prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Det gäller bl. a.höjden på perronger. För offentligt tillgängliga miljöer, terminaler,busshållplatser m. m. är ansvaret för utformning och drift delad meJJan flerahuvudmän. svarar för anvisningama till , medan kommunerna,trafikhuvudmännen, SJ, och både svarar för drift ochutförande av terminaler m. m. En ökad handikappanpassning kan också urtrafikföretagens synvinkel vara kommersiellt motiverad då det ger fler personermöjlighet att resa. Med hänsyn till att det saknas etttillfredsställande underlag beträffande bl.a. kostnader och tekniska problem ärjag inte beredd att biträda de förslag som TPR presenterat. Härtill kommer detmycket stora stöd med statliga och kommunala medel som vuxit fram under senareår. Det har i det tidigare arbetet medhandikappanpassning funnits en tendens att nästan enbart inrikta insatserna påtekniska åtgärder. Studier som gjorts av bl. a. TFB har dock visat att det ärlika viktigt med sociala faktorer, trygghet och service. För attkollektivtrafiken skall vinna flera trafikanter bland äldre och handikappademåste verkens och företagens åtgärder också inriktas på att förändra attityderoch utveckla servicen. Tekniska åtgärder måste kompletteras med lösningar somses i ett vidare sammanhang. Denna aspekt behandlas inte tillräckligt i TPRsrapport. Kunskapen om brukarnas erfarenheter är ocksåbegränsad. En del studier har gjorts men det är angeläget att få ytterligareklarhet i resenärernas syn på handikappanpassningen och behovet av andraåtgärder för att underlätta handikappades resor. Inför kommande arbete medföreskrifter om tekniska åtgärder hos fordon, terminaler och närmiljö och omdriftsåtgärder från trafikföretagens sida bör studier om resenärernasuppfattning tas fram. Jag avser därför att återkomma till regeringen medförslag om att ge ett uppdrag till TFB om att utvärdera handikappanpassningenur brukarnas synvinkel och utifrån detta föreslå åtgärder som trafikverken ochföreskrivande myndigheter kan använda som utgångspunkt i arbetet medhandikappanpassningen. På det viset bör också den helhetssyn som behövs för attgenomföra lämpliga åtgärder för en ökad handikappanpassning inomtransportsektorn förstärkas. Iverkens ansvar ingår också att ta ansvar för de driftsåtgärder som är J9J nödvändigaför att gjorda åtgärder skall upprätthållas. Beträffande kostna- Prop.1990/91: 100 derna gäller även för driftsåtgärderna att dessa skall ingå iverkens ordina- Bil. 8 rie kostnadsramar. 2.2Servicelinjer Min bedömning: Serviceliiijer är ett värdefullt komplement till den reguljära kollektivtrafiken,där reseunderlaget är begränsat. Brukarnas erfarenheter av servicelinjer kommeratt ses över. Rapporten: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:TFB och instämmer i rapportens slutsats att servicelinjernasomfattning bör öka. Det gör också som dock särskiltpåpekar vikten av att reglerna för statsbidrag förenklas. Socialstyrelsenhänvisar vill att verket initierat en uppföljning av de ekonomiska effekterna. Skälentill min bedömning: Enanpassning av kollektivtrafiken måste ske i olika stor omfattning beroende påhur stort förflyttningshandikapp resenären har. Målet bor emellertid vara att resenärenså långt möjligt använder sig av färdmedel som innebär att resandetnormaliseras. Ett sådant färdmedel är servicelinjer. Servicelinjer är en form av kollektivtrafik,särskilt avpassade för äldre och handikappade, där ett stort steg har tagitsmot kravet på integrering och normalisering av äldre och handikappade isamhället. Vid inrättandet av en servicelinje tas särskilda hänsyn tillresenärernas behov i fråga om bl. a. linjesträckning, turintervall ochfordonsutformning. Effekterna av en sådan utformning av resandet blir attstressmoment i resandet försvinner, den personliga servicen ökar och resanupplevs som tryggare, säkrare och trevligare. Att resa med bussar påservicelinjer innebär emellertid också att resenären slipperatt beställafärdtjänst, vänta på fordonet och på olika sätt särbehandlas. Servicelinjer ärkollektivtrafik, öppen för alla och tidtabells-bunden med fasta avgångstider. 