prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Resultaten av konferensen blir beroende av regeringamas viljaoch beredskap till ibland krävande åtaganden om förändringar i nuvarandesamhällssystem och strakturer. Resultaten kommer framför allt att betingas avde industrialiserade ländemas förmåga att uttrycka solidaritet med u-ländemasutvecklingsansträngningar i form av ökade resursflöden, finansiellt ochteknologiskt, för en varaktigt hållbar utveckling. Som ett led iförberedelsema inför konferensen kommer det att hållas enintemationell konferens i med temat hälsofrämjande miljöer. Det svenskaförberedelsearbetet bedrivs med sikte på att kraftfullt medverka till attkonferensen blir en framgång för det multilaterala miljösamarbetet inom FNsram i linje med övergripande mål för den svenska miljö-och utrikespolitiken. Regeringens ställningstagande:Regeringen verkar för förstärkta miljöregler inom Antarktisfördraget och förett utvidgat samarbete till skydd för miljön i . Regeringens överväganden:Polarområdenas betydelse har vuxit avsevärt . ochAntarktis ligger i skämingspunkten för globala miljöintressen, industriellaexploateringsönskemål samt säkerhetspolitiska intressen. Polamiiljön, som ännutill stora delar är opåverkad av mänsklig verksamhet, är särskilt känslig förstöraingar, som den utgör ett referenssystem för övervakning avmänniskans globala miljöpåverkan. har anslutit sigtill de länder som verkar för ett förstärkt skydd för den antarktiska miljön.All verksamhet i skall bedrivas med största försiktighet och all miljöpåverkanskall minimeras. Inom ramen för Antarktisfördraget, som utgör gmnden för detfredliga samarbetet inom Antarktisområdet, har förhandlingar inletts om ettsärskilt legalt instmment med allomfattande miljöskyddsregler. pågåröverläggningar mellan de åtta arktiska statema (, , ochde fem nordiska länderaa) i syfte att åstadkomma en överenskommelse om merorganiserat och kontinuerligt miljöskyddssamarbete för det arktiska området.Genom gemensamt agerande skall effektiva åtgärder sättas in för att förebyggaoch motverka olika miljöhot mot den arktiska befolkningen och naturen. 5.4 Miljösamarbete inom ramen för den västeuropeiskaintegrationen Regeringensställningstaganden: Integrationen i skapar nya möjligheter för ettintensifierat miljösamarbete. Avsikten är att ett avtal om det europeiskaekonomiska samarbetsområdet (EES) skall ge oss ökade möjligheter att aktivtdelta i utformningen av miljöpolitiken i . Avtalet kommer även att fåkonsekvenser för den svenska miljöpolitiken och kommer att innebära krav påökad samordning av särskilt de handelsrelaterade miljöregleraa. Pådet miljöpolitiska området avser regeringen inom ramen för ett att: verka för skärpta miljöreglersom kan ge en bättre miljö i , verka för att stärka detmiljöpolitiska samarbetet i , aktivt delta i gemensammaforskningsprogram och andra miljöaktiviteter, såsom den europeiska miljöbyrån(EEA), bidra till att stärka ochsamordna samarbetet med Öst- och , samt bidra till att stärka detinteraationella miljösamarbetet. Utredningensom internationella miljösamarbete förslag: Överensstämmer i stort medregeringens ställningstaganden. Regeringensöverväganden: Miljösamarbete mellan västeuropeiska länder sker i flera olikaformer, bilateralt, inom en gmpp av länder såsom t.ex. , inomEFTA eller EG eller mellan EFTA och EG. I detta avsnitt berörs EGs miljöpolitikoch det miljösamarbete som kommer att bli en del av det europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES). Liksomi har miljöpolitiska hänsyn blivit allt viktigare bland EGsmedlemsländer. Successivt har en gemensam miljöpolitik vuxit sig allt starkare.Ett alltmer omfattande och ambitiöst regelverk med för medlemsländema bindandeföreskrifter har upprättats. De gemensamma reglema rör frågor som naturskydd,kemikaliehantering, utsläpp till luft och vatten, strålskydd samtavfallshantering. EG har vidare fått en roll vad gäller genomförande avåtaganden som medlemsländema gjort gemensamt inomramen för andra