prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Bidrag utgår numera också till anglikanska kyrkan,estniska evangelisklutherska kyrkan, de islamiska församlingarna i , dejudiska för-samlingama i , de ortodoxa och österländska kyrkornasekumeniska råd, katolska stift och ungerska protestantiska kyrkan. Frågor om bidrag till de i förordningen angivnatrossamfunden prövas av till trossamfund.Nämnden består av företrädare för alla dessa samfund. utses av regeringen. Frånanslaget betalas vidare sammanträdesarvoden och reseersättningar åt ledamöteroch suppleanter i samarbetsnämnden samt ersättning till frikyrkorådför information och administrativt arbete. Tillkomstenav nya bidragsberättigade samfund och ökat antal betjänade personer samtkostnaderna för att genomföra full paritet mellan samfunden kräver en reelluppräkning av verksamhetsbidraget. Kostnaderna för att uppnå full paritetmellan samfunden i samband med omorganisationen har beräknats till 6 milj. kr.Riksdagens kultumtskott har i sitt betänkande KrU 1989/90:13 förkla- rat att en uppräkning avbidragen till trossamfund också är motiverad av Prop. 1990/91:100 att invandrarsamfundensmedlemsantal har ökat kraftigt. 15 Utskottet hardärför uttalat att regeringen budgetproposition bör föreslåriksdagen en real uppräkning av bidragen till trossamfund. föreslår med hänvisning tillkultumtskottets uttalande en uppräkning av anslaget utöver dengenerella uppräkningen. Sammanlagt begär samarbetsnämnden en uppräkning avverksamhetsbidraget med . till 60 milj. kr. I fråga om lokalbidraget redovisar samarbetsnämndenatt den för /91 har att behandla 62 ansökningarom statsbidragtill lokaler med en sammanlagd byggkostnad av 154 milj.kr. Statsbidragsbehovetför dessa lokaler beräknas till 31,4 milj.kr. För /92 beräknasmedelsbehovet öka till 33 milj. kr. räknar dessutom med ettmedelsbehov av 3 milj. kr. för bidrag till handikappanpassning. Vidberäkningen av anslaget för /92 har jag tagit hänsyn till attantalet medlemmar i invandramas trossamfund ökat kraftigt ochatt därför begärt att anslaget skall räknas upp. Med hänvisning till sammanställningen föreslår jagatt anslaget räknas upp med . Inom ramen för lokalbidraget bör minst 3 milj. kr.reserveras för handikappanpassning. Från utbildningsbidraget bör enligt regeringensbestämmande medel kunna få anvisas också för enstaka utbildnings- ellerfortbildningsinsatser för funktionärer inom invandrarsamfund som saknar egna utbildningsinstitutioneri . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till trossamfund för budgetåret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på . G 2.Bidrag till ekumenisk verksamhet 1989/90Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag Prop.1990/91:100 Bil. Anslag 1990/91 Beräknad ändring 1991/92 Nordiska ekumeniska institutet kristna ungdomsråd Kyrkornas världsråds sjunde generalförsamling, engångsanvisning + 20000 + 5000 + 9000 -500000 -466000 Med hänvisning till sammanställningen föreslår jagatt . anvisas till ekumenisk verksamhet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till ekumenisk verksamhet /92 anvisa ett anslag på . Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor m. m. 1989/90 Utgift 1813000' 1990/91 Anslag 1 300000 1991/92 Förslag 1350000 ' Anslaget G 4. Bidrag lill restaurering Anslaget G 4. ; av äldre ■av äldre Anslag 1990/91 Beräknad ändring 1991/92 1300000 -1300000 + 1 350000 Från anslaget betalasinnevarande budgetår statsbidrag till restaureringsarbeten på Värnhemsklosterkyrka. Domkapitleti anhåller om statsbidrag med . för inrerestaureringsarbeten i . Det begärda statsbidraget harberäknats motsvara två tredjedelar av kostnaderna för dessa arbeten. Enligttidigare tillämpad kostnadsfördelning skall den kyrkliga samfällig-heten mellanSträngnäs och svara 7 1990/91. för återstående tredjedelav kostnadema. framhåller att stats- Prop. 1990/91:100 bidraget kan fördelas på en längre tidsperiod än ett budgetår. Jagtillstyrker att statsbidrag får utgå