prop · GE0318 · 1990-12-31 00:00:00 — Enligl min uppfallning är del därför nödvändigt atllagfästa eil krav på alt de lärare som kom munernaanvänder för undervisning skall ha en utbildning som är l'rop. I<)00/0I:I8avsedd för den undervisning som läraren i huvudsak skall bedriva. Endasthärigenom skapas garantier för ;ill kompetenta lärare verkligen används. Attett sådant krav tas in i skolkigcn ligger helt i linje med det ansvar som jagtidigare h;ir framhållit all statsmakterna har för utbildningens kvalitet. Bestämmelseninnebär atl kravet på behörighet knyts inle en bart tillanställningstillfällel. Jag anser :ill kravet på koriespon dens mellan lärarensuppgifter och kompetens böi i;ikllas även fortsättningsvis under lärarenstjänstgöringstid. Kommunen måste alltså vid tjänstgöringsfördelningen se lill;ill de läi;iie som används för undervisningen i etl ämne etc. har enutbildning som i huvudsak är avsedd härför. Undantagfrån regeln att det vid varje lilllälle skall användas en lärare med adekvatutbildning får göras om sådan lärare saknas eller om det finns annal särskiltskäl med hänsyn lill eleverna. Det senare undanlaget syftar till att förhindraall kommunen i undervisningen skall tvingas använda en lärare som visserligenhar rätt utbildning men som det inte är lämpligt att använda med hänsyn tilleleverna. Då bör den i och för sig behörige men olämplige få ersättas, även omannan behörig ej finns att tillgå. Jagvill påpeka att den av mig föreslagna regleringen för lärare inte innehållernågot uttryckligt krav på alt de lärare som kommunen använder inom sittoffenlliga skolväsende också skall vara anställda av kommunen. Redanregeringsformens regler torde dock innebära att någon annan ordning inte ärmöjlig annat än undantagsvis. 1 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen föreskrivsnämligen alt förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning fåröverlämnas lill bolag, förening, samfallighet, stiftelse eller enskild individbara om del sker med stöd av lag. Eftersom sådana lagbestämmelser bar:i finnslör speciella situationer och då lärares betygsättning enligt min uppfattningnormalt innefattar myndighetsutövning, måsle uliymmel för ickekommunallanställda lärare inom de kommunala delarna av del offenlliga skolväsendetbedömas vara synnerligen begränsat. Föratt kommunerna skall h:i föi utsättningar all kontinuerligt i så hög grad sommöjligt ha liiiaic med adekvat uibiklning måsle de medges rätt att, när delving:is ;insiälla andra lärare, anställa dessa för begränsad tid, normalt tilldess terminen eller läsåret tar slut. En sådan rätt för kommunern;i strider motregeln i 4 § anställningsskyddslagen (1982:80) om all anställningsavtal gällertills vidare. För att undantag skall få göras från denna regel krävs, enligt 2§ anställningsskyddslagen, uttrycklig bestämmelse i annan lag. Därför föreslårjag nu att en sådan tas in i skollagen. Dengrundläggande bestämmelsen för anställning bör utformas så att behörig föranställning ulan lidsbegränsning är den som har genomgått svensklärarutbildning med huvudsaklig inriktning mol den undervisning somanställningen avser. bildning skall självfalletdirekt i bestämmelsen jämställas sådan nordisk utbildning som enligt ingångnakonventioner skall bedömas som likvärdig. Vidare bör som en behörighetsgrundupptas annan högskoleutbildning som av universitets- och högskoleämbetetförklarats i huvudsak motsvara sådan nämnd svensk lärarutbildning. Om det till enläraranställning saknas någon behörig sökande skall det normala vara alt någonlärare som saknar föreskriven behörighet anställs , oftast lillterminens eller läsåiels slut. Men det bör även öppnas en möjlighet förkommunern:i ;ill i speciella situationer få tillsvidareanställa en särskildlärare .som inte är behörig enligt de bestämmelser som jag nu har redogjortför. Jag vill dock kraftigt betona att del rör sig om en undanlagsbestämmelse.Det kan sålunda i någol lall v;ira befog;il all - för ;ill kunna vinna en godkr;ifl för undervisningen - bortse från