intemationella organisationer såsom Montrealpro- Prop.1990/91:90 tokollet och . Miljöpolitikeni EG är en förhållandevis ny företeelse. Även om särskilda handlingsplaner förmiljöområdet lagts fast var det först genom enhetsakten från år1987 som miljöhänsyn uttryckligt blev en del av EGs verksamhet. haren lång rad gemensamma åtgärder beslutats på miljöområdet. Flertaletav de gemensamma miljöbesluten inom EG fattas med enhällighet och är avminimikaraktär. Detta innebär att medlemsländema är oförhindrade att införa merlångtgående regler än de gemensamt överenskomna. Exemplen på detta är ocksåmånga, bl. a. de tyska vattenkvalitetskraven och luftutsläppsreglema. NärEGs inre marknad genomförs , skall återstående tekniska handelshindervara avvecklade mellan medlemsländema. Detta medför ett omfattande arbete medbl.a. harmonisering av olika krav på varor. Exempel på detta är bilavgaser ochvissa kemikalier. Inte minst viktigt i detta sammanhang är att tillgodoseberättigade miljöskyddskrav. Kommissionen skall i sina förslag tillharmoniseringsåtgärder utgå från en hög skyddsnivå såvitt gäller miljöskydd.Beslut fattas i de flesta fall med kvalificerad majoritet enligt en vägdröstskala. I princip innebär sådana harmoniserade regler att enskildamedlemsländer inte kan tillämpa mer långtgående regler. Under vissa mycketbegränsade fömtsättningar ges dock medlemsstater möjlighet att tillämpasträngare miljökrav än de gemensamma även när det gäller handelsrelateraderegler. Den möjligheten har dock aldrig prövats i . Därgemensamma normer saknas, är huvudregeln inom EG att en vara som lagligensaluförs i ett medlemsland får saluföras i alla medlemsländer. Medlemsstatemahar dock viss rätt att göra undantag för att skydda människors hälsa, djureller växter. praxis har klargjort att den rätten under vissafömtsättningar innefattar miljöpolitiska åtgärder. En föratsättning är attåtgärden i fråga verkligen syftar till att uppfylla legitima miljöskyddsbehovoch att miljöintresset står i proportion till den handelshindrande effekten. Iett uppmärksammat fall gav rätt att avmiljöskäl under vissa villkor förbjuda försäljningen av drycker i engångsglas. Vidett gemensamt miljöministermöte mellan EFTA- och EG-ländema i Nederiänderaahösten lades gmnden till ett förstärkt samarbete på miljöområdet. Ettandra möte mellan EGs och EFTAs miljöministrar ägde mm i . Vid mötet enades ministrama på svenskt förslag om att utarbeta en gemensam västeuropeisk miljöstrategi vad gäller stabilisering och minskning av utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser. Vidare enades ministermötet om att öka samarbetet på sådana områden som ekonomiska styrmedel, miljömärkning samt miljö och transporter. Sverigebefinner sig tillsammans med övriga EFTA-länder i förhandling- Prop.1990/91:90 ar med EG om ett långtgående västeuropeiskt ekonomiskt samarbete, des. Avsikten är att ett skall kunna träffasunder och träda i kraft . FörSverige öppnar EES nya möjligheter att uppnå positiva miljöeffekter. Sverigekommer i detta arbete att slå vakt om att framtida gemensamma miljöreglersätts på högsta möjliga skyddsnivå. EGsregler om utsläpp till luft och vatten från stationära anläggningar,avfallshantering samt stärkandet av den biologiska mångfalden m. m. är av s.k.minimikaraktär, dvs. medlemsländema är oförhindrade att införa mer långtgåenderegler. Till övervägande del har , liksom flertalet EFTA-länder, redanlikvärdiga eller mer långtgående regler än dessa EG-regler. Några problem attacceptera EGs regler på dessa områden föreligger alltså inte. Regeringen avseratt verka för att dessa minimiregler skärps i syfte att förbättra miljön iEES-området. Enannan viktig miljöpolitisk aspekt i ett EES utgör harmoniseringsarbetet påvamområdet. Den avveckling av tekniska handelshinder som pågår inom EG kommer isin helhet genom EES att omfatta också och de övriga EFTA-länderna.Sverige kommer i detta arbete att i de olika samarbetsorganen inom EES aktivtverka för att miljöskyddskraven sätts på högsta