prop · GE0385 · 1990-12-31 00:00:00 — , , och kommuner, SAFoch T4- skolornas rektorskonvent hävdar att förslaget är oacceptabelt, och bör omprövas. Några t.ex. statskontoret, länsskolnämnden i län, , , och kommuner, SFL, SLoch Småföretagens påpekar att det kan finnas en risk att det bliren manlig och en kvinnlig indelning på linjerna och att det blir /9r85 pojkarna som väljer teknik som tillvalsämne. Bl.a. länsskolnämnderna i , ,och , , , , , ,Klippans, , Lerums, och kommuner samt SvenskaFöreningen för anser att den föreslagna T-linjeninte kommer att ge tillräcklig teknisk kompetens och kunnande.Remissinstanserna anser också att elever som i årskurs tre väljer teknisk grenkommer alt ha olika förkunskaper i ämnet teknik vilket kan skapa problem. Flera bl.a. , , , ,, , , , , och kommuner anseratt det är olyckligt att den tekniska utbildningen skall organiseras inom detfria tillvalets ram. Vidare anser man att problem kan uppslå om grupperna iteknik blir så små att tillvalet ej kan erbjudas saml påpekar också attförslaget innebär att det kan bli svårt att behålla hög lärarkompetens. Många bl.a. UHÄ, de flesta länsskolnämnder, ett stortantal kommuner, SAF, , , , , ,Skola-Arbete-uiredningen. Småföretagens Riksorganbaiion, förStudie- och Yrkesvägledning, (), , T4-skolornas rektorskonveni. ochSAFs .-Mlmänna .Arbetsgivarförbund anser att den tekniska grenen på NT-linjeninte ger tillräcklig teknisk utbildningsprofil. Länsskolnämnderna i och , ,, , , , och kommuner samt LRm.fl. konstaterar alt om eleven väljer all teknik som bjuds är den tekniskautbildningsprofilen tillfredsställande. Ett fåtal bl.a. länsskolnämnderna i och Hallandslän, och kommuner anser att linjen är studieförberedande ochinle behöver någon teknisk utbildningsprofil. Majoriteten t.ex. flertalet länsskolnämnder, ett stortantal kommuner. , , , ,, , T4-skolornas rektorskonventoch () anser att grendelning av deteoretiska linjerna skall ske i årskurs två. Länsskolnämnderna i , , ,, , , , ,, , , , , , , ,, och Ange kommuner samt LR delar SÖs förslag och anseratt NT-linjen skall grendelas i årskurs tre. m.fl. vill ha en samrnanhållen HS- ochNT-linje i /91:85 4 Förslag om två nya treåriga linjer i gymnasieskolan (SOU1989:10) 4.1 Den sociala linjens profilering Flera remissinstanser avstyrker förslaget om en treårigsocial linje då de finner att den inle är tillräckligt profilerad. Bl.a. statskontoret, RRV, AMS, flertalet länsskolnämnder,länsstyrelserna t , och samt , eustort antal kommuner, flertalet lancbiing, och läns vårdskoleförbund.Svenska kommunförbundet. , , , . TCO, LR,i , , , KYN, SSU och ) anser alt den treårigasociala linjen inte behövs i den utformning som föreslås. UHÄ, SÖ, tio länsskolnämnder, länsstyrelserna iStockholms, och , eu stort antal kommuner, sexlandsting, , , , samt Socialdemokratbkä , SverigesFörenade Studentkårer och SSKF m.tl. är positiva till den föreslagna treårigasociala linjen. 4.2 Den sociala linjens inriktning mot fortsattstudie-eiler yrkesverksamhet länsskolnämnderna i , , ,och , etl 30-tal kommuner, länslandsting, SFL och SL anser att den föreslagna sociala linjen har entillräckligt tydlig inriktning mot fortsatt studie- eller yrkesverksamhet. Några t.ex. länsskolnämnderna i , ,och . Bodens, , , , ,och kommuner menar att yrkesprofilen är för svag. Andra t.ex. statskontoret, länsskolnämnderna i ,, , och samt , ,, , , , , , ,, . Upptands-Bro och kommuner, ,SAF och Småföretageris hävdar att den föreslagna socialalinjen inte har en tillräckligt tydlig inriktning mol vare sig fortsattstudie- eller yrkesverksamhet. 3 1990/91. 4.3 Denestetiska linjen som bas för vidareutbildning Prop. på det estetiska området Bilaga 2 En absolut majoritet av remissinstanserna anser att denföreslagna estetiska linjen kommer att fungera bra som förberedelse förfortsatt utbildning på det estetiska området. 