prop · GE0350 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1990/91:50 om åtgärder för att stabilisera ekonomin och begränsatillväxten av de offentliga utgifterna Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogadeutdrag ur regeringsprotokollet . Iskrivelsen presenteras ett omfattande åtgärdsprogram för att stabilisera densvenska ekonomin, förbättra ekonomins funktionssätt och begränsa tillväxten avde offentliga utgifterna. bereds härmed möjlighet att tidigare änplanerat ta del av vissa av de förslag som regeringen avsett att ta upp i ettantal särpropositioner och i budgetpropositionen 1991. 1 Rihidagen 1990/91. - 1990/91:50 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , R. , , , , G.Andersson, Löimqvist, , , , , , , Skrivelse om åtgärder för att stabilisera ekonomin ochbegränsa tillväxten av de offentliga utgifterna Densvenska ekonomins pris- och lönekostnadsutveckling måste brytas om välfärdenoch sysselsättningen skall kunna värnas. Inflationsbekämpningen måste därföröverordnas andra ambitioner och krav. Enekonomisk politik med denna inriktning redovisades i en proposition (prop. 1990/91:39). Där redogjordes för ett antalinitiativ som regeringen tagit och avser att ta för att förstärka den svenskaekonomin. Vidare framhölls att konkreta förslag rörande den offentliga sektomsutgifter skulle föreläggas i budgetpropositionen 1991. Underhösten har ett omfattande utflöde av svensk valuta förekommit. Som enkonsekvens av den oro som rått på valutamarknaden har räntan i stigitoch räntedifferensen mot utlandet ökat. Den höga räntan iimebär betydandepåfrestningar för många hushåll. bidrar det höga ränteläget till attdämpa investeringarna. Därmed hotas den fulla sysselsättningen och landetsframtida välstånd. Regeringenhar mot denna bakgrund beslutat att redan nu presentera ett omfattandeåtgärdsprogram för att stabilisera den svenska ekonomin, förbättra ekonominsfunktionssätt och begränsa tillväxten av de offentliga utgifterna. Därmedbereds möjlighet att tidigare än planerat ta del av vissa av deförslag som regeringen avsett att ta upp i särpropositioner och ibudgetpropositionen 1991. 1.1 De grundläggande problemen Denoro som förekommit på valutamarknaden sammanhänger medunderliggande problem i den svenska ekonomin. förhållande till omvärlden höga inflationen är det centrala problemet.Att den svenska ekonomin nu stagnerar är en konsekvens av de under en följd av åralltför stora kostnadsökningarna. 1990/91:50 en lågtillväxt och ett otillräckligt sparande bidragit till inflationen. Konkurrenskraftenhar urholkats avsevärt, vilket lett till spekulation mot den svenska kronan. Underde allra har kostnadsproblemen förvärrats. Skillnaden mellanlönemas ökningstakt i och i omvärlden har ökat. Lönekostnadema iSverige har exempelvis stigit medan de ökat iTyskland och i Datunark och . Denhöga inflationen är inte enbart en följd av kostnadsutvecklingen utan också avatt efterfrågan i har varit mycket hög. Kostnadsproblemen har skärptsav att skillnadema i produktivitetsutveckling också har vidgats.Produktiviteten i svensk industri har imder vuxit medsammanlagt 4 1/jämfört med 11 1/i OECD-området som helhet.Arbetskostnaden per producerad enhet har därför stigit mycket snabbt iförhållande till omvärlden. Detfiims också mer långsiktiga, strukturella förklaringar till den högainflationen i . Detsvenska lönebildningssystemet har inte fiingerat väl under de betingelser somrått med bl.a. en betydligt lägre produktivitetstillväxtän tidigare. Vid sidan om utbuds- och efterfrågeför-hållandena för arbetskrafthar regelsystem, förhandlingsformer, informationsspridning och institutionellaförhållanden på arbetsmarknaden stor betydelse för lönebildningen. I flera avdessa avseenden har lönebildningssystemet fiingerat otillfredsställande. Inomviktiga delar av den svenska ekonomin är konkurrensen otillräcklig.Livsmedelssektorn är ett exempel. Prisema på livsmedel har ökat betydligt snabbareän andra priser. Samma förhållande har rått inom byggnadssektorn. Denoffentliga sektorn har också bidragit till att inflationen är hög genom attproduktivitetstillväxten inom den offentliga sektom - liksom i den privata tjänstesektom- har varit lägre än i industrin. har den offentliga verksamhetens resursanspräkbidragit till överhettningen. Föratt inflationen med framgång skall kurma bekämpas måste de långsiktiga,strukturella problemen i ekonomin angripas. Produktivitetstillväxten måstestimuleras, sparandet måste bli högre och de offentliga utgiftemas expansionmåste dämpas. 