prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Färre bilinköp kan också lämnat hushållen ökat utrymme för andrainköp av investeringskarakter. Tliristutgiftema föll till följd av orolighetemakring under årets siste kvartel efter att ha vuxit stedigtsedan 1983. Med en ökning av den reala disponibelinkomsten på 4,och enfellande konsumtion förbättrades sparkvoten avsevärt , med 4,5 procentenheter.Sparkvotens nivå är därmed nära noll och det kraftiga fell som tidigareredovisades är till stor del återtaget, se diagram 8:3. Sparande iprocent av disponibel inkomst 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Anm: Den fmansiella sparkvoten är beräknad exklusivekapitaltransfereringar 1987 och 1989. Källor: , konjunturinstitulet ochfmansdepartementet. Diagram 8:4 Hushällens förväntningar om den egna ekonomin12 månader framåt - t.o.m. Anm: Diagrammet visar skillnaden mellan andelen hushållsom tror på en förbättring och andelen som tror på en försämring, säsongrensat. Källor:Statistiska centralbyrån och . Densvaga konsumtionsutvecklingen och den kraftiga förbättringen av sparandet underslutet av 1990 återspeglar de ovanligt pessimistiska framtidsförväntningama somfanns hos hushållen. Ju större osäkerhet som råder om framtiden, desto störrebmkar sparbenägenheten vara. Enligt hushållens inköpsplaner (MP) ärförväntningaraa om den egna eko- nominsutveckling inte längre fullt så pessinustiska, se diagram 8:4. Prop.1990/91:150 tror allt fler på en ökad arbetslöshet, vilket utgör ettosäker- Bilaga 1:1.1 hetsmoment för hushållen och förväntes få dem att viljafortsatte förbättra sitt sparande ytterligare. Underandra hälften av 80-telet kunde hushållen öka sin förmögenhet enbart genomvärdeökningar på aktier och fastigheter. Värdestegringar kunde på så sättdelvis ersatte eget sparande och utgjorde också gmnd för ökad belåning. harbankema blivit mer restriktiva vid sin kreditgivning. Belåningsvärdet på realatillgångar minskade när fastighetspriser och aktiekurser föll föregående år. Imitten av april var börskursema fortferande 12,lägre än den nivå som råddevid ingång. Inomramen för skattereformen breddades basen för mervärdeskatt så att varor ochtjänster beskattes på ett neutralt sätt. Genom att förändra sammansättningen avkonsumtionen mot ökad andel varor, men också ändra vilka varor som köps harhushållen delvis lyckats neutralisera en del av prisökningarna. Skattereformenökar hushållens räntekänslighet genom att skattelättnaden för en ränteutgiftsänktes från 1989, 1991. Det minskar hushållensbenägenhet att lånefinansiera sin konsumtion. Tabell8:5 Finansieringsanalys för hushållssektom Miljarderkr., löpande priser Disponibel inkomst brutto 455,6 Nettoupplåning 36,1 Konsumtion Reala investeringar Finansiella placeringar Anm: Disponibel inkomst brutto inkluderar den kalkyleradekapitalförslitningen på hushållens kapitalstock ur nationalräkenskaperna.Hushållens kapitaltransfereringar 1987 (-6,3 mdr. och 1989 (2,2 mdr. )har exkluderats vid beräkning av disponibel inkomst brutto och fmansiellaplaceringar. Källor: , ochfinansdepartementet. Troligenkommer hushållen också vilja dra ned sina skulder som en följd avskattereformen, men däremot bör anpassningen till en avreglerad kreditmarknadvara avklarad. Per definition ökar hushållens sparande när de inte längre terupp nya lån. Expansionen av hushållens nettoupplåning avstannade 1990 ochnettoupplåningen halverades jämfört med . Ytterligare anpassningar avskuldstocken märktes års förste månader och kommer troligen attfortsatte. Åren efter kreditmarknadens avreglering ökade hushållensnettoupplåning kraftigt, se tebell 8:5. Fömtom 1986 översteg nettoupplåningenunder hela perioden de finansiella placermgama och därmed var detfmansiella sparandet negativt. Upplåningen användes till att finansiera ökadereala investe- ringaroch, vilket tidigare nämnts, en kraftig ökning i konsumtionen. 