prop · GE03142 · 1990-12-31 00:00:00 — I gällande rätt (29 § 2fondkommissionslagen) och kommilléns lagförslag (33 § första stycket) tasuppenbart åsidosättande av uppdragsgivarens intresse upp som exempel på sättatt visa sig olämplig att utöva tillslåndspliktig verksamhel. Enligt min meningär detta självklart och behöver därför inte nämnas särskilt i lagtexten. Denåterkallelsesituation som anges i punkten 2 är ny och är framför allt en konsekvens av att separata lillslånd enligt den förevarande lagen kan erhållas för flera olika verksamheter. Om elt bolag innehar lillslånd lill flera verksamheter kan oklarheter uppstå gentemot dess kunder och även i förhållande till lillsynsmyndigheten ifall bolaget inte bedriver samtliga de verksamheter som tillstånden avser. En sådan situation är om ell värde pappersinstitut i sin marknadsföring påstår atl del bedriver värdepappers rörelse som det i realiteten inte gör. Innan etl tillstånd återkallas med stöd av punkten 2 bör bolaget av bankinspektionen uppmärksammas på förhål landet och ges möjlighet alt vidta lämpliga åtgärder. Självklart gäller återkallelsegrunden även i de fall då etl företag endast har lillslånd att driva en av de verksamheter som anges 1 kap. 3 § 1 5. Av12 § andra stycket framgår att elt beslut om återkallelse får förenas Prop.1990/91:142 med förbud vid vite att fortsätta verksamheten. Förelt värdepappersbolag, dvs. ett svenskl aktiebolag, skall tillstånd somerhållits enligt denna lag återkallas om bolagets egna kapital reducerats nivå som understiger 2/3 av det registrerade aktiekapitalet och bristen intetäckts . När är till ända skall tillståndet återkaUas. Gränsenför tvångslikvidation enligt 13 kap. 2 § aktiebolagslagen är satt till hälftenav aktiekapitalet. Ävenom grund för återkallelse föreligger enligt punkten 1 i första slyckel harbankinspektionen möjlighet all i slället för all genast återkalla ell tillståndmeddela varning. Beslämmelsen har utformats efter förebild i 43 § lagen omvärdepappersfonder. Kommitténhar föreslagit vissa handlingsregler som skall gälla om tillstånd som meddelatsenligt lagen återkallas (se 33 och 34 §§ kommilléns förslag). Genom beslämmelseni fjärde stycket överlämnas i ställel lill bankinspeklionen alt i sill beslutom ålerkallelse av ell tillstånd ge anvisningar om hur avvecklingen av rörelsenbör ske. Härmed uppnås en större flexibilitet och möjlighet att la hänsyn tillindividuella förhållanden hos del värdepappersinstitut som berörs av beslutet. Närbankinspektionen återkallar ell tillstånd att driva värdepappersrörelse får samtidiglges ett förbud vid vite atl fortsätta verksamheten. Ingripandenmot den som saknar tillstånd (Jfr41 § i kommilléns förslag) Bestämmelsernai paragrafen saknar motsvarighet i gällande fondkom- missionslagsliftning. De ger möjlighet för bankinspeklionen atl ingripa mot den som utövar tillslåndspliktig verksamhet utan alt ha tillstånd. Bestämmelserna är utformade efter förebild i 44 § lagen om värdepappers fonder. Första styckel Prop. Nuvaranderegler om straff för den som driver fondkommissionsrörelse ersätts nu med ett viiesförfarande.Bestämmelserna om vite finns i 12 §. Enligtandra stycket har bankinspektionen också möjlighet att begära in upplysningarfrån ett företag om det är osäkert huruvida den verksamhel som företagetbedriver omfatlas av lagens bestämmelser om tillstånd eller inte. Syftet med beslämmelsenär alt öppna en möjlighet för bankinspektionen all rikta en formell förfrågantill företag som kan antas ägna sig ål tillslåndspliktig verksamhet.Föreläggande att lämna upplysningar får enligt 12 § förenas med vite. Eltföreläggande med slöd av första eller andra stycket som avser elt utiändskiförelag får riktas både mol förelagel och den som här i landel är verksam förförelagels räkning. Förutom i lagen om värdepappersfonder finns en molsvarande beslämmelsei 25 b§ lagen (1950:272) om räll för ulländska företag alt drivaförsäkringsrörelse i (se prop. 1989/90:34). Avgiftertill bankinspektionen 6 kap. 