prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Personutbyte kan även vara ett instrument för att främja demokratioch stärka ömsesidig förståelse. Forskningen har sin särskilda roll att spela föratt främja demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter. SARECsstöd till samhällsforskning i har varit av betydelse idemokratiseringsprocessen. Jag vill också nämna det av SAREC initieradeprojektet Social Science (PASS), som stöder demokratiskaoch pluralistiska utvecklingskrafter på den afrikanska kontinenten. Jag skullevälkomna fler insatser inom detta område med SARECs asiatiska samarbetsländer. SARECs regionkontor har fungerat somförsöksverksamhet. Efter att en extern utredning har granskat kontoretsverksamhet och efter samråd med SIDA och ambassaden i avser regeringenbesluta om förlängning av kontorets verksamhet tills vidare. Jag noterar med tillfredsställelse SIDAs och SARECsväxande samarbe te avseende forskning och övrigt utvecklingssamarbete. Stödet till svensk u-landsforskning bör fortsätta i syfte att genom forskning i bidra till förståelsen av problem och för roll i ett internatio nellt utbyte. U-landsforskningen i är även viktig för utvecklingen av resursbasen för utvecklingssamarbetet. Som underströks i 1989/forskningsproposition är dock SAREC i första hand en biståndsmyndig het, med uppgift att främja forskning som kan underlätta ' utveckling mot ökatsjälvbestämmande och mot ekonomisk och social Prop. 1990/91: 100 rättvisa. Anslaget för u-landsforskning har ökat starkt underen följd av år och anslagsutnyttjandet är mycket högt. SARECs organisation harockså växt snabbt. En ökning av anslaget för /92 till 390milj.kr. ger tillfälle till konsolidering av verksamheten som ettvisst utrymme för nya åtaganden skapas. Medel för SARECs förvaltningskostnader tas uppunder anslaget C 6. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC). BITSföreslår att 350 milj. kr. anvisas för tekniskt samarbete inkl. internationellakurser för /92. Beredningens förslag fömtsätter att det av BITSadministrerade utbildningsstödet till av stödda projekt ej kommer atthanteras av BITS. Beloppet fördelas med 260 milj. kr. på det tekniskasamarbetet, 86 milj. kr. på de internationella kurserna samt 4 milj. kr. på,det av administrerade, expertutbytesprogrammet. BITSföreslår dämtöver att 140 milj.kr. anvisas för samarbetet med Central- ochÖsteuropa. Beredningen begär ett bemyndigande om att få lämna utfästelser ombidrag inom det tekniska samarbetet med högst två gånger medelsramen. /91 uppgår anslagsposten för det tekniska samarbetet till 300milj. inkl. 20 milj. kr. för utbildningsstödet till projekt. Den föreslagna höjningen av medelsramen motiverasfrämst av att BITS räknar med en allmänt ökad efterfrågan på tekniskt samarbetesamt tillkomsten av nya samarbetsländer som t.ex. . Dessutom förutser ökat medelsbehov för fördjupat samarbete med internationella organisationer,konsultmedverkan, granskning och utvärdering av projektförslag samt fortsattutökning av utvärderings- och informationsverksamheten. På miljöområdet har BITS successivt ökat sittengagemang. Vid projektgranskningen läggs särskild vikt vid projektens påverkanpå miljön. Inom det tekniska samarbetet har antalet projekt och insatser somdirekt berör miljöförbättringar ökat särskilt kraftigt. Detta gäller också förde internationella kurserna där miljöaspekter nu beaktas i alla relevantakurser, som nya direkt miljöinriktade kurser införs. BITS har vidare,/90, ett avtal med om en konsultfond förmiljöinsatser. Under /90 gavs 30 internationellakurser med samman lagt ca 800 deltagare. Dessa upprepas under innevarande budgetår samti digt som BITS introducerar fyra nya kurser. De nya kurserna inriktas på miljöfrågor, demokrati och mänskliga rättigheter samt mobilisering av inhemskt sparande. Inför /92 överväger BITS kurser inom en rad områden som svarar mot flera av de biståndspolitiska målen. Inom området demokrati och förvaltningsutveckling planeras