1.2 Utgiftsutvecklingen i den offentliga sektom Regeringensambition är att hävda välfärden inom ramen för en politik som leder till att deoffentliga utgifternas andel av bruttonationalprodukten (BNP) minskar. Dettaskall göra det möjligt att sänka skattetrycket. Därmed ställs krav påökad produktivitet och effektivitet samt på omprövning av existerandeutgiftsprogram. Under1980-talet har budgetunderskotten minskat kraftigt år för år. Detta har delvis varit en följd av att utgiftstillväxten begränsats. har de offenfliga utgifterna minskat från av BNP till , En betydande ökningav inkomsterna har skett. Skattekvoten har Skr. 1990/91:50 stigit fråndrygt till inemot imder . Underdet kommande budgetåret kan denna utveckling komma att väsentligt förändras ominte kraftfulla åtgärder vidtas. De offentliga utgifterna följer till stor delautomatiskt verkande regler. De växer därför även om inga beslut omnya utgifter fattas. Till detta kommer räntorna på statsskulden som växer snabbtvid höga räntenivåer. Statens och den offentliga sektoras inkomster uppvisarett helt aimat mönster. Inkomstema följer vid oförändrat skattetryck i stortsett utvecklingen av skattebaserna, dvs. lönesumman, konsumtionen m.m.Skattebaserna utvecklas i det långa loppet ungefär som den ekonomiskatillväxten i ekonomin som helhet. Tillsammansinnebär dessa olika utvecklingstendenser för de offentliga inkomstema och utgiftemaatt statsfmanseraa och det offentliga sparandet försämras snabbt när tillväxtenfaller och inflationen är fortsatt hög. Den svenska ekonomin befiimer sig i ensådan situation. Deoffentliga utgiftema beräknas nästa budgetår, om inga åtgärder vidtas, växamycket kraftigt enbart som en följd av automatiskt verkande regler. Statens budgetsaldoskulle därmed försämras avsevärt. Dettaär en ohållbar utveckling. Om inga åtgärder vidtas skulle sysselsättning ochvälfärd hotas som trovärdigheten i den ekonomiska politiken skulleundergrävas. Regeringen har mot denna bakgrund beslutat om åtgärder i syfteatt begränsa tillväxten av de offentliga utgiftema. 1.3 Pris- och lönebildningen Detcentrala stabiliseringspolitiska problemet är inflationen. För att få nerinflationen och varaktigt åstadkomma en långsammare pris-stegringstakt krävsatt lönebildningen anpassas till den rådande produktivitetsutvecklingen. L.önebildningenär avgörande för möjlighetema att bekämpa inflationen. Det är nödvändigt attväxla om från inflationslöner till reallöner. Förat-sättningaraa för att fåtill stånd en sådan växling 1991 och 1992 är unika särskilt tack vareskatteomläggningen. Denförhandlingsgrapp regeringen utsett har i uppdrag att medverka till attstabiliseringsavtal sluts för i första hand . Syftet är att underlätta förpartema att träffa avtal i linje med de fömtsättningar som gäller vad avsertillväxt, konkurrenskraft m.m. Ansvaretför att avtal kommer till stånd, för avtalens innehåll och för konsekvensema avavtalen vilar på arbetsmarknadens parter. Regeringen kan inte i nuvarandeekonomiska läge motverka en uppgång i arbetslösheten med en generell efterfrågepolitik. Prisutvecklingenär av stor betydelse för möjlighetema att få till stånd stabiliseringsavtal.Förväntningarna om en fortsatt hög inflation måste brytas. Underde har konsumentprisema (KPI) stigit snabbt till följd av att en del av skattebördan har flyttats från inkomstskatt till konsumtionsskatt. handlar det om . Det är höjningar av . prisnivån som påverkar demånadsvisa