med belopp motsvarande högst tvåtredjedelar av kostnaderna för de inre restaureringsarbetena på Strängnäsdomkyrka. Med hänvisning till sammanställningen föreslårjag att anslaget förnästa budgetår räknas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag lill restaurering av äldredomkyrkor rn. m. för /92 anvisa ett reservationsanslag på I350000 kr. H. Folkrörelse- och ungdomsfrågor, kooperativa Prop. 1990/91: lOO frågor m.m.' Bil. Underdetta anslag behandlas ungdomsfrågor, folkrörelsema, kvinnoorganisationerna,lotterier och spel samt kooperativa frågor. Måletför regeringens ungdomspolitik är att bam och ungdom skall utvecklas i tryggauppväxtmiljöer med god omsorg, en berikande och aktiv fritid, samt att hamöjligheter att påverka. Det är viktigt att utveckla en bättre samordning avinsatserna på ungdomsområdet. En översyn av och andra organpå central nivå kommer därför att göras. Förslag om förändringar i bidragssystemet förungdomsorganisationerna lämnas. Fömtsättningama för ett tydligare målinriktatbidragssystem som bygger på uppföljning och utvärdering kommer att utredas. Barn-och (Ju 1983:01) är rådgivare åt regeringen i barn- ochungdomsfrågor. En annan av delegationens uppgifter är att bilda opinion, vilketsker genom bl. a. seminarier och debattskrifter. I samarbete med regeringensungdomskommitté (C 1989:06), svenska och institutet förframtidsstudier m.fl. har i dessa former en granskning och redovisning skett avinvandrar- och flyktingungdomars villkor, FNs barnkonvention, ungdomars syn påframtiden i ett gemensamt m. fl. 1 tidningen ges ut redovisas fortlöpande delegationens verksamhet. Barn- och fördelar medel urallmänna arvsfonden till "fostran av ungdom". Fördelningen skerutifrån vissa av delegationen fastställda allmänna principer ochprogramområden. Stöd ges till utvecklande, nyskapande projektverksamhet samttill föreningslivets ungdomslokaler. Huvudsakligen ges stöd till frivilligaoch ideella insatser i föreningsregi. Under /90 har barn- ochungdomsdelegationen bifallit 269 ansökningar till ett sammanlagt belopp av ca30 milj. kr. Under /92 avser barn- ochungdomsdelegationen att ge stöd till vissa riktade satsningar, bl.a. Ungdomars aktiva deltagande i kulturell verksamhet genomden s. k. Kulturbudkavlen. Föreningsprojekt för att motverka videovåldet i samarbetemed rådet mot skadligavåldsskildringar. Dessa två satsningar ingår i regeringens samladeKulturprogram för bam och ungdom. Insatserför ungdomar i glesbygd, särskilt flickor, i samarbete med Prop.1990/91:100 glesbygdsdelegationen. Lokal och regional nyskapande ungdomsverksamhet genomutvecklingsarbete i föreningslivet, bl. a. för att nå bam och ungdom somtidigare inte varit föreningsaktiva. Medel till utvecklingsarbete i föreningslivet fördelas av . Regeringen har gett barn- ochungdomsdelegationen i uppdrag att bedriva projektarbete i samverkan med ettantal kommuner. Syftet är att genom samordnade insatser i statliga ochkommunala förvaltningar samt föreningslivet ge stöd till särskilt utsatta barnoch ungdomar i eftersatta bostadsområden. Barn- och har genom medel frånallmänna arvsfonden gett stöd till uppbyggnaden av ett antal forskningscentraknutna till universitet och högskolor. I sin rapport (Ds 1989:18) Framtidaungdomsforskning i föreslog delegationen att denna verksamhet skullepermanentas liksom att medel skulle anslås till ett långsiktigt ungdomsforskningsprogram.Samordning skulle fortsättningsvis ske av nationellt och internationelltinformationsutbyte inom ungdomsforskningen, inkl. åtaganden från svensk sida inordiskt samarbete om ungdomsforskning. har i fortsättningen fåttmedel och ansvar att finansiera det långsiktiga ungdomsforskningsprogrammet(prop. 1989/90: 90, UbU 25, rskr. Uppdraget innefattar även enfortsättning av verksamheten vid ungdomsforskningscentra samt samordning av detnationella och internationella informationsutbytet inom ungdomsforskningen. Delegationen följer etablerandet av de olikaprojekten, särskilt beträffande det påbörjade nordiska samarbetet där aktivtdeltagande planeras. 