kurser i kommu nalt självstyre och förvaltning, ombudsmannaämbetet samt upphandlings- 151 rutiner ochimportadministration för u-landsförvaltningar. Inom det soci- Prop. 1990/91:100 ala området planeras en kurs med inriktning på mödrahälsovård samt en Bil. 5 arbetsmiljökurs med tonvikt på arbetarskydd och yrkeshygien. Därtillplaneras en kurs som syftar till att stimulera framväxten av livskraftigasmåföretag. För gåvoelementet i u-krediter föreslår BITS enoförändrad medelsram på 400 milj. kr. Trots att anslagsläget föru-kreditgivningen kraftigt förändrats skulle en sådanmedelsram, tillsammans med den befintliga reservationen, ge utrymme för attfinansiera den förutsedda kreditgivningen under /92. Deutestående reservationsmedlen har minskat från I 022 milj.kr. den 1 juli 1988till 462 milj. kr. Av tillgängliga medel, dvs. ingående reservationjämte nytt anslag, om 862 milj. kr. under /91 har utfästelsergjorts om krediter med ett sammanlagt gåvoelement på 497 milj. kr. BITS anseratt den befintliga reservationen nu reducerats till en rimlig nivå. BITS utgåri sin anslagsframställning från rådande förutsättningar beträffande samarbetetmed och räknar ej med särskilda medelsbehov härför. Mot den bakgrundenföreslår BITS, trots att utbetalningsnivån klartöverstigit anslagna medel, en oförändrad medelsram för /92. har BITS beviljat u-krediter tillsammanlagt 29 länder. Låginkomstländer svarar för av den totalakreditgivningen medan avser lägre medelinkomstländer. är det endaövre medelinkomstland som mottagit u-kredit. BITS har under de senaste årenvarit restriktiv med kreditgivning till . Kreditgivningen till ,som ligger nära gränsen till övre medelinkomstland, har begränsatstill tre krediter om 120 milj.kr. motsvarande knappt I % av den totalakreditgivningen. Under innevarande budgetår har BITS godkänt de förstau-krediterna till resp. . BITS har /90 haft möjlighetatt lämna u-krediter till utvecklingsbanker i . har sådanakrediter lämnats eller erbjudits lill fem länder, varav den största, till Chilebeslutades . Genom s. k. biståndsgaranlier försäkras u-kreditermot eventuella förluster när låntagare eller köpare inte fullgör sinaförpliktelser. En säkerhetsreserv har byggts upp genom särskilda avsättningarfrån biståndsanslagen och erlagda . Säkerhetsreserven ökade budgetåret1989/90 med 55 milj.kr. till totalt 371 milj.kr. vilket motsvarar av gjordaåtaganden. Skadefallen i u-kreditsystemet har varit förhållandevis begränsade.BITS anser därför att det inte finns något behov att under /92ta medel från u-kreditanslaget till säkerhetsreserven. BITSuppgift är att främja ekonomisk och social utveckling i vissa samt atl utvidga och stärka förbindelser med dessa länder. Verk samheten omfattar bidrag till tekniskt samarbete inklusive internationella kurser i samt u-kreditfinansiering av investeringsprojekt i u-län- 152 BITS har även iuppdrag att svara för huvuddelen av det av regeringen . beslutadebiståndssamarbetet med och övriga Central- och Östeuro- Bil. Det tekniska samarbetet genom BITS är ett flexibeltinstmment som möjliggör insatser i olika former anpassade eftermottagarländemas behov och utvecklingsnivå. 1 kretsen av ett tjugotalsamarbetsländer ingår främst länder med vilka ingått samarbetsavtal,men också några tidigare programländer för SIDA och länder som av statsmaktemabedömts som lämpliga för samarbete genom BITS. Mer reguljärt samarbete i olikaformer genom BITS omfattar bl. a. , , , ,, , , , , ,, , , , , , , ,, och . Under innevarande budgetår har BITS inlettsamarbete med . BITS kan besluta om enstaka insatser också i andra länder. BITS tekniska samarbete utgör en viktig kanal föröverföring av svenskt kunnande till u-ländema. Medelstilldelningen till dennaanslagspost har också ökat kraftigt . Under innevarandebudgetår uppgår anslagsposten till 300 milj. kr. Detta motsvarar en nominellökning med jämfört med föregående budgetår och en fördubbling jämförtmed /88. Jag förutser en fortsatt ökning, men i långsammaretakt, av