KPI-talen, men som inte avspeglar Skr. 1990/91:50 detunderliggande kostnadstrycket i ekonomin. Frånvåren 1991 och framåt finns förutsättningar att få en inflation som är lägre än4 %. kan inflationstakten dämpas ytterligare. Det betyder att detfinns en unik chans att förhindra att svenskt näringslivs konkurrenslägeförsämras ytterligare. Men det kräver att prissättningsbeslut fattas på basisav seriösa bedömningar av kostnadsutvecklingen och marknadsförutsättningama,inte på gnmdval av uppgifter om hur prisema har utvecklats i det förflutna. Kommimeroch landsting får svårt att upprätthålla verksamheten vid ytterligare storakostnadsökningar. Isyfte att bekämpa inflationen bör enligt regeringens uppfattning stabiliseringsavtalnås också vad gäller hyroma. Regeringen har utsett en särskild förhandlare somskall inbjuda parterna på bostadsområdet - de allmännyttiga bostadsföretagen(), fastighetsägareförbundet och hyresgäströrelsen till överläggningar om1991 års hyror. Syftet är att nå en central uppgörelse där kostnadema utöver effektemaav skattereformen inte överstiger den allmäima prisutveckling som följer avstabiliseringsavtal på löneområdet. Våren1988 fattade ett beslut om och den västeuropeiskaintegrationen, där det bland annat konstaterades att svenskt medlemskap intevar ett mål för de diskussioner med EG som då förestod. Sedandetta beslut fettades har fömtsättningaraa för ett svenskt medlemskap i , tack vare den positiva utvecklingen i . Möjlighetema attlägga gmnden till en ny, varaktig fredsordning har förstärkts. ESKs toppmöte iParis kommer med all sannolikhet att understryka denna positivautveckling. De konmiande regeringskonferenserna mellan EGs medlemsstater kanförväntas ge ökad klarhet beträffende omfettningen av detta samarbete inom EG. Ettsvenskt medlemskap i med bibehållen svensk neutralitetspolitik ligger i vårtnationella intresse. Sverigesintresse för ett mellan EFTA och EG är oförändrat starkt. Detföreligger ingen motsättning, vare sig praktisk eller principiell, mellan ettkraftfullt fullföljande av EES-förhandlingama och en framtida diskussion ommedlemskap. Regeringen kommer med all kraft att verka för att ett politisktgenombrott i EES-förhandlingama uppnås . Ett skulle geSverige möjlighet till fullt tillträde till EGs inre marknad, då deimagenomförs . I detta tidsperspektiv saknas alternativ till ett . Regeringeneftersträvar ett nytt riksdagsbeslut om Europapolitiken som tydligare och i merpositiva ordalag klargör ambitioner att bli medlem av Europeiskagemenskapen. För att bygga under för en sådan utveckling konmier attintensifiera sina ansträngningar att inom ramen för medverka till en ny säkerhetsordning i Europa.Förhandlingarna mellan EFTA och EG om ett fullföljs med kraft. ti /91. 3 Bättretillväxtbetingelser för svenskt näringsliv Skr. Detsvenska näringslivets utveckling är starkt beroende av den ökandeinternationaliseringen. Den ställer nya krav på näringspolitiken och har ocksåstor betydelse för livsmedelspolitiken. Näringslivets konkurrenskraft påverkasbl.a. av den politik som bedrivs på energiområdet och när det gäller infrastmktuten.Avgörande för konkurrenskraften är också den högre utbildningens inriktning ochkvalitet. Tillgångenpå billig energi har varit en viktig förutsättning för den svenska ekonominssnabba tillväxt imder . För delar av den svenska industrin ärberoendet av energi mycket stort. En stabil energipolitik, som långsiktigttryggar energiförsörjningen, är viktig för sysselsättningen och välståndet.Energipolitiken måste också utformas med hänsyn till vad natur och miljö kanbära. Överläggningarhar nu inletts mellan socialdemokratema, och om enlångsiktig eneigipolitik. Resultatet av dessa överläggningar skall redovisas ibörjan av och ligga till grund för en energiproposition ifebruari 1991. 