prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — EG och dess medlemsstater spelar en avgörande roll vad gäller biståndet inom jordbrukssektorn. Andra givare, som och , stödjer enskil da investeringar. FN-organ, Väridsbanksgruppen, och Afrikanska utveck lingsbanken ger också betydande bistånd. Livsmedelbiståndet utgör nära en Ijärdedel av det totala biståndet. Detsvenska utvecklingssamarbetet med inleddes . Fram /90 har totalt 523 milj. kr. gällerett treårsavtal som omfattar totalt 125 milj. kr.Samarbetet är inriktat på insatser för att trygga den kapverdiska befolkningensöverlevnad samt att i övrigt bredda basen för produktiv verksamhet ochdärigenom öka möjligheterna till självförsörjning. Biståndsmedlen harutnyttjats till och varubistånd är ett dominerande inslag. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. 1990/91:100 Bil.5 Personal- och konsultfond Summa Varubiståndetavser främst inköp av livsmedel, fordon, reservdelar. Vidare utgår stöd personal och konsultfond för rekrytering av utländsk expertis och förprojekteringsarbete. Denna inriktning har visat sig vara ett väl anpassat stödtill Kap Verdes egna utvecklingsansträngningar. Biståndet används i högutsträckning till sysselsättningsskapande arbeten såsom vägbyggen,markvårdsprogram etc, vilka bedrivs i kapverdisk regi. Något projektbiståndadministrerat av SIDA förekommer inte och verksamheten följs direkt frånStockholm. a. utnyttjats för studier inför den nationella femårsplanen, för en studieom tillverkning av matolja samt för utarbetande av kursplaner förlantmäteritekniker. Vidare har en studie gjorts om konstbevattning via tegelrörsamt för lokal tillverkning av sådana rör. Stödutanför landramen har givits till kvinnoorgnaisationen OMCV för alfabetiseringoch daghem. Kursdeltagandet har varit omfattande och resultat gott. Stöd harockså kanaliserats via Afrikagrupperna och . RäddaBarnen bedriver bl.a. ett Slumsanering och utbildning av ungdom Prop. 1990/91:100pågår på ön , där Afrikagruppernas rekryteringsorganisation () är aktiva med ett antal volontärer. har tillsammans med ett kapverdiskt ochell svenskt företag grundat ett företag (Metalcave) som tillverkarhushållsutrustning. SAREC avvecklar sitt bilaterala samarbete. Totalt utbetalades under /90 43,3milj. 1990/91:100 Bil.5 BefolkningstilIväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person-totalt (exkl. östländer) - 22,4 milj. (1988) (1980-88) (1988) . Ekonomisk och social utveckling Prop. Kenyasmakroekonomiska politik, som styrs av ett strukturanpassningsprogram ienlighet med de riktlinjer som förordas av Väridsbanken och Valutafonden, harvarit relativt framgångsrik. Anpassningsåtgärderna har inkluderatexportdiversifiering, begränsad kreditgivning, minskat budgetunderskott,liberalisering av den finansiella marknaden, en fortsatt marknadsanpassning avvalutan och ökade incitament för småbönderna. Resultatet har varit en åriigBNP tillväxt på under andra hälften av l980-ta-let. har den högabefolkningstillväxten minskat från över 4 till , vilket resulterat i enökning av per capita inkomsten . Ansträngningarmed att diversifiera exporten har lett till att det ensidiga beroendet av kaffehar minskat och de största exportinkomsterna kommer numera från turism och te.Bytesbalansen har, trots detta, utvecklats negativt på grund av stigandeimport, lägre kaffepriser och högre oljepriser. Oroande är också attinflationen ökat . Trots att skuldbördan växte harKenya skött sina ränte-och återbetalningar på utlandslånen. Skuldtjänstkvotensjönk men uppgick ändock till . största problem utgörs av den högabefolkningsökningen och påfrestningarna på miljön som följer av denna. avbefolkningen lever av jordbruk, medan av landets yta är odlingsbar.Arbetslösheten är hög och om den inte skall öka i takt medbefolkningsökningen, behövs en fördubbling av antalet arbetstillfällen inom 15år. Den kenyanska inkomstfördelningen liksom jordfördelningen är skev.80-talets goda tillväxt synes dock ha medfört en viss omfördelning till defattigare gruppernas fördel. Kenyaär en de jure enpartistat. har den politiskamakten alltmer koncentrerats till och presidenten. Allvarlig kritik,såväl inom som utanför landet, har riktats mot genomförandet avparlamentsvalen . Då tillämpades det s. k.kösystemet, som avskaffar valhemligheten, vid nomineringen av kandidater tillval på lokal nivå. Toleransen mot politiskt oliktänkade har det senaste åretblivit mindre. Inrikespolitiskt är situationen mindre stabil . 