prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — För att dette inte skallleda till att myndighetema får en köpkraftsförstärkning med åtföljandemerbelastning på stetsbudgeten, då inköp sker med andra medel än anslag, harvissa korrigeringar gjorts vid beräkningama. Om en myndighet erhåller bidragfrån andra myndigheter har anslaget för bidragsmedel minskats hos denbidrags-givande myndigheten med en schablonmässigt framräknad andelmervärdeskatt. De bidrag som den mottegande myndigheten erhåller kommer såledesatt vara beräknade med hänsyn till att mottegaren kan avräkna ingåendemervärdeskatt enligt det nya systemet. Vissamyndigheter erhåller extema medel från icke stetliga bidragsgivare. Dessamedel kan inte påverkas av stetsmaktema vid budgeteringen. Därför har somgmndprincip myndighetens anslag reducerats motsvarande hela den belastning som myndighetens avräkning av mervärdeskatt kommer attutgöra på inkomststiteln för mervärdeskatt. 1990/91:150 ärneutralt för myndigheten i den bemärkelsen att nettosumman Bilaga 1:1disponibla medel är oförändrad. Motsvarande metod har använts för ickepåverkbara inkomster under anslag. Dåen myndighet har sådana budgeterade inkomster under sina anslag som är atthänföra till inkomstfinansierad verksamhet har dessa inkomster räknats ned medsamma procentuella andel mervärdeskatt som den anslagsfinansierade delen. som bedriver inkomstfinansierad verksamhet kommer att få lägreutgifter när ingående mervärdeskatt får räknas av. innebär attmervärdeskatt inte längre skall ingå i det kostnadsunderlag som utgör gmnd förberäkning av myndighetens avgiften Allt annat oförändrat kommer myndighetemaatt kunna sänka sina avgifter då de går in i det nya mervärdeskattesystemet.RRV har i en cirkulärskrivelse till myndigheter med avgiftsbelagd verksamhetmeddelat riktlinjer för omprövning av avgiftemas storlek med anledning av detnya systemet. För att merbelastning inte skall uppstå på stetsbudgeten dåmyndighetema avräknar mervärdeskatt för utgifter som finansieras med inkomsterkommer, i de fell försäljningen sker till stetliga myndigheter, de köpandemyndighetemas anslag att schablonmässigt reduceras för att motverka dennaeffekt. Avvikelserfrån gmndprincipema kommer att göras i följande fell. Högskolenhetemaerhåller medel från icke stetliga finansiärer för sin verksamhet. Dessamedel utgör en betydande finansieringskälla för många högskoleenheter. Eftersomregeringen inte kan påverka budgeteringen av dessa medel måste andra vägarsökas för att uppnå en neutral lösning. redovisade gmndprincipen att reducera myndighetemas anslag för de totelautgiftema för mervärdeskatt skulle kunna tillämpas även för icke stetliga medelinom högskolan. En sådan reduktion är dock svår att göra rättvisande för deolika verksamhetema inom resp högskoleenhet. Varje högskoleenhet disponerar idagsläget flera anslagsposter under olika sektors- och fakultetsanslag. Att idetelj avväga reduktionen inom och mellan olika institutioner eller motsvarandeinom resp. högskoleenhet kräver därför en stor arbetsinsats och fömtsätter ettsystem för intemredovisning som saknas inom högskolan. Det blirsåledes svårt att på ett rättvisande sätt tillämpa gmndprincipen att reduceraanslagsmedlen även för den belastning myndigheten kommer att göra påinkomsttiteln till följd av att den disponerar icke stetliga medel. Ettteoretiskt altemativ vore att inte medge avdragsrätt för mervärdeskatt i dedelar utgifter kan hänföras till icke stetliga medel. Av tekniska skäl är detsynnerligen komplicerat och resurskrävande att differentiera avdragsrätten förmervärdeskatt, bl.a. mot bakgmnd av nuvarande ofullständigheter i högskolansintemredovisning. tillvägagångssätt skulle dock kunna försvaras om detgällde en långsiktig lösning. Regeringen har i annat sainmanhang föreslagit enomfettande omläggning anslagssystem har presenterats i Prop. 1988/89:65 (UbU9,rskr. 148) och innebär bl.a. att högskole- Bilaga 1:1 enhetema får disponeramyndighetsvisa anslag istället för ett antel anslagsposter