3.2 En ny näringspolitik Engrundläggande fömtsättning för näringslivets utveckling och förnyelse är engenerell ekonomisk politik inriktad på att få kostnadsutvecklingen underkontroll och därigenom väma konkurrenskraften. Föratsättningamaför näringslivets verksamhet påverkas emellertid också av en rad andra faktorer.Näringspolitiken måste därför ses i ett brett perspektiv. Politiken inriktas påsamordnade åtgärder som främjar den ekonomiska tillväxten. Hänsyn måste därvidtas till en god miljö. Decentrala inslagen i en samlad näringspolitik för ökad tillväxt redovisades iregeringens proposition om näringspolitik som lades (prop.1989/90:88) och i propositionen om den ekonomiska politiken på medellång sikt (prop.1990/91:39). Strävanatt åstadkomma väl fungerande marknader och effektiv konkurrens är en viktigdel av näringspolitiken. Enfortsatt avreglering av bl.a. transporterna kommer att genomföras. Vattenfellomvandlas till aktiebolag, vilket förväntas leda till en effektivareelmarknad. Föratt få till stånd en mer effektiv användning av träråvara utreds den lag somreglerar utbyggnad av industri som använder träfibrer (träfiberlagen). Förslaginom detta område kommer att presenteras . Förslagtill ändringar i gällande jordförvärvslag planeras att läggas fram under våren1991. Dessa förändringar innebär betydande förenklingar och föratses leda tillmer effektivt fungerande marknader och till en bättre markanvändning. Denäringspolitiska insatserna måste främja strukturomvandling och ' Därföravvecklas defensiva branschstöd. Regeringen kommer Skr. 1990/91:50 inte attföreslå något nytt program för tekoindustrin när nuvarande program slutförts ijuli 1992. Enneddragning sker i rationaliseringsbidragen till lantbruks- och trädgårdsnäringarna.De subventionerade lån som finns för fiskets rationalisering slopas. Turistrådetsverksamhet ses över med inriktning på att näringens eget engagemang skall öka.I detta sammanhang skall klargöras hur de sociala målen i turistpolitiken skalltillgodoses. Regeringensambition är att åstadkomma en övergång för Industrifonden från långivning tillgarantigivning. Nyetableringaroch tillväxt i de mindre företagen är av stor betydelse för långsiktigförnyelse och dynamik i näringslivet. Det är därför angeläget att särskildhänsyn tas till behoven att främja de livskraftiga företagens investeringar. Isyfte att imderlätta för de små och medelstora företagen att skafferiskkapital skall de regionala riskkapitalbolagen även få privata finansiärer.Strävan är att privata finansiärer skall svara för upp till hälften avriskkapitalbolagens finansiering. Vidareär det, inte minst i de mindre företagen, viktigt med en fortlöpandekunskapsuppbyggnad. Utredningen om kompetensutveckling i arbetslivet (dir.1990:25) har fått i uppdrag att föreslå åtgärder som bidrar till enökad kompetensutveckling i arbetslivet. Regeringenavser att i budgetpropositionen och i en särskild proposition till vårriksdagenåterkomma till flertalet av dessa frågor. 3.3 En Starkare infrastruktur Regeringenavser att presentera en samlad strategi för hurinfrastrukturen skall fmansieras. En infrastmkturfond för i första hand järnvägoch annan kollektivtrafik inrättas som får till uppgift att initiera ochgenomföra bl,a. samfinansiering av olika investeringsobjekt. För att imderlättainfrastrukturinvesteringar är regeringen beredd att låta olika intressenteräga, driva och ta ut avgifter för speciella väg- och jäm-vägsprojekt. Förslagskall då också lämnas på hur SJs verksamhet kan effektiviseras genom attytterligare delar av verksamheten omvandlas till aktiebolag. Föratt effektivisera planering och resursutnyttjande avseende väg- och jämvägsinvesteringarkommer planeringssystemet att förenklas och koncentreras på större projektsamtidigt som en demokratisk förankring bibehålls. En ökad användning avsystemanalys och en bättre samordning av de olika trafikslagens investeringarger fömtsättningar för att öka effektiviteten i det samlade transportsystemet.De för nationella transportbehov strategiska väg- och järnvägsnäten skallidentifieras och en större del av investeringsmedlen avsättas för dessa. Dettaförbättrar möjligheterna