prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — Itredje och fjärde styckena regleras fidpunkten för skattskyldighetens in- Prop.1990/91:54 trade. För såväl borgenär som gäldenär inträder skattskyldighetenvid betalning av hela eller del av lånet. Skattskyldigheten inträdersjälvfallet bara för den återbetalade delen. Det gäller t.ex. uttag av pengarfrån ett bankkonto. Med återbetalning jämställs för gäldenären en onerösöverlåtelse av skuld till en annan gäldenär. Ifemte stycket första meningen finns en bestämmelse som anknyter till denallmänna regeln i 24§ 1 mom. sista stycket om tillämplig valutakurs efterväxling fill svenska kronor från avyttringen. Stadgandet i förstameningen anger att det inte skall göras en särskild beräkning enligt andramomentet av valutakursvinst resp. valutakursförlust för ifrågavarande tid närreglerna i 24 § 1 mom. sista stycket är tillämpliga. Ifemte styckets andra mening finns en bestämmelse om skattefrihet för vanligresevaluta o.d. (jfr avsnitt 4,1.4). Bestämmelsen gäller valutakursvinster ochvalutakursförluster på såväl tillgångar som.skulder i utländsk valuta. Regelngäller både första och andra momentet i paragrafen. Det bör anmärkas attbestämmelsen inte skall tillämpas på kursvinster av betydelse vid inköp iutlandet av mer värdefulla kapitalfillgångar. En kursvinst är skattefri endastnär utländsk valuta utnyttjas för sedvanliga löpande reseutgifter under enbegränsad period. är normalt högst men bör utsträckasför den som på grund av svensk offentlig tjänst o.d. är oinskränktskattskyldig i . Ändringenberor på att nuvarande 30 § betecknas 31 §. Övergångsbestämmelsernatill lagen (1990:651) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Ändringenär en redaktionell anpassning till förslaget till lag om värdepappersfonder(prop. 1989/90:153) som ersätter aktiefondslagen (1974:931). Bestämmelsenjusteras så att det klart framgår att den skattskyldige som anskaffningsvärdefår utnyttja endera marknadsvärdet eller det faktiskaanskaffningspriset. Bestämmelsenförtydligas så att det framgår att den tillämpas även på äldre förvärv av andeli räntefond. 1punkten anges att äldre föreskrifter i 2 § 6 mom SIL skall tillämpas i fråga omvad som skall förstås med utjämningsfond och vad som skall anses utgöra enminskning av sådan fond. Denya bestämmelserna träder i kraft och tillämpas förstagången vid taxering. Detta innebär bl.a. följande. För äldre avyttringarav fordringar i utländsk valuta tillämpas de nya bestämmelserna i 30 § 1 mom.endast om ersättningen för fordringen betalas efter utgången av . Därvid gäller punkterna 2 och 3 av övergångsbestämmelserna till lagen (1990:651) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. De nya reglerna i 30§ 2 mom. tillämpas för återbetalningar fro.m. på utländska lån. Även valutakursförändringar under lånets löptid före ikraftträdandet beskattas när kursvinsten realiseras först efter ikraftträdan det. Vadgäller likvidation och fusion som föranlett utskiftning före utgången av år1990 hänvisas till specialmotiveringen avseende punkt 2 av övergångsbestämmelsernai KL. 9.3 Lagen (1990:000) om ändring i taxeringslagen (1990:324) Ändringeni första stycket är en konsekvens av att lagen om utskiftningsskatt och lagen omersättningsskatt förslås slopade. 9.4 Lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Etttillägg har gjorts i paragrafen så att uppgiftsskyldigheten svarar motskattskyldigheten för valutakursvinster enligt 30 § SIL. Tillägget har utformatsmot bakgrund av det förhållandet att en betalning av skuld utlöser beskattningav valutakursvinst trots att betalningen inte faller in under begreppetavyttring för gäldenärens del. Återbetalningen utgör däremot en avyttring avfordringsrätt för borgenärens del. Tillägget omfattar även det fall då Iandra stycket har införts en skyldighet att i kontrolluppgift om ränta ochfordran lämna uppgift om i vad mån räntan är att hänföra till en sådan ränteintäktför den skattskyldige som höjer hans ränteavdragstak enligt 3 § 2 mom. andrastycket SIL. Tilläggeti tredje stycket är en följd av att sådana utbetalningar som avses i de angivna lagrummen skalljämställas med utdelning. Ur kontrollsynpunkt bör det sammanlagda underlaget för denallmänna löneskatten anges i sammandraget av kontrolluppgifter En bestämmelseom detta har tagits in sist i paragrafens första stycke. Övergångsbestämmelser till lagen (1990:000) om ändring ilagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Ändringen har kommenterats i allmänmotiveringen, avsnitt3.10. 