möjliga nivå. Generelltsett bör harmoniserade regler på hög skyddsnivå eftersträvas. På områden sominte är harmoniserade finns möjligheter att införa nationella regler tillskydd för miljön. Det kan t.ex. visa sig nödvändigt att länder inför enskildaförbud inom vissa användningsområden i olika takt. fömtsätts geutrymme för sådana åtgärder under fömtsättning att miljöintresset står iproportion till den handelsrelaterade effekten. Vidarefömtsätts att liksom övriga EFTA-länder skall ha samma möjligheter somEGs medlemsländer att tillämpa strängare miljökrav än de som gemensamt haröverenskommits. Vissaharmoniserade EG-regler på miljöområdet motsvaras av längre gående regler iSverige och andra EFTA-länder. Regeringen kommer i att slå vakt omdessa miljöskyddsåtgärder. EESkommer att leda till ett omfattande samordningsarbete. En fömtsättning äremellertid att liksom övriga EFTA-länder uppnår ett tillfredsställandedeltagande och medinflytande i den framtida beslutsprocessen. Särskilt viktigtär att vi kan delta i de av tillsatta expertgmppema där grandenför kommande EES-regler i hög grad kommer att behandlas. Motbakgrand av våra åtaganden inom kommer den svenskamiljölagstiftningen att ses över. Regeringen återkommer till denna fråga ikapitel 6. Interaationaliseringenav miljöarbetet kommer att få återverkningar på det svenska miljöarbetet.Kunskapsbehovet om andra EES-länders miljöpolitik, liksom om de planer för nylagstiftning som föreligger kommer att öka. Svenska initiativ och förslag tillskärpta regler måste förankras hos andra EES-länder på ett annat sätt äntidigare. Regeringensträvar även fortsättningsvis efter att stora och viktiga frågor 112 tas fram i ett näraintemationellt samarbete även utanför EES i olika organ Prop. 1990/91:90 där EGoch EFTA-länderna deltar, t.ex. Nordsjökonferensema. Inom har t. ex. påsvenskt initiativ ett projekt satts igång för att identifiera ämnen som börbegränsas eller avvecklas samt ta fram förslag till riskbegränsande åtgärder.EG deltar i detta projekt och har lett arbetet för ett av fem utvalda ämnen. Föråtgärder med handelspolitiska effekter har vi åtagit oss att iförväg via och underrätta våra avtalsparter om planerade nyahandelsrelaterade miljöregler. Detta notifikationssystem syftar till att imöjligaste mån hindra uppkomsten av tekniska handelshinder genom att ge vårahandelspartners möjlighet att lämna synpunkter på förslagen till åtgärder. Sedanden har EFTAs notifikationsprocedur knutits samman med EGs.Detta innebär att våra notifikationer direkt tillställs EG och att våra kommentarertill motsvarande förslag från EG-ländema kommer att överlämnas som gemensammaEFTA-kommentarer. Förslagen kan inte genomföras förrän notifikationsperiodenpå gått till ända. Notifikationstidenslängd kan komma att ändras genom ett EES avtal. Intemt inom EG gäller attmedlemsstater eller kommissionen kan utlösa en förlängd period på tre månaderutöver de ursprangliga tre månadema. Om kommissionen har för avsikt att föreslåen harmonisering på området kan den i stället påkalla en stilleståndsperiod . 1 EG har processen att införa begränsningar inom kemikalieområdeti regel kommit i gång genom att ett enskilt notifierat ett förslag. EEA den europeiska miljöbyrån EGsmiljöministrar beslöt att tillskapa en europeisk miljöbyrå (EEA)öppen för deltagande även för europeiska länder utanför EG. Miljöbyrån skallförse EG och medlemsländema med objektiva, tillförlitliga och jämförbarauppgifter om europeiska miljöförhållanden för att ge dem underlag förnödvändiga åtgärder för att skydda miljön, liksom att utvärdera effekter avåtgärder samt att se till att allmänheten är informerad om miljöförhållandena. Densvenska regeringen har, tillsammans med de övriga EFTA-länderna, begärtförhandlingar om deltagande i EEA. Försvensk del har vi anmält att vi är intresserade av ett samspel mellan EEA ochdet svenska nationella övervakningssystemet. 8 1990/91. 