4.4 Yrkesverksamhet direkt efter estetisk linje Majoriteten av remissinstanserna anser att möjligheternatill en yrkesverksamhet direkt efter den estetiska linjen är små. Flertalet remissinstanser anser att den föreslagnafördelningen av kurser på olika skolformer kommer att ge en tillgänglighet tillutbildning som kommer att vara oförändrad eller bätlre. UHÄ tillstyrker principiellt förslaget, men tillägger attnågon självklar gräns till uppdelning av studievägarna inte finns. Några bl.a. länsskolnämnderna i , , och , , och kommunerpåpekar att om komvux får slörre rekryteringsunderlag och kan starta flerkurser blir tillgängligheten av utbildning större. Några t.ex. länsskolnämnderna i , . , och , , , ,, , , .Motala och kommuner. SAF och LRkonstaterar att tillgängligheten minskar för de kurser som överförs till högskolan. i län framhåller vidare attintresset från högskolans sida alt anordna motsvarande utbildningar kommer attvara myckel varierande. Till följd av rådande besluts- och planeringssystem ärdet ej heller sannolikt att det kommer att anordnas motsvarande kurser inomkomvux. kommun påpekar att komvux i mindre kommuner har svårigheteratt regelbundet genomföra kurser med de kompetenskrav som flerapåbyggnadsutbildningar har. .Vdssjö kommun anser att komvux inle kan få tillräckligtelevunderlag för att klara denna typ av utbildning. 5.2 Regionalt marknadsanpassade kurser (RA-kurser) Prop. De flesta remissinstanserna anser att systemet medRA-kurser bör av- & Småföretagens anser att RA-kurser kanavvecklas om någon eller några moduler lämnas fria för lokal och regionalanpassning. i län, ett 20-tal kommuner,SAF, SFL, SL, för , Sveriges Verkstadsföreningoch SSKF menar att om behov uppstår måste möjligheten att anordna lokala ochregionala kurser finnas kvar. Bl.a. länsskolnämnderna i , ochNorrbottens län, , och kommuner, länslandsting samt LR avstyrker förslaget om att avveckla RA- kurserna. kommun påpekar all om man avvecklar RA-kurserfinns risk för att industrin bygger upp egna industriskolor. anser att RA-kurser bör finnas men attutbildningen bör ligga inom AMUs ansvarsområde. 5.3 Komvux mål och organisation De flesta remissinstanser hävdar att det inte behöverändras på målskrivningen och de organisatoriska formerna för komvux. om dennaskolform får ansvaret för gymnasial utbildning utöver .sammanhängande linjer. Däremot anser bl.a. länsskolnämnderna i ochGotlands län, samt Gotlancb, Krbtianstads, Ljusdab,, , , , och Amåb kommuner att målskrivningenför komvux måste ändras. LRF anser att målet att ge kompetensgivandeyrkesutbildning inte är tillräckligt starkt och entydigt fastslaget för komvux. Några bl.a. Bodens, Höörs, , . Södertäljeoch Ange kommuner, , , och länslandsting anser att om komvux och gymnasieskolan integreras måste del skeomfattande organisatoriska förändringar inom komvux. Ett flertal t.ex. länsskolnämnderna i ,, , , och . flerakommuner, läns landsting, SAF, SFL, SL och förStudie- och Yrkesvägledning anser att både målskrivningen och de organisatoriskaformerna måste ändras om komvux skall kunna möta de krav som kommer att ställaspå den i samband med en gymnasiereform enligt de föreslagna riktlinjerna. 5.4 Resursfördelning mellan gymnasieskolan, komvux prop. och högskolan Bilaga 2 Majoriteten av remissinstanserna biträder de föreslagnariktlinjerna för fördelning av resurser mellan gymnasieskolan, komvux ochhögskolan. Några bl.a. länsskolnämnderna i , Västernorrlandsoch . , , , , , och Örebrokommuner samt anser att en översyn bör göras avriktlinjerna för fördelning av resurser till huvudmännen. De anser att komvuxkommer att behöva mer resurser än vad som föreslagits. kommun hävdar att för att ge gymnasialutbildning i glesbygd hög status och kompetens måste framlida komvux resurserprioriteras och än mer riktas till små kommuner och framför alll till kommunersom ej är gymnasieort. och kommuner, LR och anser att gymnasiet även i fortsättningen skall kunna erbjudapåbyggnadsutbildningar inom ett visst område t.ex. en ettårig teknikerutbildningsom bygger på T- grenen. LR avvisar den föreslagna uppdelningen ochresursfördelningen. och Amåb kommuner ifrågasätter om så mycket som10% av lilla ramens årskursplatser skall överföras till högskolan. 