9.5 Uppbördslagen (1953:272) l§ I första stycket punkterna 5 och 6 har hänvisningarnaslopats som en konsekvens av att lagen om utskiftningsskatt och lagen omersättningsskatt förslås slopade. Första stycket kompletteras med en bestämmelse av innebördatt skattereduktion ej kan medges för belopp som redan fillgodoräknats vidfastställande av sjömansskatt. 3 § 1 mom. Momentet har ändrats med hänsyn till att lagen omvinstdelningsskatt har upphävts, att en avkastningsskatt på pensionsmedelinförts samt att särskild vinstskatt enligt 1 § lagen (1989:346) om särskildvinstskatt endast skall tas ut på grundval av vinsten för det räkenskapsår sominleds närmast efter . Enligt femte stycket i skall preliminär A-skatt inte tasut på sådana utbetalningar som enligt angivna lagrum skall jämställas medutdelning. Ändringarna är en direkt följd av förslaget attutskiftningsskatten och ersättningsskatten skall slopas. 9.6 Lagen (1990:659) om särskild löneskatt Regleringen i första stycket första meningen av vem som ärskattskyldig har flyttats till ett nytt andra stycke. Vidare har en redaktionell ändring gjorts. I punkterna 2-4 anges att löneskatt skall tas ut på vissa avgångsbidrag. De avgångsbidrag som omfattas är dels sådana som även tidigare varit fullt skat- 319 tepliktigaoch dels sådana som delvis var skattebefriade enligt 32 § 1 mom. Prop.1990/91:54 tredje stycket KL i dess lydelse före . Medkollektivavtalsgrundad avgångsbidragsförsäkring avses sådan försäkring sommeddelas av . Vidare avses ersättning på grund av sådan kollektiv avgångsbidragsförsäkringi annan försäkringsanstah som beträffande ersättningens storlek och övrigavillkor motsvarar kollektiv avgångsbidragsförsäkring hos . Medavgångsersättning som utgår annorledes än på grund av kollektiv avgångsbidragsförsäkringavses sådan avgångsersättning som staten betalar ut fill arbetstagare och somutgår enligt motsvarande grunder som ersäUning på grund av kollektivavgångsbidragsförsäkring i . Även ersättningar som utbetalas via dentrygghetssfiftelse som finns på det statliga området får ansesomfattade av bestämmelsen. Likaså omfattas avgångsersättningar enligtkollektivavtalet om avgångsförmåner för kommuner och landsting (AGF-KL). Avgångsersättningtill arbetstagare som omfattas av s.k. trygghetsavtal avser sådan ersättningsom utgår enligt trygghetsavtal slutet mellan organisationer av arbetsgivareoch arbetstagare, exempelvis trygghetsavtalet meUan Privattjänstemannakartellenoch arbetsgivarorganisation, och som fastställs under ledning av ett s.k.trygghetsråd. 1punkterna 5 och 6 anges att vissa ersättningar som utgår enligt gruppsjukförsäkringsom åtnjuts enligt grunder som fastställs i kollektivavtal mellanarbetsmarknadens huvudorganisationer (jfr 32 § 3 a mom. KL) samt ersättning pågrund av ansvarighetsförsäkring enligt grunder som fastställts i kollektivavtalmellan arbetsmarknadens huvudorganisationer skall bli föremål för särskildlöneskatt. Till den förutnämnda kategorin får också anses höra sjukersättningenligt ITP-planen i den mån ersättningen utgår efter likartade grunder somersättning enligt AGS. Iandra stycket anges vem som är skyldig att erlägga den särskilda löneskatten. Itredje stycket har en konsekvensändring till ändringen i 2 kap. 4 § lagen omsocialavgifter gjorts. Iförsta stycket har ett tillägg gjorts enligt vilket löneskatt skall tas ut påviss ersättning som utgår enligt