1 saml Nr 90 5.5Miljösamarbete med Öst- och Regeringensställningstaganden: Miljösamarbetet med Öst- och baseras på tvåroller, den stödjande och den kravställande. Dessa roller skiljs så långtmöjligt åt. Stödjarrollenutgår från det mottagande landets prioriteringar och samordnas med landets egnainsatser. Stödinsatseraa organiseras företrädesvis på multilateral bas.Bilaterala stödinsatser samordnas så långt det över huvud taget är möjligt medandra länders och multilaterala organisationers stöd. Kravställarrollen måsteutgå från våra egna prioriteringar. Utredningens om Sverigesinternationella miljösamarbete förslag: Överensstämmer i huvudsak medregeringens ställningstaganden. Regeringens överväganden:Miljösituationen i Öst- och är mycket allvarlig med i vissaområden stora skador på naturmiljön och allvarliga effekter på människoraashälsa. Utsläpp från Öst- ochCentraleuropa påverkar kraftigt den svenska miljön trots att den andel av Öst-och utsläpp som faller ned i är förhållandevis liten. DeÖst- och Centraleuropeiska ländernas bidrag till försurningen i framför alltsödra och sydöstra ar mycket stort. Detta gäller i synnerhet utsläppfrån , och de östra delarna av . Den nya öppenheteni Öst- och har avslöjat mångåriga försummelser. Behovet avinsatser för att skydda miljön är oerhört stort. En förbättrad miljö i Öst-och fömtsätter en genomgripande ekonomisk omstmkturering. Föratt underlätta denna ges ett omfattande stöd från OECD-ländema. Stödetsamordnas inom den s.k. G-24 gmppen av och lämnas också till enrad miljöinsatser. Miljöstödet består av både multilaterala och bilateralainsatser. De multilaterala insatsema sker framför allt genom ochgenom den tillskapade Europeiska . De bilateralainsatserna består av en lång rad projekt, som på olika sätt uttrycker destödjande ländernas olika prioriteringar. Parallellt med dessastödinsatser för öst- och centraleuropeisk miljö fortgår samarbetet inom deolika konventionerna för miljöskydd, främst Helsingforskonventionen ochkonventionen om gränsöverskridande luftföroreningar. Här ställer ochandra västeuropeiska länder krav på att alla deltagande länder skall skära nedsina utsläpp för att inte skada andra länders miljö. Myndighetsanknutetbilateralt miljösamarbete mellan och Öst-och inleddesunder . Samarbetet har i regel bestått av erfarenhetsutbyte ochforskningssamarbete i form av tvååriga samarbetsprogram. Regeringen vill, inför denya samarbetsmöjligheter som har öppnat sig, klargöra sin principiella synpå det framtida miljösamarbetet med Öst-och . Detta samarbetemåste utgå från två olika roller: Dels Sverigesrätt att skydda sin egen miljö och därvid ställa krav på att andra Prop.1990/91:90 länderminskar de utsläpp som påverkar , dels skyldighet atti solidaritet lämna stöd till länder som av olika skäl har svårigheter att skyddasin egen miljö. I båda fallen är syftet att utsläppen i de stödda I det förra fallet prioriteras de utsläpp som är viktigast utifrånsvensk miljö och i det senare fallet skall de utsläpp prioriteras som ärviktigast för det stödda landets miljö. , men långt ifrån alla,kan prioriteringama sammanfalla. Det är viktigt att de olika rolleraa Det är vidare en fördel om stödet kan kanaliseras multilateralt.Under alla omständigheter skall en samordning av olika För att underlätta detta skall bilateralt stöd vara tydligtinordnat i en i det mottagande landet nationellt utarbetad och De multilaterala insatseraa spelar en central roll för att Våren1990 beslutade att skall användas för samarbete medÖst- och /91 1992/93 varav 900 milj.kr. finansieras över biståndsanslaget. Omkring 400 milj. kr. beräknas gå tillmiljösamarbete av olika slag. Församarbetet med har för treårsperioden totalt 300 milj. kr. avsatts.Större delen beräknas gå till miljöinsatser och därmed relateradkunskapsutveckling. En rad projekt har påbörjats och intensiva förberedelserpågår för andra. Beredningen för ekonomiskt-tekniskt samarbete (BITS), isamarbete med , handlägger huvuddelen av stödet tillPolen. Miljöfrågornaprioriteras även i det biståndsfinansierade samarbetet med övriga Öst- ochCentraleuropa. Lägst 45 