11 § (Jfr53 § i kommitténs förslag) Paragrafenmolsvarar 43 § första stycket fondkommissionslagen. Avgiftsplikten omfattaralla svenska värdepappersinslilut. I43 § andra styckel fondkommissionslagen erinras om att för tillsyn av banks fondkommissionsrörelsebetalas avgift enligt beslämmelserna i bankrörelselagen. Någon motsvaranderegel finns naturligvis inle här eftersom en banks värdepappersrörelse slårunder lillsyn enligt den förevarande lagen och avgiflsplikt också föreliggerenligt denna. (Jfr56 § i kommilléns förslag) Paragrafenhar sin förebild i 45 § fondkommissionslagen. Där sägs att inspektionen isamband med meddelande av föreskrift eller förbud får utsätta vite. Bankinspektionenskall inte få döma ut förelagl vite. Därmed kommer lagen (1985:206) om vite att bli tillämplig. Delta innebär all inspeklionen får ansöka hos länsrällen om uldömande av vitel. I övrigt hänvisas till vadsom anförts om vite i aUmänmoliveringen Prop. 1990/91:142 (avsnirt 6.9). (Jfr57 § i kommitténs förslag) Iparagrafen ges bestämmelser om överklagande. Sådana finns i 46 § fondkommissionslagen. Bankinspektionensbeslul i särskilda fall bör med två undantag kunna överklagas. Beslut enligt 6kap. 6 § och 10 § andra stycket bör inle kunna överklagas. Om så vore fallelskulle den som vill tredskas kunna fördröja bankinspektionens ulredning ionödan. Tidigarehar som huvudprincip gällt atl bankinspektionens beslut skall överklagas hosregeringen. Denna princip har böGal brytas upp. I lagen omvärdepappersfonder som trädde i kraft föreskrivs nämligen allbankinspektionens beslul enligt den lagen skall överklagas till kammarrällen. Imotiven anfördes atl sådana ärenden som inte av någon speciell orsak kräverregeringens bedömning i fortsällningen inle bör kunna överklagas lillregeringen (prop. 1989/90:153 s. 75). Ärendena i den nu föreslagna lagen fåranses tillhör denna kategori. Enligtartikel 6 i Europarådels konvention angående skydd för de mänskligarättigheterna och grundläggande friheterna som är bunden av gällerall den enskilde skall ha rält all få sina civila rättigheter och skyldigheterprövade inför en inhemsk domstol. En sådan civil rättighet kan vara rällen atldriva en viss näringsverksamhet. I EGs förslag lill direktiv om investeringsGänsterslälls också, i likhet med andra direktiv inom området finansiella Gänsler,krav på all beslut som tillstånds- och tillsynsmyndigheterna meddelar skallkunna överklagas hos domstol. Motdenna bakgrund bör bankinspektionens beslul enligt förevarande lag överklagastill kammarrällen. Avallmänna principer om vilka beslut som kan överklagas följer att även etlbeslut om varning kan överklagas. Somanmärktes redan i förarbetena till lagen om värdepappersfonder bör reglerna om bankinspektionens tillsyn inom den finansiella sektorn däri inbegripet också reglerna om hur man överklagar utformas så enhetligt som möjligl. Del kan emellertid inle uteslutas all den nu föreslag na instansordning, som alltså överensstämmer med den som gäller enligt lagen om värdepappersfonder, kan komma all justeras i något hänseende. Jag ser emellertid inte någon direkt olägenhet med detta. 12 1990/91. 1 saml Nr 142 Avpunkterna 1 och 2 framgår att lagen träder i kraft samt att fondkommissionslagenoch lagen om värdepappersmarknaden då upphör att gälla. Ipunkterna 3 och 4 införs övergångsbestämmelser som syftar till all mildrakonsekvenserna för de företag som driver någon eller några av de verksamhetersom kräver särskilt tillstånd enligt den förevarande lagen. Del gäller såvälbanker och fondkommissionsbolag som andra företag som driver sådan verksamhet. Beslämmelseni andra meningen av punkten 3 innebär bl.a. all fondkommissionslagensbestämmelser om blankningsförbud och handelslager fortsätter atl gälla för fondkommissionsbolagoch banker som efter lagens ikraftträdande bedriver verksamhel med stöd av elttillstånd enligt fondkommissionslagen. Punkterna5 8 molsvarar de övergångsbestämmelser som föreskrivits i samband medinförandet av kapilalläckningsregler i fondkommissionslagen (1979:748) ochändringar av dessa (SFS 1990:1309). Avpunkten 9 följer att bankinspektionens beslul som meddelats före lagensikraftträdande skall prövas av regeringen. 