6.1 Utbildningar som kan betraktas som personalutbildning Ett litet antal remissinstanser har berört frågan om vilkautgångar på linjer resp. kurser mom lilla ramen som är så specialinrikiade attde i praktiken fungerar som personalutbildning. Länsskolnämnderna i och menaratt inom lilla ramen borde arbetsgivaren svara för följande utbildningar: Arbets-ledarkurserinom skog. Markbyggnadskurser inom trädgård, Tandlekni-kerkurser PU, Trav och galoppkursför yrkesverksamma. och kommuner samt länslandsting konstaterar att när det gäller yrkesutbildning är gränsen mellan detoffentligas ansvar och arbetsgivarens svår att dra. anser att de kriterier som SÖ använderför att definiera intern personalulbildning skall följas. Höörs kommun anser att de flesta utbildningar inomområdena administration, ekonomi, datorkunskap och olika slags teknik samtturism kan betraktas som personalutbildning. och kommuner menar all inom linjernaär det vissa delar av vårdutbildningen som kan anses som personalutbildning. finner att även delar av frisöruibildningenoch /91'85 kurser som Florislfortbildning 1.2.3 och 4, Bankservice,Franska för nä- Bilaga 2 Tyska för näringslivet och Reparation avelektroniska tidmätare är så specialinriktade att näringslivet skall ansvaraför utbildningen. kommun anser att flera grenar inom blocket Bygg- ochanläggningsproduktion t.ex. Rostskydd och Isolering samt vissa utgångar inom Trälekniskoch Grafisk linje närmar sig området personalutbildning. Bl.a. och kommuner samt SAF anser attingen utbildning inom lilla ramen kan betraktas som personalutbildning. Flertalet remissinstanser hävdar att gymnasieförslagetkommer att få betydande ekonomiska konsekvenser för både stat och kommun. Flera länsskolnämnder, kommuner, föreningar och förbundanser att för de teoretiska linjerna blir kostnadsökningarna förmodligen marginella,men för yrkeslinjerna kommer del att bli betydande kommunala kostnader bl.a.behövs det fler lokaler och en uppdatering av utrustningen. Några t.ex. länsskolnämnden i , länsstyrebeni , , , , , , Rättviksoch kommuner framhåller att för små kommuner i glesbygd kommerförslagen att innebära ökade driftkostnader och kräver att dessa kompenseras idet nya statsbidraget. 6.3 Olika linjers tillvalsutrymme En majoritet av remissinstanserna ställer sig positivatill att utrymmet för tillval är olika för olika linjer. Några förordar samma antal timmar för tillval på samtligagymnasielinjer för att bättre kunna utnyttja samläsningsmöjligheterna. och Tranåskommuner saml LR konstaterar att det vore önskvärt med lika stort utrymme föralla linjer, men förstår att det är svårt att åstadkomma med tydligalinjeprofileringar. 6.4 Ambitionsnivån för tillval De flesta remissinstanserna finner ambitionsnivån förtillval för hög, och att utfallet blir sämre på mindre orter. Flera bl.a. länsskolnämnderna t , ,, , och . ett antal kommuner t.ex.Hagfors, , , , och samt LR, SFL. SL ochSvenska Föreningen för anser att utrym met förtillval begränsas av elevunderlag, lokaler, lärarkompetens och /91'85 Några bl.a. , och Amåb kommuner samtSveriges skolledarförbund menar att även tjänstefördelning och schemaläggningsätter gränser för elevernas valmöjligheter. hävdar att ambitionsnivån är för hög ocksåför medelstora skolor. Del blir problem att ordna grupper i andra tillval än deprioriterade. anser att om NT- och yrkeslinjerna hademer tillvalsutrymme skulle även små orter klara ett bra utbud av tillvalsämnen. och kommuner menar att ambitionsnivånblir låg även i stora kommuner och att utfallet blir olika. Några t.ex. länsskolnämnderna i ochNorrbottens län, , , , , och Pajalakommuner anser att små gymnasieorier måste garanteras resurser så atttillvalet inte blir alltför begränsat. kommun föreslår att en liten skolenhet på en mindregymnasieort får möjlighet till lokal profilering. Elever inom en viss region,som vill ha tillvalet som den skolan erbjuder, kan söka