prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — att till geologiska undersökning:Geovetenskaplig forsk ning för /92 anvisa ett reservationsanslag på . Verksamheten vid Prop. Nämndenför statens gruvegendom förvaltar statens mineralfyndigheter och annangruvegendom som tillhör staten. Nämnden svarar för att statens gruvegendomtillvaratas på bästa sätt och utökar denna genom pro-spekteringsverksamhet, närså är lämpligt. Nämnden skall särskilt ta initiativ till åtgärder för attförbättra det ekonomiska utbytet av gruvegendomen, besluta i frågor omkronoandel samt bereda ärenden om statligt stöd för prospektering. Statens gruvegendom: Prospektering m. m. 1989/90Utgift 54123000 Reservation 5399000 1990/91Anslag 48 817000 1991/92Förslag 56300000 Kostnaderna för prospekteringsverksamhet ochbrytvärdhetsundersök-ningar betalas från anslaget. Nämndenför statens gruvegendom m. fl. Nämndenför statens gruvegendom har lämnat en fördjupad anslagsframställan avseendebudgetåren 1991/92 1993/94. Nämnden framhålleri sin anslagsframställning bl.a. följande. Prospekteringsanslaget bör uppgå till 57 751000kr.för /92. Nämndens förslag innebär en ökad satsning påprospektering. Förslaget motiveras bl.a. av att nämnden anser ett behovföreligga för kompensation för uteblivna raedel från det statligastödprogrammet för prospektering, som har upphört. för inmutningar om 300000kr. böröverföras från nämndens förvaltningsanslag D 5. m. m. tillanslaget D4, eftersom kostnaderna är knutna till prospekteringen. i har inkomramitmed skrivelse raed hemställan om åtgärder inom gruvnäringen. Västerbottenssocialdemokratiska partidistrikt m.fl. har inkommit med skrivelse angåendegruv- och metallindustrin. kommun har inkommit med skrivelse angåendeprospekteringsverksamheten inom kommunen. SvenskaGruvindustriarbe-tareförbitndel har inkommit med skrivelse angåendegruvhanteringens framtid i . i harinkommit med skrivelse angående en långsiktig malm- och mineralproduktion iMellansverige och . Vidare har geologiskaundersökning, utvecklingsfonden i m.JI. inkommit med skrivelser ommineraljakt. Näringsutskottetuttalade i ett betänkande om mineralpolitik (NU 1986/87:3) att en analys av och samlad bedömning av marknadsför utsättningarna för olika mineralråvaror i landet borde genomföras. Riks dagen ställde sig bakom detta uttalande (rskr. 1986/87:307). På grundval av uttalande tillsattedåvarande chefen för indu- Prop. 1990/91: 100 stridepartementet med stöd avregeringens bemyndigande en kommitté Bil. 14 () med uppgift att utredamarknadsförutsättningarna för olika mineralråvaror. Kommittén skulle ocksålämna förslag till en övergripande strategi för prospekteringsverksamheten iSverige. MIRs betänkande Mineralpolitik (SOU 1989:92 och 93) har remissbehandlats. har lämnat ett antal förslag rörande geologiskkartering, prospektering samt utbildning och forskning och utveckling. 1 frågaom prospekte-ringsområdet anser kommittén att statligt stöd till prospekteringbehövs även i fortsättningen. Utgångspunkten för MlRs bedömning är dock attstaten, gruvföretagen och andra intressenter samtliga skall medverka tillfinansieringen av prospekteringen i landet. Enligt MIRs bedömningar riskerar den nuvarandemalmreserven av sulfidmalmer med innehåll av koppar, zink, bly och guld att bliuttömd . Mot denna bakgrund förordar kommittén, attprospekteringsinsatserna i landet ökar. Kommittén redovisar olika alternativ rörandeomfattning av och former för fortsatta statliga insatser. I sittställningstagande förordar kommittén bl.a., att fortsättningsvis skall bedriva statlig anslagsfinansierad prospektering. Flertalet remissinstanser instämmer i MIRsbedömningar om behovet av ökad prospektering i landet. Förslaget om fortsattstatlig verksamhet genom nämnden tor statens gruvegendom tillstyrks av , statens industriverk, . Statlig prospekteringsverksamhet genom nämnden förstatens gruvegendom bör enligt min mening bedrivas även fortsättningsvis. Denframtida omfattningen och inriktningen av den statliga prospekteringsverksamhetenbör