insatserna inom det tekniska samarbetet. För /92föreslår jag att 315 milj.kr. avsätts för BITS tekniska samarbete. Beloppetinnefattar 20 milj.kr. för det s.k. utbildnings- och igångsättningsstödet tillSWEDFUND-projekt. I enlighet med bemyndigande får BITS utfästa tvågånger budgetårets anslag för tekniskt samarbete (prop 1987/88:100, bil. 5, UU20, rskr. För insatser i föreslår jag i enlighetmed de beslut regeringen tidigare fattat om fördelningen av miljardprogrammetför att BITS för /92 disponerar 140milj.kr. från anslaget C 3. Inom ramen för det tekniska samarbetet har BITSräknat in medel för expertutbyte genom Svenska institutet.Expertutbytesprogrammet är ett flexibelt komplement till de internationellakurserna. Ett ökat personutbyte mellan och vidgarmöjligheterna till framtida samarbete inom olika områden på ett värdefulltsätt och är viktigt inte minst som inslag i insatser för att främja demokrati.BITS anmäler att man under /91 planerar att tillsammans medSvenska institutet se över vissa aspekter av programmet som en del i enkontinuerlig anpassning till nya förhållanden och behov. Jag välkomnar dettainitiativ och beräknar medelsbehovet för expertutbytesprogrammet till 4milj.kr. Genom u-krediter överförs finansiella resurser påkoncessionella villkor för att finansiera svenska varor och tjänster i projektsom prioriteras av låntagariandet och som av BITS bedöms få betydandeutvecklingseffekter för landet. Efter att projektet granskats av BITS lämnasutfästelse om u-kredit. Krediten kan utnyttjas först när ett kontrakt vunnits iinternationell konkurrens. Reservationenunder u-kreditanslaget har kraftigt förändrats under se- Prop. 1990/91:100 nareår. De utestående reservationsmedlen har minskat från I 022 milj. kr. 5den till 462 milj.kr. Under såväl budgetåret1988/89 som /90, då utbetalningarna var 500 milj. kr. kr., överskred utbetalningarna anvisade medel. Det senare budgetåretförklaras det höga budgetutnyttjandet till stor del av finansieringen avUri-kraftverket i . Jag delar beredningens bedömning att reservationennu nått en storlek som kan anses rimlig och nödvändig för att möta ofömtseddasvängningar i anslagsbelastningen. Jag erinrar om att BITS under innevarande årbemyndigats att göra utfästelser om biståndsmedel för u-krediter med ett beloppom högst de tillgängliga medlen. Jag förordaratt BITS ges samma bemyndigande under /92. Med hänsyn till vadjag ovan framfört föreslår jag att 400 milj.kr. anvisas för gåvoelementet iu-krediter under /92. Jag delar beredningens bedömning att det inte finnsnågot behov att under /92 avsätta medel från u-kreditanslagettill säkerhetsreserven. Som jag tidigare redovisat har jag på regeringensuppdrag tillsatt en särskild utredare (1990:02) med uppgift att se överkreditinstmmen-tets roll i biståndet. Medel för BITS förvaltningskostnader tas upp underanslaget C 8. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete(BITS). Dendel av Svenska institutets gäststipendier som rör stipendiater från u-ländernafinansieras med medel från detta anslag. För innevarande budgetår har överbiståndsbudgeten 5,0 milj. kr. anvisats för dessa stipendier. Jag föreslår attstödet räknas upp med 0,5 milj.kr. till 5,5 milj.kr. under /92. Svenska institutets verksamhet behandlas under anslagetD I. IMPODhar lämnat en fördjupad anslagsframställning för treårsperioden /921993/94. I rapporten genom handel redovisas verk samheten och diskuteras den framtida utvecklingen samt IMPODs möjlig heter att bistå i deras exportansträngningar. IMPODs verksam het är av två slag: en servicedel öppen för alla , som innebär att IMPOD besvarar förfrågningar från u-landsexportörer och svenska impor törer, samt en mer aktiv del, för en begränsad krets , inom vilken IMPOD tar initiativ till marknadsföringsaktiviteter, mässor och rier. IMPOD redovisar två budgetalternativ. Det första innebär en minsk ning över perioden. Det andra innebär ökade resurser till 45 milj.kr., 60 milj.kr. resp. 75 milj.kr. da