till skolan. Tierps och kommuner uttrycker farhågor attnärbelägna större gymnasier kan konkurrera om elevunderlaget med ett bredaresortiment av tillvalsmöjligheter. Ange kommun anser att det bör vara förbjudet för en elevatt söka ulbildningsväg utanför sitt eget elevområde endast för tillvalet. menar att förslaget att elever påteoretisk linje skall kunna ha yrkestekniska moduler som tillval verkar vara enren skrivbordsprodukt. Remissinstanserna tycker att det finns både för- ochnackdelar med att skolstyrelserna fastställer lokala ämnen för tillval. Flera bl.a. länsskolnämnderna i , ,och , , , och , euantal kommuner t.ex. , , , , , Stockholmoch samt och LR anser att fördelar medlokala tillval är att skolan kan profilera sig. kommun, SFL och SL m.fl. finner det positivt attkommunerna kan ta tillvara ortens personella och lokalmässiga tillgångar. i , , , ,och kommuner samt anser all del är enfördel att beslut fattas så nära verksamheten som möjligt. , , och kommuner m.fl.framhåller att det är stimulerande för elever att ha tillgång till ett lokalltillval. Bl.a.Småföretagens anser att det skall lämnas några Prop.1990/91:85 friamoduler i läroplanen så att ulbildningen kan anpassas till det lokala Bilaga2 Tranåskommun anser att det är positivt att skolstyrelsen lokalt kan fastställa tillvalför elever med specialintressen såsom idrott eller musik. Statskontoret,,länsskolnämnderna i , , och , ochGävleborgs län, flera kommuner t.ex. , Karbtad, , ,och saml och skolledarförbundpåpekar att problem kan uppstå för elever som läser ett lokalt ämne och sombyter skola/hemkommun . Bl.a.länsskolnämnderna i och saml hävdar attgymnasieskolans ämnen skall fastställas centralt. och kommuner saml SSKF pekar på risken med att lokalatillvalsämnen kan bli ostrukturerade och sakna substans vilket kan försvåraundervisningen. Bl.a.Västerås kommun, SFL och SL menar att de lokala tillvalen kan ha olika innehållmen likartad rubrik. Länsskolnämndernai och påpekar att avnämarna har svårt all bedömavärdet av det lokala lillvalsämnet. , , , och kommuner anser allde lokala tillvalen kan vara resurskrävande. T.ex.Pajala kommun är rädd för att det lokala ämnet kan få karaktären av etl"andra klassens" ämne. Bl.a.Amåb kommun och LR framhåller faran med att de lokala ämnena kan bli förspecialiserade på bekostnad av allmänbildande ämnen. 6.6 Tid för lektioner - tid för övrig verksamhet Enabsolut majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget om tid förlektioner och tid för övrig verksamhet. Bl.a.Halbbergs och kommuner, och LR anser att koncentrationsläsning ochprov skall räknas som undervisningstid i ämnet. Gotlancbkommun tycker alt det är bra med netiotid totalt sell, men alt man måstetillåla mindre variationer för varje ämne. Kalixkommun tillstyrker förslaget, men anser att skoldagens längd bör ses över föratt anpassas till ändringen. Bl.a.Södertälje kommun menar all minsta antal lektioner måste fastställas. Skellefteåkommun, SFL, SL och för m.fl.avstyrker förslaget om uppdelning av tiden för olika verksamheter inomgymnasieskolans ram. Aktiviteter som brukar betecknas som schemabrylande äregentligen en del av undervisningen. Länsskolnämndeni Krbtianstads län hävdar att med friare arbetssätt i skolan, i vilket alltskolarbete ingår i en helhet, behövs inte detaljregleringar. påpekar all varje skola äransvarig för all /91 "85 uppsatta mål uppnås. Därför bör största möjliga frihet gesför alt klara Bilaga 2 detta utan detaljreglering. Några bl.a. , och kommuner anser attförslaget är svårt att genomföra. Samordnade timplaner minskar möjligheterna. avstyrker förslaget då det speglar enkunskapssyn som ej finns i läroplanen. Man kan ej skilja på olika slagskunskap i skolan. Del är en självklarhet att man skall minska leklionsborlfallet.Problemet bör avhjälpas genom färre obligatoriska skrivningar. 