1 samarbete med ungdomskommittén ochsocialstyrelsen stöder delegationen en studie om ungdomars sexualitet ochkönsroller. Delegationen ger vidare tillsammans med övriga berörda departementstöd till ett projekt som handlar om att förändra villkoren på arbetsmarknadenför ungdom, i riktning mot mer inflytande och mer varierade arbetsuppgifter. Kommittén(C 1989:06) om ungdomars villkor har lämnat ett betänkande (SOU1990:42) Internationellt ungdomsutbyte. Detta ligger till gmnd för denproposition om internationellt ungdomsutbyte som föreläggs 1991. Förslagen är avsedda att göra det lättare för fler grupper avungdomar att delta i det internationella ungdomsutbytet. Anslaget H 3. Stödtill internationellt ungdomssamarbete kommer i sin helhet att behandlas iovannämnda proposition. kommer att geförslag till hur demokrati och jämlikhet för ungdomar kan stärkas. Kommitténkommer vidare att föreslå insatser i syfte att förbättra invandrar- ochflyktingungdomars situation. Stiftelse för internationellt ungdomsutbyte Prop. Efterönskemål från ungdomsorganisationema har en stiftelse för internationelltungdomsutbyte bildats av staten, för ungdomsorganisationeroch . Stiftelsen skall främja internationelltungdomsutbyte, bl. a. genom det ungdomsrabattkort som infördes den 1 juni 1990med postverket som huvudsaklig samarbetspartner. Ungdomskortet skall ge rabattfrämst på kulturevenemang och resor, i likhet med vad som gäller i fleraeuropeiska länder. Ensärskild satsning på Europafrågorna gjordes då regeringen isamarbete med barn- och . för Sverigesungdomsorganisationer m. fl. genomförde Ungdomsoffensiv för . Genom bl.a. information till alla gymnasieskolor informerades ungdomar om EG,, utvecklingen i Öst- och m.m. Skattereformenseffekter för folkrörelsema har följts upp inom . Ett särskiltbidrag på 100 milj. kr. anvisas till folkrörelser som bedriver barn- ochungdomsverksamhet som en kompensation för ökade kostnader. Regeringen har i budgetpropositionen 1990 (prop.1989/90:100, bil. 2 s. 10) uttalat att principerna för statens stöd tillföreningslivet bör omprövas. Med anledning av detta har regeringen givitstatskontoret i uppdrag att kartlägga stödet till föreningslivet. Förslag skallsamtidigt lämnas till hur en fördjupad prövning, baserad på uppföljning ochutvärdering, kan göras av stödet. Resultatet av uppdraget lämnas i början av1991. ger slöd lill projektet . som genomför projektet kommer attlämna en slutrapport . Den särskilda studiesatsning om förnyelse avoffentlig sektor som beslutades genom tilläggsbudget 11 för innevarandebudgetår genomförs av studieförbunden. DenI trädde vissa ändringar i lotterilagen (1982:1011, ändrad senast 1988:839) i kraft. Syftet var att ge folkrörelserna ökade möjligheter att finansiera sin verksamhet med lotterier och spel (prop. 1987/88:141, KrU 22, rskr. Folkrörelserna gavs i och med ändringar na vissa möjligheter till penningvinster i lotterier och bingospel. Vidare blev alla vamlotterier, dvs. även bingo med enbart vamvinster skattefria. Skatten på bingospel med penningvinster sänktes från 5,till av omsättningen. Vidare genomfördes vissa administrativa förenklingar. 8 1990/91. trädde vissa ändringar i lotteriförordningen Prop. 1990/91:100 (1982:1012, ändrad senast 1989:274) i kraft som innebar attavgiften för Bil. 15 bevis om registrering sänktes från . efter att ändringama i lotterilagen trädde ikraft konstaterar jag att omsättningen för bingospel ökat och attnettobehållningen blivit betydligt större . Den fortsattautvecklingen av folkrörelselotteriema är delvis beroende av i vilkenutsträckning folkrörelsema förmår att ta till vara de ökade möjligheter tillintäkter som lagändringen medfört. För bingospel ges möjlighet till vinster upptill ett värde motsvarande ett halvt basbelopp. För att ge folkrörelsemamöjlighet att ytteriigare öka sina intäkter av bingospel föreslårjag attvinstemas storiek höjs från ett halvt basbelopp