1 har inrättandet av servicelinjerutvärderats av TFB. Resultatet av de studier som gjorts visar att det totalaresandet ökat som en stor del av de resor som tidigare gjordes medfärdtjänst nu i stället sker med servicelinjerna. 1 minskade antaletfärdtjänstresor betydligt vilket innebar en besparing för kommunen. De resandeupplevde också resorna med servicelinjerna som bekvämare än resorna medfärdtjänsten. Dessutom ansåg resenärerna att servicelinjerna gav en störrevalfrihet i resandet. Servicelinjerna upplevs som tillgängliga,servicemässigt nära samt trygga och säkra. De kompletterar kollektivtrafikendå de löser många av de problem för äldre och handikappade som inte tillrimliga kostnader kan lösas genom tekniska förändringar i normala bussar. Utbudetav servicelinjer har ökat kraftigt . närvarande finnsservicelinjer i ca 20 kommuner. Detta är mycket positivt. 1990/91:100 Servicelinjerna innebär att allt fler äldre och handikappade börjat åka Bil. 8 kollektivt och att människor med olika former av funktionshinder gesstörre möjlighet att resa där det finns förutsättningar för servicelinjer.Servicelinjerna medför också besparingar i färdtjänsten. Servicelinjerna bör också betraktas i ett vidareperspektiv utifrån brukarnas erfarenheter av ett ökat utbud av servicelinjer.Ett sådant underlag skulle kunna ge möjligheter att ytterligare förbättraservicelinjerna för resenärerna. Jag avser därför att i uppdraget till TFB omatt utvärdera handikappanpassningen ur brukarnas synvinkel även ta upp fråganom brukarnas erfarenheter av ett ökat utbud av servicelinjer. Jaghemställer att regeringen dels föreslår att 1. godkänna de riktlinjer som jag anfört omtrafikverkens ansvar (kap. 2.1), dels bereder riksdagentillfälle att 2. tadel av vad jag anfört om servicelinjer (kap. 2.2). 25 2 Utredningar m.m. 26 3 Viss internationell verksamhet Prop.1990/91:100 Bil. 27 B. Vägväsende m. m. 46 1 : Ämbetsverksuppgifter m.m. 8661000 46 2 Drift och underhåll av statliga vägar 6 125900000 49 3 Byggande av riksvägar 1588 270000 514 Byggande av länstrafikanläggningar 1073519000 52 5 Bidrag till drift och underhåll av statskommunvägar 811400000 53 6 Bidrag till drift och byggande avenskilda vägar 629600000 53 7 : Särskilda bärighetshöjande åtgärder 724700000 55 8 : Försvarsuppgifter 41000000 611 Samordning, Trafikmiljö, Fordon och Trafikant 62 2 Bil-och körkortsregister m.m. 63 3 Bidrag till NationalTöreningenför trafiksäker- 65 68 69 70 71 72 81 Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar Ersättning till för vissa kapitalkostnader Ersättning till statensjärnvägar i samband med utdelning från AB Swedcarrier Ersättningtill för vissa tjänster Ersättning till viss kanaltrafik m. m. 106 I Beredskapför civil luftfart 1062 Bidrag till kommunala flygplatser m. m. 48 500000 14 560000 25400000 88460000 Kollektivtrafik m. m. Transportstöd för m. m. Kostnader för visst värderingsförfarande Köp av interregional persontrafik på järnväg Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss Statens väg-och trafikinstitut till statens väg- och trafikinstitut väg- ochtrafikinstitut; Återanskaffning av viss basutrustning 124 4 Transportforskningsberedningen Prop.1990/91:100 Bil. Bidrag till meteorologiska och hydrologiska Bidrag till statens geotekniska institut 138Ersättning tillpostverket för befordran av tjänsteförsändelser 139 Ersättning till postverket förtidningsdistribution 186 C. Handikappanpassning av kollektivtrafiken Bilaga 9 till budgetpropositionen 1991 1990/91:100Bil. Finansdepartementetsverksamhetsområde omfattar frågor om ekonomisk politik och skattepolitik ochfrågor som rör statens budget och resursfördelningen inom den offentligasektom samt frågor rörande finansiella institutioner och marknader. Vidare omfattar verksamheten frågor omskatteutjämningsbidrag m.fl. generella statliga bidrag till den kommunalasektom och andra kommunalekonomiska