6.7 Fördelningen 160 resp. Förslaget att tid motsvarande används för leklionsundervis-ningoch minsl för övriga ulbildningsakiiviteter tillstyrks av de flestaremissinstanserna. Bl.a. och anseratt förslaget icke schemabundna aktiviteter är en bra konstruktionsom eventuellt kan byggas ut. Småföretagens menar att del är bra förlärare och elever att veta hur många timmar man har till sitt förfogande.Kommer resurserna att reduceras är det "övrig" tid som skall minskas. i anser att man kanförlänga skolåret inte räcker till övrig verksamhet. Några bl.a. och kommuner anser att de 18dagarna måste planeras noga samt påpekar att olika klasser har olika många skrivtillfällen, menar att det är onödigt medfördelning 160 resp. . Det väsentliga är att minsta lektionsantaletför ett ämne fastställs. Många bl.a. länsskolnämnden i . ,, , , och kommuner anser alt detbehövs till övrig verksamhet. T.ex. Lerums och kommuner an.ser att den föreslagnaregleringen av undervisningstiden kommer att skapa ytterligare låsningar av■ schemat. 6.8 Praktik utanför lektionsramen Flertalet remissinstanser är positiva till förslaget omatt förlägga praktik till tid utanför lektionsramen. och kommuner anser att denämnesanknutna praktiken mycket väl kan förläggas till tid utanförlektionsramen. Förslaget förutsäller dock att lärarresurs erhålls föruppföljningen. Några bl.a. Amåb kommun och LR anser alt praktiken tillviss del bör förläggas till lov, lärarnas studiedagar och ferier. Etl antal t.ex. , och Tranåskommuner, SFL, SL och för menaratt ämnesanknuten praktik ären integrerad del i undervisningen och inte /91'85 bör förläggas till tidutanför lektionsramen. Länsskolnämndeni län är emot detaljreglering av skolarbetet. Deflesta remissinstanser påpekar att en gymnasiereform kommer att vara resurskrävandevad gäller lokaler, utrustning och lärarfortbildning. Mångaremissinstanser saknar en studieväg för ungdomar som vill arbeta inombarnomsorgen eller fritidssektorn. Ettantal remissinstanser saknar en diskussion i de olika utredningarna omhandikappade - fysiska såväl som psykiska - elevers rätt och möjlighet till engymnasieutbildning. Någraremissinstanser anser att det måste göras mer för elever med annat hemspråk änsvenska. Dessa elever behöver ibland mycket stöd, hjälp och vägledning undersin gymnasietid Fleraremissinstanser anser att det behövs ökade syoinsatser av både lärare ochspeciell syopersonal. Ettantal remissinstanser anser att en samlad översyn av betygsfrågan bör göras isamband med gymnasiereformen. Remissinstanserna har berört jämställdheten ur olikaaspekter: öiiaga -utbudet vadgäller del individuella tillvalet i små resp. stora gymnasieskolor -flickors val avgymnasielinjer -mångfalden av varuproducerande.mansdominerade yrkeslinjer ~ rekryteringen till högskolan och studenternassociala bakgrund. Sammanfattningav skola-arbete-utredningens Prop. Det kommunala uppföljningsansvaret har utretts av (SOU 1989:113). Huvudförslaget innebär en lagfäst rätt för ungdomar tillgymnasial utbildning och ett särskill ansvar för kommunerna att främja gymnasialutbildning för ungdomar . En lagbestämmelse om denna rätt bör enligtutredningen föras in i 3 kap. skollagen och ersätta den nuvarande bestämmelseni 5 kap. 7 § lagen enligt vilken den som uppfyller föreskrivnabehörighetsvillkor har rätt all i mån av plats få utbildning i gymnasieskolan. Ett tillägg föreslås också till den nuvarande bestämmelsenom uppföljningsansvaret i 3 kap 18 § skollagen varigenom en tydligare prioriteringav utbildning inom uppföljningen bör göras. Dessutom föreslås all kommunernasskolplaner skall innehålla riktlinjer om uppföljningsansvarets mål ochverksamhet. Därutöver innehåller utredningen sammanfattningsvisföljande förslag: -Läroplanernaför gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen bör omfatta mål ochföreskriva verksamhet i form av kursplan för individuella utbildningsplaner förgymnasial utbildning. -Elevernasförstahandsval till gymnasiet bör beaktas i större utsträckning. -Prioriteringenav l6-17-åringar vid intagningen bör upphöra. Dessutom bör vårintagningen tillvårdlinjen slopas. -Bättremöjligheter bör erbjudas