till ett helt basbelopp. Enligt min mening innehåller lotterilagstiftningendock fortfarande brister. Lagstiftningen uppfattas som oklar ochsvåröverskådlig och den tekniska utvecklingen på lotteriområdet går snabbt. Destatliga lotteriema utvecklar ständigt nya lotteri- och spelformer och användersig av ny teknik. På folkrörelsesidan finns inte motsvarande utveckling. Dennuvarande lagstiftningen anser jag inte ger folkrörelsema tillräckligamöjligheter att utveckla och fömya den lotteri- och spel verksamhet sombedrivs av dem och att ta till vara den teknik som de statliga spelbolagenredan utnyttjar. Regeringen kommer därför att tillsätta en utredningmed uppdrag att se över lotterilagen. Utredningen bör se över lagstiftningenlagtekniskt samt de möjligheter som kan finnas för folkrörelsema att i högregrad kunna finansiera sin verksamhet med lotterier och spel. Vidare börutredningen se över möjlighetema att avreglera vissa lotteriformer och utformaregler så att ny teknik kan utnyttjas i högre grad än . Vid sinaöverväganden bör utredningen särskilt beakta hur behovet av kontroll börtillgodoses. har i anslutning till behandlingen avkultumtskottets betänkande (1990/91 :KrU8) beslutat att ge regeringen tillkänna att en pariamentarisk utredning bör tillsättas för att se överlotterilagen. Jag avser att återkomma till regeringenmed förslag till direktiv för en sådan översyn. Regeringenlämnar via Kooperativa rådet stöd till utvecklingen av ny kooperation. Stödetgår främst till lokala och regionala kooperativa utvecklingscentra som genområdgivning och information hjälper nya kooperativ att bildas. Under det gångnaåret har utvecklingscentra haft stor efterfrågan på sina tjänster, bland annatfrån den offentliga sektom. Liksom tidigare är det främst föräldrakooperativadaghem som vill starta men även kooperativ för äldreboende/omsorg har böijatefterfrågas, liksom kooperativa skolor och personalkooperativ inom offentligsektor. Kooperativa rådet har behandlat frågorsom gäller utveck lingen i och dess betydelse för kooperationen i , konkur- 102 rensfrågor,skattefrågor samt kooperativa lösningar inom den offentliga Prop.1990/91:100 sektom. I en expertgmpp knuten till rådet har skattefrågor ochassocia- Bil. 15 tionsrättsliga frågor behandlats ytterligare och förslagtill förändringar lagts fram. Rådet föreslår, att det kooperativautvecklingssystem som funnits på försök skall ersättas av en målmedvetensatsning på stöd till och upprättande av lokala och regionala kooperativautvecklingscentra. Därigenom skall kooperativ rådgivning bli mer lättillgängligoch fler kooperativ inom nya områden kunna komma igång. har i ett uttalande till regeringen ocksåpåtalat det angelägna i att stödet till utvecklingscentra fortsätter även /91 och då på en högre nivå . Jag anser att det är viktigt att det nuvarandeutvecklingssystemet ersätts av ett nytt stöd till de kooperativautvecklingscentra och föreslår därför en fördubbling av anslaget. Rådgivning omhur man startar kooperativ skall bli mer lättillgänglig. Även nya utvecklingscentra skall kunna få stöd.Stödet skall inriktas mot svaga regioner där ökad sysselsättning ochsamhällsservice har stor betydelse för kvinnor. Underåret har regeringen tillsatt en utredare (1990:03) för att analysera denkooperativa företagsformens utvecklingsmöjligheter och begränsningar på olikaområden och att studera hinder och problem som försvårar kooperativ verksamhet.Utredningen skall föreslå åtgärder som främjar kooperativt nyföretagande.Utredningens arbete skall vara slutfört ijanuari 1991. 