frågor. Till departementetsverksamhetsområde hör också frågor som rör statsskuldens förvaltning ochtullfrågor, exkl. frågor som rör tulltaxan och befrielse från tull. Vidarebereder departementet frågor som rör statlig lokalförsörjning, bank- ochförsäkringsväsendet, värdepappersmarknaden, vissa statliga bolag och AP-fondensamt frågor om medverkan i intemationeUt ekonomiskt och finansielltsamarbete. De förslag till utgifter inom finansdepartementetsverksamhetsområde som läggs fram för budgetåret omfattar 28 776 milj. kr.Detta innebär en ökning med 2 397 milj. kr. i förhållande till motsvarandebudgeterade utgifter under innevarande budgetår. Ökningen beror främst på att utgiftemaför bidrag och ersättningar till kommunema ökar med 1 980 milj. kr. Samtliga utgiftsökningar utöver pris- ochlöneomräkning av anslagen har finansierats inom ramen för en i principoförändrad budget. Vidare redovisas under resp. myndighetsavsnittolika stmkturella projekt för ökad effektivitet och produktivitet. Dessaprojekt kommer under en tre- till femårsperiod leda till radikalt minskadeutgifter i statsbudgeten. Denekonomiska politiken och budgetpolitiken Inomfinansdepartementet utarbetas riktlinjema för den ekonomiska politiken. Vidareutarbetas budgetpolitiska riktlinjer på kortare och längre sikt.Regeringskansliets arbete med budgetförslaget leds och samordnas avfinansdepartementet. Riktlinjema för den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken redovisas i finansplanen tillsammans med förslaget tillstatsbudget. 1 saml Nr 100 Bilaga 9 Rättelse: S. 10 rad 12 nedifrån Står: 14 433 000 Rättattill: 11 261 000 finansplanen redovisas enpreliminär nationalbudget (PNB) samt riks- Prop. 1990/91 revisionsverkets inkomstberäljiing och beräkning av budgetutfallet. 9Nationalbudgeten utarbetas incm , med underlag från bl.a.konjunkturinstitutet. Nationalbudgeten irmehåller analyser av och prognoser förden ekonomiska utvecklingen internationellt och i . Inom görs även analyser avfördelningsfrågor och frågor som rör den ekonomiska utvecklingen på längresikt. svarar vidare för arbetet med de statligalångtidsutred-ningama och de s.k. långtidsbudgetarna över statens utgifter ochinkomster för de kommande fem budgetåren. Ett huvudsyfte med långtidsutredningarnaär att analysera olika strategier för att uppnå de gmndläggande ekonomisk-politiskamålen. I detta arbete kartläggs både de resurser som finns tillgängliga iframtiden och de anspråk på resursema som kan komma att ställas.Långtidsutredningar publiceras . Långtidsbudgeten presentera;s i samband medkompletteringspropositionen . Långtidsbudgetkalkylema beskriver vilkenbudgetutveckling som blir följden av redan fattade beslut och gjorda åtagandenmed i övrigt oförändrade skatte- och utgiftsregler. De utgör däremot inte någonprognos över innehållet i kommande statsbudgetförslag, utan är renakonsekvensframskrivningar av gällande åtaganden. Internationelltekonomiskt och Fmansiellt samarbete Sverigedeltar aktivt i arbetet inom flera internationella organisationer förekonomisk-politiskt och fmansiellt samarbete. verkar härvidi samråd med övriga, berörda departement och myndigheter. Finansdepartementetsekonomiska attachéer, liksom handelsråden i de större länderaa och i ,spelar en viktig roll genom att tillhandahälla värdefull information på detekonomiska och ekonoinisk-politiska området. ochutveckling () är den mest betydelsefiilla organisationen för ekonomisktsamarbete mellan industriländerna. Inom ramen för analyseras det ekonomiskaläget och utsiktema samt diskuteras aktuella ekonomisk-politiska frågor.Ungefär en gång granskas dessutom varje enskilt medlemsland med avseendepå den ekonomiska utvecklingen och den förda ekonomiska politiken. () spelar encentral roll i det internationella valutasamarbetet och i arbetet med att lösabetalningsproblemen i de skuldtyngda ländema. Konsultationer sker regelbundetmellan IMF och vaije enskilt medlemsland om den ekonomiska och ekonomiskpolitiskautvecklingen i landet. Ekonomisk-politiska