under olikaändamålsanslag. budgeteret 1993/94. Vidövergång till det nya anslagssystemet kommer hanteringen av de ickestetliga medlen i det nya mervärdeskattesystemet slutligt att läggas fest. Motdenna bakgrund kommer en övergångslösning att tillämpas för högskolan t.o.m.budgeteret 1992/93. Den modell som kommer att tillämpas bygger på atthögskoleenhetema, när de erhåller extema icke stetliga medel för sin verksamhet(inklusive avkastning från universitetens egna fonder), gör en omföring tillinkomsttiteln av en beräknad andel mervärdeskatt. Denna andelskall motsvara den belastning som myndigheten sedan gör på inkomsttiteln vidinköp finansierade med dessa medel. Regeringen feststeller andelens storlek.Omläggningen blir med denna metod neutral för högskoloma eftersom de behållersin köpkraft oförändrad. Omläggningen är även saldomässigt neutral förstetsbudgeten. Närmare anvisningar kan vid behov utfärdas av RRV. Jag har idenna fråga samrått med chefen för . Ensärskild lösning kommer även att tillämpas för försäkringskassoma. Dessa har enspeciell finansieringsbild. Administrationen finansieras till medlagstedgade socialavgifter och till med anslag. förhållande ärreglerat i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Det är inte möjligt att genomsänkningar av socialavgiftema kompensera för den avdragsrätt för mervärdeskattsom försäkringskassoma föreslås få. Därför kommer i dette fall en modell atttillämpas som innebär att en beräknad andel mervärdeskatt som är hänförlig tillinkomstema från socialavgiftema för finansieringen av administrationen omförstill inkomsttiteln . Denna omföring kan göras fortlöpande underverksamhetsåret och avstämmas i samband med bokslut. Jag har i denna frågasamrått med chefen för . Ipropositionen om reformerad mervärdeskatt angavs att AMU-myndighetema ochstetens () av kommittén för indirekteskatter föreslagits ste utanför det nya stetliga mervärdeskattesystemet. Dessamyndigheter bedriver en utetrikted verksamhet i konkurrens med private företeg.Som skäl angavs att en rätt att lyfte av all ingående mervärdeskatt motinkomsttitel i vissa lägen skulle innebära en konkurrensfördel gentemot privateföreteg då utbildningstjänster icke är skattepliktiga. I propositionenframhölls vidare att det bör ankomma på regeringen att föreskriva vilka myndighetersom skall ingå i systemet. Denverksamhet som AMU och SIPU bedriver innefatter tillhandahållande av bådeskattefria och skattepliktig tjänster. I avvaktan på att omfettningen av denskattefria andelen av verksamheten närmare har bestämts har regeringen intekunnat feststella AMUs och SIPUs ställning i mervärdeskattesystemet. AMU ochSIPU bör därför tillsvidare ges möjlighet att avräkna ingående mervärdeskattmot inkomsttitel. Det bör ankomma på regeringen att noggrant följatillämpningen inom utbild- ningsområdet så atttillämpningen blir konkurrensneutral i förhållande till Prop. 1990/91:150marknaden, dvs. vare sig ger fördelar eller nackdelar för AMU och Bilagal:!SIPU. Jag har i denna fråga samrått med chefema för arbetsmarknadsdepartementetoch . Regleringav det nya systemet Detnya systemet för avräkning av ingående mervärdeskatt för stetliga myndigheterbör regleras via en förordning. Till denna förordning bör fogas en förteckningöver de myndigheter som omfattes av systemet och således har rätt att avräknamervärdeskatt mot inkomsttitel. RRV bör utfärda redovisningsföreskrifter, ge utinformationsmaterial och anordna utbildning för myndighetema. Iregleringsbrev för budgeteret 1991/92 kommer att föreskrivas att ett visstbelopp av berörda anslag inte får disponeras av myndighetema. Förreservationer, anslagssparande och balanserade medel från budgeteret 1990/91kommer att föreskrivas att en andel motsvarande beräknad mervärdesskatt intefår disponeras av myndighetema utan skall föras bort från anslagen. Sådanabestemmelser kommer endast att behöva tillämpas för budgeteret 1991/92 som enövergångslösning eftersom budgeteringen därefter kommer att ske exkl.mervärdeskatt. Somjag anmälde budgetproposition kan en uppföljning av omläggningengöras då det nya systemet är i funktion. Då kan resp. myndighets belastning avinkomsttiteln för mervärdeskatt följas upp. Jag har för avsikt att återkommatill regeringen och föreslå att RRV får i uppdrag att följa upp omläggningenseffekter. Omen uppföljning skulle visa att de beräkningar av mervärdeskatt under anslag somgjorts kraftigt skulle avvika från de faktiska förhållandena får ytterligarekorrigeringar övervägas. 