9.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1968:555) omrätt för utlänning och utländskt foretag att idka näring här i riket , 1andra styckel av paragrafen anges nu atl beslämmelserna i 1 kap. 4 §bankrörelselagen gäller belräffande utländskt bankföretags rält all bedrivaverksamhet. Stycket tillfördes paragrafen då möjlighet förutländsk bank att etablera filial här i landet infördes. Del nu föreslagnatillägget i andra stycket avseende utländska värdepappersförelag har sammabakgrund. Innebördenav tillägget är att tillståndsprövning enligt lag inte skall ske ifråga om utländska värdepappersföretags räll all verka i . I slälletskall de nu föreslagna beslämmelsen i 2 kap. 7 § lagen om värdepappersrörelsetillämpas. Av denna framgår att utländska förelag kan få bankinspektionens lillslåndalt driva värdepappersrörelse från filial i . Som villkor gäller därvidatt företagel står under lillsyn av myndighel eller någol annal behörigt organi hemlandet och all den planerade verksamhelen kan antas komma all uppfyllakraven på en sund värdepappersrörelse. Merpartenav beslämmelserna i värdepappersrörelselagen om verksam heten och förvärv av finansiella instrument i en värdepappersrörelse gäller för de utländska värdepappersföretagen. Om inte annat följer av värde pappersrörelselagen gäller i övrigt de generella regler för utländska före- lagsfiliäler som finns lag. Denna lag hänvisar i sin tur (1 §) tillall utlänningar och utländska företag skall följa de föreskrifter som enligt andra förfallningar gäller för näringsverksamhel här i landel. 9.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:922) om Prop. avses i den nuvarande lydelsen av paragrafen bl.a. fondkommissionsbolag.I och med atl fondkommissionslagen upphävs försvinner begreppet fondkommissionsbolagur lagstiftningen. Enligt den föreslagna lagen om värdepappersrörelse, somersätter fondkommissionslagen, kan värdepappersbolag och utländskavärdepappersförelag få tillstånd av bankinspektionen atl i sinvärdepappersrörelse lämna kredit mot säkerhel (se 3 kap. 4 § andra stycket och6 § första styckel lagen om värdepappersrörelse). Både värdepappersbolagen ochde utländska värde-papperförelagen faller in under samlingsbeteckningen värdepappersinsluli värdepappersrörelselagen (se 1 kap. 2 § 5 jfr med 1 kap. 5 §). Mot bakgrundav angivna förhållanden har fondkommissionsbolag i den förevarandedefinitionen av kreditinstitut ersatts med värdepappersinstitut. 9.5 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385) 10 och 11 §§ samt 4 kap. 3 a och 17 §§ Ändringarnaföranleds av all lagen om värdepappersrörelse Iräder i ställel för fondkommissionslagen(1979:748). Definitionen av fondkommissionär ersätts av en definition avvärdepappersinstitut. definieras som förelag som fåtttillstånd att driva värdepappersrörelse (1 kap. 2§ 5). Sådant tillstånd får bl.a.ges för handel med finansiella instrumenl för annans räkning i eget namn(kommissionshandel). 1 § och 5 kap. 1 § Ändringarnaföranleds av atl lagen (1985:571) om värdepappersmarknaden upphör alt gälla. 9.6 Förslaget till lagom ändring i lagen (1979:749)omStockholms fondbörs Ändringarnai fondbörslagen är, med elt undantag, konsekvenser av all fondkommissionslagenupphävs och all därvid begreppen fondkommissionär och fondkommissionsbolag avlägnasur lagstiftningen. föreslagna lagen om handel med finansiella instrument (1 §) har legaldefintionen av fondpapper erhållit en ny lydelse. Ändringen i paragra fen är en följd av detta. Den nya definitionen av fondpapper har behand lats i allmänmotiveringen (avsnitt 5.2) och i kommentaren lill 1 § lagen om 179 handel med finansiellainstrument. Som framgår där avses inle sådana Prop. 1990/91:142 enklaskuldebrev som inle är konstruerade för allmän omsättning omfattas av del nya fondpappersbegreppet. Paragrafensandra