asylsökande L6-19-åringar att få praktik påarbetsplatser i samhälls- och arbetslivsorienterande syfte. De individuellautbildningsplanerna bör gälla även invandrar-flyktingungdomar och anpassas tilldessas särskilda behov. -Ett antallokala projekt bör startas för handikappade inom ramen för individuellautbildningsplaner. Detta bör ske i nära samarbete mellan skolan, socialtjänstenoch arbetsförmedlingen. -Det nuvarandestatsbidraget för uppföljningen bör schabloniseras och samordnas meddriftbidragen för gymnasieskolan och komvux. Resurser bör därvid enligtförslaget beräknas särskilt för individuella utbildningsplaner. Inomresursramen föreslås att särskilda medel avsätts för kommunernas informations-och uppföljningsansvar. -Slulligenbetonas betydelsen av kompetent personal för uppföljningen och behovet avsamordning av insatserna inom uppföljningen. Ingen förändring av sysselsättningsansvarelmellan skol- och arbetsmarknadsmyndigheterna föreslås. Sammanställningav remissyttranden över betänkandet (SOU 1989:113) Ungdomars kompetens. Vägarin i framtidens kunskapssamhälle och rapporten (SOU 1989:114) Livlina förlivslångt lärande. 1990/91:85 Bilaga 4 över nämnda betänkande har efter remiss yttranden avgivilsav , (), (), AMU-styrelsen,statskontoret, (), (),(), länsskolnämnderna och länsarbetsnämnderna iJönköpings, , , , , och Jämtlandslän, utbildningsenheten vid i . Länsarbetsnämndeni , cenr trala (), statens invandrarverk,särskolekommittén (U 1989:08). barn- och (JU 1983:01), kom-munaliseringskommittén(C 1988:03), högskolan för lärarutbildning i , , (). SverigesAkademikers centralorganisation (), i (LO),(), och Skola (RHS), De synskadades riksförbund. Svenska föreningenför studie- och yrkesvägledning, , , , ,, , , , , , , ,, , , . , , , ,och kommuner samt personalen på . Flertalet remissinstanser ställer sig bakom huvuddragen iutredningens förslag. Remissvaren följer i stort sell de i remisshandlingen upptagnafrågeställningarna. 1.Beträffandeläroplansbundna individuella utbildningsplaner ställer sig flertalet positivatill dessa. Reservanterna uttalar farhågor för att utbildningsplanerna medfören sådan knytning till gymnasieskolan att uppföljningens .särart försvinner,med följd att också eleverna försvinner. 2.Möjligheternaatt tillgodose ungdomarnas förstahandsval till gymnasieskolan tas emotpositivt, men flera remissinstanser påpekar att det kan bli praktiskasvårigheter att mer än marginellt öka intaget till förstahandsvalen. Mångakommuner tar in de flesta eleverna på teoretiska linjer påförstahandsvalet, medan möjligheterna till intag av alla förstahandssökande till vissa yrkesutbildningar ärbegränsade. Dessa ut- Prop. bildningar är i första hand frisörlinjen, bygg- ochanläggningsteknisk Bilaga 4 linje samt specialkursen reklam och dekoration. Av iförsta hand ekonomiska och arbelsmarknadsmässiga skäl är remissinstansernatveksamma till en utökning av dessa utbildningsvägar. 3.Remissinstansernaär med några undantag positivt inställda till att ungdomar ges en lagfäst rätttill gymnasieutbildning och att hemkommunerna åläggs en motsvarande lagfästskyldighet att främja gymnasieutbildning för ungdomar . Någraremissinstanser anser det vara onödigt att lagstifta om detla, då kommunernaklarar denna del ändå. Dagens prioritering av 16- och 17-åringar bör då ocksåtas bort. 4.De flestaremissinstanserna anser alt uppföljningsansvaret skall föras in i kommunernasskolplaner. Reservanterna hävdar i första hand att innehållet i skolplanernaskall få beslulas av kommunerna själva. 5.Den föreslagnasamordnade årliga resultatuppföljningen med uppgifter om hemkommunens 16-19-åringari och utanför gymnasieskolan tillstyrks av en övervägande majoritet avremissinstanserna. Dock påpekas att uppgiftslämnandets omfattning inte får bliför stort för kommunerna. 6.De flestaremissinstanserna tror att resultatuppföljningen utgående från hemkommunen ochinte gymnasiekommunen kan vara positiv, men en klarare gränsdragning mellanhem- och gymnasiekommun efterfrågas.