dock bli föremål för ytterligare överväganden. Jag avser att senare återkommatill regeringen med förslag i denna fråga. Jag vill dock redan nu föreslå attden av nämnden bedrivna prospekteringsverksamheten koncentreras till områdenmed goda geologiska förutsättningar och som ligger i eller intill regioner meden infrastruktur som kan tillgodose en gruvverksamhets behov. Exempel påsådana regioner är , malmfälten i och delarav Bergslagen. geologiska undersökning har inkommit meden skrivelse angående framtida mineraljakt . Utvecklingsfondeni har i skrivelse överlämnat en redovisning av Mineraljakt.Bergslagens Mineraljakt och Mineraljakt har inkommit med gemensamskrivelse med hemställan om medel för genomförande av Mineraljaktunder åren 1991 1995. Medel till mineraljakterna i Bergslagen ochNorrland har tillförts genom särskilda beslut (prop. 1986/87:74, NU32, rskr. 307) och från anslaget D7. Prograramet för utökad prospektering m. m. Programmet har numera upphört. Enligt min mening kan den typ av insatser som genomförs inom ramen för regionala mineraljakter finansieras med regionalpolitiska medel som länsstyrelserna förfogar över. Det ankommer på länsstyrelserna att väga sådana insatser mot andra regionalpolitiskt angelägna åtgärder. Jagberäknar anslaget för /92 till 56,3 milj. kr. Medhänsyn till behovet av en långsiktig planering av nämndens verksamhet bör,liksom vad gäller för innevarande budgetår, ett bemyndigande att göra flerårigaåtaganden ges. Jag förordar därför att regeringen inhämtar riksdagensbemyndigande att under /92 fatta beslut om prospektering sominnebär åtagande på högst 35 milj. kr. för /93. Kostnadspostenför inmutningskostnader bör fr.o.m. /92 flyttas från nämndensanslag förvaltningsanslag D 5. m.m. till anslaget D4.Nämndens kostnader för inmutning beräknarjag till . 1990/91:100 Bil. Jaghemställer att regeringen föreslår l.att bemyndiga regeringen att under budgetåret1991/92 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens för statensgruvegendom verksamhet som innebär åtaganden på högst . 2. att till Statens gruvegendom: Prospektering m.m. för /92 anvisa ett reservationsanslag på . D 5.Statens gruvegendom: m. m. 1989/90 Utgift 1990/91Anslag 1991/92 Förslag 7 127000 6 350000 7481000 Kostnadernaför nämndens för statens gruvegendora kansli samt för förvaltning av statensgruvegendom betalas från anslaget. Nämnden har 14 anställda. Beräknadändring 1991/92 Närandenför statens gruvegendom har lämnat en fördjupad anslagsframställning förbudgetåren 1991/92-1993/94. Nämnden anför i sin anslagsframställning bl. Lönen för nämndens direktör härtill betydande delfinansierats genom Prop. 1990/91: 100 riksdagspension från statens löne-och pensionsverk (SPV). 14 föreslår att den förändradekostnadsfördelningen mellan nämnden och SPV kompenseras genom att anslagettillförs . Nämnden kommer under det kommande budgetåret attgenomföra besparingsåtgärder, vilka syftar till att minska behovet av externakonsulter för viss prospekterings- och dalaverksamhel. Åtgärderna bedöms varamöjliga genom ökade insatser av NSGs egen personal. För detta fordras att envakant tjänst i nämndens organisation omvandlas till en geologtjänst. Nämndenföreslår därför att lönemedlen uppräknas med 292000kr. Den ökade egeninsatsen av ADB fordrar en ökning avanslaget med samraanlagt 250000kr. för ersättning av utrangerad utrustningunder /92. /92 beräknarjag anslaget till . För näranden förstatens gruvegendom bör medel beräknas med utgångspunkt i en real minskning avutgifterna ora . För budgetåvet 1991/92 föreslårjag att utgifternarainskas raed 1,. Som jag anfört har jag för avsikt att senareåterkomma lill regeringen med förslag om den statligaprospekteringsverksamhetens orafattning och inriktning. Jag förordar attnärandens för statens gruvegendom fördjupade anslagsframställan avseende detvå senare budgetåren behandlas i det sammanhanget. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statens gruvegendom: Egendomsförvaltningm. m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på 7481 000kr. m. m. Prop. 1990/91: lOO 14 E 1. Ränta och amortering på statens skuld till SSABSvenskt 1989/90Utgift 30061000 1990/91Anslag 28 663000 1991/92Förslag 31238000 bildades i enlighetmed beslut av (prop. 1977/78:87, NU 45, rskr. Av SSABsägarkapital innehar staten numera 48,. beslut innebar bl.a. att fullmäktige iriksgäldskontoret bemyndigades att utfärda ett skuldebrev till det nyahandelsstålbolaget på högst 350 milj. kr. Med stöd av bemyndigandet har fullmäktige iriksgäldskontoret utfärdat ett skuldebrev till på 343,3milj. Staten skall betala skulden genom årliga amorteringar under tolv årfram , enligt en upprättad betalningsplan. På den vid varjetidpunkt utestående kapitalskulden utgår en fast årlig ränta av 8,. Kostnaden för amortering och ränta för skuldebrevethar under /90 uppgått till 30,1 milj.kr. och beräknas /91 bli 28,7 railj. Under /92 beräknaskostnaderna för amortering och ränta bli . Anslaget bör därförföras upp med detta belopp. Jagheraställer att regeringen föreslår att till Ränta och amortering på statens skuld tillSSAB för /92 anvisa ett förslagsanslag på31238000 kr. Räntestöd m. m. till varvsindustrin 1989/90Utgift 200000000 1990/91Anslag 160000000 1991/92 Förslag 130000000 beslöt (prop. 1988/89:100 bil.14, NU 22, rskr. 177) att fr.o.ra. skall inte räntestödkunna utgå till svensk varvsindustri. Fram till detta datum kunde räntestödutgå till såväl inhemska beställare som vid export. Syftet med räntestöd varatt utjämna skillnaden i konkurrensvillkor mellan svenska och utländskavarvsföretag när det gäller ränta i samband med kredit. Med hänsyn till den låga räntestödssubvention sområder beräknas kostnaden för räntestöd för kommande order till 12 milj.kr. för order som tecknats före den . Kostnaden för räntestöd /92 och kommande budget år hänför sig därför till tidigare redan beviljat räntestöd. beslutade även att kontantstödskall kunna utgå Prop. 1990/91: 100 till svensk varvsindustri under perioden1990 1992. Syftet med införan- Bil. 14 det av kontantstöd var framförallt altminska statens risk inom garantisystemet beroende på att kreditgarantier intevar förenliga med detta stöd. Även kreditgarantier har upphört som stödformfr.o.m. Statens kostnader för kontantslödet under perioden1988 1992 där stöd beviljats före den beräknas till 84 milj. kr.Kostnaden för tillkommande kontantstöd beräknas till34 milj. kr. har beräknat kostnaden lorräntestöd till svenska beställare till 130 milj.kr. för /92. 1denna beräkning ingår även kostnaden för kontantslödet. Jag förordar därför attregeringen föreslår att ett förslagsanslag om 130 milj.kr. förräntestöd till svenska beställare förs upp på slatsbudgeten för budgetåret1991/92. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Räntestöd tn. m. lill varvsindustrin /92 anvisa ett förslagsanslag på 130000000kr. Infriande av pensionsgaranti för 1990/91Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 beslöt (prop. 1989/90:88,NU88, rskr. 249) att bemyndiga regeringen att ombilda affärsverket FFV tillaktiebolag. 1 samband därmed beslöt också att utställa en garantiför FFV ABs pensionsåtagande och som innebär att staten påtager sig FFV ABs pensionsförpliktelserintill ett belopp av 1 112 milj. kr. Denna garanti komraer att successivtinfrias och belasta budgeten i takt med atl pensioner betalas ut från statentill pensionärer med pensionsrätt från affärsverket FFV. I regleringsbrev till statens löne- ochpensionsverk har regeringen medgett att kostnaderna budgetåret1990/91 för vissa pensionsförmåner till anställda vid affärsverket FFV ochderas efterlevande får belasta det under tolfte huvudtiteln uppfördaförslagsanslaget E 5. Infriande av pensionsgaranti för . Vidare harregeringen genom beslut fastställt villkoren för dennabelastning. Det är inte nu möjligt att precisera belastningen på anslaget /92 varför jag föreslår att ett förslagsanslag om I 000 kr.anvisas för detta budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Infriande av pensionsgaranll för FFV ABför /92 anvisa ett förslagsanslag på I 000kr. E 4.Upprustning och driftbidrag till AB kanalbolag . 