och finansiella spörsmålavhandlas även i den s.k. Tio-gmppen (G 10) där Svtrige som ett av de numeraelva medlemsländema aktivt deltar. Världsbanksgruppen omfattar (),Internationella utvecklingsfonden (), Internationella finansieringsbolaget(IFC) och Muhilaterala investeringsgarantiorganet (MIGA). pens verksamhet ligger påprojekt- och programlånegivning till utveck- Prop. 1990/91 lingsländer samtpå olika former av tekniskt bistånd. Under de senaste Bil. 9 åren harutlåning för att främja stmkturanpassning fått särskild betydelse.Finansdepartementet har huvudansvaret för frågor rörande världsbanks-gmppen medundantag för . I sker överläggningar om konsolideringav skulder till offentliga kreditorer, i huvudsak OECD-ländema. Demultilaterala överenskommelser som träffas inom klubbens ram ligger till gmndför bilaterala avtal med enskilda skuldländer. är vidare ettviktigt samrådsfomm för kreditorländema. Från svensk sida följer vi noggrant och analyserarden pågående integrationen i . För del gällerdetta arbete framför allt frågor rörande allmän ekonomisk-politisk samordning,kapitalliberalisering, finansiella tjänster, skatter och upphandling. Departementetdeltar också i överläggningar inom den europeiska frihandelssammanslutningen(EFTA) och med de europeiska gemenskaperna (EG) för att förbereda ett närmaresamarbete mellan EFTA och EG. Inom ramen för samarbete med EG genomförsvidare årliga överläggningar med EG-konunissionen. Därvid diskuteras frågor omden ekonomiska utvecklingen och den ekonomiska politiken samt om den pågåendeintegrationen i . Inom EFTA är arbetet i väsentligt ökad utsträckninginriktat på integrationen i . EFTAs roll som fomm för diskussioner omdet ekonomiska läget i medlemsländema kvarstår dock. deltar aktivt i det intemationeUa arbetetinom den s.k. 24-gmppen, vars huvudsakliga syfte är att samordna OECD-ländemasbilaterala stöd till . Vidare ansvarar finansdepartementetför frågor rörande den Europeiska banken för åtemppbyggnad och utveckling(). Banken, vars syfte är att stödja övergången till öppna marknadsorienteradeekonomier i , väntas inleda sin verksamhet under våren1991. har vidare ett brettbilateralt besöks- och mötesutbyte etablerats med länder i Central- ochÖsteuropa och i synnerhet . De nordiska finansministrarna möts normalt tvågånger varvid frågor av gemensamt intresse och förberedelser förgemensamma nordiska ställningstaganden i intemationeUa sammanhang diskuteras.En framskjutande plats har därvid olika aspekter av den västeuropeiskaintegrationen. Frågor inom finansministramas område bereds av den nordiska ämbetsmannakommitténfor ekonomi och finanspolitik. Som ett resultat av arbetet i den nordiskakonjunkturgmppen publiceras varje höst en gemensam nordisk konjunkturrapport.Nordiska ståndpunkter i IMF och förbereds i det nordiskafinansiella utskottet resp. i den nordiska bankgmppen. ger stöd till analyser av och utredningar om aktuella frågorrörande de nordiska ekonomierna. En viktig del av det nordiska ekonomiska samarbetethar skett inom ramen för ekonomiska handlingsplaner. Densista, "Ett starkare ", fastställdes av ministerrådet i mars1989 och avser perioden1989-1992. I handlingsplanen har frågor i direkt an- Prop. 1990/91 slutningtill den pågående integrationen i samlats i arbetspro- Bil. 9grammet "i ". har också huvudansvaret förfrågor som rör Nordiska investeringsbanken. har under1990 beslutat om en utvidgning av lamen för bankens projektinvesteringslån. Enbetydande del av projektfinansieringslånen går till kreditvärdiga länder iCentral- och . Dessutom har ministerrådet lättat beslut om att upprättaett nordiskt miljöfinansieringsbolag, NEFCO. deltar också i arbetet inom FNsekonomiska kommission för (ECE), där bl.a. den långsiktiga ekonomiskautvecklingen i kretsen av medlemsländer analyseras. ECEs verksamhet är förnärvarande föremål för översyn mot bakgmnd av utvecklingen i Central- ochÖsteuropa. FNs konferens för handel och utveckling ()håller normalt möten . Den senaste konferensen ägde mm i juli1987. Dessemellan hålls möten med , olika expertgmpper etc.Nästa konferens äger mm till den 8 oktober 1991.Finansdepartementets medverfcin avser främst monetära och finansiella frågor. inleddes intemationeUa överläggningar omåtgärder för att stävja s.k. tvättning av inkomster från narkotikahandel.Arbetet utmynnade i ett antal rekommendationer som flertalet industriländer,bl.a. , har ställt sig bakom. deltar i den särskildaaktionsgmpp som har utarbetai: rekommendationerna och som följer upp hur degenomförs. deltar även i samarbetet iGATT, som verkar för att främja multilateral frihandel. I den senasteförhandlingsomgången, den s.k. Uruguayrundan, deltar aktivti förhandlingama gällande finansiella tjänster. medverllcar vidare i debilaterala blandade rege-ringskommissionema med bl.a, , ochJapan. Finansdepartementethar under föregående budgetår påbörjat en mål-och resultatdialog med flertaletav myndighetema inom verksamhetsområde. Detma dialog ärett centralt element i den nya budgetprocessen. Avsikten är att detta arbeteskall vidareutvecklas under kommande budgetår samt omfetta samtligamyndigheter. Metoderna för mätning och redovisning: av myndighetemas resultatskall förbättras liksom uppföljningen av resultaten med syfte att höjakvaliteten och öka effektiviteten i verksamheten. Det är de olikamyndighetsverksamheternas resultat som skall vara avgörande vid kommandeprövningar av verksamhetemas resursbehov. Denna förändrade styming via mål och resultatkravfömtsätter att myndighetema ges ett ökat utrymme att välja den effektivastevägen att verkställa sina uppgifter. Vidarehar samtliga förvaltningskostnadsanslag inom sjunde huvudtiteln /91 minskats i effektivitets- och produktivitetshöjandesyfte. 9 Härav har återlagts på olika effektivitetshöjandeåtgärder inom verksamhetsområde. () svarar för den centrala ledningen av skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet. RSV har också uppgifter som central förvaltningsmyndighetför frågor om folkbokföring och allmänna val. En huvuduppgift för verket inom skatteområdet äratt verka för en effektiv skatteadministration och en rättvis beskattning. fiims på regional nivå 24 skattemyndigheter. Inom dessafiims lokala skattekontor på sammanlagt 120 orter. Ett väl fungerande skattesystem och en effektivskatteadministration är av stor betydelse för samhällets verksamhet. De senasteåren har en lång rad reformer genomförts i syfte att förenkla och förbättraskattesystemet. En genomgripande skattereform har genomförts och huvuddelen avde nya skattereglema gäller . Reformer har också genomförts vadgäller såväl organisationen som taxeringsförferandet och andraförferanderegler. Inom den nya organisation som har trätt i kraft,med en gemensam skattemyndighet i varje län, kommer under de närmast följandeåren den inre organisationen att förändras med sikte på integrerad verksamhetoch decentralisering. Målet är att varje skattskyldig i princip bara skall haen kontaktpunkt inom skatteförvaltningen. Ett viktigt syfte med den nya organisation förexekutionsväsendet som genomfördes var att fä en mera flexibelorganisation, där resurser lättare kan omfördelas så att insatsema görs där debäst behövs. RSV har redovisat en plan för hur omfördelning skall kunna skefram till utgången av . och exekutionsväsendet har ilikhet med andra myndigheter utsatts för én strikt budgetprövning med ökadekrav på omprioriteringar och höjd verkningsgrad. Ett långsiktigtrationaliseringskrav har också ställts upp för den närmaste femårsperioden. Stymingenav kommer att fortsätta utvecklas mot ökadresultatorientering. Ett resultatkrav om 1 272 milj. kr. kommer ställas påfastighetsförvaltningen inom verket för /92. Till detta kopplasäven räiitabilitetskrav. De statliga lokalbmkama kommer att få ett störrekostnadsansvar för sin lokalförsörjning i och med övergången tilltreårsbudgetering och ramanslag. 9 har till uppgift att debitera,uppbära och redovisa tullar, skatter och avgifter somskall tas ut för varor vid införsel. övervakar verket attbestämmelser om in- och utförsel av varor efterlevs samt utövar uppsikt ochkontroll över trafiken till och från utlandet. tullkontrollen ärbekämpning av narkotikasmuggling ett högt prioriterat Bekämpning avekonomisk brottslighet är ett annat särskilt prioriterat område inomtull verksamheten. är det särskilt angeläget atttullverket fortsätter uppbyggnaden av tulldatasystemet så att det blirtillgängligt i hela landet. Det är av stor vikt att det snarasttillskapas en mer effektiv och rationell tullorganisation enligt de riktlinjersom nu föreslås. skall besparingar om totalt300 milj.kr. åstadkommas inom tullverksamheten. På lite kommer det saimolikt att bli enmycket avgörande fråga att anpassa tullverksamhet(;n till de förhållanden somkommer att råda vid ett eventuellt svenskt medlemskap i . Resursförstärkningar föreslås för tullinsatser isamband med nya färjelinjer m.m., för utbyggnad av s.k.SPADI-system för narkotikabekämpning och för det fortsatta arbetet medgranskning och registrering av enhetsdokumentet i EG/EFTA-handeln. Vidareföreslås medel för nyanskaffningar av teknisk utmstning för narkotikabekämpningsamt för sambands- och telemattiriel. Densvenska finansmarknaden har förändrats radikalt som följd av den avregleringsom successivt skelt . Den pågående utvecklingen präglas i höggrad av snabba och omfattande förändringar. Nya finansiella instmment och nyaaktörer tillkommer i takt med en utvidgad internationalisering avtjänstehandeln. Bankemas, de övriga kreditinstitutens och försäkringsbolagensverksamheter breddas under tilltagande konkurrens mellan instituten.Tendenserna till en utsuddning av de traditionella verksamhetsgränsema blirallt starkare (bianschglid-ning). Arbetet på genomförande av en europeisk inremarknad för handel med finansiella tjänster föranleder genomgripandeförändringar av nationell lagstiftning. Avskaffandet av praktiskt taget allaåterstående valutarestriktioner har gett förutsättningar för liberaliseradesvenska regler om etablering av filialer till banker och andra kreditinstitutoch för ökat utländskt ägande i svenskii finansiella företag. Utvecklingen harallmänt sett medfört ett ökat risldnslag i verksamhetema, vilket belyses bl.a.av den inträffade finansbolagskrisen. Internationella överenskommelserhar också träffets om en samordning av tillsynsfunktioner och om interaationellstandard för bl.a. kapitalkrav i banker. Utvecklingen har påkallatgenomgripande utredningar och reformer på de olika marknadsområdena. Kreditmarknadskommitténshmnidhetårikande(SO\J1988:29) Fömyelse av kreditmarknaden avlämnades . Förslagen har hittillsresulterat i internationellt anpassadekapital täckningsnormer. Dessutom har tidigare Prop. 1990/91 förbud motutländskt ägande i banker och andra kreditinstitut upphävts. 9 Utländskabanker har fått rätt att etablera filialer här i landet. Vidare kommerhypoteksutredningens betänkande (SOU 1989:103) Hypo-teksinstituten i framtidenatt behandlas. Detsamma gäller en inom upprättad promemoria(Ds 1990:57) Branschglidning i den finansiella sektom. Dessutom är den framtidasparbanksstrukturen föremål för beredning inom . avlämnade sittbetänkande (SOU 1989:72) Värdepappersmarknaden i slutet av år 1989.Betänkandet har lett till en ny internationellt anpassad insiderlag(SFS 1990:1342), som träder i kraft . beredsförslag till nya regler om handel på värdepappersmarknaden, omfondkommissionärer samt om börs- och clearingverksamhet. Regler om en ny försäkringsform, livförsäkringarmed aktiefondsanknytning, har införts . ändradesförsäkringsrörelselagens pantsättningsregler och placeringsbestämmelseravseende forsäkringstekniska skulder. Regeringen har tillsatten kommitté som ska se över stora delar av försäkringsområdet (Dir. 1990:56).Syftet är att skapa mer rationella och internationellt anpassade rörelsereglerför försäkringsbolagen. tillsattes en utredning för att undersökapå vilket sätt 's och andra försäkringssammanslutningar kan få möjlighetatt etablera sig här i landet (Dir. 1990:49).