till rationella transporter i hela landet. Vidareskall en systematisk uppföljning och utvärdering av genomförda investeringarinföras. organisation ses över. 3.4 Konkurrenskraftig högre utbildning Skr. Denhögre utbildningen blir allt viktigare för det svenska näringslivets och denoffentliga sektoras omvandling och utveckling. Därför är frågan om hurhögskolan arbetar och hur dess resurser används av stor betydelse förkonkurrenskraften och den ekonomiska tillväxten . Närbeslut fattas om resursfördelningen mellan olika utbildningar ges fömtsättningaraaför hur de studerandes vilja att förkovra sig skall komma hela samhälletsutveckling till godo. Det är därför viktigt att resursfördelningen mellanolika sektorer tar sin utgångspunkt i en bedömning av hur utveckling ochtillväxt skall stimuleras. Den svenska industrins svårigheter att fullt ut tavara på den höga efterfrågan berodde i inte ringa utsträckningpå brist på tekniker och naturvetare. Inomramen för varje fakultet och forskningsråd skall resurserna fördelas på forskamtbildningoch grundforskning efter kvalitet. De institutioner och forskaigmpper somhävdar sig bäst vid en internationell jämförelse skall ges tillfälle att utökasin verksamhet. När det gäller den grundläggande högskoleutbildningen ärdäremot fördelningsprincipen på ett mer mekaniskt sätt knuten till antaletredan etablerade utbildningsplatser inom olika studieområden och på olikahögskoleorter. Härvidlag bör det ske en omorientering. Faktiskt uppnåddaresultat - kvantitativt och kvalitativt - bör i större utsträckning vägledafördelningen av resurser även när det gäller den grundläggandehögskoleutbildningen. Detär också angeläget att möjlighetema till lokal antagning och antagning eftersärskilda prov utvecklas och tillämpas i växande utsträckning. Närmålen för högskoloraas och institutioneraas insatser i gmndläggan-dehögskoleutbildning ytterligare preciserats skall högskolorna också få störrefrihet att bestämma hur de vill uppnå målen. För att underlätta en effektivresursanvändning skall universitet och högskolor friare få disponera resurserför lokaler. På så sätt underlättas en samlad planering av alla resurser medutgångspunkt från verksamhetens behov. Detarbete som inleds kommer att göra det möjligt att minska universitets- ochhögskoleämbetets och högskolomas administration. En stor del av dessa resurserkan i stället komma till användning i undervisningen. Regeringenavser återkomma till dessa frågor . 3.5 En konsumentvänlig livsmedelspolitik Livsmedelspolitikenär föremål för ett omfettande översyns- och förnyelsearbete. Utgångspunkten ärkonsumentemas behov och önskemål. Avsikten är därför att uppnå lägrematpriser, högre kvalitet och ett mer varierat livsmedelsutbud. Livsmedelspriseraahar stigit snabbare än den genomsnittliga inflationstakten.Dehär därmed drivit på inflationen. Vårenslivsmedelspolitiska beslut var ett första steg i reformverksamheten på dettaområde. Det måste nu fullföljas bl.a. genom att en omställning sker avåkermarken och att mjölkproduktionen anpassas till de nya förutsättningarna. Lantbmkamaoch deras organisationer har här ett stort beslutger ett stort spelmm för den enskilde jord- Skr. 1990/91:50 brukaren när detgäller företagets utveckling och profil. Samma villkor skall i dessa avseendengälla för jordbruket som för andra näringar. Reformensandra steg tas genom att det höga svenska gränsskyddet minskas. Därigenom kande svenska matpriserna sänkas med direkt positiv effekt för konsumenterna. Tillavslutningen av de handelspolitiska förhandlingarna inom det allmänna tull-och handelsavtalet () lägger ett bud som irmebäratt jordbmksstödet minskar . En viktig delav budet är en sänkning av gränsskyddet. Om GATT-förhandlingama inte ledertill konkreta resultat, kommer regeringen att till redovisa sin synpå det läge som uppstått. Ökadfrihandel innebär att varuutbudet i handeln kan bli mer varierat. Importen avlivsmedel kommer att öka. Vår livsmedelsindustri, som har goda