1990 motsvaradesnettoupplåningen av finansiella placeringar och det finansiella sparandetförbättrades märkbart, även om det fortferande var negativt. Trots den sterkaförbättringen av sparkvoten är hushållssparandet mycket lågt iSverige. Skattereformen, fortsatt avvaktande framlidsförväntningar och en merförsiktig kreditgivning telar för ett fortsatt ökat sparande hos hushållen.Anpassning av skuldstocken förbättrar det finansiella sparandet, se diagram8:3. Däremot bedöms hushållens reala sparande försämras under prognosperiodendelvis till följd av att skattereformen och det nyabostedsfinansieringssystemet minskar subventionema till bosteder. Hushållenskonsumtion påverkas av ett tillfälligt extra köpkraftstillskott.Avsättningarna till det tillfälliga obligatoriska sparandet upphör i år.Aterbetelningen har tidigarelagts och sker sparandeoch sparande. Vid de tillfällena finns möjlighet förextra insättning i allemanssparandet med . per person, menutbetelningama förväntes ändå ge viss konsumtionsstimulans. Hushållen förväntesdärför öka sin konsumtion något mer än vad enbart disponibelinkomst motiverar. 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Diagram 8:5 Deteyhandelns omsättning Säsongrensad serie, utfall t.o.m. feb., prel. Under1991 kommer konsumtionstillväxten att dras ned av fortsatt minskande bilinköp.Deteljhandelns försäljning ökade kraftigt under årets förste månader och äråter på den höga nivå som rådde under andra kvartelet 1990, se diagram 8:5.Prognosen baseras på en fortsatt ökad vamkonsumtion exklusive bilinköp, men imåttligare takt. 1990/91:150 /1992 sänks mervärdeskattesatsen åter till , vilket Bilaga1:1.1 kan medföra en viss förskjutning av större inköp från innevarande år till1992. En återgång till normalt vinterväder leder till ökade uppvärmningskostnader. Derealt disponibla inkomstema beräknas öka enligt vad som tidigare redovisats med0,1991 och 1992. För båda åren beräknas den private konsumtionenstiga med 1,. Därmed skulle sparkvoten förbättras med 1/underprognosperioden. 9 Investeringar Prop- 1990/91:150 Bilaga 1:1.1 Efterde senaste årens mycket sterka investeringstillväxt vände utvecklingen ,då en minskning med 1,noterades. För nedgången svarade såväl näringslivetsom de offentliga myndighetema, som minskade sina investeringar med 3,3%respektive . Inom näringslivet svarade industrin för det sterkaste omslagetfrån en expansion med 1989 till ett fell på 4,1990. Även inom övrigtnäringsliv svängde utvecklingen mycket sterkt, från plus 11,till minus 2,8%.Samtidigt var omslaget också inom de kommunala myndighetema exeptionellt stortfrån ökning till en neddragning med 10,. Den oväntet höga nyproduktionenav bostäder, med 13,i ökad investeringsvolym, bromsade den totela nedgångenav bmttoinvesteringama. År1991 och 1992 prognosticeras en fortsatt minskning av bmttoinvesteringama medca 1,respektive 1,perår. Industriinvesteringamas fell drar nedutvecklingen . är det främst de vikande bostedsinvesteringamasom verkar neddragande