bristen på formella meriter. Ett sådanlavsleg från reglerna om tillsvidareanställning bör dock alltid varaföiestav;il av omsorg om undervisningens kvalitet. En första förulsällning förall undanlagsbestämmelsen skall få tillgripas är att ilen :ikluella lärarenh:ii kom petens för den undervisning som iinslälliiingcn avser. Viilaie måstedet finnas skäl att anta att läraren är lämp:id att handha iiiulci visningen. Redan inledningsvispåpekade jag del .självklara sambandet mellan lärarnas kompetens ochutbildningens kvalitet. Direkt av detta följer vikten av att i undervisningen iså stor utsträckning som möjligt använda kompetenta lärare. Ett sätt att sökagarantera detta är de kompetenskrav som jag nu föreslagit. Ett annal viktigtmedel för att tillförsäkra utbildningsverksamheten kompetens är fortbildning avpersonalen. (avsnitt 9) kommer jag atl närmare utveckla min syn påfortbildningen. Jag bedömer dock att denna är så väsentlig att det i skollagenskall slås fast att kommunerna är skyldiga att se till att lämpligfortbildning anordnas. Med hänsyn till bl.a. vad jag redan i föregående avsnittframhållit om rektors roll bör bestämmelsen utformas så att den tar sikte påall personal som har hand om utbildningen. 3.6.4 Personalför studie- och yrkesorientering Mittförslag: För att nägon skall få anställas utan tidsbegränsning för studie- ochyrkesorientering uppställs ett motsvarande krav på att vederbörande skall haadekvat utbildning. Andra får bara anställas för högst i sänder. Skälenför mitt förslag: Även studie- och yrkesorienteringen är en viktig del avskolans uppgifter. Det är därför väsentligt all även denna verksamhetomhänderhas av kompetent personal. Jag har dock inte sett det som möjligt altgå så långt som beträffande lärarna att jag föreslår en regel om att för sådan verksamhet bara skall få användaspersonal med adekvat utbildning. Skälethärför är bl.a. att studie- ochyrkesorienteringen inte är en lika klart av-gränsbar verksamhet som undervisningen. 1 stället är det enligtmin uppfattning tillräckligt med en bestämmelse som uppställersådan utbildning som krav för tillsvidareanställning.Även här krävs lagform för att fågöra undantag från anställningsskyddslagensregler. Mitt förslag:Skolplanen får en central roll . 1skolplanen, som skall fastställas avkommunfullmäktige, skall anges hur kommunensskolväsende skall gestaltas ochutvecklas. Särskilt skall framgå de åtgärder som kommunen avser vidta för att uppnåde nationella mål som har .satts upp för skolan. Kommunen skall följa upp och utvärderasin skolplan. Skälen för mitt förslag: Med det synsätt på styrningenav skolverksamheten, som jag presenterar i denna i>roposiiion, kommer denkommunala skolplanen alt få en central roll i framtiden.Kommunerna kommer att i en hell annan utsträckningän själva få utforma sinskolorganisation. Likaså kommer de att med det nyastatsbidragssystemet få långt mycket större möjligheter att själva bestämma hur de resurser som s;its;is på skolveiks;imhel skall fördelas. Den reella beslulandeiätten i inångafrågor som rör skolverksamheten flyttas helt enkelt nctl från riks- och länsnivån till kommunerna. I denna situation är c'cl väsenlligtalt de öveivä ganden som görs blir lätt tillgängligalör dem som främst beiöisav dessa. Den kommunala skolplanen skall såledesdels fungera som planeringsunderlag förverksamheten i skolorna, dels ge kommunens invånare insyn i och därmed förutsättningar altsöka påverka de överväganden som kommunen gör beträffande sin skolverksamhet. Med hänsyn till dess betydelse är det naturligt all skolplanen fastställs av kommunfullmäktige. Planen skall givetvis hållasaktuell. Skolplanen är ett rent kommunalt dokument. Vadskolplanen skall innehålla måste ses mot bakgrund av dess nu angivna syften. Skolplanen skallgivetvis innehålla de mer övergripande överväganden som kommunen gör beträffande sitt skolväsende. Därskall bl.a. redovisas hur kommunen ser påsin skolverksamhet , hur den anser att denna bör utvecklas, vilken inriktning - inom de ramar somde