SADCC insatserna.Kontoret menar att en besparing i första Prop. 1990/91: 100 hand skullegå ut över de mer riktade insatserna. Den efterfrågestyrda Bil. 5 verksamhetenskulle svårligen låta sig begränsas. Resultatet skulle bli ökade svårigheteratt nå de fattigaste u-ländema. Landsamarbetet skulle helt avbrytas med vissaländer. Med ökade resurser skulle existerande aktiviteter utökas. Vidare skulleett antal nya aktiviteter som exempelvis fältrepresentanter på vissau-landsmarknader, "exportchef-att-hyra", förstärkt samarbete medu-landsambassader, integrerade projektaktiviteter och ökat internationelltsamarbete kunna övervägas. Importkontoretför u-landsprodukter har till uppgift att främja import till frånu-länderna och därigenom bidra till dessa länders utveckling. För IMPODs verksamhet har under /91anvisats 14 milj. kr. från anslaget C 3. Importkontoret för u-landsprodukter.IMPOD har också tilldelats särskilda medel från anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA för insatser i södra . De svenskaanslagen till /GATTs internationella handelscentmm (ITC) administreras avIMPOD. Medlen belastar anslaget C I. Bidrag tillinternationella biståndsprogram, anslagsposten Övriga organisationer. Frånanslaget E 5 har för /91 anvisats 8.7 milj.kr. för att täckakontorets förvahningskostnader. Detta belopp finansieras inom biståndsramengenom en avräkning. IMPOD har lämnat en fördjupad anslagsframställningför treårsperioden /92 1993/94. I denna betonas särskilt betydelsen avhandelsfrämjande åtgärder som en viktig del i arbetet med att främjau-ländernas utveckling. Sådana åtgärder är enligt IMPOD särskilt viktiga närdet gäller att få till stånd en bärkraftig och oberoende ekonomisk utveckling iu-länderna. Vidare anför IMPOD att det handelsfrämjande arbetet har fått ökadbetydelse som en följd av ideologisk omorientering i många . Jag delarIMPODs bedömning i detta avseende. Inte minst de fattigaste länderna behöveraktivt stöd för sina exportansträngningar. IMPOD berör en rad olika faktorer isin fördjupade anslagsframställning som bl. a. det införda systemet föruppföljning av effekterna av gjorda insatser, samarbete med olika organ iSverige och utomlands inkl. /GATTs Internationella handelscentmm, ITC,samt kostnadsdelning/medfinansiering från företag i olika aktiviteter. Vidaregörs en relativt bred omvärldsanalys. Dessa faktorer bör enligt min meningutgöra värdefulla områden av betydelse för IMPODs fortsatta verksamhet. Jag föreslår, efter samråd med statsrådet ,att IMPOD inordnas i den nya myndighet för det näringslivsinriktade biståndet somjag närmare redovisat i anslutning till mina överväganden med anledning av utred ningen om det bilaterala biståndets organisation och arbetsformer. Inom ramen för den nya myndigheten skall IMPOD i tillägg till sina nuvarande funktioner bidra till att export- och handelsfrämjande också i vidare bemärkelse blir en del av det svenska biståndet för industri- och närings livsutveckling. IMPODs särskilda kompetens kommer därvid att kunna 155 Jagföreslår att 24.5 milj.kr. anvisas under delposten Prop. 1990/91:100Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD). Som en följd av den före- Bil.5 slagna omorganisationen är det inte aktuellt att fastställa någon nytreårs-ram för IMPOD. Jag föreslår vidare att särskilda medel förhandelsfrämjande insatser inom ramen för SADCC-samarbetet anvisas över anslagetC 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA även för /92. SWEDFUNDär enligt stadgarna en självständig statlig stiftelse. Fonden skall förmedlakontakter, medverka till och finansiera förinvesteringsstudier och delta ilångsiktiga industriutvecklingsprojekt i . Fondens uppgift är att genomen relativt begränsad insats med statliga medel stimulera svenska företag tilllångsiktigt samarbete i och att satsa egna resurser i samarbetet. Enhuvudform för samarbetet är delägarskap genom s.k. joint-ventures ellersamriskföretag. Insatserna skall särskilt inriktas på etablering i somtidigare endast i begränsad utsträckning dragit till sig svenska företagsintresse. Fondens grundkapital, ursprungligen 100 milj.kr.,har enligt riksdagsbeslut (prop. 1984/85:100 bil. 5, UU 12, rskr. 225) stegför steg höjts till 250 milj. kr. Fonden har bemyndigats att med statsgarantilåna upp medel inom en ram motsvarande högst det vid varje tillfälleinbetalda kapitalet. Under /90 gjorde fonden utfästelserom åtaganden till ett belopp om 38,7 milj.kr. (21,9 milj.kr. budgetåret1988/89) i sex nya företag. Tre av dessa återfinns i , två i ochett i . Fondens rörelseresultat under /90 varplus3,3 milj.kr., en förbättring med 0,8 milj.kr. från föregående år. Efter av- ochnedskrivningar visade årsbokslutet en förlust på 3,9 milj.kr. mot 9,2 /89. har i anslutning till sitt remissyttrandeöver utredningen om det bilaterala biståndets organisation och arbetsformerhemställt att fondens grundkapital fördubblas från 250 milj.kr. Detta motiveras med att fondens åtaganden uppgicktill 235 milj.kr. och under innevarande budgetår kan förväntas öka till ettbelopp som motsvarar gmndkapitalet. I yttrandet anför fonden vidare att enutökning av SWEDFUNDs mandat till att omfatta också skulleinnebära ett bra komplement till insatserna i bl.a. genom attkontaktytan gentemot svensk industri breddas. SWEDFUNDsuppgift är att främja industriell utveckling i genom att stödja etablering och utveckling av företag. Fonden har haft svårigheter att få rimlig avkastning på sitt kapital. bl.a.berott på att intresset från svenska företag för att deUa i riskkapital- Prop. 1990/91: 100 satsningar i varit begränsat. Jag noterar därförmed tillfredsiäl- Bil. 5 lelse att fondens projektmedverkan ökat ochresultatet förbättrats under /90. Fondens direkta företagsinriktade verksamhet utgören viktig komponent i ett stöd till näringslivsutvecklingen i . Förett slagkraftigt bistånd krävs emellertid också andra kompletterande insatser.Som jag anfört med anledning av utredningen om det bilaterala biståndets organisationoch arbetsformer föreslår jag att inordnas i en ny myndighet förnäringslivsinriktat bistånd. Myndigheten ges bl.a. i uppdrag att i särskildförvaltning handha fondens grundkapital som även i fortsättningen skallanvändas för riskkapitalsatsningar. Den breddning och samordning av olikainsatser som tillskapandet av den nya myndigheten innebär ger förutsättningarför en expansion och fortsatt resultatförbättring för fonden. Jag delarSWEDFUNDs bedömning att fondens gmndkapital successivt bör ökas. För budgetåret1991/92 föreslår jag ett tillskott om 100 milj.kr. varav 50 milj.kr. Näringslivet i ärinne i en svår omställningsperiod från centralplanering till marknadsekonomi.Svårigheterna yttrar sig bl.a. i minskad produktion och hög arbetslöshet. Insatserför effektivisering och uppbyggnad av näringslivet utifrån de nya fömtsättningamaär angelägna. Det svenska näringslivet har här en viktig roll att spela. Jagfinner att utifrån sina erfarenheter kan bidra till att ytterligarefrämja näringslivets insatser för utvecklingen i . Utbildnings- och igångsättningskostnader är tungakomponenter vid företagsetablering i . som det är viktigt attinsatser för att etablera och driva företag bedöms utifrån affärsmässigakriterier är det viktigt att biståndsmedel kan bidra till att täckautbildnings- och igångsättningskostnader som är nödvändiga och särskilt storai u-landsmiljön. Utgifter som krävs för ett företags långsiktiga drift skallinte subventioneras. För /91 har 20 milj.kr. avsatts inom BITSmedel för tekniskt samarbete för utbildningsinsatser vid SWEDFUND-projekt. Isamband med att den nya myndigheten för industri- och näringslivsutvecklingbildas fömtser jag att dessa medel skall föras över till denna. Våren1988 beslutade (prop. 1987/88:100, bil.5, UU 20, rskr. 226) att inrätta anslagsposten Projektbistånd till vissa . Avsikten med anslagsposten var att möjliggöra insatser till länder som befinner sig i ett kritiskt skede där utgången kan bli avgörande för landets framtida utvecklingsmöjligheter. Från anslagsposten har insatser finansierats i Bo livia, , , , samt och övriga . Stödet under denna anslagspost avser väl definie rade insatser av projektkaraktär i ett initialskede av svenskt bistånds- 157 Av de länder som erhållit stöd under an- Prop.1990/91:100 slagsposten föreslår jag att biståndet till , , CostaRica och Bil. 5 under /92 finansieras övermyndigheternas ordinarie anslag. ICentral- och har en historisk process inletts. Djupgående reformer avhela samhällslivet har påböriats. Demokratiseringen av politiken och deekonomiska systemförändringarna är centrala uttryck för detta. Jag har i etttidigare avsnitt redovisat det internationella och svenska samarbete som nuväxer fram till stöd för reformerna i . Regeringenpresenterade förslag om ett program om försvenskt samarbete med . Av dessaskall 900 milj.kr. finansieras över biståndsanslaget. En översikt och en tabellöver hur dessa fördelar sig på multilaterala och bilaterala insatser återfinnsi inledningsavsnittet. För bilaterala insatser under /91anslog 175 milj.kr. under anslagsposten Projektbiståndtill vissa länder. Av dessa avser 100 milj.kr. insatser i och 75 milj.kr.insatser i andra länder. För hela treårsperioden ger detta 300 milj.kr. förPolen och 225 milj. kr. Det av regeringenutfästa bidraget för bilateralt samarbete med uppgår /92 till sammanlagt 175 milj.kr. Bidraget bör också detta årbelasta anslaget C 3. Projektbistånd till vissa länder. Det svenska biståndet till Central- och Östeuropasyftar till att stärka ländernas förmåga att genomföra angelägna reformer ochatt ge stöd inför de påfrestningar som möter länderna under de närmaste åren.Insatserna sker inom en rad samhällsområden i första hand i form averfarenhetsutbyte och kunskapsutveckling. Insatser på miljöområdet prioriterassärskilt. BITS har fått i uppdrag att bereda och handlägga huvuddelen avbiståndet. SIDA ansvarar för stödet till folkrörelsers och enskilda organisationerssamarbete samt insatser på kulturområdet. Biståndet till uppgår till totalt 300milj.kr. Ett avtal om inriktningen undertecknades . Avdet totala beloppet avser 270 milj. kr. samarbete genom BITS och 30 milj. kr.samarbete via folkrörelser och enskilda organisationer. Större delen av stödetkommer att ges för miljöinsatser. Beslut har fattats om ett antal olikaprojekt, bl. a. stöd till vattenreningsverk och återställande av förorenadevattenmiljöer. Det största projektet avser ett avloppsreningsverk i stadenSzczecin vid . Ett annat projekt syftar till att minskaluftföroreningarna som är en följd av den omfattande och ineffektivaanvändningen av kol. Det gäller ett fjärrvärmeverk i staden . Ett stort antal projekt rörande kunskapsöverföringockså på andra områ den är under planering eller genomförande. Dessa insatser är av mindre volym, men har stor betydelse för den pågående omdaningsprocessen. Bland insatserna i kan som exempel nämnas stöd till utformningen av nya arbetsmarknadssystem. För att främja den kommunala demokratin ' 58 har kurser i kommunalförvaltning anordnats. Stöd kommer också att Prop. 1990/91: 100 lämnas genomett särskilt avtal med till sam- Bil. 5 arbete mellankommuner i och vänorter i . Ett centralt område för den ekonomiskautvecklingen är att få igång utvecklingen av småindustrier. En insats genomförsnu i Toruns län där fömtsättningama för regional utveckling studeras. Ett annatområde är stöd till utvecklingen av nya regelsystem för mark- ochfastighetsägande samt fysisk riksplanering. BITS har också beslutat bidra tillutvecklingen av konsumentkooperationen i . Det bilaterala biståndet till övriga Central- ochÖsteuropa uppgår till totalt 225 milj.kr. Huvuddelen avinsatserna kommer att göras i de tre baltiska republikerna samtLeningradområdet. Även med och kommer ett nära samarbeteatt utvecklas. Möjligheten finns till insatser också i andra delar av Central-och . För insatser genom BITS har 150 milj. kr. Minst 45 milj.kr. skall avse miljöinsatser.