9 Statliga betalningar och postgirot Prop- i990/9ki50 Ienlighet med vad som angetts i årets budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil.1 sid, 57) kommer jag i det följande att föreslå en viss ökad möjlighet förbankema att delte i fönnedlingen av stetliga betelningar Dessutom kommer jagatt föreslå att postgirot får i viss utsträckning ökad frihet att bestemma omräntor på postgirokonton och krediter i samband med postgirotsbetelningsförmedling. Därtill kommer jag i korthet att redogöra för den översynav fömtsättningama och formema för postverkets verksamhet som för närvarandegörs inom . Avslutningsvisvill jag orientera om ett uppdrag som jag har för avsikt att föreslå regeringenatt ge (). Uppdraget avser en belysning av altemativaformer för ersättning till postgirot för förmedling av stetliga betelningar.Resultetet skall användas i den inom pågående översynen avpostverkets verksamhet bl.a. för bedömning av om mer omfattande förändringar iden stetliga betelnings-förmedlingen än de som föreslås här bör komma tillstånd. Jaghar i denna fråga samrått med chefema för ,bostedsdepartementet, jordbmksdepartementet och . Detomfattande samarbete som äger mm mellan stetliga myndigheter och postgirotgmndar sig på beslut att inrätte postgirot. Ett huvudsyftemed åtgärden var att ge steten tillgång till effektiva metoder för att förmedlastetens betelningar. Stetliga myndigheter är skyldiga att anlite postgiroteller som betelningsinstitut. Det krävs särskilt tillstånd avregeringen för att en myndighet i stellet skall få göra sina betelningar viaannan betelningsförmedlare. Delikvida medel som stetliga myndigheter behöver för att bedriva sin verksamhethämtes från den i inrättede stetsverkets checkräkning. Till dennaförs också de inbetelningar som myndigheten ter emot. Betelningar till och frånsteten omfatter mycket stora belopp, ca under loppet /91. Postgirot svarade för något mer än hälften av beloppet ochen dominerande del av antelet transaktioner. Allmänheten betelar in medel tilloch erhåller medel från myndigheter framför allt via respektive myndighets in-eller utpostgirokonto. Postgirothar i samarbete med RRV utformat ett koncemredo-visningssystem som är anpassattill de krav som ställs på säkerhet och information vad gäller stetligabetelningar. Systemet benämns Cassa-Nova. Fömtom att tillgodose de krav somstells i den stetliga redovisningen används informationen i systemet avriksgäldskontoret för dess prognoser av stetens upplåningsbehov. RRV företräder och kontrollerar stetsverkets checkräkning med Detteinnebär att RRV svarar för bl.a. beslut om Prop. 1990/91:150 att öppnapostgirokonton, utveckling av betelningssystemet, vissa löpande Bilaga 1:1avstämningar m.m. Iolika sammanhang har bankemas medverkan i förmedlingen av stetliga betelningar diskuterats.Möjlighet att välja mellan betelnings-former anses underlätte allmänhetens ochnäringslivets betelningar till och från steten. Flera myndigheter begär attmöjligheter till in- och utbetelning via bank, av effektivitetsskäl ochservicéskäl, ges ett större utrymme i den stetliga betelningsförmedlingen. Vissmedverkan av bankema har efter hand medgetts för stetliga betelningar tillallmänheten, såsom möjligheten för att utbetelapensioner, sjukpenning och bambidrag direkt till bankkonto. Vissaskattebetelningar, såsom arbetsgivaravgifter och källskatt, kan inbetelas viabank på sainma villkor som via postgirot, men även dessa betelningar passerarpostgirot. Regeringenhar tidigare uttelat att det stetliga betelningssystemet