nationella målen ställer upp - som den vill ge olika delar av sitt skolväsende. Inriktningen och omfattningen avskolpersonalens fortbildning kan nämnassom exempel på en typisk fråga som börbehandlas i skolplanen. Vidare skall, liksom , särskilt anges de åtgärder som kommunen avser vidta föratt uppnå de n;ilionella mål som h;ir satts upp för skolan. För att kunna tjäna somelt fullviirdigl pkineringsunderlag lör verksamheten i skolorna måsle planenkomplelleras med angivande av de organisatoriska och ekonomiskaförutsättningarna för ilc olika delarna av kommunens skolverksamhet. Hur dettaskall ske bör det ankomma på kommunen atl besluta om. Kommunen skallkontinuerligt följa upp sin skolplan och även utvärdera den. Detta krav sägernågol om hur konkret planen måsle vara. Jag behandlar uppföljning ochutvärdering i etl senare avsnitt (avsnitt 11). I>i()p. 3.7 Bemyndiganden för regeringen Mittförslag: 1 12 kap. skollagen upptas två nya bemyndiganden för regeringen altmeddela föreskrifter, nämligen -om skyldighet för skolhuvudmännen alllämna sådan;i sakuppgifter och sådan verksamhetsredovisning som behövs förstatsmakternas uppföljning och utvärdering samt -om vad som skall beaktas vid urval avsökande lill anställning som lärare. Skälenför mitt förslag: Jag har förut markerat den vikt jag fäster viduppföljning och utvärdering. För uppföljning och utvärdering på det nationellaplanet är del nödvändigt att kunna infordra uppgifter från skolhuvudmännen ochdessutom att dessa uppgifter är jämförbara. Det är inle möjligt atl mi angevilka uppgifter som kan behövas för dell;i ändamål. Därför bör regeringen geselt bemyndigande all få ulfärtla förcskiiflci för skolhuvudmännen i dellahän.seende. Fui bemyndigande ;iv det slaget bör lämpligen tas in i 12 kap.skollagen, där del tidigare finns ett antal bemyndiganden. Bemyndigandet bör avsebefogenhet löi regeringen atl mcdile-la föreskrifter om skyldighet förskolhuvudman all lämna sådiina sakuppgifter om verksamheten och såikinvcrk.s;imhelsiedovisning som behövs för uppföljning och ulväiileriiig avverks;iinlielcii. Bemyndigandet bör innefalla räll all l'öieskriv;i om viten lörilcii som inte uppfyller sin skyldighet all lämna uppgifter. Att det finns jämförbarauppgifter torde kunna vara lill avgjord fördel också för de enskildaskolhuvudmännen. De får därigenom ett stabilt underlag för atl jämföraförhållandena i sina resp. kommuner med förhållandena i andra kommuner. Enliglmin mening bör det bli naturligt all kommunerna och statsmakterna ömsesidigtdrar nytta av varandras arbete med uppföljning och utvärdering och hjälps åtalt återföra resultatet av den verksamheten i form av förbättringar avskolväsendel. Ett annatbemyndigande för regeringen som synes erforderligt Prop. 1990/91:18 gällerbefogenhet att meddela föreskrifter om vad som skall beaktas vid urval mellansökande till lärartjänst. har i samband med sitt beslut atl avveckladen statliga regleringen av tjänsterna för lärare m.fl. uttalat att denförutsätter att regeringen även fortsättningsvis kommer att fastställameritvärderingsbestämmelser för de tjänster för vilka regeringen fastställerregler om behörighet (l989/90:UbU9 s. 9 och 11, rskr. 1 det föregående har jag förordat vissa behörighetskravnär det gäller rektorerna, lärarna och personal för studie- och yrkesorientering.För närvarande finns speciella meritvärderingsbestämmelser endast när detgäller lärarna. Jag förutsätter att inte har avsett att sådanabestämmelser skall tillkomma för personalkategorier som inte berörs därav. Även med ambitionen att göra demeritväideringsbestämmel-ser som är ifråga så enkla som möjligi är de intelämpliga all föra in i skollagen eller annan lag. De bör i stället ges i enregeringsförordning - vilket också riksd;igen synes ha förutsatt. För attregeringen skall kunna meddela sådana föreskrifter för kommunerna krävsemellertid ett bemyndigande från . Elt sådant bör därför tas upp iskollagen. Också detta bemyndigande bör placeras i 12 kap. skollagen. 