lägre volym. Tabell9:1 Bmttoinvesteringar efter näringsgren Miljarder kr 1990 löpande priser -3,3 -4,0 4,1 -1,8 -4,1 -2,8 -0,2 -0,5 -1,9 -3,0 -11,0 -1,4 Källor: , statistiska centralbyrånoch . Efterden sterka uppgången av näringslivets investeringar medöver skedde en minskning med 3,. Det var maskininvesteringamasom främst drog ned utvecklingen med lägre volym än under 1989.Byggnadsinvesteringama sjönk . Efteren uppbromsning av industriinvesteringaraa 1986 skedde en sterk expansion meddrygt . vände utvecklingen då en minskningnoterades för förste gången . Ett sämre efterfrågeläge och vikandelönsamhet medverkade till att investeringama föll med 4,. Nedgången var sterkastpå byggnadssidan där investeringama sjönk med medanmaskininvesteringama minskade . Verkstedsindustrin svarade för densterkaste nedgången lägre investeringar än . Därav noteradeskraftiga fell inom transportmedels- (-) och maskinindustri (-), medaninvesteringarna i övrig verkstedsindustri utvecklades positivt (-). basindustrinskedde investeringsneddragningar, med , och främst då inom skogsindustrin.Också inom övrig industri minskade investeringsvolymen med . Inom kemiskindustri och petroleumindustri noterades expansiva investeringar medan övrigadelar redovisade neddragningar. Miljarderkr., priser O 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 Källor: , och . Tabell 9:2 Bruttoinvesteringar i näringslivet -'-'' övrigt 1... j:;--............ näringsliv | /' ..................................... ---;-.......................................................... --- \L_ \_/\ _,.-- [Industri 1990/91:150 Bilaga1:1.1 -4,5 -12,0 -3,0 -2,8 -23,0 -9,0 -7,3 -9,0 -3,0 -2,5 -1,0 -2,8 -3,3 -2,8 -1,0 -1,0 -4,1 -3,6 Källor: , statistiska centralbyrånoch . Investeringamai övrigt näringsliv avtog . Nedgången var något lägre än i industrinoch uppgick till 2,. Minskningen berörde i stort sett samtliga näringsgrenarfömtom vissa delar av finanssektom. Även SJ inklusive tillhördeundantegen med en sterk expansion på . Fortsatt minskadinvesteringsaktivitet väntes inom vamhandel-, hotell- ochresteurang samt delar av finanssektom. Det är främst mot övrigt näringsliv sombegränsningarna, mot s.k. övrigt byggande och den tillfälligt höjdafestighetsskatten, är riktede. togs ramama för övrigtbyggande i landet bort, fömtom i ,. Ramen för vidgas nu till av 1986års volym. Förändringen av ramama som helhet 1991 väntes ha en rnycket svagtuppdragande effekt på investeringaraa i och med konjunkturlägets dämpandeinverkan. De stetliga affärsverkeningår definitionsmässigt i övrigt näringsliv. Det är också de som väntes hållauppe investeringama i sektom 1991 och framfor allt 1992 dåinfrastmkturinvesteringaraa väntas ge utslag i en ökad investeringsvolym. Detövriga näringslivets investeringar fömtses därmed stiga svagt 1991, med 1,4%.Är 1992 fortsätter uppgången med 3,. Tabell 9:3 Offentliga investeringar 1990/91 Bilaga 1:1.1 l/nj, Statliga myndigheter Statliga affärsverk Staten Kommunala myndigheter Kommunala affärsverk Kommunerna 8,0 -6,8 -10,4 0,4 -8,6 -0,8 -3,0 -1,2 -0,8 Källor: , statistiska centralbyrånoch . Diagram 9:2 Näringslivets investeringar Procent av BNP, priser 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 19901992 Källor: och fmansdepartementet. Settsom andel av BNP kommer det totela näringslivets investeringar att uppgå något lägre nivå, ca 13,1991 och 1992, än då andelen uppgicktill . Andelen kommer därmed inte att 6 