8 milj. kr., en minskning med 22,1 milj. kr. Regleringsekonominstotala intäkter under innevarande regleringsår beräknas nu till ca 96,5 milj.kr. Prisregleringsavgift, som tas ut på såväl svenskfångad som importerad fiskmed högst av förstahands- resp. importvärdet eller motsvarande belopp i öreper kg, beräknas tillföra kassan ca 80 milj. kr., varav från svenskafiskares fångster. Exportavgift på viss sötvattensfisk och ål väntas ge ca 1,5milj. Ränteintäkterna på de medel som är innestående hos Svensk fisk resp.i prisregleringskassan beräknas uppgå till sammanlagt ca 15 milj. kr. Sammanlagtfinns således ca 220 milj. kr. till prisregleringens förfogande under innevarandebudgetår.' Desammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande budgetårberäknades ursprungligen av nämnden till 119,3 milj. kr., varav 47,8 milj. kr.för rörliga pristillägg. Enligt beslut utgör som tidigare nämnts 120milj. en absolut ram för regleringens kostnader. under innevaranderegleringsår har den totala kostnaden för regleringen utvecklats på sådantsätl att det inte synes bli problem med att hålla regleringens kostnader förhela regleringsåret inom den beslutade ramen. överskottshantering hardock utvecklats ogynnsammare än föregående år varför del kan bli nödvändigtatt vidta kostnadsbegränsande åtgärder eller alternativt omfördelningar inomramen för stöden. Kostnaden för överskottshanteringen får uppgå högst till8,25 milj. kr. Enligtberäkningar kommer tillgångarna i jordbruksnämndens prisregleringskassa ochhos Svensk fisk sammanlagt att uppgå till ca 101 milj. kr. vid utgången avinnevarande regleringsår. Behållningen i prisregleringskassan beräknas till ca61 milj. kr. och hos Svensk fisk till ca 40 milj. kr. Itabell 2.2 jämförs de kostnader för prisregleringen på fisk som bedömts bliföljden av jordbruksnämndens förslag och som redovisats i regleringsskrivelsernaför resp. år, och de i efterhand konstaterade utfallen. En utförligsammanställning av bl. a. regleringsekonomins intäkter och kostnader redovisasi bilaga 1. ' Häri ingår dock inte 30 milj. kr. som tidigare avsattstill konsumentåtgärder men somhittills inte har utnyttjats. Se vidare avsnitt 2.13.3. Beräknade och faktiska kostnader för åren 1981/82-1990/91. 41,5-59,5 47,8' 119,3' 2.13.2Intäkter och kostnader 1991/92 2.13.2.1Intäkter och disponibelt belopp Tillgångarna ijordbmksnämndens prisregleringskassa och hos Svensk fisk kan enligt avsnitt2.13.1 beräknas komma att uppgå till ca 101 milj. kr. den 1 juli 1991.Intäkterna under /92 inkl. ränteintäkter kan uppskattas till ca97 milj. kr. vid oförändrad prisregleringsavgift och utförselavgift. Omprisregleringsavgiften och exportavgiften reduceras i enlighet med förslaget iavsnitt 2.13.3 resp. 2.13.4 sjunker intäkterna till ca 70 milj. kr. Sammanlagtstår således i princip storleksordningen 171 milj. kr. till prisregleringensförfogande under /92. 2.13.2.2Kostnader för den löpande regleringen Motbakgmnd av gjorda marknadsbedömningar samt föreslagna normpriser harkostnaderna för pristilläggen för normprissatta fiskslag uppskattats till 35,6milj. Kostnaderna för fasta pristillägg på makrill, räka och sötvattensfiskhar beräknats till 5,3 milj. kr. Regionala pristillägg tillsill/strömming på syd- och ostkusten samt till foderfisk som fångats i insjöarhar beräknats till 7,6 milj. kr. Stödet till export av sill/strömming tillstatshandelsländer samt stödet till foderfisk som fångats i saltvatten är högst8,5 milj. kr. resp. högst 6,5 milj. kr. För täckande av Svensk fisks kostnaderför överskottshanteringen har beräknats högst 8,25 milj. kr. Kostnaderna för denkollektiva trygghetsförsäkringen för yrkesfiskare uppskattas för närvarandetill ca 8 milj. kr. men kan komma att stiga till ca 9 milj. kr. om förslagettill ändrad skattemässig behandling m. m. av tjänstegmpplivförsäkringengenomförs. Densammanlagda kostnaden för prisregleringen i form av pristillägg,överskottshantering och trygghetsförsäkring beräknas komma att uppgå till ca 80milj. Jordbmksnämndenskostnader för uppbörd och kontroll av prisreglerings- **"äga zavgifter beräknas av nämnden till ca 1,0 milj. kr. Svenskfisks kostnader för administration och kontroll samt informations-ochupplysningsverksamhet har av föreningen 12,4 milj. kr., varavför administration och kontroll 7,9 milj. kr. och för informations-ochupplysningsverksamhet 4,5 milj. kr. Svensk fisks kostnader maximerades avstatsmakterna till 11,8 milj. kr. för innevarande budgetår. Med hänsyn till denföreslagna utgiftsramen för prisregleringen föreslås att till Svensk fiskanslås oförändrat högst 11,8 milj. kr. under /92 för ovan nämndaändamål. Hur medlen skall disponeras bör vara en fråga för föreningensstyrelse. Jordbruksnämndenbör dock bemyndigas medge föreningen att ta i anspråk ytterligare medel.Nämnden bör dock härvid iaktta mycket stor restriktivitet och sådant medgivandebör endast kunna ges i undantagsfall i oförutsedda situationer och eftersärskild prövning. 2.13.2.5Kostnader Jör utsättning av fisk och tolkning av utredningsuppdraget börförslag lämnas även för medel till utsättning av fisk. Debåda verken föreslås att oförändrat 6,8 milj. kr. utgår ur prisregleringskassanför alt bestrida kostnader för utsättning av fisk under /92. Beloppetbör fördelas av sedan styrelsen inhämtat synpunkter frånSveriges fiskares riksförbund. Del bör också liksom täcka kostnaderna för fördröjd utsättning av lax. avser inomkort föreslå regeringen hur förslagen i utredningen skail genomföras. Swefisk,ekonomisk förening, tilldelades för /89 högst 2 milj. kr.