1 enlighet med vad jag har anfört har inomutbildningsdepartementet upprättats förslag till 1. lagom ändring i skollagen(1985:1100) 2. lag om ändring ivuxenutbildningslagen (1984:1118). 5.1 Förslag till ändring i skollagen 1 kap. Allmänna föreskrifter Utbildning för barn och ungdom För barn och ungdomar anordnar del allmänna utbildning iform av grundskola ocn gymnasieskola saml vissa motsvarande skolformer,nämligen särskola, specialskola och sameskoki. , gymnasieskolan, siiiskokin, speciiilskolanoch sameskolan bildar det offendiga sk allmännaför dem som till följd av sjukdom eller av annat skäl in- Piop 1990/91'18 te kan delta i skolarbetet inom det offentliga skolväsendet. Förstakapitlet delas upp i tre delar. Först följer en som behandlar utbildningen förbarn och ungdom, därefter följer en om utbildningen för vuxna. Slutligen tassådana bestämmelser som är gemensamma för båda dessa typer av utbildning upp.De olika delarna markeras genom mellanrubriker. Iförsta paragrafen anges vilka skolformer som det allmänna anordnar för barn ochungdom. För varje sådan skolform finns ett särskilt kapitel i skollagen, ivilka bl.a. anges till vem de olika skolformerna vänder sig. Dessa skolformerbildar tillsammans det offendiga skolväsendet för barn och ungdom. Denna termåterkommer i andra bestämmelser i lagen och ersätter då en lyng;indeuppräkning av alla skolformerna. Vidareframhålls i paragrafen alt det allmänna anordnar särskilda utbildningsformerför dem som inte kan delta i skolarbetet inom det offentliga skolväsendet.Regler om dessa utbildningslormer finns i 10 kap. skollagen. Allabarn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografiskt hemvistsamt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika till åångtill utbildning i det offenlliga skolväsendet för barn och ung om. Utbildningenskall inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Utbildningenskall ge eleverna kunskaper och färdigheter saml, i samarbete med hemmen,främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor ochsamhällsmedlemmar. I ulbild ningen skall hänsyn tas till elever med särskildabehov. Verksamheteni skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiskavärderingar. Var och en som verkar mom skolan skall främja aktning för varjemänniskas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Paragrafeninnehåller de grundläggande bestämmelsern;i om hur det offentliga skolväsendetför barn och ungdom skall utformas. Bakgrunden till bestämmelsen harbehandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.2 och 3..3). Devärderingar som kommer lill uttryck i paragrafen förutsätts komma att genomsyraall verksamhet inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. En viktigfunktion för des.sa bestämmelser, utöver deras direkta normgivande verkan, ärdärför att tjäna som underlag för tolkningen av övriga regler på området.Sålunda måste t.ex. föreskrifterna i läroplanerna alltid ses mot bakgrund avden färdriktning för verksamheten som anges i denna paragraf. |<)')0/9I;I8 Vid sidan av de skolformer som anordnas av del allmänna kan det finnasskolor som anordnas av enskilda fysisk;i eller juridiska personer (friståendeskolor). Definitionenav frislående skolor är i sak hämtad från den nuvarande bestämmelsen i I kap.7 § skollagen. Med den utformning som regeln nu har fått markeras ;ilt defristående skolorn;i är sidoordnade de skolformer som inom del offentligaskolväsendcl för barn och ungdom anordnas av det allmänna, dvs. all ulbild ningvid en fristående skola i vissa lall k;in ersiilla utbildning inom någon avdessa skolformer. Ytterligarelagregler om frislående skolor ges i 9 kap. skollagen. För vuxna anordnar det allmänna utbildning i form av grundutbildningför vuxna (grundvux) och vuxenutbildning (komvux) samt vuxenutbildningför psykiskt utvecklingsstörda (särvux). Grundvux,komvux och särvux bildar det offendiga skolväsendet för vuxna. Dessutom finnssärskilda utbildningsformer som anordnas av det allmänna som komplettering tillvuxenutbildningen inom det offentliga skolväsendel