av främst serviceskäloch konkurrensskäl i princip bör vara utformat så att det skapas en valfrihetför allmänheten och myndighetema att välja postgirot eller bankema sombetelningsförmedlare (prop. 1989/90:100 bil. Mot bakgmnd av att postverketär ålagt att upprätthålla ett riksteckande kontorsnät kan en sådan förändringinte genomföras utan en mer genomgripande analys av postverkets ekonomi ochverksamhet i stort. Därtill måste bestemmelsema för postgirots verksamhet sesöver för att tillse att fömtsättningar för konkurrens på rimliga villkor mellanpostgirot och bankema tillskapas. I nänmda proposition anfördes vidare att enytterligare fömtsättning för en ökad medverkan från bankema är attbetelningsströmmaraa till och från steten även framgent blir säkra ochöverblickbara samt att en vidareutveckling av stetens samlade kassahållninginte förhindras eller fördröjs. Det är av utomordentlig vikt att stetensbetelningar hanteras rationellt med avseende på kontroll, säkerhet ochkassahållning oavsett vem som förmedlar betelningama. Riksdagenhar slagit fest att betalningar till och från steten skall kurma ske på ett förallmänheten och näringslivet rationellt sätt (l989/90:FiU24, rskr. 197).Betebiingssystemet skall enligt finansutskottet vara kostnadseffektivt, passastetens redovisningssystem och tillgodose stetens informationsbehov samtminimera upplåningsbehovet från kassahållningssynpunkt. Finansutskottetframhöll i betänkandet att en ökad medverkan från bankemas och bankgirots sidai den stetliga betelningsförmedlingen, t.ex. genom att den överskjutandeskatten skall kunna utbetelas direkt till bankkonton, måste kombineras medvidgade verksamhetsramar för postgirot itmebärande bl.a. vidgad rätt att geränte på postgiromedel och att lämna betelningskredit samt vidgadeplaceringsmöjligheter for likvida medel. I annat fell hämmas postgirotsmöjligheter att på likartet sätt konkurrera med bankema. Utskottetuttelade även att frågan om altemativa ersättningsformer till den s.k. floatsom postgirot erhåller vid förmedlingen av stetliga betelningar bör utredasnärmare. Innan resultetet av det arbetet är klart bör enligt utskottet intenågra betelningsomläggningar genomföras som Prop. 1990/91:150 får betydande konsekvenser för postgirot. Iårets budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 1 sid. 57) anmäldes attregeringen avsåg att återkomma i samband med kompletteringspropositionen medförslag som ökar möjligheten till valfrihet avseende stetliga betelningar.Förslagen skall dock vara av sådan natur att de kan genomföras utan attbetydande konsekvenser för postverkets ekonomi uppster. Idet följande presenteras förslag till viss ökad möjlighet för bankerna attdelte i den stetliga betelningsförmedlingen. Förslagen gäller endast en mindredel av de stetliga betelningama. föreslås viss utökad rätt förpostgirot att betela ränte på postgirokonton och lämna kortfristiga krediter isamband med betelningsförmedlingen. Förslagen bedöms sammantegna inte hanegativa effekter på postverkets ekonomi. För förvaltningen av postgirotslikvida medel beslutede regeringen om utvidgadeplaceringsmöjligheter inom ramen för de riktlinjer som angavs av (1988/89:FiU20, rskr. Beslutet om utvidgade placeringsmöjligheter är ettsteg i det arbete som pågår, och som fortsätter, med utveckling av formeraa förförvaltningen av postgirots likvida medel. Denöverskjutande skatten, som normalt betelas ut en gång , uppgick år 1990till , och fördelades mellan ca 4,5 miljonermottegarc. Återbetelning av överskjutande skatt sker i huvudsak genomåterbetelningskort som kan lösas in på bank eller post. Medlen utbetelas,enligt avtel mellan skattemyndighetema och postverket, successivt under enperiod . får i regel utbetel-ningssumman dagen innanskattsedlar med återbetelningskort skickas ut till mottegama. Postgirot svararför viss administration och revision av återbetelningskorten, och får viaanslag teckning för bestyret med utbetelningama. fick postverket drygt34 milj.kr. i ersättning för att förmedla