stycke innehåller en bestämmelse som möjliggör handel med påfondbörsen. Av bestämmelsen framgår att det i OTC-handeln skall finnas etlavtal mellan bolaget och en fondkommissionär, som skall fungera som märket makerför bolagets aktier. Eftersom begreppet fondkommissionär, som tidigare nämnts,tas bort ur lagstiftningen måste det ersättas med något annat. I denförevarande paragrafen byts fondkommissionär ul mot "värdepappersinstitutmed tillstånd enligt 1 kap. 3 § 1 och 3 lagen om värdepappersrörelse".Tillstånd enligt 1 kap. 3 § 1 avser handel med finansiella instrument förannans räkning i egel namn, dvs. kommissionsverksamhel, medan tillstånd enligt1 kap. 3 § 3 omfattar handel med finansiella instrument för egen räkning, häriinbegrips märket maker-verksamhel. Atl del inle räcker med värdepappersinstitutsom har det senare tillståndet framgår av den föreslagna nya lydelsen av 11 § ifondbörslagen. Där slälls nämligen krav på alt värdepappersinslul, för attkunna antas som medlem av fondbörsen och därmed ha möjlighet all verka påbörsen, skall inneha tillstånd för kommissionsverksamhet. Endastden som har tiUstånd att driva fondkommissionsrörelse kan enligt den gällandelydelsen av paragrafen antas lill medlem av fondbörsen. Enligt lagen omvärdepappersrörelse krävs separata lillslånd för verksamheter som ryms i elttillstånd att bedriva fondkommissionsrörelse. Frågan uppkommer då vilket ellervilka lillslånd som skall kunna medföra medlemskap vid börsen. De uppgifter somfondkommissionärerna utför i handeln på börsen hänför sig lill två av deverksamheter som enligt värdepappersrörelselagen är tillståndsplikliga, nämligenkommissionsverksamhel (1 kap. 3 § 1) och egenhandel (1 kap. 3 § 3). Alt krävaall båda dessa tillstånd måsle innehas av elt värdepappersinstitut som vill blimedlem av fondbörsen synes dock inte nödvändigl. Tillståndet atl handla föregen räkning behövs ju endast om institutet vill fungera som märket maker i OTC-handeln.Detta har berörts i kommentaren lill 2 §. Samtidigl villjag, innan värdepappersmarknadskommillénsförslag tiU ny börslagstiftning färdigberells, vänta med atl ta slällning tillvilka krav som skall slällas på den som vill antas lill börsmedlem. Denbedömningen är också beroende av hur frågan om lillträde lill ulländska börserlöses i del förvänlade EG-direktivet om investeringsGänster (se avsnitt 3.5). Motbakgrund av det anförda bör i rådande situation endast värdepap persinstitut som har tillstånd enligt värdepappersrörelselagen att bedriva kommissionsverksamhel få antas lill börsmedlem. Den i paragrafen före skrivna lämplighetsprövningen gäller oförändrad. 12 § Prop. Enligtden föreslagna nya lydelsen av 11 § skall endast värdepappersinslul som hartillstånd enligt 1 kap. 3 § 1 lagen om värdepappersrörelse kunna antas tillmedlem vid fondbörsen. Delta har utvecklats i motiveringen till den paragrafen.Ändringen i den förevarande paragrafen är gjord i sym-melri med 11 §. 9.7 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Ändringeni första styckel är en följd av all lagen om värdepappersrörelse träder istället för fondkommissionslagen (1979:748). Fondkommissio-närsväsendet ersättsav värdepappersinstitut. definieras som företag som fålltillstånd att driva värdepappersrörelse (1 kap. 2 § 5). Sådant tillstånd fårbl. a. ges för handel med finansiella instrument för annans räkning i eget namn(kommissionshandel). Ändringeni andra stycket föranleds av att lagen (1985:571) om värdepappersmarknadenupphör att gälla. 9.8 Förslaget till lag om ändring i hemförsäljningslagen (1981:1361) Ändringenär en följd av att lagen (1985:571) om värdepappersmarknaden upphör atl gälla.En definilionen av fondpapper införs i stället i lagen om handel medfinansiella instrument. Där definieras också del vidare begreppet finansiellainstrument som innebär fondpapper och annan rättighet eller förpliktelse avseddför handel på värdepappersmarknaden. När fondpapper undantogs från hemförsäljningslagenstillämpningsområde anförde föredraganden att lagens skyddssyfte knappast harnågon tyngd vid försäljning av sådan lös egendom som omsätts påvärdepappersmarknaden (prop. 1986/87:88 s. 5). Denna bedömning har alhjämtbärighet. Därför utvidgas bestämmelsen liU att avse alla typer av finansiella inslrument. 