1989/90Utgift 5 811 179 1990/91Anslag 5 755000 1991/92Förslag 5 596000 har till uppgift att främjafritidsverksamhet och kulturell verksamhet bland bam och ungdomar samt attredovisa utvecklingen när det gäller ungdomars villkor i samhället. Rådethandlägger frågor om statligt stöd till ungdomsorganisationer och skall verkaför en samordning av statliga insatser för ungdomar. Rådet skall också bedrivautrednings- och informationsverksamhet som rör ungdomars villkor ochföreningslivets utveckling samt följa resultaten av forskning, utvecklingsarbeteoch försöksverksamhet som rör ungdomar. organisation m.m.framgår av förordningen (1988:1136) med instmktion för . Statensungdomsråd lägger en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1991 /92-1993/94.1 denna föreslår ungdomsrådet bl. a. att rådet under treårsperiodeninriktar sin verksamhet på följande områden: Främja fritids-ochkulturverksamhet, redovisa ungdomars villkor, samarbeta med kommunema ochinformation. Dessutom föreslås att ramanslaget för underbudgetperioden uppgår till . För /92 föreslårstatens ungdomsråd följande. Statensungdomsråds förslag till reformerat bidragssystem genomförs den Ijuli 1991. Anslaget till bam- och ungdomsorganisationernasverksamhet ökas med . Lönekostnadsdelen ökas med1170000 kr. för nya tjänster och omreg-leringav extra till fasta tjänster. anslås för attungdomsrådet skall kunna behålla nuvarande omfattning av utredningsverksamheten. undantas från sparbetinget. 1990/91:100 BiL 15 Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning Disponeras av regeringen och ( + 243000) -208000 -159000 Statensungdomsråds verksamhet skall inriktas på att redovisaungdomars levnadsvillkor och utifrån detta föreslå förändringar av ungdomspolitiken inom sitt område samarbeta medkommunema hållagoda kontakter med ungdomsorganisationer och nya ungdomsrörelser bidra till att en samordning avde statliga insatsema inom ungdomsområdet kommer till stånd följa upp och utvärderastatliga insatser inom sitt område för ungdomar deförändringar i bidragssystemet, som närmare redovisas under anslag H 2., genomförs. Statensungdomsråd ges inte nu tre-årig budgetram. Enöversyn av och andra organ som finns på centralnivå för att sköta ungdomsfrågorna görs. 1990/91:100 Bil. Jag anser att statensungdomsråd har en kostnadseffektiv organisation, som åstadkommer mycket medbegränsade resurser. Bidragshanteringen av generellt och lokalt stöd sköts bra.Årsbok för ungdom, ungdomsrådets sammanställning av fakta och statistik omungdom har varit en lyckad satsning. Kontakterna med kommunerna har utvecklats.Kontaktema med de bidragsberättigade ungdomsorganisationema är bra.Ungdomsrådets utredningsarbete är av hög kvalitet. Ungdomsrådethar själv i sin anslagsframställning pekat på problem i verksamheten. Det harvarit svårigheter att profilera sig som myndighet. Samordningsuppdraget harupplevts som otydligt. Detta har inneburit att ungdomsrådet har haft svårt attfullgöra dessa uppgifter. Dethar varit svårt att kanalisera delar av det särskilda bidraget till nya ungdomsrörelser.Det särskilda bidraget ingår i förslaget till de förändringar ibidragssystemet som jag kommer att behandla. Det är dock viktigt attuppmärksamhet riktas mot det särskilda bidraget. Ungdomsrådethar genom sin utredningsverksamhet fått en god kunskap om ungdomarslevnadsvillkor. Svårigheten har varit att dra konsekvensema av utredningamasresultat och att presentera förslag till åtgärder med anledning av dessa. Dagensbrist på samordning av statliga insatser på ungdomsrådet är inte helttillfredsställande. måste under /92 hitta formemaför hur en samordning av insatserna inom verksamhetsområdet skall bedrivas.Närolika frågor aktualiseras där ett statligt agerande ärönsk- värt,ärdetungdomsrådets uppgift att medverka till att initiativ till samord- Prop.1990/91:100 ning sker. Exempelvis hade en samordning på myndighetsnivå varitönsk- Bil. 15 värd när det gällde arbetet med de värst utsatta ungdomsgmppema. Ungdomsforskningen har /91 förstärkts påett påtagligt sätt. De av Barn- och initierade sex barn-och ungdomsvetenskapliga centra har permanentats. Detta minskar behovet av attha en omfattande egen utredningsverksamhet på ungdomsrådet. Behovet av att följa forskningen, initiera projektoch föreslå åtgärder med anledning av genomförda forskningsprojekt och studierförväntas öka. Det är viktigt att politiker och tjänstemän på ett effektivaresätt än vad som sker får kännedom om ungdomars levnadsvillkor och attförslag presenteras till åtgärder med anledning av framtagna resultat frånforskning, utredningar m. m. Denna uppgift måste prioriteras högt avungdomsrådet. Ungdomsfrågomaär uppsplittrade på en rad olika myndigheter och institutioner. Snabbaekonomiska och strukturella förändringar sker inom många områden. Detta ställerkrav på förändring, anpassning och effektivitet på såväl som centralnivå. I detta skede är det utomordentligt viktigt att regeringen har möjlighetatt bedriva en kraftfull ungdomspolitik, som garanterar att bam och ungdomarfår växa upp i fullvärdiga miljöer. En myndighet som skall biträda regeringenmed detta, och med att utveckla en samlad ungdomspolitik, måste kunnapresentera översiktliga bedömningar och alternativa handlingsvägar. Detta gör behovet av en samordnande funktionytterst viktig, för att regeringoch riksdagskall kunnafåden samladebild sombehövssom underlag för olika beslut. Mot bakgrund av detta, och för att regeringensinriktning av ungdomspolitiken skall kunna förverkligas, är det enligt minmening viktigt att det görs en översyn av och andra organsom finns på central nivå för att sköta ungdomsfrågorna. Resultatet av en sådanöversyn skall vara att få en så effektiv hantering som möjligt avungdomsfrågorna på central nivå, och väl underbyggda beslutsunderlag förcentrala ungdomspolitiska insatser. Fömtom detta skall översynen också ledatill förslag om hur en bättre samordning, utvärdering och uppföljning avinsatserna på ungdomsområdet kan ske. Därvid kan andra statliga myndighetersroll i barn-och ungdomsarbetet komma att beröras. Relationema till kommunemasbarn- och ungdomsarbete skall särskilt beaktas. Av de skäl somjag anfört förordar jag ingenbudgetram för perioden /92-1993/94. Det är inte heller lämpligt att anvisa ett ramanslag förrän de organisatoriska fömtsättningama är klara. anvisas därför ett förslagsanslag för /92 på . Jag har i beräkningarna av anslaget tagit hänsyn till ökade kostnader för löne-, lokal- och förvaltningskostnader. Dessutom har jag tagit hänsyn till att ungdoms rådet vid beräkningen av ökade kostnader i samband med att tjänstebrevs rätten upphörde erhöll för liten kompensation. Jaghemställer att regeringen föreslår Bil. 1. att godkänna att den huvudsakliga inriktningenför statens ung domsråds verksamhet skall vara i enlighet med vad jag föreslagit i avsnittet Förslag 2. att till för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m. m. 1989/90Utfall 168 740923' Reservation 468 549 1990/91 Anslag 95 351000 1991/92 Förslag 98 373000 '1989/90 var nuvarande anslag H 2 uppdelat på H 2. Bidrag lill centralaungdomsorganisationer m.m. (.) och H 3. Bidrag till lokalungdomsversamhet (). I anslaget H 3 ingick även lokalt stöd lillidrotten som fr.o.m. /91 anvisas under elfte huvudtiteln. Från anslaget utgår bidrag till centralaungdomsorganisationer enligt förordningen (1988:374, ändrad senast 1990:503) omstatsbidrag till ungdomsorganisationer. Statensungdomsråd har i enlighet med vad som aviserades i föregående årsbudgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 2 s. 10 ) på regeringens uppdragutrett och lämnat förslag till ett reformerat bidragssystem. hari en promemoria (dnr 50 8/90 1990) lagt fram ett förslag till ett reformeratbidragssystem. Efter remiss har yttranden över förslaget kommit in från ettstort antal ungdomsorganisationer och berörda myndigheter. En sammanställningav remissyttrandena har gjorts inom och finns tillgänglig idetta ärende (dnr FU 983/90). föreslår att anslaget höjs med10%, dvs. Ungdomsorganisationernahar viktiga uppgifter i vårt samhälle. Syftet med det statliga stödet tillderas verksamhet är att främja en demokratisk fostran genom barns och ungdomarsengagemang i föreningslivet och att medverka till en meningsfull fritid för barnoch ungdomar. Stödet bör därför stimulera till att öka den lokala aktivitetenoch få flera deltagare i verksamheten.