utbetelningar av överskjutande skatt. Utbetelninggenom återbetelningskort är en mtin som medför extra kostnader för stetsverket.Dessutom måste stora mängder kontante medel hanteras. Serviceskäl, kostnadsskäloch säkerhetsskäl telar för en ändring av utbetelningsmtinema. Återbetelning avskatt bör kunna ske direkt till postgirokonto och bankkonto. Altemativatekniska lösningar har diskuterats av bl.a. RRV ("Det stetligabetelningssystemet", ). Två förslag till nya mtiner som skulleinnebära att överskjutande skatt kunde betelas direkt till bankkonto ellerpostgirokonto har lagts fram. 1.Den skattskyldige anger isamband med självdeklarationen, eller vid annan kommunikation medskattemyndighetema, ett postgiro- eller bankkontonummer. Eventuelltförekommande överskjutande skatt utbetelas direkt till dette konto. 2.Postgirot resp. bankema hämterin fullmakter från kunderna att sätte in den överskjutande skattenpå konto enligt liknande mtiner som de Prop. 1990/91:150 som gäller för utbetelning av bambidrag. Direktinsättningpå konto är administrativt enkelt och säkert, och får dessutom troligen en visssparstimulerande effekt om mottegarkontot är räntebärande. Kontoinsättningar ärbilligare att hantera än betelningar över disk. bör komma steten tillgodoi form av lägre avgifter och anslag. I den tidigare nämnda rapporten från RRVvisar en grov bedömning en besparing om ca 6 milj.kr. Inbetelningav överskjutande skatt till bankkonto och postgirokonto för de mottegare somönskar kontoinsättning bör av nämnda skäl komma till stånd så snart det ärpraktiskt möjligt. Jag har för avsikt att föreslå regeringen att geriksskatteverket i uppdrag att, i samråd med RRV, pröva vilken lösning som äratt föredra. Regeringen bör därför utverka godkännande till attvidte de åtgärder som krävs för att möjliggöra direktinsättning påpostgirokonto och bankkonto av överskjutande skatt för de mottagare som önskarkontoinsättning. Centralastudiestödsnänmden (CSN) är central stetlig myndighet för studiesociala frågor,och svarar i den egenskapen för hanteringen av utbetelningar ochåterbetelningar av studiemedel. Återbetelningav studiemedel uppgår till ca . CSNfick dispens av regeringen att driva försöksverksamhet som innebär attstudiemedel kan återbetelas även via bankgiro. Dispensen gäller t.o.m.budgeteret 1991/92. Av olika skäl har försöksverksamheten äimu inte kommitigång. Utvecklingsarbete och omläggning till nytt datorsystem pågår. Detfinns enligt min mening godtegbara skäl till att den tidigare beslutedeförsöksverksainheten inte har kommit igång. CSN bör därför ges möjlighet att,efter samråd med RRV, använda bankgiro för hanteringen av återbetelning avstudielån även efter budgeteret 1991/92. Tillståndet att använda bankgiro börgälla tills vidare. Tillföljd av beslutet om ny livsmedelspolitik kommer stetens jordbmksnämnd(fr.o.m. den Ijuli 1991 stetens jordbmksverk) attadministrera bidragsbetelningar i stor omfettning. Bidrag kommer att ges bl.a.för att stimulera en varaktig omstellning till altemativ markanvändning och föratt övergångsvis stödja jordbmkamas inkomster m.m. Vidare är avsikten medbidragen att främja en balanserad jordbmksproduktion, samt att kompenseraproducenterna för ökade kostnader. Under budgeteret 1991/92 beräknas ca 2 000 -5 000 utbetelningar ske till bl.a. spannmålshandlare för inlösen av överskottsspannmål.Inkomststöd beräknas utbetelas till ca 75 000 producenter. Kontraktsteckningför oljeväxter omfetter ca 70 000 betelningar . Omstellningsstöd kommeratt betelas till ca 30 000 producenter. Totelt kommer jordbmksverket att underbudgeteret 1991/92 utbetela ca 7,7 -. De nämndabidragsbetelningama berör ett stort antel producenter inom Prop. 1990/91:150jordbmkssektom. Hanteringen av betelningama är arbetskrävande. Vissa Bilaga1:1 av betelningama har tidigare utförts av regleringsföreningar som har kurmatanvända bankgirot som betelningsförmedlare. Det finns därför skäl att medge attbankema medverkar i förmedlingen av jordbmks-verkets bidragsbetelningar. Regeringenbör därför inhämte godkännande till att regeringen ger stetensjordbmksverk i uppdrag att, i samråd med RRV, uterbete mtiner som gör detmöjligt att jordbmksverkets bidragsbetelningar sätts in direkt på postgirokontoeller bankkonto för de mottegare som önskar kontoinsättning. Idet av beslutede nya bostedsfinansieringssystemet (prop.1990/91:34, BoU4, rskr. 92) kommer skattekompenserande räntebidrag ochrealräntebidrag att ersatte räntebidragen enligt nuvarande regler den 1 januari1992 (nyproduktion) resp. (beståndet). Fömtomskattekompenserande räntebidrag och realräntebidrag betelar från år1991 ut investeringsbidrag. Andra stödformer, såsom räntestöd vidbostedsförbättring, förekommer dessutom. Idet nuvarande nettoaviseringssystemet för utbetelningar av räntebidrag skerutbetelningama via postgiro till i huvudsak 15 låneinstitut. I det nyabostedsfinansieringssystemet kommer bidragen normalt att betelas ut tilllåntegama. Antelet utbetalningar och betelningsmottegare blir stort.Bidragsbeloppens storlek och antelet utbetelningar beror bl.a. på framtidaränte- och inflationsnivåer och är därför svåra att uppskatte. Boverketsbidragsbetelningar kommer sammantegna att uppgå till mycket betydande belopp. Boverketsbidragsbetelningar i det nya bostedsfinansieringssystemet berör ett stort antelmottegare. Effektivitetsskäl och serviceskäl telar därför för att boverketsbidragsbetelningar, liksom utbetelning av överskjutande skatt ochjordbmksverkets bidragsbetelningar, bör kunna betelas direkt tillpostgirokonto eller bankkonto för dem som önskar kontoinsättning. Vid boverketpågår utveckling av datesystem m.m. för det nya bostedsfinansieringssystemet.Det är lämpligt att beslut om möjlighet till kontoinsättning av boverketsbidragsbetelningar fattes efter hand. Regeringen bör därför inhämte riksdagensgodkännande till att regeringen, när regeringen bedömer det lämpligt, medgerboverket rätt att efter samråd med RRV utbetela bidrag även via banksystemet. Postgirotsrätt att betala ränta på postgirokonton och lämna kortfristig kredit i sambandmed betalningsförmedlingen Postgirothar inte rätt att betela ränte på medel som är innestående på privatpersonerspostgirokonton, eller att ge privatpersoner kredit på postgirokonto. Förjuridiska personer har postgirot möjlighet att betela en ränte som motsvararriksbankens inlåningsränte minus en procent- Prop. 1990/91:150 enhet.Postgirot har vidare möjlighet att medge juridiska personer viss Bilaga 1:1betelningskredit (övertrasseringsrätt). Möjligheten är dock mycketbegränsad eftersom betelningskredit kan medges endast . Dentjänar därmed främst till att underlätte själva betelningshanteringen vidoavsiktliga fördröjningar av betelningar. Postgirotsverksamhet består i gmnden av att förmedla betelningar. För att postgirot skallkunna konkurrera med bankgirot på rimliga villkor måste postgirot kunna erbjudakundema marknadsmässiga villkor på sina tjänster. Möjlighet till marknadsmässigräntesättning är ett väsentligt konkurrensmedel i betelningsförmedlingen. Ävenmöjlighet att lämna kredit i samband med betelningsförmedlingen kan vara enviktig konkurrensfaktor, framför allt vad gäller konkurrensen om företegensbetelningar. Denyss nämnda förslagen om ökade möjligheter för bankgirot att delte iförmedlingen av stetliga betelningar stärker i viss omfettning bankemasställning på betelningsmarknaden. För att uppnå en balanserad förändring böräven postgirots verksamhetsmöjligheter vidgas. Därmed kan en ökad konkurrens påbetelningsmarknaden uppnås på rimliga villkor. En ökad konkurrens gynnarkundema och stimulerar både postgirot och bankgirot att ytterligare förbättrasin verksamhet. Vidgningenav postgirots verksamhetsregler bör beste i dels att postgirot medges rätt tillfri räntesättning på juridiska personers postgirokonton, dels att postgirotmedges rätt att ge kredit i samband med betelningsförmedling på tipp till 30dagar till juridiska personer Villkoren för sådana krediter bör innebära attunderskott på postgirokonto ej får förekomma .