1990/91. understiga nivåpå och ligger också på ungefär samma Prop. 1990/91:150 nivå som imitten av , innan det stora raset i investeringama Bilaga 1:1.1inleddes. Bostedssektomhar vid sidan av industrin tillhört de mest expansiva investeringsområdenaunder . Även 1990 fortsatte uppgången, dock medavtegande ökningstakt från 6,1989 till 4,. Ökningen medverkade till attbromsa den totala investeringsnedgången. Diagram9:3 outhyrda lägenheter respektive antel påbörjade lägenheter 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Anm:Antalet outhyrda lägenheter avser respektive är samtantalet outhyrda lägenheter hos allmännyttan . Antaletpåbörjade lägenheter omfattar både flerfamiljshus och småhus. Källor: Statistiskacentralbyrån och fmansdepartementet. Nybyggandetav bosteder uppgick till ca 30 000 lägenheter. uppgick anteletpåbörjade lägenheter, något överraskande, till hela 67 000 lägenheter. En avanledningama till den sterka expansionen 1990 kan vara att nedgången inomövriga sektorer frigjorde resurser till bostedsbyggandet som därmed inte längrehindrades av brist på arbetskraft. Investeringsvolymen steg 1990. Detkan jämföras med en uppgång på året innan och med under rekordåret1988. har volymen föidubblats. Från eft läge med 37 000 outhyrdalägenheter skedde en kraftig uppgång av efterfrågan på bosteder. Det leddeså småningom till bostedsbrist i stora delar av landet och medverkade till enmarkant stigande bostedsproduktion. Den växande efterfrågan orsakades av enförbättring av hushållens ekonomi till följd av bl.a. ökade reallöner ochstigande sysselsättning. Även förändringar i befolkningssammansättningen, ökadregional rörlighet och en hög nettoinvandring bidrog till uppgången. Under 1990kunde tecken på en något dämpad efterfrågan noteras genom att köeraa till bostedsförmed- lingamaslutede att växa, fömtom i . En svagt Prop. 1990/91:150uppåtgående trend av outhyrda lägenheter hos de allmännyttiga hosteds- Bilaga1:1.1 företegen har registrerats. var ca 4 000 lägenheter outhyrda,vilket var ca 1 000 fler än föregående år. Nivån är dockfortfarande mycket låg och kan uppskattes till avbostedsbeståndet. Det råder brist på lägenheter inte enbart i storstedsområdena.I nästan hälften av kommuneraa i landet farms ingen ledig lägenhet registreradhos allmännyttan . Ioktober 1988 fördubblades den stetligt garanterade räntan för ombyggnadslån,som uppgår till 5,. infördes länsvisa ramar för omfattningenav ombyggnadsverksamheten i hela landet. hade sådana funnits inomstorstedsområdena . mildrades effektema av denya reglema något av övergångsbestemmelser. Ombyggnadema sjönk då med 12%.Ramaraa var snävare än . Restriktionema fick sterkaregenomslag och ombyggnadsvolymen sjönk med . Utanförstorstedsområdena är det främst den högre räntan som begränsatombyggnadsinvesteringama. togs ramama för ombyggnader bort ihela landet fömtom i , . I dessa storstedslänutökades möjlighetema att omfördela byggandet från övrigt byggandetill ombyggnader av bosteder med oförändrad totelvolym. Denna möjlighet kommernu att utökas ytterligare i i samband med att ramen för övrigtbyggande höjs. Till följd av bl.a. nedgången av antelet låneansökningarberäknas ombyggnadema i prognosen minska med 11,1991. Övergången till detnya bostedsfinansieringssystemet 1992 innebär att delar av ombyggnadsinvesteringamakommer att erhålla samma kapitel-kostnadsvillkor som nybyggandet. Den stetligtgaranterade räntan kommer i det nya systemet att uppgå