milj. kr. av totalt 150 milj. kr. har avsatts försådana insatser . Stödetgenom folkrörelserna, som spelar en viktig roll i samarbetet med Öst- ochCentraleuropa, handläggs via SIDA. Flera miljöorganisationer har ansökt ochfått stöd. Denordiska miljöministrama föreslog att ett samnordisktmiljöfinansieringsbolag skulle bildas för Öst- och . Regeringenhar till föreslagit etablerandet av ett sådant bolag.Riksdagen har senare godkänt förslaget. Bolaget, Nordic Environment FinanceCorporation (NEFCO), skall med aktiekapital eller lån delta i finansering avsamriskförelag, som tillverkar miljöutmstning och tillhandahåller miljötjänsteri . NEFCO startade sin verksamhet . Ytterligareett exempel på det omfattande intemationella samarbete, som vuxit fram som enföljd av omvälvningaraa i Öst- och är konferensen om Östersjönsmiljö, som ägde mm i . Vid mötet deltog ävenfinansieringsorgan som , Europeiska . Europeiskainvesteringsbanken och den Nordiska investeringsbanken. Mötet följs upp av enarbetsgmpp, i vilken bankerna medverkar, med uppgift att ta fram ett samlatprogram för åtgärder inklusive sådana större investeringar som föratsätts blinödvändiga. Somett led i den nationella svenska miljöpolitikens strävan att ned- 115 bringa belastningen på densvenska miljön bör ett riktat myndighetssamarbete ske med Öst- ochCentraleuropa. Av olika geografiska och meteorologiska skäl kommer dettasamarbete koncentreras till vatten- och luftföroreningar i ,vattenföroreningar i de baltiska republikeraa och Leningradområdet samtluftföroreningar i . Detta samarbete böradministreras gemensamt av och resp. land och vara konkret ochmyndighetsanknutet samt bygga på det inledda miljösamarbetet.Vidare bör samarbetet i möjligaste mån knytas till arbetet inomHelsingforskonventionen och konventionen om gränsöverskridande luftföroreningarsamt till de aktionsplaner som beslutades vid regeringschefskonferensen iRonneby. Regeringen avser förstärka det myndighetsanknutna miljösamarbetet medÖst- och . (Se kapitel 21, anslag B 8. posten 7). Regeringensställningstagande: skall verka för att konferensen för säkerhet ochsamarbete i (ESK) fortsatt aktivt behandlar miljöfrågoraa och gerimpulser till det intemationella miljösamarbetet. Sverigeavser spela en fortsatt pådrivande roll i OECDs miljöarbete. Inom deteuropeiska regionala miljösamarbetet läggs särskilt stor vikt vid samarbetetkring och gränsöverskridande luftföroreningar. Utredningens om Sverigesinternationella miljösamarbete förslag: Utredningen har översiktligt behandlatmiljösamarbetet inom ECE och . Beträffande det europeiskaluftvårdssamarbetet och det regionala arbetet med att skydda den miljönanser utredningen att arbetet med bör ges högsta prioritet, liksomarbetet med att reducera utsläppen av kväveoxider och svavel. Regeringens överväganden:En stor och växande del av den svenska miljöbelastningen härrör från källorutanför gränser. Det är därför nödvändigt att intensifieraansträngningama att påverka aktuella länder att nedbringa degränsöverskridande föroreningarna. Detta gäller även miljöfarliga ämnen i varorsom tillverkas utanför , men som används och omhändertas här. 1 ett europeisktperspektiv har det hittillsvarande miljösamarbetet bl.a. haft som sidoeffektatt förbättra relationema mellan öst och väst. Inom ramen för Konferensen försäkerhet och samarbete i (ESK) och FNs ekonomiska kommission för (ECE) etablerades tidigt ett miljösamarbete som kunde fortsätta att förstärkasäven av stark spänning mellan öst och väst och därmed bidra tillframväxten av förayad politisk avspänning i . Dennapolitiska avspänning skapar bättre fömtsättningar för ett intensi- fieratsamarbete inom ESK-kretsen. ESKs toppmöte i Prop.1990/91:90 1990 gav uttryck för en stark vilja till sådant samarbete.Miljöfrågoraa utgör ett viktigt område för fortsatt och fördjupat samarbete.Regeringen kommer att sätta miljön högt på ESKs dagordning. ESKbör ge impulser och rekommendationer till nya aktiviteter i form av uppdrag iförsta hand till existerande