för vuxna. Idenna paragraf anges vilka skolformer det allmänna anordnar inom det offentligaskolväsendet för vuxna. För skolformerna används de redan väl inarbetade och ivuxenutbildningslagen upptagna förkortningarna grundvux, komvux och särvux. I1 kap. 2-3 a §§ vuxenutbildningslagen anges vad som avses med resp. skolform. Förvar och en av dessa skolformer finns ett särskilt kapitel i vuxenutbildningslagen,vilka bl.a. anger lill vem de olika skolformerna vänder sig. Såsom framhållitsi den allmänna motiveringen avses vuxenutbildningslagen bli inarbetad iskolkigcn. De nu åsyftade kapitlen blir då skolformskapilel i skollagen. Grundvux,komvux och särvux bildar lillsammans det offenlliga skolväsendet för vuxna. Vidsidan av grundvux, komvux och särvux anordnar del allmänna, inom ramen för deloffenlliga skolväsendet för vuxna, vissa särskilda utbildningsformer. Några avdessa, statens skolor för vuxna och uppdragsutbildningen, är reglerade ivuxenutbildningslagen, medan den rättsliga regleringen för övriga, såsom svenskundervisningför invandrare, finns i andra författningar. Detoffentliga skolväsendel för vuxna skall ge vuxna tillfälle atl i enlighet medindividuella önskemål komplettera sin utbildning. Härigenom skall främst desom erhållit minst utbildning få möj- /9118 lighet att stärkasin ställning i arbetslivet och i det kulturella octi politiska livet.Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig varhelst den anordnasinom landet. Verksamheteninom det offenlliga skolväsendet för vuxna skall utformas i överensstämmelsemed grundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom detskolväsendet skajl främja aktning för varje människas egenvärde och respekt förvår gemensamma miljö. Dennaparagraf motsvarar för det offentliga skolviisendet för vuxna den bestämmelsesom finns i 2 § för del offenlliga skolväsendet för barn och ungdom. 1första stycket anges det grundläggande syftet med den utbildning som detallmänna anordnar inom ramen för det offenllig;i skolväsendet för vuxna. Andrastycket motsvarar vad som föreskrivs för b;irn- och ungdomsskolan i 2 § tredjeslycket. Vadsom i motiveringen lill 2 § sägs om bestämmelsens funktion somtolkningsbakgrund lill ;indi";i föreskrifter på skolomiådel gäller i sammautsträckning för beslämmelseii i denn;i p;ii;igiar. Bakgrundentill bestämmelsen h:ir behandlals i den aliiiiänna motiveringen (avsnitt 3.3). Kommunernaär huvudmän för grundvux. Kommuneroch landstingskommuner är huvudmän för komvux. Landstingskommuneroch i vissa fall kommuner är huvuilmiiii för särvux. Paragrafenanger vem som får vara huvudman för resp. skolform. Således är t.ex. barakommuner behöriga att vara huvudmän för grundvux. Regler om när en kommun fårvara huvudman för särvux finns i 1 kap. 3 a § tredje stycket vuxenutbildningslagen. Vuxenulbildningslagensförsta kapitel innehåller även bestämmelser om i vilken utsträckning enhuvudman får anordna de olika skolformerna. För grundvux finns vidare i I kap.2 § föist;i stycket en skyldighet för kommunerna att anordna grundvux. Gemensammabestämmelser för del offenlliga skolväsendet Det offentliga skolväsendel för barn och ungdom och det offentligaskolväsendet för vuxna bildar lillsammans det offenlliga skolväsendet. Paragrafendefinierar vad som menas mcil det offentliga skolväsendet. Till detta hör delsdel offenlliga skolväsendet för barn och ungdom, dels det offenlligaskolviisentlel lör vuxna. avses meddessa båda begrepp framgår av I § resp. 8 §. Dessa be- Piop. 1990/91:18teckningar är avsedda att användas såväl i författningar som i andra texter ochdå kunna ersätta en lång uppräkning av de aktuella skolformerna. Den som är huvudman för en del av det offentligaskolväsendet ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelsernai denna lag och de bestämmelser som kan finnas i annan lag eller förordning. Utöver vad som föreskrivs i denna lag kan i annanförfattning finnas föreskrifter särskilt om -mål ochriktlinjer för utbildningen, -utbildningensomfattning i tiden. I den allmänna