trygghetsförsäkring vid arbetsskada samtavtalsgruppsjukförsäkring när ersättning utgör intäkt i näringsverksamhet. Bestämmelsenmotsvarar de i 1 § första stycket 5 och 6. Dessutom har tillagts att densärskilda löneskatten skall betalas fill staten. Iövergångsbestämmelserna anges att särskild löneskatt inte skall utgå på i 1 § första stycket 2-4 angivna avgångsersättningar om de avser en anställ ning som har upphört före . Särskild löneskatt skall inte heller utgå på de aktuella ersättningarna enligt gruppsjuk- eller ansvarighets försäkringar när ersättningen avser ett försäkringsfall som inträffat före . 9.7 Lag om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, Prop. Lagförslagethar rubricerats och utformats i enlighet med lagrådets synpunkter Denlagtekniska lösning som lagrådet förordar är, vilket framhållits i den allmännamofiveringen, att föredra framför förslaget i lagrådsremissen. Paragrafensutformning antyder på ett enklare sätt de fall i vilka skatt skall betalas änvad som angavs i det till lagrådet remitterade förslaget. Iparagrafen anges att svenska försäkringsföretag, utländska försäkringsföretagi fråga om verksamhet som drivs här i landet, arbetsgivare och näringsidkareär skattskyldiga. 1 det till lagrådet remitterade förslaget användes uttrycketförsäkringsgivare i stället för försäkringsföretag. Uttrycket försäkringsföretaginnebär inte någon saklig förändring. Den föreslagna premieskatten bör omfattaäven utländska försäkringsföretag om de driver verksamhet här Paragrafenanger på ett enklare och mer kortfattat sätt än 2 § i det till lagrådet remitteradeförslaget de situationer som föranleder skattskyldighet. Lagrådets förslaginnebär bl. a. att en uppräkning av exempelvis kollektiva försäkringslösningarför lantbrukare m. fl. Genom att i första stycket anknyta tillreglerna i KL om skattefrihet för förmånen av fri grupplivförsäkring resp. omavdragsrätt enligt den i förslaget ändrade lydelsen av punkt 23 avanvisningarna till 23 § KL täcks de fall in då skattephkt föreligger försvenskt försäkringsföretag för mottagen premie. Såväl grupplivförsäkring somgrundas på kollektivavtal mellan en arbetsgivarorganisation och enarbetstagarorganisation som s. k. individuell av arbetsgivare betald grupplivförsäkringomfattas av förslaget. Den närmare innebörden av förslaget är att premie försådan grupplivförsäkring som inte väsentligt skiljer sig från vad som gällerför befattningshavare i statens tjänst omfattas av skatteplikt enligt de nyaföreskrifterna. Till den del försäkringsskyddet är väsentligt förmånligare änvad som gäller för nyssnämnda befattningshavare, föreligger inte skattepliktför försäkringsföretaget. I dessa fall är emellertidden"överskju-tande" förmånen enligt 32 § 3 a mom. KL skattepliktigintäkt av tjänst. För näringsidkare gäller på motsvarande sätt att rätt tillavdrag inte föreligger för premiekostnaden till den del denavser"överskjutande" förmåner (punkt 23 av anvisningarna till 23 §KL). Förstaten föreslås i andra stycket skatteplikt föreligga för belopp som utan attförsäkring tecknats betalas ut i ersättning enligt avtal som motsvarar försäkringsavtalsom avses i första stycket. Bakgrunden fill att en särskild bestämmelse medden föreslagna lydelsen bör införas här är den särskilda uppbyggnaden avstatens s.k. tjänstegrupplivförsäkring, som i huvudsak gäller utan att "tecknad försäkring " kan anses föreligga. Med den föreslagna ly- 21Riksdagen 1990/91. delsen klargörs att de allmänna begränsningar som gällerenligt första Prop. 1990/91:54 stycket även utgör en förutsättning för att utbetalningarfrån staten omfattas av skatteplikt. Vidare omfattas - vilket även varitavsikten i det remitterade promemorieförslaget och i lagrådsremissen - deundantagsfall som anges i 3 och 5§§ förordningen (1988:242) om tillämpningen avavtalet om statens tjänstegrupplivförsäkring. 