1samband med politiska oroligheter och den livliga debatten omenparti/flerpartisystem har flera personer häktats och några är fortfarandeanhållna för hot mot rikets säkerhet. Anklagelserna om tortyr och missförhållandeni fängelser förekommer. Yttrande- och mediafriheten är, med vissabegränsningar, relativt omfattande i . En utredning om de politiskareformbehoven genomfördes , genom en kommitté tillsatt avpresidenten. Den förväntas resultera i vissa reformer på det politiska området. Bil S De största biståndsgivarna till ärVäridsbanken, , , , , Nederiänderna och Norge.Det svenska biståndet utgör numera av det totala biståndet. Utvecklingssamarbetet med regleras av etttvåårigt avtal för budgetåren 1990/91 och 1991/92 omfattande totalt 300 milj.kr. Sedan det svenska biståndet inleddes har 1,9 miljarder kronorutbetalats. Samarbetet är koncentrerat tilllandsbygdsutveckling inom sektorema markvård, vattenförsörjning och hälsovårdmed familjeplanering. Dämtöver ges stöd till en landbygsutvecklingsfond, tilllandsbygdsvägar och till en personal- och konsultfond. Varubiståndet upphördevid utgången av föregående budgetår. Miljö- och fördelningsfrågor samt entonvikt på kvinnans situation prioriteras i biståndet till . Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Jordbruketär viktigaste ekonomiska sektor och försörjer huvudde len av befolkningen. Den snabba befolkningsökningen har lett till att utnyttjandet 'iv odlingsbar jord och betesmark ökat markant. Allt inten sivare jordbruk samt uppodling av erosionskänsliga sluttningar och margi nella jordar ökar risken för jordförstöring. Det är därför av största vikt att värna om förutsättningama för en växande och långsiktig uthållig jord bruksproduktion. har stött det nationella markvårdsprogrammet . är stödet landsomfattande och väl fungerande. Huvud delen av markvårdsinsatserna genomförs av bönderna själva. Uppskatt ningsvis har 800 000 småbrukare, motsvarande 1/4 av landets småbruk, nu genomfört markvårdsålgärder på sina gårdar. Insatsen bygger på råd givning och kunskapsuppbyggande om markvårdsåtgärder, t.ex. terrass odling, avledningsdiken, växeljordbruk och förbättrad jordbruksteknik. En utvidgning av projektet till de torra och halvtorra delarna av landet planeras . Förutom stöd till markvårdsenhet ges 309 ocksåstöd till KENGO (Energy and Environment Non-Govern- Prop. 1990/91:100mental Organisation) för trädplantering, stöd till framställning av utbild- Bil. 5 nings- och rådgivningsmaterial, samt stöd till försöksverksamhet inommark- och vattenvård. Stödettill landsbygdens vattenförsörjning bygger på uppbyggnad av lokal kunskap ochkapacitet, folkligt dehagande och enkel teknik. Syftet är att underlättaförhållanden för kvinnor och barn. Det svenska stödet är inriktat på drift ochunderhåll samt uppmstning av befintliga anläggningar. Måletmed det svenska stödet till hälsoseklorn är en förbättrad folkhälsa hos denfattiga landsbygdsbefolkningen. Stödet är inriktat på utbildning ochkunskapsutveckling med ökad vikt på förebyggande hälsovård ochfamiljeplanering. Detsvenska stödet till landsbygdsvägar omfattar underhåll och ombyggnad av mindrevägar i de tättbefolkade jordbmksområdena. Insatserna baseras på en hög andelmanuell arbetskraft. Genom stödet till landsbygdsutvecklingsfonden finaniserasprojekt för självhjälp och sysselsättning på by- och distriktsnivå. Personalfondenanvänds till största delen för stöd till datorisering i . Andraexempel på användning av fonden är personalbistånd för bl. a. skuldhantering. Fleraenskilda