interaationella organisationer. Inomramen för ECE undertecknades en konvention mot gränsöverskridandeluftföroreningar. Till konventionen hör två åtgärdsprotokoll, ett ombegränsning av svavelutsläpp (30%-klubben) och ett protokoll om kontroll avkväveoxider. Arbete pågår med ett protokoll för begränsning av flyktigaorganiska ämnen (som tillsammans med bl. a. kväveoxider bildar ozon). I avsnitt2.2.3 redovisas dels det pågående arbetet inom luftvårdskonventionen, dels desvenska initiativ som tagits. OECDinledde sitt arbete på miljöområdet med tonvikten på deekonomisk-politiska aspektema av miljöpolitiken. antogs den s. k.Polluter-Pays-Principle (PPP) vilken spelat en betydelsefull roll i nationelloch intemationell miljöpolitik. Principen lägger fast att det är förorenarensom har ansvar för miljökostnaderaa. har därefter fortsatt att utreda förmedlemsländeraa gemensamma problem och på flera viktiga områden antarekommendationer och beslut som direkt påverkar miljöpolitiken imedlemsländeraa. Regeringen avser att delta aktivt även i fortsättningen iOECDs miljöarbete. Ytterligare ett skäl härtill är att är ettsamarbetsorgan för de rika industriländeraa, vilka har ett stort ansvar förvärldens miljöproblem. Dessa länder har också de tekniska och ekonomiskamöjligheteraa att gå före i miljöarbetet, nationellt och interaationellt. Inomramen för det nordiska samarbetet har ett intensivt samarbete byggts upp sombl. a. resulterat i gemensamma nordiska handlingsplaner och program förluftföroreningar, havsföroreningar och renare teknologi, kemikalieavfall ochåteranvändning. Liknande arbete pågår med ett nordisktmiljökvalitetsövervakningsprogram. Detomfattande nordiska samarbetet är ett viktigt inslag i det interaationellamiljösamarbetet. Samarbetet utgör bl. a. en viktig plattform för att förberedagemensamma ställningstaganden. Ijanuari lämnade ett förslag till omett nordiskt miljöforskningsprogram. Programmet inriktas bl. a. på samarbetemed de östeuropeiska länderaa kring . Vidsidan av det miljösamarbete inom samt inom ESK, ECE och , som berörhela eller en stor del av , bedrivs viktigt miljösamarbete inom andramiljöfora. Dettasamarbete behandlas mer i detalj i andra avsnitt. Här skall endast erinras omen del av det miljöskyddsarbetet. om miljö fastställde de deltagande länderaa målet att återställa ekologi. Konferensens uppföljning innebär en kraftig stimulans till arbetet att skydda mari na miljö inom Helsingforskonventionen. avser regeringen att lägga mycket stor vikt vid arbetet att återställa miljö. Den fjärdeNordsjökonferensen, liksom revideringen och den sammanslagning av Oslo- ochPariskonventionema som sannolikt kommer att ske vid kommissionsmötet ,effektiviserar på ett motsvarande sätt det miljöskyddsarbetet kringNordsjön. har förordat (JoU 1987/88:23, rskr. 373) attregeringen arbetar för tillskapandet av en . Genom Nordsjökonferenseraahar miljöproblem fått en ökad uppmärksamhet. Detta gäller ocksåarbetet inom Oslo- och Pariskommis-sioneraa, vilkas geografiska utbredning ärsådan att även täcks. Vid Oslo- och Pariskommissioneraas gemensammasekretariat finns särskilt avdelad personal som arbetar enbart medNordsjöfrågor och som bekostas från sekretariatets särskilda Nordsjöbudget. FortsattaNordsjökonferenser i kombination med en sammanslagning och effektivisering avOslo- och Pariskonventioneraa gör att Nordsjöfrå-goma i det fortsatta arbetetkommer att vara väl tillgodosedda. Regeringen anser därför att det förnärvarande inte föreligger ett behov av att tillskapa en separatNordsjökommission. 5.7 Miljö och säkerhet Regeringensställningstaganden: Regeringen verkar för ett kraftfullt mellanstatligtsamarbete främst inom FNs ram för att motverka de miljöproblem som hotarsäkerheten, globalt eller regionalt. FN bör vidare stärka sina möjligheter attmotverka och lösa miljökonflikter samt studera möjligheteraa att användamilitära resurser för civilt miljöskydd. Miljöfrågoraa utgör ett viktigt områdeför det intensifierade samarbetet inom ESK-kretsen.