1990/91Anslag 15600000 Bil. I en skrivelse 1990/91:50 till redovisasen minskning av utgifterna inom bl.a. industridepartementets område. Enligt minmening bör 15,6 milj. kr. av minskningen tas från detta anslag. F. Teknisk utveckling m. m. Prop. 1990/91: lOO Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskningoch Styrelsen för teknisk utveckling:Förvaltningskostnader Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete l statsbudgeten för innevarande budgetår har under dessaanslagsrubriker anvisats följande anslag: Anslag Anslagslyp Belopp kr. F I. Styrelsenför teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling reservationsanslag 818815000 Styrelsen for teknisk utveckling: Förvaltnings kostnader förslagsanslag 86 368000 F 4. Eurof)eiskt forsknings- och ulvecklingssamarbete reservationsanslag 61000000 Jag avser föreslå regeringen att ien särskild proposition redovisa förslag till åtgärder inomnäringspolitikens oraråde. Anslagen bör i avvaktan på en sådan propositionföras upp med oförändrade belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, för /92 beräkna 1. till Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling ett reservalionsanslag på , 2. till Styrelsen för tekniskutveckling: Förvaltningskostnader ett förslagsanslag på , 3. till ett reservationsanslag på , 4. till Europeiskt forsknings- ochutvecklingssamarbete ett reservationsanslag på . 1989/90 Utgift 27 995000 1990/91 Anslag 30700000 1991/92 Förslag 34261000 Under detta anslag anvisas medeltill Stiftelsen 1990/91. skapligaattachéverksamhet, STATT. Denna är en offentlig Prop.1990/91: 100 stiftelsemed svenska staten och som hu- Bil. vudraän.Verksaraheten finansieras till ca två tredjedelar av statsbidraget och till ca en tredjedelav egna intäkter från uppdrag, publikationer och STATT har som huvuduppgift att följa den tekniskautvecklingen inora olika industrinationer och att rapportera till svenskaföretag, myndigheter och forskningsorganisationer ora denna utveckling. Attachéverksamheten har kontor iWashington, , , , , , och Tokyosamt på försök i , , och . Under budgetåret1990/91 har attachékontoret i dragits in. Den samraanlagda personalstyrkan utoralands uppgårför närvarande till ca 70 personer. Verksaraheten administreras från ett hemraakontori Stockholra på ca tio personer. Stiftelsenhar i sin anslagsfraraställning för /92 föreslagit att drygt42,3 railj. anvisas för verksaraheten. Förslaget att öka anslagetinnefattar ä ena sidan ökad och fördjupad rapportering inom detverk-stadstekniska och det miljötekniska området och å andra sidan ökadmedverkan i regional teknikspridning till små och medelstora företag i landet.Vidare innefattas ökade hyreskostnader, upprustning av lägenheter samlinvesteringar i möbler, kontors- och datautrustning. Jaganser att STATT är ett kvalificerat och effektivt instrument för att hålla detsvenska samhället och näringslivet informerat om tekniska frara-steg iomvärlden. För /92 har jag räknat med att verksamheten skabedrivas inom den ram som beskrevs i prop. 1989/90:88 om vissa näringspolitiskafrågor, s. 128, vilket även omfattar bevakning av det railjötekniska området. 1 ovan nämnda proposition har jag beskrivit en radförändringar som jag avser genomföra inom näringspolitiken i syfte attförbättra och förstärka förutsättningarna för svenskt företagande och svenskindustri. Bl.a. gäller detta ökade aktiviteter och ökad samordning för atttillvarata de många små och medelstora teknikföretagens utvecklingsmöjlighetermed avseende på tillväxt och export. Mot denna bakgrund är det önskvärt, attdessa företag också ges möjlighet att på uppdragsbasis utnyttja STATTs kompetensoch resurser. Jag har för nästa budgetår beräknat ett bidrag pådrygt 34,2 milj. kr. för stiftelsens verksamhet. Jag har då beaktat att vissaattachékontor nu kan räkna med att disponera lokaler hyresfritt. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag lill Stiftelsen attaché-verksamhet för /92 anvisa ettreservationsanslag på . Europeiskt rymdsamarbete, m. m. 1989/90Utgift 276 323000 1990/91Anslag 360130000 1991 /92 Förslag 406 098 000 De nu gällande riktlinjerna för den svenskarymdpolitiken har fastlagts i regeringens proposition 1989/90:90 om forskning.Här har också en treårs-ram angivits för rymdverksamheten. Statensdelegation för rymdverksamhet (DFR) har utgått från riktlinjerna i proposition1989/90:90 vad avser såväl det europeiska rymdsaraarbetet sora den nationellarymdverksamheten. DFR har för egna myndighetsuppgifter begärt 5,1 milj.kr.för nästa budgetår. För samarbete, främst inom den europeiskarymdorganisationen (), har delegationen begärt . Större delen av de medel som avsätts för detta ändamål återgår tillmedlemsländerna i form av värdefullt industriarbete. Den svenska industrireturenuppgår till . Härutöver har delegationen hemställt oraberayndigande beträffande nya förpliktelser för staten inom europeisktrymdsamarbete med högst 141 railj.kr. avseende /92. DFR har slutligen föreslagit att myndighetenfr.o.m. nästa budgetår skall få anta benämningen rymdstyrelsen. Jagkonstaterar att den svenska rymdverksaraheten spelar en viktigindu-stripolitisk roll. Den främjar högteknologisk forskning och utveckling ochger en kompetenshöjning av betydelse utanför den egentliga rymdverksamheten.Den ger även de deltagande företagen och personerna värdefulla erfarenheter avkvalificerat, systeminriktat europeiskt utvecklingsarbete. Jag har för nästabudgetår beräknat . för delegationens myndighetsuppgifter och fördess internationella samarbete. Jag förutser att regeringen vid utgången avinnevarande budgetår kommer att ha fattat beslut beträffande nya projekt i ensådan omfattning att bemyndiganden om sammanlagt 141 milj. kr. krävs för nyaåtaganden. Jag finner det inte motiverat attmyndigheten byter namn. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att under /92 ikläda staten nya förpliktelser inom europeisktrymdsamarbete på högst , 2.till Europeiskt rymdsamarbete m.m. för /92 anvisa ettförslagsanslag på 406098 000kr. 1989/90Utfall 37 813000 Reservation 2 271000 1990/91Anslag 60896000 1991/92Förslag 56 742000 Statensdelegation för rymdverksamhet (DFR) har i sitt förslag för /92följt de riktlinjer för den nationella rymdverksamheten som har fastlagts förbudgetåren 1990/91 - 1992/93 i propositionen ! 989/90:90 om forskning. Delegationen har föreslagit att 66 742000kr.anvisas för nästa budgetår för forskning och tillämpning inom nationellrymdverksamhet. DFR skall bl.a. förbereda ett nytt vetenskapligtsatellitprojekt. Detta arbete riktar sig i väsentliga delar till mindre företagi rymdverksamheten med avsikt att bredda basen för högteknologisktindustriarbete. Delegationen har vidare begärt kompensation inomanslaget med 1,5 milj. kr. för /91 på grund av nya raomsreglerfr. o. m. den Ijanuari 1991. Härutöver har DFR hemställt om bemyndigandebeträffande nya förpliktelser för staten inom det nationella rymdprogrammetmed högst 90 milj. kr. Jaghar under anslaget F 5. Europeiskt rymdsamarbete, m. m. redogjort för de avstatsmakterna fastlagda ramarna som gäller för de industripolitiska insatsernainom rymdområdet. För /92 har jag beräknat anslagettill . för nästa budgetår. Under /91 har beslut fattatsbeträffande nya nationella rymdprojekt med betalningar under kommande budgetår.Jag har därför beräknat 90 milj.kr. för sådana åtaganden /92. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. berayndiga regeringen att under /92 ikläda staten nya förpliktelser på det nationella rymdområdet med 84 90000000kr., Prop. 2. tillAa//o«f//ry/«>'('rA:5aA«/)e'/förbudgetårel 1991/92 anvisa ett Bil. Verksamheten vid statens provningsanstalt Statensprovningsanstalt (SP) är enligt sin instruktion (1988:344) landets utvärdering, provning och mätteknik samt därmed förenadrådgivning, forskning och utveckling. SP utför undersökningar, provningar och tekniskautvärderingar av material, konstruktioner och system, och därraed förenadverksarahet. SP bedriver teknisk-vetenskaplig forskning inomsitt verksamhetsområde. SP lämnar experthjälp och råd till myndigheter ochutredningar samt biträder med expertis i nationellt standardiseringsarbete ra.m. SP är kontrollrayndighet enligt förordningen(1987:423) om handel med ädelmetallarbeten saml meddelar föreskrifter om avgifterför registrering som avses i 11 § i lagen. Omräknat till helårstjänster var personalstyrkanvid SP 456 den 30juni 1990. Vid SP tillämpas programbudgetering medverksamheten uppdelad i tre produktionsområden. Produktionsområde 1, Teknisk utvärdering, omfattaruppdrag från näringsliv, förvaltning och enskilda avseende tekniskaundersökningar, mätning, provning, kontroll, besiktning, beräkning m.m. 1produktionsområdet ingår även riksprovplatsuppgifter samt riksmälplatsuppdragfrån styrelsen för teknisk ackreditering (f d. statens mät- och provstyrelse). Produktionsområde 2, Forskning och utveckling,omfattar den verksamhet som syftar lill att utveckla teknisk kompetens samtmät- och provningsteknik inom områden som bedöms angelägna. Vidare omfattasden grundläggande verksamhet som syflar lill alt fortlöpande upprätthålla SFskompetens inom teknisk utvärdering och sora rådgivare till föreskrivandemyndigheter och standardisering. Produktionsområde 3, Rådgivning, omfattarkunskapsförmedling med utgångspunkt från SPs erfarenhet och expertroll inomprovning och mätteknik. Arbetet avser deltagande i nationellt ochinternationellt standardiserings- och komrailléarbete, rådgivning lillstatliga utredningar och myndigheter samt medverkan i utbildning, ra.m. SPs verksamhet finansieras genom intäkter avuppdragsverksamhet åt näringsliv och förvaltning, forsknings- ochutvecklingsprojekt åt forskningsråd m. fl. samt genora anslag överstatsbudgeten. Produktionsområde 1 skall i princip finansieras med uppdragsintäkter. Medel för verksamheten anvisas innevarande budgetårunder följande anslag: Bidrag till statens provningsanstalt. Anslag F8 är ett förslagsanslag, som tas upp medett formellt belopp på . Under anslaget redovisas kostnader och intäkter för verksamhe- 85 ten.Som inkomst under anslaget redovisas uppdragsintäkter och ianspråk- Prop.1990/91: 100 tagna medel från anslag F 9. Anslag F9 är ett reservationsanslag över vilket statensbidrag utgår i första hand till produktionsområdena 2 och 3, men även lill atttäcka eventuellt underskott i uppdragsverksamheten. Anslag F 8 får i princip inte belastas. För attlösa tillfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblem för uppdragsverksamhetenoch för att tillgodose behovet av rörelsekapital disponerar SP en rörligkredit i på lOmilj.kr. SPingår bland de myndigheter som på försök tillämpar treårsbudget. 1990/91Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 Under detta anslag redovisas samtliga utgifter ochinkomster av provningsverksamheten m. m. vid SP. Följande sammanställning ger en ekonomisk översiktav den verksamhet som omfattas av programbudgeteringen (. 1990/91:100Bil. 1991/92Beräknar Provningsanstalten 3625' 40452' Forskningoeh ulveek/ing Indirekta kostnader och intäkter Externa intäkter (inkl.finansnetto) Anslag Kostnader Resultat Resultat' före avsättningar Summa bidragsanslag 4691 41 ns-» Anm: Intäkter och kostnader redovisade exkl.interndebiteringar. ' Efter förräntning av statskapital. 'Tillkommer pris- och löneomräkning. Härtillkommer lönekompensation på . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statens provningsanstall:Uppdragsverksamhet för /92 anvisa ett förslagsanslag på 1 000kr. F 9.Bidrag till statens provningsanstalt 1989/90Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag 3807500041 135000 48 295000 SPutgår i sin medelsberäkning från huvudförslaget för treårsperioden1989/901991/92, vilket innebär en real minskning av utgifterna om 1,förbudgetåret. SPföreslår att 1,2 milj. kr. anvisas i form av särskilda projektmedel förförstärkta insatser inora europaharraoniseringen på byggområdet. SPföreslår vidare att 7 milj. kr.