1 de nu nämnda bestämmelsernafinns regler om att vissa huvudmän själva svarar för kostnaderna för statenstjänstegrupplivförsäkring och att vissa huvudmän betalar premie för dennaförsäkring. Av förenklingsskäl bör huvudregeln för vad som bör gälla förutbetalningar från staten tillämpas även för de nu berörda kategorierna. Tredje stycket tar sikte på andra arbetsgivare som självautan samband med tecknad försäkring betalar ut ersättning. Skatteplikt föreslåsföreligga för utbetalt belopp, i den mån ersättningen utgår enligt villkor ochmed belopp som i huvudsak motsvarar utbetalning av staten enligt andra stycket.Inskränkningen motsvarar i princip vad som gäller enligt 32§ 3a mom. KL. Föratt klargöra att utbetalningar som faller in under denna begränsning inte skallutgöra skattepliktig inkomst enligt KL krävs det ett undantag i 19 § samma lag.På grund av det sistnämnda förslaget, som närmare kommenteras ispecialmotiveringen till KL, kommer"överskjutande" utbetalningar attutgöra skattepliktig intäkt av tjänst. I fjärde stycket anges att det för arbetsgivare ochnäringsidkare föreligger skatteplikt för premie för grupplivförsäkring sommeddelats i en utomlands bedriven försäkringsrörelse i den mån betalning avpremie på motsvarande försäkring till svenskt försäkringsföretag hade föranlettskatteplikt för det svenska försäkringsföretaget för mottagen premie. Avbestämmelsens utformning följer att skatteplikten inte omfattar premie tillden del den eventuellt avser försäkring som ger väsentligt högre förmåner änvad som är fallet för befattningshavare i statens tjänst. Den"överskjutande " delen är emellertid skattepliktig som en förmån hos denanställde resp. icke avdragsgill för näringsidkaren. Första stycket innehåller bestämmelser om skattepliktensinträde, beskatt ningsunderlag och skattesats för försäkringsföretag som avses i 3§ första stycket. Dessa frågor har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 3.3.9. 1 andra stycket tas in en regel om att beskattningsunderlaget för dessa för säkringsföretag skall sättas ned i vissa fall. Denna bestämmelse har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 3.3.9. De fall som avses är exempelvis sådana där det visar sig att den preliminärt bestämda årslönesumman för en viss arbetsgivare och som legat till grund för debiteringen varit för hög. 1 dylika fall har den inbetalda skatten blivit för hög och försäkringsföretaget skall då enligt den föreslagna regeln sätta ned beskattningsunderlaget för det påföljande året med ett lika stort belopp som motsvarar för högt inbetald premie. I första hand bör det bli fråga om att sätta ned beskattningsunderla get för den redovisningsperiod som inträder närmast efter det att försäk ringsföretaget gjort slutavräkning. Skulle inte beskattningsunderlaget för ä.2r. redovisningsperioden räcka till för nedsättningen, bör påföljande redo visningsperioder kunna bli aktuella. Paragrafen innehåller regler om skattepliktens inträde,beskattningsunderlag och skattesats för staten och andra arbetsgivare som utanatt försäkring tecknats betalar ut ersättning som motsvarar ersättning på grundav grupplivförsäkring. Dessa frågor har behandlats i den allmännamotiveringen, avsnitt 3.3.9. Paragrafen innehåller regler om skattepliktens inträde,beskattningsunderlag och skattesats för arbetsgivare och näringsidkare sombetalar premie för grupplivförsäkring i utomlands bedriven försäkringsrörelseoch har kommenterats i avsnitt 3.3.9. För samtliga skattskyldiga föreslås att lagen (1984:151)om punktskatter och prisregleringsavgifter skall styra förfarandet för denföreslagna beskattningen. Se vidare avsnitt 3.3.10. En motsvarande regel finns i olikapunktskatteförfattningar Den föreslagna dispensregeln, som har byggts ut eftersynpunkter från lagrådet, har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt3.3.10. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. Dessa har kommenterats i avsnitt 3.3.12. 