organisationer är verksamma i , främst inom kooperation,hälsovård och skog. har genom BITS ställt tre u-krediter omsammanlagt 428 milj.kr. Krediterna har främst gått tillkraftsektorn. Totalt har drygt hundra kenyaner deltagit i BITS'internationella kurser. SAREC ger stöd till högre utbildning i markvård viduniversitetet i . Under /90 har givit Kenyaett särskilt betalningsbalansstöd om 30 milj. kr. för att underlättaskuldtjänstbetalningarna på äldre icke-koncessionella lån till . Totaltutbetalades under /90 221,4 milj. kr. Prop.1990/91:100 Bil.5 Befolkning Befolkningstillväxt BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person -Totalt (exklusive östländer) 3,9 milj, (1988) 22 1990/91. Ekonomisk och social utveckling Prop. 5 är ett litet, kustlöst och glesbefolkat landmed en av de lägsta inkomsterna i världen per invånare. Den helt övervägandedelen av befolkningen är sysselsatt i självhushållningsjordbmk. Landets modernasektor är liten, förvaltningen svag och bristen på utbildad arbetskraft stor.De besvärliga kommunikationerna isolerar landets olika delar från varandra. Denaturliga förbindelserna går ofta till . har efter hand anpassatsin politik efter dessa faktorer. har fortsatt sin strävan att utvidga ochstärka samarbetet med västländerna. Skeendet i motiverar en sådanutveckling än mer. Premiärminister besökte i november och december 1989Japan respektive . Relationerna med är fortsatt goda, även omfrågor beträffande gränsregleringar och investeringsskydd återstår olösta.Antalet återvändande flyktingar från läger i , såväl med som utanmedverkan av UNHCR, har ökat. stora strukturella problem bristfälliginfrastruktur, brist på arbetskraft, liten hemmamarknad m. m. förvärradestidigare av en föga bärkraftig ekonomisk politik som inriktades påcentralistisk socialism och planhushållning. Svedjebruk är alltjämt vanligt, inte bara iavlägsna bergstrakter utan över hela landet. Svedjebruk är det stora miljöhoteti . Det är emellertid nära förbundet med levnadssättet, särskilt förminoritelsfolken. Detta gör det svårt att snabbt minska omfattningen. skedde enkraftig förändring av den ekonomiska politiken som fick en allt mermarknadsorienterad inriktning. Denna nya politik har bl.a. inneburit enrealistisk växelkurs, fri prissättning, liberalisering av handeln, avskaffandeav statliga subventioner, ökad självständighet för statliga företag samt försöktill nedbantning och effektivisering av förvaltningen. Bankväsendet håller påatt reformeras och utländska banker tillåts verka. Den nya politiken har ocksåmedfört att utländska företag, framför allt thailändska, börjat investera ilandet. Den privata sektorn har kommit att spela en allt viktigare roll förlandets ekonomiska utveckling. Alltjämt är dock den offentliga sektorn heltdominerande inom industrin (). Den privata sektorn är- begränsad tillsjälvhushållande jordbruk och handel. måste importera praktiskt taget allaindustrivaror. Exporten begränsas till elkraft, trä och andra råvaror. Landethar stora naturtillgångar, vilka i bearbetad form torde kunna bidratill en större export. Exportutvecklingen är emellertid alltjämt mycket svag. De institutionella förutsättningarna förblir svagaoch ekonomin dras med flera problem. För att genomdriva reformpolitiken krävs import av insatsvaror. Endast med hjälp av bistånd kan detta växande behov av utländska varor tillfredsställas. Biståndsberoendet är därför stort och det tenderar dessutom att öka. och Internationella Valutafon den har börjat förmedla strukturanpassningslån. Asiatiska utvecklingsban ken är den största enskilde givaren. Bilaterala biståndsgivare är, förutom , bl.a. , , samt, , öststa- 312 UNDP har under desenaste åren kraftigt ökat sitt program. Denekonomiska politiken har bidragit till att det politiska klimatet har förbättrats.Antalet flyktingar som frivilligt återvänder ökar och flyktingströmmen tillThailand minskar. hölls val till landets folkrepresentation, varsviktigaste uppgift är att utarbeta en ny konstitution, som enligt nuvarandeplaner skall vara klar . Utvecklingen i harbidragit till en öppnare diskussion om landets politiska system. Intressetär stort för utbyte med västliga länder samt att studera och lära av dessaländers utveckling. Flera delegationer har i sådana syften besökt Sverige,bl.a. en grupp pariamentariker . Diskussioner har också förts medLaos om särskilda svenska insatser inom områdena företagsledning ochbankväsende. Den ekonomiska liberaliseringen har bidragit tillatt det politiska klimatet förbättrats. Allmänt sett har läget beträffanderättsäkerhet och mänskliga rättigheter förbättrats från ettotillfredsställande utgångsläge. Stiftandetav lagar och utarbetandet av en konstitution skaparen bas för en sådanutveckling. Flera nya lagar, bl.a. en strafflag och lagar om domstolsväsendet,har antagits. Rättsväsendet är emellertid än så länge rudimentärt och landetlider stor brist på juridiskt utbildad personal. 1990/91:100 Bil. Det svenskabiståndets inriktning ligger väl i linje med den av förda reformpolitiken.Två långsiktiga mål med samarbetet är att bygga upp och konsoliderainstitutioner och företag som skall utveckla skogs- och markvård samt attrusta upp och underhålla vägar. Under domineras docksamarbetet av Xeset-kraftverket. Stöd till primärhälsovården är underuppbyggnad genom . Inom samtliga områden utgör kunskapsutveckling ettcentralt inslag. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj. Bil 5 Huvudkomponenterna inom skogsstödet ärskogsinventering, skogsskötsel Särskild vikt ges åt miljöproblemen. Det svenska stödet har på ettbetydande sätt bidragit till att effektivisera skogsadministrationen samt ökatinsikten om värdet av att bedriva ett uthålligt skogsbruk. Motiven att stödjaden laotiska skogs- och miljösektorn är starkare än någonsin, bl.a. därför atttrycket på skogsresurser från bl.a. grannländerna ständigt ökar. Detropiska naturskogar som finns i utgör inte bara ett nationelltintresse att slå vakt om, utan är också en regional och global angelägenhet.Genom ett ökande internationellt intresse för stöd till den laotiska skogs-och miljösektorn, kan svensk-laotiska skogs- och miljöerfarenheter utnyttjasockså av andra biståndsgivare. Miljöaspekternahar fått en ökad betydelse och särskilda miljöprojekt stöds bl.a. i form av ettdirekt samarbete med lUCN samt inom skogssektorn, beträffande svedjejordbmket. Biståndettill vägsektorn syftar till att öka egen kapacitet alt planera, bygga ochunderhålla vägar. Förutom upprustning av landets riksväg på en sträcka om 20mil ingår i den svenska insatsen en omfattande utbildning av personal samtrådgivning lill transportministeriét. Stödet till en verkstad, den s. k. KM 14, upphörvid utgången av . Planer på kommersiellt samarbete mellan verkstaden ochett thailändskt företag är långt framskridna. Sverigestöder byggandet av vattenkraftverket Xeset som har en effekt på 45 MW.Kraftverket planeras vara klart . Det kommer att bidra tillelektrifiering och utveckling av de södra provinserna samt genereraexportinkomster genom försäljning av elkraft lill . Stöd utgår ocksåtill utbildning av den drifts- och underhållspersonal som skall tjänstgöra vidkraftverket. Fondenanvänds bl.a. för personutbyte och utbildningsinsatser i syfte att bidra tillatt effektivisera förvaltning och företag. Verksamheten avses expandera. /89 inleddesett stöd, genom , till en insats förmödra- och barnhälsovård. Denna insats kommer att fortsätta. Bil 5 Varubiståndet omfattar varor som asfalt,borrar, takplåt och jutesäckar. En stor del av dessaimporteras numera över Da Nang i istället för genom , vilkettill oförändrade kostnader medfört snabbare Ettkultur- och massmediasamarbete har inletts och ett förvaltningsbiståndförbereds. Laosfår del av det svenska stödet till . Det svenska biståndet har utvecklats väl undersenare år. De närmaste årens landramer är mycket väl inteckande. Totaltutbetalades under /90 82,2 milj. kr. 1990/91:100 Bil. ■»-i ..5 ,Ti"«i''"ru l:'v SyDftF«mft!ilSKA /-tJASti- ""il '' -T" --vi JJ 'M''.'in*-*-'!' BefolkningstilIväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person -totalt (exkl. östländer) 1,7 milj. (1988) (1980-88) (1988) (1988) , (1989) Ekonomisk och social utveckling Prop. 5 är helt omslutet av . Landet ärdärför i de flesta avseenden beroende av den mäktige grannen. Inkomster fråntullunionen med utgör den största inkomstkällan. Praktiskt taget allimport kommer från . Arbetslöshet och undersysselsättning utgör storaproblem. Hälften av alla lönearbetande män arbetar i . Bl.a. somföljd av migrantarbete är jordbruket mycket eftersatt och lågproduktivt. Denodlingsbara arealen är liten och minskar bl.a. genom en omfattande jorderosion. Den nuvarande regimen för en politik där politiskamotsättningar gentemot tonas ned och gemensamma intressen lyftsfram. Ett belysande exempel på denna politik utgörs av samarbetet rörandeHigh-land Water Scheme. Projektet innebär att vatten leds från dammar i Lesothooch säljs till . En kraftverksutbyggnad i anslutning till projektetkommer att göra självförsörjande på elenergi. Lesothostyrs av ett militärråd och partipolitisk verksamhet ärförbjuden. kan noteras att inga lesothier längre lämnar sitt land pågrund av politisk förföljelse. Amnesti har utfärdats för anhängare tilloppositionspartiet Party. BCP:s ledare har återvänt tillLesotho. Det finns också vissa ansatser till en demokratisk utveckling på detlokala planet. Regeringen har inlett en administrativ reform för att öka detfolkliga dehagandet på lokalplanet i utvecklingsarbetet. Det styrandemilitärrådet har utlovat övergång till civilt styre . Ennationalförsamling har utnämnts ej genom val - för att utarbeta en nyförfattning. efter en konflikt med militärrådetlämnat landet och avsatts. roll som för flyktingar frånSydafrika har kraftigt inskränkts. De få flyktingarna sänds så snabbt sommöjligt vidare till tredje land. USAär den största bilaterala biståndsgivaren. Därefter kommer ,, ,, och . (), Världslivsmedelsprogrammet(WFP) och EG är störst inom det multilaterala biståndet. Det svenska biståndet till inleddes år1967, året efter landets självständighet. T. o. m. budgetåret |989/90 har drygt 300 milj. kr. gällande samarbetsavtal avser perioden /90-1990/91 och omfattar 70 milj. kr. Det svenska biståndet till utgör en del av , Det syftar i första hand ti|l att stödja landet att bevara sinsjälvständighet. Utvecklingssamarbetet är koncentrerat tillförvaltningsutveckling, markvård och sysselsättningsskapande åtgärder. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. 1990/91:100 Bil.5 Av reservationen har 9milj. använts för en katastrofinsats för rehabilitering av vägar och broarsom förstörts vid översvämningar . Förvaltningsbiståndetsyftar till att höja kompetensnivån i den centrala statsförvaltningen.Verksamheten är inriktad på utbildning och metodutveckling. Den svenskainsatsen beslår av organisations- och ledningsutveckling samtfinansförvaltning för att förbättra planering, styrning och kontroll avstatliga resurser. Vidare ges stöd för rådgivning och utbildning istatistikproduktion. Insatser för effektivare fysisk planering omfattarrådgivning till plankontoret samt genomförandet av olika planeringsuppdrag.Flertalet insatser sker med medverkan av svenska institutioner. Ett insatsavtalför och 40 milj. kr. Markvård,markanvändning och skogsutbildning Biståndetpå markvårdsområdet har fungerat väl. Det har lett till utarbetande av formerför att få byborna engagerade i miljövård som bygger på gemensamma beslut,böndernas egen teknik och arbetsintensiva metoder. Produktionen av säd,grönsaker och fmkt har ökat i projektområdet. Systematisk trädplantering i det nästan trädlösaLesotho började först . Totalt har utbildats 12 jägmästare, 35skogstekniker och 6 skogsförmän. Dessutom har 70 jordbruksrådgivare nu ocksåskoglig utbildning. av de utexaminerade är kvinnor. De tre insatsernaär samlade i ett gemensamt sektoravtal för perioden /90 1991/92. Ril S Programmet för sysselsättningsfrämjandeåtgärder ger arbete till i medeltal 2000 personer , framför allt vid vägbyggen på landsbygden. dockvarit svårare alt skapa sysselsättning inom andra sektorer. syftetär att ge migrantarbetare i möjligheter till arbete i sitt eget land.Ett nytt treårigt insatsavtal ingicks . Sverigehar stött civilflyget i . Stödet har omfattatkonsulttjänster, utbildningsinsatser och reservdelar för ett flygplan inomramen för SADCC-samarbetet och avslutades /90. Eninsats bereds för att öka del kvinnoinriktade biståndet. Utanförlandramen utgår stöd till SADDC:s markvårdssekretariat i Masern. Tyngdpunkteni programmet ligger på utbildning. SIDA har presenterat enlandrapport om utvecklingssamtalet med . Rapporten rekommenderarfortsatt samarbete med klarare inrikting på demokratifrämjande insatser. Totaltutbetalades under /90 57,3 milj. kr. TANJäNIA .-«r ,i 1990/91:100 Bil. -»-♦ järnvåg O ICO ay 300 ./I: c t ... ' .tvaw StigiS6<»M<)»i «a{3Ä BefolkningstilIväxt/är BNP/invånare Offentligt bistånd/person 14,9 milj, (1988) (1980-1988) (1988) (1988) Ekonomisk och social utveckling Prop. 5 utveckling är nära knuten till detpolitiska skeendet i . Landet har varit hårt utsatt förden destabiliseringspo-litik som bedrivit mot grannländerna.Rebellrörelsen har kunnat fortsätta sin krigföring även sedan det direktastödet från upphört. Produktion och distribution inom jordbruk,industri och handel har försvårats, och inom vissa områden helt lamslagits avRNMs sabotageaktioner och väpnade terror. Det mänskliga lidandet har fåttoerhörda dimensioner. FN beräknar att kriget direkt eller indirekt har skördat900 000 dödsoffer och förorsakat svält på landsbygden i stor omfattning. Enligtuppskattningar av,uppgår undernäringen bland barn till somgenomsnitt i vissa distrikt. En tredjedel av landetsbefolkning är beroende av livsmedelsbistånd för att överleva. Inom landetuppgår antalet flyktingar till 1,7 miljoner och antalet människor som flytt urlandet beräknas till en miljon. Trots hårda prövningar bedriver Mozambiqueomfattande reformpro gram. Det ekonomiska rehabiliteringsprogrammet ESRP (The Economic and Social Rehabilitation Programme) som påbörjades , innebär en orientering mot ökad marknadsekonomi med bl.a. kraftiga devalve ringar, höjda jordbrukspriser samt ökad tillgång på insats- och tionsvaror till småbrukare. Programmet har utarbetats av Mogambique i samarbete med IMF och och det har erhållit omfattande . Planerade mål har uppnåtts och från en tidigare negaliv tillväxt har BNPökat . Exporten liksom varuutbudet har ökat. står detklart att vissa grupper drabbas hårt bl.a. genom indragningar av statligasubventioner och betydande prisökningar. Skuldljänsten uppgick år . Det stårklart alt skuldfrågan, trots omförhandlingar av utlandsskulden, kommer att varaett stort problem . Likaså kommer behovet avkatastroföistånd att vara stort. Mozambiquehar alltsedan självständigheten varit enpartistat med ett, statsbärande parti, FRELIMO. har det skett en påtaglig politisk omorientering i demokratisk riktning, vilket har lett till, , att fick en ny konstitution med bl.a. flerpartisystem och fria allmänna val. Demokratiseringsprocessen har redan tidigare tagit sig konkreta uttryck i lagstiftning, rättsväsende och utbildning. Likaså har respekten för mänskliga rättighe ter kraftigt betonats . Antalet politiska fångar har minskat kraftigt, men fortfarande finns i mozambikiska fängelser eller läger en grupp om ca tiotalet oppositionella som greps vid självständighe ten. Dödsstraffet har slutgiltigt avskaffats i och med den nya konstitu tionen. har därmed förvandlats till en modern rättsstat. Man får dock räkna med fortsatta våldsuttryck inom systemet. Exempelvis är polismisshandel vanligen förekommande. År1989 togs indirekta förmedlingskontakter mellan regeringen och Prop.1990/91:100 RNM genom förmedling av kyrkliga företrädare och under medverkanav Bil. 5 och presidenter. Direkta samtal mellan regeringenoch RNM ägde rum i . Flertalet av RNMs tidigare krav haruppfyllts av och det är fortsatt oklart vilka mål RNM har utommaktdelning.