till i genomsnitt 3,75%.Räntan blir således lägre . kommer dock en mindre del avverksamheten att berättiga till lån med garanterad ränte. Dengenomsnittliga räntenivån för ombyggnader är i genomsnitt lägre än5,i och med att möjligheten att ge dispans till en lägre ränte, uppgåendetill 3,, har använts i allt större utsträckning i det vikandearbetsmarknadsläget. Konjunkturläget bedöms inverka till en ytterligare något,, lägre volym i ombyggnadsmvesteringar . Bostedsproduktionensutveckling och 1992 är emellertid svårbedömd. De höga kostnadema förnyproduktionen kan få till följd att efterfrågan dämpas. Även effekterna avskattereformen och det nya bostedsfinansieringssystemet, som träder i kraft 1januari 1992, är svåra att fömtse. Relativprishöjningen till följd avskattereformen verkar dämpande. kan hushållens köpkraftstillskottgenom skattereformen komma att riktes mot ökad bostedskonsumtion. frånutbudssidan torde det däremot finnas utrymme för ett högt bostedsbyggande i ochmed den nedgång av aktiviteten som skett inom andra sektorer. Setti ett längre perspektiv bedömer att det under 1990-telet behövs ettårligt tillskott med mellan 37 000 och 45 000 lägenheter med hänsyn tegen till ökad efterfrågan och avgången av lägenheter ur 1111 dette kommer vad som på kortere siktbehövs för att uppnå balans på bostedsmarknaden. Det föreligger dock storasvårigheter att prognosticera det långsiktiga behovet av bosteder. Fömtomdemografiska fektorer, inverkar även hushållens inkomstutveckling ochutvecklingen av relativprisema på efterfrågan av bosteder i nyproduktion.Eftersom beståndet är så stort i förhållande till nytillskottet får en litenförändring i efterfrågan en stor betydelse för nyproduktionen av bosteder. Miljarder kr., priser 1990/91:150Bilaga 1:1.1 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 19901992 Källor: och . 4,0 14,6 -7,9 -13,0 -7,4 -17,0 -12,1 -12,7 -9,2 -13,2 -14,9 -4,6 -11,7 -15,8 -5,0 -5,9 -1,6 -0,5 -11,0 Källor: , statistiska centralbyrånoch . Det stora antelet påbörjade lägenheter kommeratt medverka till att nybyggnadsinvesteringama stiger också 1991, med närmare 4%.Antelet påbörjade lägenheter fömtses avte från 67 000 1990 till 57 000 1991 ochtill 50 000 1992. Därmed sjunker investeringsvolymen 1992. Sammanteget innebär detteatt de totela bostedsinvesteringama sjunker Prop. 1990/91:150 svagt 1991, med 0,. Nedgången accelererar till 1992. Efterden långa perioden med mycket hög aktivitet inom byggnadsverksamheten tillkomalltfler tecken på en avmattning i byggkonjunkturen . De förstetecknen noterades på efterfrågesidan där t.ex. bristen på arbetskraft, enligtkonjunkturinstitutets byggbarometer, har avtegit . harbristen på byggnadsarbetere i princip försvunnit från de nivåer som uppnåddesunder 1989 då av företegen uppgav brist på viss yrkesutbildadarbetskraft. Andelen företeg som uppger att efterfrågan är det störste hindretför expansion har stigit markant och alltfler företeg fömtser neddragningar iproduktion och sysselsättning . Sysselsättningenhar inte påverkats av den avtegande aktiviteten förrän de senaste månadema dåen viss säsongrensad stegnation kan noteras, dock på en mycket hög nivå. Sedan1986, då uppgången i byggefterfrå-gan inleddes, har antelet sysselsatte inomsektom stigit . Byggnadsinvesteringaraai näringslivet började stiga 1986 som behovet av ett kraftigt ökatbostedsbyggande blev allt sterkare. I och med subventionema till ROT-sektora(reparationer, till- och ombyggnad) i början av 1980-telet, steg volymen avombyggnader snabbt och nådde toppnivån 1987. Därefter harombyggnadsinvesteringaraa minskat med . Nybyggandetav bosteder steg alltmer. 