motiveringen (avsnitt 3.4) har behandlatsprincipen om huvudmännens ansvar för att genomföra utbildningen och att göradet så att de av statsmakterna uppställda målen näs. I förevarande paragrafs/örw stycke kommer principen lilluttryck i en direkt lagbestämmelse. Sålunda slås här fasl vilket totalt ansvarhuvudmannen har. Andra stycket klargör att sådana föreskrifter som huvudmännenär skyldiga att följa inte bara finns i skollagen ulan även i andraförfattningar. De frågor som nämns i stycket är sådana om vilka det finnsföreskrifter i andra författningar. Uppräkningen av sådana frågor är dock inteuttömmande, utan bara en exemplifiering. Även andra frågor i samband medskolverksamhelen kan således vara reglerade på annat håll än i skollagen. För det offentliga skolväsendet finns statligaskolmyndigheter. Den statliga skoladministrationen har behandlats i avsnitt3.5. Denna paragraf talar om att det skall finnas en sådan. om de olika myndigheternas uppgifter bör del ankomma påregeringen att utfärda. Del sker naturligen i myndigheternas instruktioner. Den kommunala organisationen för skolan Varje kommun och landstingskommun skall som styrelse försitt offentliga skolväsende utse en eller flera nämnder. Om det inrättas en eller flera särskilda nämnder somstyrelse för skolväsendet skall för dessa i tillämpliga delar gälla 3 kap. 2 §, 3 § första stycket, 4 §, 5 § första och tredje styckena,6-8 §§, 9 § första stycket samt 10-12 §§ kommunallagen (1977:179). För gäller dock inte 3 kap. 5 § första stycket el ler 6 § nämnda lag. Bakgrundentill bestämmelsen har utförligt behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt3.6.1). i första stycketavses sådana nämnder som regleras i 3 kap. kommunallagen (1977:179), såledesockså kommuns eller landstingskommuns styrelse. Frågori samband med införande av dessa regler behandlas i anslutning tillikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. Förledningen av utbildningen i skolorna skall det finnas rektorer. Rektorn skallhålla sig förtrogen med del dagliga arbetet i skolan. Det åligger rektorn attsärskilt verka för att utoildningen utvecklas. Somrektor får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har förvärvatpedagogisk insikt. Kravetpå att det skall finnas en ansvarig skolledare saml behörighetsvillkoren fördenne har behandlats ingående i avsnitt 3.6.2. Som framhålls i denallmänna motiveringen avser det ansvar som obligatoriskt skall ankomma pårektor utbildningen. Del åligger således rektor atl se till att denna sker ienlighet med de riktlinjer för undervisningen som statsmakterna har satt upp.Rektors ansvar för atl utbildningen utvecklas nämns uttryckligen i paragrafen.Som exempel på vägar för rektor att verka för utbildningens kvalitet ochutveckling kan nämnas dennes ansvar beträflände arbetsenheterna. Förgrundskolan finns en förfatlningsieglcring av arbetsenheten. Rektors ansvarenligl denna paragraf innebär en skyldighet att se lill att arbetet organiserasändamålsenligt och'all arbetsenheten ges möjlighet atl fungera på avsett sätt.Såsom också framhållits i den allmänna motiveringen ingår i rektors ansvar förutbildningen också ansv;ir för förhållandena på i;isler och underskolmåltider. Även under sådana moment finns skolans fostrande roll. Varje kommun är skyldigatt för undervisningen använda lärare som har en utbildning avsedd för denundervisning de i huvudsak skall bedriva. Undantagfår göras endast om personer med sådan utbildning inte finns att tillgå ellerdel finns någol annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna. Dennabestämmelse om skyldighet att alltid i undervisningen använda lärare medadekvat utbildning är en nyhet. De överväganden som föranlett dennabestämmelse har behandlats utförligt i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.6.3). En total överensstämmelsemellan lärarens utbildning och samtliga undervisningsuppgifter kan inte krävas.Hur långt kravet skall sträckas måste prövas från fall till fall utifrånbestämmelsens redan tidigare redovisade syfte.