möjligheter attkonkurrera på en friare marknad, får också bättre möjligheter att sälja påandra marknader. När frihandeln ökar blir frågan om livsmedelskontrollen avstor betydelse. Det är därför viktigt att livsmedelsverket under de närmasteåren ägnar dessa frågor ökad uppmärksamhet. Regeringenkommer också att genomföra en uppföljning av den hårdare lagstiftning somnyligen genomförts på djurskyddets område. Även på detta område förenas miljö-och konsumentkrav och krav på en mer rationell och effektiv produktion med enomläggning av politiken som leder till ett bättre ekonomiskt utnyttjande avjordbrakets resurser. Vägenfrån jordbraket till konsumentema är lång och kantas av olika former avkonkurrensbegränsningar. För att uppnå sänkta priser i konsumentledet krävsdärför i ett tredje steg en skärpt konkurrenspolitik. Förädlings-,parti- och detaljhandelsleden är starkt sammanflätade och dominerade av ettfåtal företag och ägargrapper. Den bristande importkonkurrensen och etableringshinderförvärrar situationen. Målet att sänka matpriserna och förbättralivsmedelsutbudet främjas genom att konkurrensen skärps. Därför kommerregeringen att förelägga en proposition som syftar till att ökakonkurrensen och förstärka konsumentemas ställning. Livsmedelsreformenkommer att bidra till en bättre miljö genom att stimulera ett lägre utnyttjandeav konstgödsel och bekämpningsmedel. De positiva miljöeffektema av jordbraketkommer också att förstärkas. Detta sker bl.a. genom det omfattande program föröppna landskap som ingår i den livsmedelspolitiska reformen. 3.6 Effektivare statlig förmögenhetsförvaltning Syftetmed att effektivisera den statliga förmögenhetsförvaltningen är att ökaavkastningen och frigöra kapital för att bereda utrymme för andra satsningarinom näringspolitiken, t.ex. på infrastrakturens område. Denoffentliga sektora har en betydande förmögenhet. Att förvalta dessa tillgångarär lika viktigt som att effektivisera användningen av de löpande intäkteraaoch kostnaderaa. Om avkastningen höjs med någon procentenhet ger detbetydande intäkter för den offentliga sektora. Nubör konkreta steg tas för att förbättra statens förmögenhétsförvalt-ning: ~Vattenfall görs om till aktiebolag. Vattenfellges en organisationsform som är bättre anpassad till en alltmer interaationelloch kapitalintensiv verksamhet. Vattenfell kan därmed trygga en godelförsörjning och generera en högre avkastning på statens tillgångar. För attutveckla en effektivare handel med el och underlätta en decentraliseradelproduktion kommer stamnätet att ges en mer fristående organisationsform. Åtgärdenskall ses som ett exempel på att statlig verksamhet skall ges denorganisationsform som är effektivast för att skapa tillväxt och ett förbättratresursutnyttjande. - Domänverketstillgångar värderas upp. Statenstillgångar i skogsfestigheter värderas upp och domänverket åläggs ett marknadsmässigtavkastningskrav. skall dessutom ges en finansiell situation sommotsvarar vad som gäller hos övriga skogsbolag. Därmed åstadkoms en ökadjämförbarhet med andra företag. Åtgärdenskall ses som ett exempel på en aktivare statlig förmögenhets-förvaltning därdolda tillgångar tas fram och högre avkastningskrav ställs. - Byggnadsstyrelsenåläggs ett höjt avkastningskrav. förvaltar festigheter till ett marknadsvärde av ca 45 Det är väsentligt att verksamhet bedrivs på ett sådantsätt att de festigheter förvaltar ger en avkastning, somligger väl i nivå med vad stoten skulle erhålla genom att placera sin förmögenheti annat än festigheter eller genom att reducera statsskulden. Byggnadsstyrelsenbör därför ges ett marknadsmässigt avkastningskrav och inleveranserna frånbyggnadsstyrelsen till statskassan bör öka. Åtgärdenskall ses som ett exempel på en effektivisering av den statliga förmögenhetsförvaltningen. Parallelltmed dessa åtgärder läggs granden för en mer genomgripande effektivisering avstatens kapitalförvaltning. Principeraa för statens festig-hetsförvaltning, somberör tillgångar på uppåt .