1988 nåddesrekordstora tillväxttel. Därefter har nybyggandet ökat ytterligare, men i långsammare takt. Fömtom en tillfällig nedgång 1988 sjönk näringslivets investeringar 1990 för förste gången . Överhettningenpå arbetsmarknaden tvingade fram alltmer omfettanderegleringar. Avsikten var att dämpa det allmänna efterfråge- ochkostnadstrycket på byggmarknaden samt att frigöra resurser till nyproduktion avbosteder. Som framgår av avsnitt 9.2 infördes begränsningar i ombyggnader avbosteder . Dessutom infördes också ramar för s.k. övrigt byggande(allt byggande utom bostedsbyggande) i hela landet. I och iGöteborgs och har byggnadstillståndsgivning använts i syfteatt begränsa den totela byggvolymen till nivå. I harövrigt byggande begränsats till av nivå . Iövriga landet fick i uppdrag att under 1989 begränsavolymen av övrigt byggande till av volym. Denna begränsning gällde också 1990. togs ramama bort helt för såväl ombyggnader av bosteder som för övrigt byggande i hela landet utom i och . I skärptes ramen för övrigt byggande ytterligare till av volym. Den vidgas nu till att gälla av volym. I kvarster ramen oförändrat till av totela byggverksamhet. Åtgärderaa mot ombyggnadsverksamheten har medverkat till att ombyggnadsinvesteringaraasjunkit med sammanlagt de senaste tre Prop. åren.Nedgången väntes fortsatte , dock i något lugnare takt. Eftersomdet främst uppges vara den högre stetligt garanterade räntan som begränsat volymen bedöms inte slopandet av ramaraa utanför storstedslänenha någon större uppdragande inverkan på volymen. detgäller övrigt byggande är effekteraa mer oklara. på65% i överintecknad medan den i och inte uppges ha haft någon större begränsande inverkan. Effekteraaav förändringaraa av ramaraa för övrigt byggande väntes Imaj infördes en investeringsskatt uppgående till på s.k. oprioriteratbyggande (byggande exklusive bostedsbyggande och byggande för industrinsbehov). Skatten gällde med undanteg av och Söderteljekommun. Dessutom inbegreps och kommun i län. Den höjdestill och utvidgades till att även gälla Göteborgsområdet.I oktober 1990 undantogs och även den 1januari 1991. Den höjda investeringsskatten har medverkat till minskningen avbyggnadsinvesteringaraa inom vamhandel, hotell- och resteurangverksamheten.Antelet objekt som stertet sedan höjningen av investeringsskatten är mycketbegränsat. Investeringsskatten kommer att avvecklas i och medförsvagningen av byggkonjunkturen. Sammantegetminskade ökningstakten i byggsektom . Det är en följd av minskadebyggnadsinvesteringar inom industrin och kommunala myndigheter. Nedgångenbromsades av ett sterkt bostedsbyggande. Även inom reparations- ochunderhållssektom noterades en relativt hög tillväxt på ca 5,. Bidragande tilldet senare är troligen, fömtom nedgången inom ombyggnadsverksamheten, entidigareläggning av verksamheten med tanke på att byggmomsen höjdes den 1januari . Byggnadsinvesteringar därav näringslivet myndigheter bostäder 156,6 59,6 23,2 73,8 0,8 -1,0 -3,6 -1,0 -1,0 -2,2 -0,5 -2,9 -11,0 -0,4 -1,3 Källor: , statistiska centralbyrånoch . Byggnadsinvesteringaraaväntes avte 1991 och 1992 respektive . Styrkan i nedgången är docksvårbedömd i och med att skattereformen och ett nyttbostedsfinansieringssystem medför ett antel nya fömtsättningar. Ar 1991 drasbyggnadsinvesteringama främst ned av devikande investeringama inom näringslivet (-) och offentliga Prop.1990/91:150 myndigheter (-2,). väntes bostedsinvesteringamaverka Bilaga 1:1.1 neddragande. Inom reparations- och underhållssektomfömtses investeringaraa fortsatte att stiga, med en svagare ökningstakt, med1% 1991 och ca 2,1992. Det iimebär att den totela byggnadsverksamhetenavter med ca 0,1991. fortsätter nedgången med ca 1,. Perioden1981-1988 kännetecknades av kraftig och ihållande lageraweck-ling. Totelt settdrogs lagren ner med . (priser). Dennaavveckling var koncentrerad till industrin och partihandeln. Industrins lagerkvot,dvs kvoten mellan lager och produktion, halverades i det närmaste under dennaperiod. Inom partihandeln skedde speciellt stora neddragningar avspannmålslagren samt lagren av oljor och bränsle. Itakt med den succesiva avmattningen av industrikonjunkturen har en visslagemppbyggnad skett . Industrins fårdigvamlager hart.ex. ökat med ca 3 miljarder kr.under 1989 och 1990. Denna lagemppbyggnad äremellertid mycket blygsam vid en jämförelse med motsvarande fes i tidigare konjunkturcykler.Produktionen anpassades snabbare till den svagare efterfrågan än vad som varitfellet tidigare. Både den stmkturellt fallande lagerkvoten under 1980-teletsamt det produktionsmönster som tillämpats i den innevarandekonjunkturaedgången illustrerar den nya syn på lager och lagerhållning someteblerats , där lagertrimning och vaksamhet mot onödiglagerhållning fått hög prioritet. Miljarderkr., priser 0,1 -27,7 -4,7 -16,0 -47,3 -1,2 -1,3 0,8 -0,3 0,0 0,2 0,1 -0,7 1,1 0,8 -0,2 -2,2 -0,2 -0,8 -1,7 -5,1 -0,2 -0,8 0,0 -0,2 -0,2 -1,3 Källor: , ochfinansdepartementet. Toteltsett ökade lagren med 750 miljoner (feste priser) , vilket gav ettbidrag till BNP-tillväxten med 0,. Det var främst inom deteljhandeln exkl.bilar som lagren växte. För industrins del kompenserades de växandefärdigvamlagren med neddragningar av insatsvaror och varor i arbete så attlagren totelt sett blev oförändrade. Lagren av bilar och bildelar steg kraftigt1989 när efterfrågan började vika. kunde dessa ofrivilliga lagerendast marginellt avvecklas då efterfrågan försvagades alltmer. Under1991 sker kraftiga neddragningar av lagren. enväntes fella mer än den slutliga efterfrågan, eller med nännare . Därmedkan de ofrivilliga lärdigvamlagren som byggts upp 1989 och 1990 börjaavvecklas. Även insatsvamlagren kommer, främst under förste halvåret, attminska som en anpassning till den lägre produktionsvolymen. industribarometrar verifierar denna utveckling. Deomfettande lagren av bilar och bildelar fömtses också kunna minskas under 1991efter de stora produktionsned-dragningaraa som skett. Bedömningen av lagren avråolja och bränslen påverkas naturligtvis i hög grad av krigsslutet i . I PNB fömtsågs en uppgång av dessa lager med tanke på ökat behov avberedskap inför siömingar av tillförseln. När nu kriget är slut kan dessa lageristellet förväntes minska. Totelt iimebär dette att lagren 1991 minskar meddrygt . och ger därmed ett negativt bidrag till BNP-tillväxtenmed . Miljarderkr., priser 1990/91:150 Bilaga1:1.1 1980 1982 1984 1986 1988 Källor: och . 1992 fömtses lagrenfortsatte att minska, om än i betydligt långsammare takt , . Inomindustrin kan färdigvamlagren ytterligare dras ned något. Insatvamlagren kommerdock att växa när produktionen återigen ter fert. Lagerkvoten skulle då toteltsett vara tillbaka nivå.