9.8 Lagen (1962:318) om allmän försäkring I 3 kap. 2 § samt 11 kap. 2 och 3 §§ har tagits inbestämmelser om att sådana ersättningar enligt vissa avtalsförsäkringar somavses i 1 § första stycket 2-6 och 2 § första stycket lagen om särskildlöneskatt-inte skall ingå i den sjukpenninggrundande resp. pensionsgrundandeinkomsten. 13 kap. 2 § har vidare gjorts en ändring för att ange attsådana ersättningar m.m. från fåmansföretag som avses i 32 § 1 mom. förstastycket h och i KL inte skall utgöra sjukpenninggrundande inkomst. 1 11 kap. 2§ andra stycket har vidare en ändring gjorts isyfte att uppnå överensstämmelse med lydelsen i 3 kap. 2 § beträffande förmånersom utges av annan än arbetsgivaren. 9.9 Lagen (1981:691) om socialavgifter I 1 kap. 2 § har ett tillägg gjorts om att den som utgettsådan ersättning som enligtbestämmelserna i 3 kap. 2§ andra stycket eller 11 kap. 2§ första stycket m),andra stycket och femte stycket AFL är att hänföra till inkomst avanställning skall anses som arbetsgivare även om ett anställningsförhål- 323 I 2 kap. 4§ första stycket har i en ny punkt 13 tagits inen regel om att Prop. 1990/91:54 sådana ersättningar enligt vissaavtalsförsäkringar som avses i 1 § första stycket 26 lagen om särskildlöneskatt inte skall ingå i underlaget för beräkning av arbetsgivaravgifter 9.10 Lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt 22 S 2 mom. I första och andra styckena används ordet"rörelse" som en allmän beteckning på en viss verksamhet. Ordetsyftar i och för sig inte på inkomstslaget rörelse men har ändå ersatts med deti sammanhanget mer passande och likaledes neutrala ordet"verksamhet", vilket också anknyter till terminologien i 18§KL. I momentet finns värderingsregler för det fallet att fastegendom ingår i förvärvskälla inom inkomstslaget jordbruksfastighet ellerrörelse. 1 så fall skall de särskilda värderingsreglerna förföretagsförmögenhet i 4§ och, med undantag av femte stycket sista meningen,punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4§§ SFL tillämpas. Värderingsreglerna tarockså sikte på sådan egendom, t.ex, fastigheter som används för s,k,fritidsuthyrning, som enligt sjunde och åttonde stycket i den nämndaanvisningspunkten skall anses som en förvärvskälla inom inkomstslaget rörelse. Första stycket har justerats på det sättet att däravframgår att de särskilda värderingsreglerna i SFL skall tillämpas i det falletatt fast egendom ingår i förvärvskälla i inkomstslaget näringsverksamhet.Värderingsreglerna skall emellertid inte tillämpas på all egendom som ingå idet nya inkomstslaget näringsverksamhet. Begränsningen framgår av sistameningen i stycket. Därav framgår att de särskilda värderingsreglerna endastskall omfatta förvärvskälla eller del av förvärvskälla i inkomstslagetnäringsverksamhet som enligt äldre förvärvskälleregler skulle ha hänförts tillförvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelse eller sådanegendom som enligt punkt 2 sjunde och åttonde styckena av anvisningarna till 3och 4§§ SFL skall anses som en särskild förvärvskälla inom inkomstslagetrörelse. Bestämmelserna i tredje-sjätte styckena innehåller -avskäl som beskrivits i den allmänna motiveringen -regler som vid tillämpningenav värderingsreglerna i SFL ersätter eller kompletterar vad där sägs. Dettaframgår av andra stycket. Av tredje stycket framgår att den hänvisning som sker ipunkt 2 tredje stycket av anvisningarna till 3 och 4 §§ SFL skall gälla punkt 2fjärde stycket av anvisningarna till 24 § KL, Bestämmelsen avser värderingen avdjur i jordbruk och renskötsel, I punkt 2 sjätte stycket av anvisningarna till 3 och 4§§ SFLfinns bestämmelser som tar sikte på behandlingen av bostadsbyggnader medtillhörande tomtmark på en jordbruksfastighet. Sådana byggnader med tillhörandetomtmark skall behandlas som en tillgång i förvärvskällan - och därmed omfattasav lättnadsreglerna - endast under förutsättning att byggnaderna an- vänds som bostad förägarens eller arrendatorns arbetskraft, I de fall ägaren Prop, 1990/91:54använder bostaden för egen del skall byggnaden med tillhörande tomtmark alltsåej anses