9.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m. Paragrafeninfördes i samband med att förbuden mot utländskt ägande i bl.a. bankaktiebolag och fondkommissionsbolag logs bort (prop. 1989/90:116, NU38, rskr. Enligt den nuvarande lydelsen ger bestäm melsen sådana banker och fondkommissionsbolag som är kontrollsubjekt räll alt trots detta förvärva aktier m. m. under förutsättning alt förvärvet är tillåtet enligt bankrörelselagen resp. fondkommissionslagen. De förvärv som omfattas är förvärv för att underlätta fondkommissionsrörelsen och 181 föratt medverka vid en aktieemission samt förvärv för atl skydda egen Prop.1990/91:142 fordran. Däremot omfattas inte s.k organisationsförvärv (2 kap. 5och 6 §§ bankrörelselagen resp. 15 § andra styckel fondkommissionslagen). Enligtändringsförslaget har i punkten 1, som enbart avser bankers förvärv,hänvisningen tifl 2 kap. 7 § bankrörelselagen tagits bort, eftersom denparagrafen upphävs och ersätts av bestämmelser i den föreslagna lagen omvärdepappersrörelse. För detta redogörs närmare i specialmotiveringen tilländringarna i bankrörelselagen. Ändringarnai punkten 2 är föranledda av atl fondkommissionslagen upphävs och ersätts avden föreslagna värdepappersrörelselagen. Tifl skillnad mol vad som förnärvarande är fallel gäller punklen 2 även för banker. Till värdepappersinslutenhör nämligen sådana banker som erhållit tillstånd atl drivavärdepappersrörelse. 9.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1053) omskatt på omsättning av vissa värdepapper Andringarnaär en konsekvens av alt fondkommissionslagen (1979:749) upphävs och ersätts medlagen om värdepappersrörelse. Värdepappersrörelse är enligt den lagenverksamhet som består i att yrkesmässigt tillhandahålla Gänster påvärdepappersmarknaden, t.ex. kommissionshandel, förmedling och förvaltning.Företag som erbjuder sådana Gänster kallas värdepappersinstitut. Värdepappersinstitutär enligt 4 § befriade från skatt för handel med värdepapper för egen räkning.Uttrycket handel för egen räkning tog tidigare sikle på fondkommissionärernashandel som sker mol eget handelslager (se prop. 1989/90:83 s. 8). Regler omhandelslager finns . får enligt 4 kap. 1 § lagenom värdepappers-röretse förvärva finansiella instrumenl för egen räkning som ellled i sin likviditetsförvaltning.. som handlar för egenräkning får enlig 4 kap. 2 § förvärva finansiella instrument med vissabegränsningar. Vidare får enligt 4 kap; 3 § värdepappersinstitut som bedriveremissionsrörelse förvärva de finansiella instrument som institutet medverkartill att avsälla på marknaden. För förvärv som elt instilul med slöd av dessabestämmelser gör för egen räkning skall skatt inte las ut. Delta innebär iprincip ingen förändring i förhållande lill vad som gäller . Värdepappersinslilutsom sluter avtal om omsättning av värdepapper eller medverkar till sådant avtal är skattskyldiga. Skattskyldighet inlräder när avslut sker eller, om vederlagels storlek då inte är känd, vartefter storleken blir känd. Institut som är förmedlare och som medverkar till avslut mellan köpare och säljare, ulan att själv vara part, är skatlskyldigl för såväl sälj- som köpledel. En förvaltare som på en kunds uppdrag t. ex. köper ett värdepapper är inte skattskyldig om köpet sker hos ett annat värdepappersinstitut, t.ex. kommissionär eller förmedlare. I den situatio nen sluts avtalet om omsättning av kommissionären eller förmedlaren, vilken då är skaltskyldig. Däremol är förvaltaren skaltskyldig om han 182 medverkartill etl avtal med någon som inte är etl värdepappersinstitut. Prop.1990/91:142 Förvaltaren är därvid skattskyldig för båda leden i transaktionen. 9.11 Förslaget till lag om ändring i bankrörelselagen(1987:617) Ändringeni paragrafen är en konsekvens av atl fondkommissionslagen upphävs och ersättsav den föreslagna lagen om värdepappersrörelse. Paragrafenföreslås bli upphävd eftersom den ersätts av bestämmelser i lagen omvärdepappersrörelse. Enligtförsta stycket får sparbank och central föreningsbank till skillnad molbankaktiebolag medverka vid emissioner av aktier, förlagsbevis ochförlagsandelsbevis på den allmänna marknaden först efter tillstånd avbankinspektionen. Medverkan vid emissioner av fondpapper och vid erbjudanden omköp eller försäljning av finansiella inslrument som är riktade till en öppenkrets fordrar enligt den föreslagna lagen om värdepappersrörelse (1 kap. 3 §5) särskilt tillstånd. Sådanl tillstånd krävs också för finansiella instrumenlsom är räntebärande. Tillståndsplikien gäller samtliga bankinslilul. Nämndaverksamheter skall därför inle kunna bedrivas med slöd av en bankoklroj. andra stycket regleras banks rält atl behålla aktie som förvärvals isamband med en emission i vilken banken medverkat Beslämmelsen ersätts av 4kap. 3 § lagen om värdepappersrörelse. Tredjestycket innehåller regler om handelslager för bank med fondkommissionstillstånd.Molsvarande bestämmelser för fondkommissionsbolag återfinns i 16§ fondkommissionslagen.Som framgår av förslaget till lag om värdepappersrörelse (4 kap. 4 §) ersättsde nuvarande handelslagerbe-gränsningarna med en bestämmelse som tillåtervärdepappersinstitut som fåll tillstånd atl bedriva handel för egen räkningeller alt medverka vid emissioner m.m. att förvärva och inneha finansiellainstrument inom de risknivåer som bestäms av regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, bankinspektionen. Bestämmelserna har behandlats iallmänmotiveringen (avsnitl 6.4) och i kommentaren till 4 kap. 4 § lagen omvärdepappersrörelse. 9.12 Förslaget till lag om ändring i bankaktiebolagslagen(1987:618) Ändringeni paragrafen innebär all andra stycket upphävs. är en följd av att beslämmelserna om banks värdepappersrörelse samlas i lagen om värdepappersrörelse. Där finns bestämmelserna om förvärv av egna aktier och aktier i moderbolag i 4 kap. 5 §. För bankaktiebolag med 183 tillstånd att drivavärdepappersrörelse enligt 1 kap. 3 § 3 eller 5 lagen om Prop. 1990/91:142värdepappersrörelse innebär den nämnda bestämmelsen i samma lag ettundantag från del principiella förbudet mol förvärv av sådana aktier som finnsi första stycket av den förevarande paragrafen i bankakliebolagslagen. Deltainnebär en utvidgning av undanlaget eftersom bankerna nu tillåts förvärva ävenaktier i moderbolag. Paragrafeninnehåller ett förbud för vissa i bank anställda all vara styrelseledamot isådana förelag vars huvudsakliga verksamhet består i atl förvalta eller drivahandel med aktier eller som driver emissionsrörelse. Kredilmarknadskommitlénföreslog i sill slutbetänkande (SOU 1988:29 s. 283 f) atl förbudet skulle tasbort i fråga om förelag som ingår i samma koncern som banken. Även jag anseratt förbudet bör begränsas. Det bör ske på sätt som kommittén föreslagit,nämligen genom att ett andra stycke införs som möjliggör för den i förstastycket avsedda personkretsen att vara styrelseledamot i t.ex. ettvärdepappersbolag som är dotter- eller systerföretag till banken. Övrigaändringar i bankaktiebolagslagen beror på antingen att hänvisning vad gälleraktiemarknadsbolag kan göras till lagen om värdepapersmarknaden,eftersom dén upphävs, eller att fondkommissionärsbegreppet avförs urlagstiftningen. 9.13 Förslaget till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) Etlandra stycke har tillförts paragrafen. Ändringen är av samma slag som i 7 kap.9 § bankaktiebolagslagen och har kommenterats i anslutning till denbestämmelsen. 9.14 Förslaget till lag om ändring i föreningsbankslagen (1987:620) Ellandra stycke har lillförts paragrafen. Ändringen är av samma slag som i 7 kap.9 § bankakatiebolagslagen och har kommenterats i anslulning till den bestämmelsen. 9.15 Förslaget till ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor