prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — 1990/91:60) föreslår regeringen att myndighetersbeslut att avslå en begäran om underrättelse enligt 10 § datalagen (1973:289)skall överklagas hos kammarrätten. prövar regeringen sådanaöverklaganden. Regeringenhar beslutat en ny förordning (1990:986) om tekniska regler. Förordningeninnebär skärpta krav på myndigheterna när det gäller anpassningen av derasregler till vad som gäller internationellt och då särskilt inom EG. För den somde tekniska reglerna riktar sig till är enhetliga regler ofta viktigare änreglernas detalj innehåll. En harmonisering av reglerna har därför i sigförenklingsaspekter. En översyn av instruktionen (1967:83) jÖr utrikesrepresentationen (IFUR) pågår i departementet. Arbetet med utgivningen av föreskrifter fortsätterenligt det nya regel- Prop. 1990/91:100 system som föreslogs i promemorian (DsUD 1986:7) Utrikesförvalt- Bil.2 ningens regelsystem Utredning och förslag.Den första utgåvan av publikationen föreskrifter (UF)gavs ut i febmari 1988. Under arbetets gång har åtskilliga föreskrifter kunnatupphävas. Nya föreskrifter ges ut fortlöpande . Dessa sammanställsoch ges ut tillsammans med redan tidigare utgivna föreskrifter i en bundenupplaga av UF i börian av . Publikationen innehåller också enförteckning över utrikesförvaltningens samlade regelbestånd. Den I juni 1991räknar departementet med att samtliga föreskrifter som beslutats före den 1juli 1987 skall ha ersatts av nya föreskrifter eller upphävts. Sedanflera år tillbaka har utlandsmyndigheterna erhållit delegerade medel för sinadriftbudgetar. En försöksverksamhet med en modifierad form av treårsbudgeteringoch med utökad delegering påbörjades för åtta utlandsmyndigheter den I juli1990. En utvärdering av verksamheten kommer att ske före hösten 1993.Försöksverksamheten är en följd av överväganden, som gjorts av utredningen omutrikesförvaltningens inriktning och organisation (SOU 1988:58). En ytteriigare delegering till utlandsmyndigheternaatt självständigt handlägga bislåndsärenden har skett. Vidare övervägs att delegera handläggningen avvissa utlänningsärenden till utlandsmyndigheterna. lag (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m. m. har antagitsav och skall träda i kraft den . Den nya regleringeninnebär bl.a. förenkling av bestämmelserna om militära skyddsområden. En ny reservofficersförordning(1990:202) har utfärdats.Den innebär en avsevärd förenklad reglering. betänkande Det civilaförsvaret bereds inom departementet. Utredningens förslag till en ny lag omcivilt försvar innebär att bestämmelsema som finns i flera olika lagar samlasi en förfaUning. Översynen av värnpliktslagen (1941:967) och dessföljdförfattningar har resulterat i ett betänkande med förslag till en ny,enklare och överskådligare värnpliktslag. En utredning om översyn av de frivilligaförsvarsorganisationernas verksamhet inom totalförsvaret har tillsatts. Iuppdraget ingår att göra en författningsteknisk översyn av reglerna på området. Inomförsvarsdepartementet sker en kontinuerlig genomgång av författ- 63 t7 1990/91. ningama.Ett stort antal förordningar har upphävts, senast genom en Prop.1990/91:100 förordning . Genomändringar i förordningen (1983:276) om verksamheten inom försvarsmakten,förordningen (1988:548) om handläggning av ärenden, tjänstetillsättning m.m.inom försvarsmakten och andra myndighetsin-stmktioner har åtskilligatjänstetillsättningsärenden och organisationsfrågor delegerats från regeringentill myndighetema själva. Regeringen har utfärdat en ny förordning ianslutning till lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m.. Förordningen innebär bl. a. den nyheten att beslut om skyddsobjekt intelängre skall kunna överklagas till regeringen. Enligt förslag av vämpliktslagutredningen skallfrågan om ny inkallelse av värnpliktsvägrare inte längre prövas av regeringen(SOU 1990:89). Inomsocialförsäkringsområdet bedrivs sedan ett flertal år tillbaka ett löpandearbete med att utveckla och förenkla regelsystemet. Arbetet bygger bl. a. påförslag från de anställda i socialförsäkringsadministrationen.Riksförsäkringsverket har redovisat förändringsarbetet i en särskildrapport. har verket lämnat en sådan redovisning i sinanslagsframställning. 1 fall då arbete aktualiserarändringar som fordrar ställningstagande av regeringen eller görssärskilda framställningar till regeringen. I årets anslagsframställning redovisarverket att 38 framställningar har gjorts till regeringen och att drygt20 av dessa förslag är genomförda helt eller delvis. har också inlett ett projekttillsammans med bl. , och försäk ringskassorna i avsikt att revidera verkets allmänna råd såvitt avser vissa frågor om sjukvårdsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäk ring. En ändring har den gjorts i reglernaför återfående av förtidspension. Om en förtidspension eller ett sjukbidrag enligt lagen om allmän försäkring har dragits in eller minskats på gmnd av att den försäk rade har böriat förvärvsarbeta kan denne sedermera om förvärvsarbetet upphör återfå pensionen genom ett förenklat ansökningsförfarande och utan nytt läkamtlåtande. Genom ändring i kungörelsen (1962:394) med vissa bestämmelser rörande ansökan om pension enligt lagen om allmän försäkring, m. m. (SFS 1990:207) har den tid, inom vilken det förenklade förfarandet kan tillämpas, föriängts från två till räknat från den tidpunkt då pensionen drogs in eller minskades. Syftet är att stimulera personer med förtidspension att göra arbetsförsök som ett led i en rehabili tering (jfr prop. 1989/90:62). ' Beslut har fattats om att avskaffa möjligheten attfå förtidspension av Prop. 1990/91:100 enbart arbetsmarknadsskäl. Till följdhärav har reglerna i lagen om allmän Bil. 2 försäkring om sådan form avpension slopats. Lagändringen träder i kraft den (prop.1989/90:62, SfU 12, rskr. Efter beslut av utges inte längre någonersättning för konvalescentvård från den allmänna sjukförsäkringen ellerarbetsskadeförsäkringen. Reglema om denna förmån har utgått ur lagen om allmänförsäkring och lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Skälet till detta äratt ersättningsformen ansetts otidsenlig och administrativt betungande (prop.1989/90:100 bil. 7, SfUIO, rskr. Den inrättades en ny myndighet,läkemedelsverket. har ersatt ,som upphörde i och med att den nya myndigheten bildades. Inom socialstyrelsenhar med anledning härav gjorts en noggrann genomgång av %iyre\sen%författningar. Detta har lett till att kunnat upphäva 23författningar och ersätta dessa med en. I anslutning till en överenskommelse som träffatsmed företrädare för sjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar frånsjukförsäkringen för (jfr prop. 1990/91:51) begränsas den statligaregleringen av patientavgifter inom den öppna hälso- och sjukvården. Syftet äratt ge sjukvårdshuvudmännen möjligheter att genom anpassning avavgiftsnivåerna kunna utnyttja vårdresurserna effektivare. Ändringar somträder i kraft har gjorts i förordningen (1984:908) om vissaersättningar till sjukvårdshuvudman från sjukförsäkringen enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring samt i läkarvårdstaxan (1974:699) ochförordningen (1976:1018) med taxa för sjukvårdande behandling. Fråganom att begränsa rätten att överklaga till regeringen övervägs fortlöpande iförfattningsarbetet. övervägs möjlighetema att ändrainstansordningen vad avser överklagande av beslut om tjänstetillsättning påförsäkringskasseområdet. Arbetet på en ny läkemedelslagstiftning pågår inomsocialdepartementet på gmndval av betänkandet (SOU 1987:20) Läkemedel ochhälsa. En fråga som är aktuell i det sammanhanget är att mer generellt föraöver uppgiften att överpröva beslut av den centrala förvaltningsmyndigheten påläkemedelsområdet till allmän förvaltningsdomstol. Enligt gällande bestämmelser överklagas vissabeslut av om rätt för tandläkare i enskild tandvård attvara anslutna tdl tandvårdsförsäkringen till regeringen. En ändring avinstansordningen även avseende dessa beslut kommer att övervägas underbudgetåret. Det kan slutligen nämnas att det förslag till nylagstiftning om psykiat risk tvångsvård som regeringen lagt fram i prop. 1990/91:58 innebär att verksamheten vid utskrivningsnämnder och den psykiatriska nämnden upphör då den nya lagstiftningen träder i kraft . Detta kommer att medföra att regeringen befrias från de ofta förekommande ärendena om jörordnande av ledamöter och suppleanter i dessa nämnder. Ril 2 / Regelreformering ■ DenI trädde yrkestrafiklagen (1988:263) i kraft då det gällertaxitrafik. De nya bestämmelsema innebär en avreglering av taxitrafiken på såsätt att den tidigare behovsprövningen för tillstånd att bedriva taxitrafikslopades. Vidare släpptes taxesättningen fri. De nya bestämmelsema har inneburit en väsentligtminskad arbetsbörda hos , som prövar frågor om tillstånd tilltaxitrafik, och transportrådet, som tidigare fastställde taxitaxan och prövadeöverklaganden i tillståndsärenden. En länsstyrelses beslut omyrkestrafiktillstånd kan numera överklagas till kammarrätten. Då det gäller post- och televäsendet har regeringentillkallat en särskild utredare som fått i uppdrag att se över postverkets ochteleverkets rättsförhållanden till enskilda. Enligt utredningens direktiv börde privaträttsliga rättsförhållandena regleras i annan ordning än genomföreskrifter. Utredningen avlämnade sitt betänkande i november 1990.Betänkandet remissbehandlas . Lagen (1972:435) om överlastavgift har ändrats (SFS1990:14). Ändringarna, som i huvudsak har trätt i kraft den ,innebär betydande förenklingar vad avser avgiftsberäkningen. Bl.a. kan nämnasatt fördelningen av överlast på olika axlar har skett med hjälp avolika relationstal beroende på respektive axels placering. sker enfördelning med lika stor vikt på varje axel. Frågorom nedsättning eller eftergift av överlastavgifter har delegerats från den Iapril 1990. kunde endast regeringen pröva dessa frågor medan numerasamma myndigheter som beslutar om själva avgiften resp. prövar överklaganden och kammarrätten även kan pröva frågan om nedsättning ellereftergift av överlastavgiften. gäller en nyinstansordning i ärenden om tillstånd till taxitrafik enligt yrkestrafiklagen(1988:263). Instansordningen, som var - transportrådet- regeringen, är nu kammarrätten regeringsrätten. Genom jämvägssäkerhetslagen (1990:1157) som gällerfr.o.m. förs överklaganden om tillstånd tdl järnvägstrafikm. m. från regeringen till förvaltningsdomstolama. Den träder en bestämmelse ifordonskungörelsen (1972:595) i kraft som innebär att regeringen enligt 10 kap.3 § regeringsformen till trafiksäkerhetsverket delegerat befogenheten att ingåsådan internationell överenskommelse som enbart berör verkets föreskrifter. Trafiksäkerhetsverketfår även utse provningsorgan när detta behövs enligt den intemationeUaöverenskommelsen. var det regeringens uppgift att i dessa fall utseprovningsorgan. Bil 2 1 Regelreformering Sedanlång tid har i varje lagstiftningsprojekt stor vikt lagts vid förenklingsaspekten.I samband med reformeringen av inkomst- och företagsbeskattningen har ettstort arbete lagts ned på att förenkla reglerna om beräkning av denbeskattningsbara inkomsten. Den basbreddning som kännetecknar reformen innebäratt en hel del avdrag har försvunnit och kompenserats av den lägre skattesatsenför såväl fysiska som juridiska personer. Arbetet med skattereformen kommer nuatt fullföljas med bl. a. en översyn av skattelagstiftningen i syfte attredaktionellt modemisera och förenkla de båda centrala lagverkenkommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. a. den nya taxeringslagen (1990:324) harett utökat omprövningsförfarande gett skattemyndigheterna ökade möjligheteratt rätta felaktiga taxeringsbeslut. Detta leder till att taxeringsbeslut kanrättas enklare och snabbare jämfört med dagens ordning. Taxering kommer sålångt som möjligt att ske hos skattemyndigheten och endast tvistiga ärendenkommer att prövas av domstol. Skatteadministrationen i länen ändras så att nuvarandelänsskattemyndigheter och lokala skattemyndigheter ersätts med enskattemyndighet i varie län. Genom en övergång till integrerad och merdecentraliserad operativ verksamhet kan många av de problem som finns i dennuvarande organisationen lösas. Man kan ta till vara de samband som finnsmellan de olika förfarandena, vilket med all sannolikhet kommer att medföraeffektivare resursutnyttjande och bättre service. Företagens uppgiftslämnande i självdeklarationernahar moderniserats (prop. 1990/91:5, SkU3, rskr. Uppgiftslämnandet görsenhetligt och anpassas till den eftersträvade inriktningen avkontrollverksamheten, företagens bokföring och den tekniska utvecklingen.Genom reformen förbättras möjlighetema till en mera likformig och effektivkontroll av företagen. För många företag innebär den förenklingar genom att deuppgifter som skall lämnas kan hämtas direkt ur bokföringen. Ett väsentligt utvidgat omprövningsförfarande, somstämmer nära överens med det som gäller enligt det nya taxeringsförfarandet,införs vid uppbörd av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter (prop. 1990/91:46,SkU7, rskr. Det innebär också vissa förenklingar i förfarandet för uppbördav inkomstskatter och arbetsgivaravgifter. a. skall skattemyndigheten intebehöva meddela särskilda beslut om betalningsskyldighet för innehållen skattoch arbetsgivaravgifter som redovisats i en uppbördsdeklaration innanindrivning kan ske. Vid uppbörd av arbetsgivaravgifter slopas årsuppgiften. Vä finansmarknadsområdet har vidare deförfattningsbestämmelser som reglerar skyldighet för kreditinstitut och andraföretag att betala avgifter för bankinspektionens verksamhet förenklats. De nyareglema innehåller nu enhetligt utformade bemyndiganden för regeringen att genärmare föreskrifter om avgiftssättning. 1 den pågående översynen av lagstiftningen påfinansmarknadsområdet, som motiveras bl.a. av den pågående europeiska integrationsprocessen, --.y övervägsockså såväl förenklings- som delegeringsfrågorna. Konkreta för- Prop.1990/91:100 slag till regelförenklingar kommer i samband med en propositionom Bil. 2 ändringar i bl.a. bankrörelselagen (1987:616) som planeras tillvåren 1991. Inom pågår även en översyn avförordningen (1971:727) om försäljning av staten tillhörig fast egendom, m. m.Avsikten med översynen är att göra förordningen mer överskådlig och attförtydliga den på en del punkter. Genom förordningen (1989:1060) om myndighetersförsäljning av över-skottsmateriel har sådan försäljning väsentligt förenklatsför myndigheterna genom att de nu själva svarar för försäljningen avöverskottsmateriel. Sedan godtagit principförslaget omansöknings- och expeditionsavgifter vid statliga myndigheter (prop.1989/90:138 FiU 36, rskr. 288) fullföljs nu arbetet med de nödvändigaförfattningsändringarna. I propositionen föreslogs genomgripande förenklingarav bestämmelsema om avgifter för tillstånd, dispenser m. m. Syftena är bl. a.att skapa ett enklare och mer lättöverskådligt system och att rationaliserastämpelme-delsuppbörden. 1förra årets redovisning beskrevs vilka effekter avseende delegering somskattereformen skulle få. har skattereformen genomförts och det kansålunda konstateras att flertalet av de ärenden som regeringen handläggerinom inkomst- och företagsbeskattningens område kommer att försvinna. Övergångsbestämmelsema är så utformade för flera avdessa ärendekategorier att ärendena försvinner successivt och att full effektav reformen nås fbrst . Inom arvs- och gåvoskatteområdet förekommer ettflertal dispenser av olika slag. På departementet pågår beredningen av arvs-och gåvoskattekommitténs slutbetänkande (SOU 1987:62) Ny arvs- ochgåvoskattelag. Möjligheten till delegering av någon eller någradispenskategorier övervägs i det arbetet. Förskolväsendet har ett reformarbete inletts som innefattar betydanderegelförenklingar. Ett första led i detta arbete kom med beslutunder /90 att avskaffa den statliga regleringen av tjänster förlärare m.fl. Den delen av reformarbetet medför att ett omfattande komplex avbestämmelser om tjänster upphävs. Huvudparten av föreskrifterna fanns iskolförordningen (1971:235), som omfattade mer än 200 paragrafer medpersonalbestämmelser. Ettandra väsentligt steg i reformarbetet är införandet av ett nytt stats bidragssystem för skolväsendet. Förslag härom förelades i prop. 1990/91:18.Riksdagen har i alU väsenUigt bifallit förslaget. 1990/91:100bakom det nya statsbidragssystemet innebär att landets kommuner får ett Bil. 2samlat bidrag för sin gmndskola, gymnasieskola och vuxenutbildning. Bidragetberäknas på demografiska data och har ingen koppling till hur kommunernaorganiserar sitt skolväsende. Reformen medför att ett stort antalstatsbidragsbestämmelser kan ersättas med en förhållandevis kortfattadförordning i ämnet. beslut med anledning av den nyssnämndapropositionen innebär också att bestämmelserna i den hittillsvarande skollagenoch vuxenutbildningslagen slås samman. I projektets fortsättning ligger engenomarbetning av de avsnitt i den gemensamma lagen som skall behandla deolika skolformerna. Därvid avses väsentliga reformer bli föreslagna när detgäller gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Förändringarna iskol-lagstiftningen bör i sin tur leda till en minskning av antalet reglerockså i de förordningar som finns om de skilda skolformerna. Beträffande arkivväsendet har underriksmötet /90 antagit en arkivlag (SFS 1990:782) som i sammanlagt sextonparagrafer ger de grundläggande reglerna för myndighetsarkiv både på denstatliga och den kommunala sidan. Lagen avses bli kompletterad med enförhållandevis kort arkivförordning. Den innehåller fjorton korta paragrafer.Med denna reglering kan ett flertal förordningar med detaljregleringarupphävas, däribland arkivstadga med omkring fyrtio paragrafer. Underavsnittet om regelreformering har arbetet med att reformera skolväsendetnämnts. Detta arbete innefattar också delegering. Den nu introduceradeprincipen för styrning av det offentliga skolväsendet innebär att statsmakternai föreskrifter slår fast vilka mål som skall uppnås kvantitativt ochkvalitativt, medan det är en uppgift för skolhuvudmännen att på bästa sättuppnå de satta målen. I systemet ligger alltså att det i princip delegeras tillhuvudmännen att besluta om hur målen skall uppnås. Som framgår av avsnittet omregelreformering får huvudmännen också det odelade arbetsgivaransvaret förskolpersonalen. Även den delen innebär att åtskilliga ärenden angåendeskolledar- och lärartjänster försvinner från de statliga myndighetema och, iflera fall, från regeringen. De ärenden som regeringen befrias från gälleröverklaganden om tillsättning av rektorer och studierektorer. Det nyastatsbidragssystemet innebär att besluten om hur de ekonomiska resurserna skallfördelas i allt väsentligt flyttas från riks-och länsnivå till kommunerna. Från medieområdet bör nämnas att med den nya lag(1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram som antogs vidriksmötet /90 (prop. 1989/90:70, KrU30, rskr. 309) har regeringensbefattning med filmcensurärenden upphört. Överklaganden av biografbyråns besluti granskningsärenden går sålunda numera till kammarrätten. Tillsammans med övervägs ominte antalet rege ringsärenden om tillstånd atl ta emot gåvor för statens räkning kan ned bringas genom en justering av beloppsgränsen, som är I milj. kr. Ril 2 1 Regelrejbrmering Våren1990 beslutade efter förslag av regeringen om en ny livsmedelspolitik(prop. 1989/90:146, JoU25, rskr.'327). Beslutet innebär en marknadsanpassningoch avreglering av jordbmket. Nuvarande jordbruksprisreglering upphör den Ijuli 1991. För vissa produktionsgrenar skall de interna regleringarna dockavvecklas stegvis med början . Per den upphävdes lagen (1959:99) omköttbesiktning m. m. Lagen ersattes med föreskrifter för köttkontroll sommeddelas med stöd av livsmedelslagen (1971:511). Reformen har inneburit enkraftig minskning av myndigheternas regelbestånd när det gäller föreskrifter omkött. har ersatt 26 äldre författningar med endast 3nya. Härtill kommer att regeringen har upphävt 16 länsstyrelseförfattningar omslakteritvång. Isyfte att minska antalet överklaganden hos regeringen gjordes under hösten 1989en allmän översyn av gällande lagar inom departementets ansvarsområde. Arbetetresulterade i en proposition till om ändrad instansordning för vissaärendegrupper inom jordbmksdeparte-mentets område m.m. antogpropositionen (prop. 1989/90:57, JoUI3, rskr. Härigenomändrades lagen (1950:596) om rätt till fiske, lagen (1952:166) omhäradsallmänningar, lagen (1952:167) om allmänningsskogar i ochDalarna, lagen (1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrket m.m.,växtskyddslagen (1972:318), bisjukdomslagen (1974:211), lagen (1979:425) omskötsel av jordbruksmark, skogsvårdslagen (1979:429) och ädel lövskogslagen(1984:119). Se SFS 1990:89-97. Ändringarna innebär bl. a. att sådana ärendenenligt lagen om häradsallmänningar och lagen om allmänningsskogar i Norrlandoch som regeringen har prövat som första instans numera skall prövas avlänsstyrelsen. Vidare har prövningen av överklaganden enligt dessa båda lagarsamt enligt lagen om skötsel av jordbruksmark, skogsvårdslagen ochädellövs-skogslagen flyttats från regeringen till kammarrätten. Genom deändringar som genomförts har också instansordningen i ärenden,om ersättning vidmyndighetsingripanden på djurhälsoområdet och växtskyddsområdet gjorts merenhetliga. Arbetet med att minska antalet överklagade ärendenhos regeringen har fortsatt . En omfattande genomgång av departementets förordningar har gjorts. Som riktlinjer för arbetet har gällt att ärenden där krav på domstolsprövning gör sig gällande skall kunna överklagas till kammarrätten och att ärenden om statligt stöd i princip skall avgöras av den centrala myndigheten som sista instans. Även en teknisk översyn av överklagandebestämmelserna har gjorts i syfte att göra dessa så enkla och enhetliga som möjligt. Arbetet har lett till att 70 åtskilligagmpper av överklaganden flyttats från regeringen till kammarrät- Prop.1990/91:100 terna. Dessa delegeringar gäWer förelägganden, förbud, tillståndoch andra Bil. 2 beslut om djurhälsovård, växtskydd, jakt, fiske m. m. (sevidare SFS 1990:847, 848, 851-853, 856, 858, 861, 865, 868, 869 och 872). Samtidigthar regeringen befriats från ett I O-tal gmpper av ärenden om statligt stödgenom att instansordningen skurits av så att en central förvaltningsmyndighetnumera är slutinstans (SFS 1990:845, 854, 855, 857, 860, 862-864, 866 och869-871). Pådet arbetsmarknadspolitiska området pågår en översyn av 1935 årsarbetsförmedlingslag. Översynen, som bl.a. syftar till klarare och enklareregler för arbetsförmedlingen, är ännu inte avslutad. Det departementsförslagsom presenterades har föranlett många synpunkter underremissbehandlingen. En proposition planeras för behandling av undervåren. När det gäller verksamhetplaneras en förändrad anslagsstmktur inom ramen för en effektivare mål- ochresultatstyrning. Dessa förändringar innebär bl.a. enklare regleringsbrev medminskad detaljstyrning av myndighetens verksamhet, men med tydliga uttaladekrav på verksamhetens resultat i olika avseenden. pågår en översyn av deföreningstekniska delama av lagen om arbetslöshetsförsäkring. Syftet medöversynen är att göra lagen lättare att förstå och att förenkla regelsystsemet.En utredning har avlämnat betänkandet (Ds 1990:66). Översyn av deföreningsrättsliga bestämmelsema i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring. På arbetslivsområdet kommer arbetsmiljökommissionensförslag i betänkandet (SOU 1990:49) Arbete och hälsa att behandlas i enproposition om arbetsmiljö och rehabilitering. Propositionen, som är avsedd attlämnas till , kommer även att behandla förslag från denarbetsgmpp inom som haft till uppgift att se övervissa bestämmelser i arbetsmiljölagen. Förslagen från kommissionen ocharbetsgmppen syftar bl. a. till att skapa en klarare ansvarsfördelning iarbetsmiljölagen samt till att ge föreskriftsbemyndigandena på arbetsmiljöområdeten sådan utformning att oklarheter om normgivnings-kompetensens omfattningundanröjs.