ingå i förvärvskällan. Gränsdragningen mellan privatbostadsfastigheteroch näringsfastigheter i 5 § KL jämte den justering som föreslås beträffandesmåhus på lantbruksenheter innebär följande. Småhus som är inrättat till bostadåt en eller två familjer med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet skallbehandlas som en privatbostadsfastighet under förutsättning att ägaren ellernågon anhörig bor där eller att han avser att använda bostaden på det sättet, Afjärde stycket framgår att om ett småhus av nu avsett slag på lantbruksenhet äratt hänföra till kategorien privatbostadsfastighet skall småhuset jämtetomtmark inte behandlas som en fillgång i förvärvskällan, Ipunkt 2 sjunde och åttonde styckena av anvisningarna till 3 och 4 §§ SFL finnsbestämmelser som tar sikte på viss egendom som ingår i inkomstslaget annanfastighet. Reglerna avser viss täktmark, exploateringsmark och egendom somanvänds för s,k, fritidsuthyrning. Bestämmelserna innebär att egendomen vid förmögenhetsbeskattningen- och därigenom vid arvs- och gåvobeskattningen under vissa förutsättningarskall anses som en förvärvskälla inom inkomstslaget rörelse. Konsekvensen avdetta är att lättnadsreglerna skall tillämpas. Bestämmelsen i femte styckettar sikte på åttonde stycket a i den nämnda anvisningspunkten och har singrund i att begreppet "beskattningsnatur" är aktuellt(jfr prop, 1990/91:47 om vissa frågor inför allmän fastighetstaxering ), Avsjätte stycket framgår att den hänvisning som görs i punkt 2 nionde stycket avanvisningarna till 3 och 4 §§ SFL i stället skall gälla punkt 14 trettondestycket av anvisningarna till 32 § KL. Bestämmelsen avser närståendekretsen. Sjundestycket motsvarar nuvarande andra stycket. Ändringen är av redaktionell naturoch betingas av det utökade antalet stycken. Tvåändringar har skett i första stycket. Dels har ordet "aktiefond"ersatts av "värdepappersfond" (jfr prop. 1989/90:153 omvärdepappersfonder). Dels har när det gäller värderingen av aktier m.m. hänvisningen till 35 § 3 mom. första stycket KL tagits bort och ersatts av enhänvisning till 27 § 1 mom. Ändringeni fjärde stycket innebär att orden "inkomstslagen jordbruksfastighet ochrörelse" ersatts av "inkomstslaget näringsverksamhet". Vidareframgår att den avgränsning inom inkomstslaget näringsverksamhet som gjorts i22 § 3 mom. första stycket sista meningen också skall beaktas i förevarandesammanhang. Itredje stycket har tre ändringar skett. För det första anges på samma sätt somi 23§ 3 mom. att bestämmelsen tar sikte på förvärvskälla eller del avförvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhet. För det andra framgårvidare att den avgränsning inom inkomstslaget näringsverksamhet som gjorts i 22 § 3 mom.första stycket sista meningen också skall beaktas i före- Prop. 1990/91:54varande sammanhang. För det tredje har anmärkts att vid tillämpning avvärderingsreglerna i SFL skall iakttas de kompletteringar som framgår avbestämmelserna i 22§ 3 mom. andra - sjätte styckena. Förslagenavseende skatteskalorna och grundavdragen m.m. vid arvsbeskattningen harbehandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.9.2). Ändringeni 39 § d innebär att grundavdraget vid gåvobeskattningen höjts från 2 000 kr.till 1 paragrafenregleras de s.k. lättnadsreglernas tillämpning i fråga om gåva av företagsförmögenhet. I andra stycket har ett antal ändringar företagits. Inledningsvis framgår att bestämmelsen avser förvärvskälla eller del av för värvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhet. Vidare framgår att re gelns tillämpningsområde inom inkomstslaget näringsverksamhet begränsas på sätt som framgår av 22 § 3 mom. första stycket sista meningen. Somframhållits i den allmänna motiveringen kan den nya förvärvskälleindelningen i18 § KL innebära att vad som varit skilda förvärvskällor inominkomstslaget jordbruksfasfighet eller rörelse kan komma att hänföras tillsamma förvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhet.