prop · GE0354 · 1990-12-31 00:00:00 — Bestämmelserna i andrafemte styckena gäller för företag i intressegemenskap om något av företagen yrkat avdrag enligt 9 § för avsättning på kapitalunderlaget. Intressegemenskap anses råda mellan juridiska personer som vid utgången av året före taxeringsåret är moder- och dotterföretag eller står under i huvudsak gemensam ledning. I en intressegemenskap kan ingå sådana företag som avses i 1 § första stycket 1-5 och är berättigade till avdrag, handelsbolag och sådana företag som avses i 7 § 8 mom. andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Övriga företag i intressegemenskapen får inte avdrag för avsättning på löneunderlaget. För varje företag i intressegemenskapen beräknas ett kapitalunderlag. Är två eller flera företag i intressegemenskap och innehar ett av företagen andelar i en utländsk juridisk person som i sin tur Å direkt eller indirekt Å innehar aktier eller andelar i det andra eller de andra företagen gäller följande. Vid beräkning av kapitalunderlaget i det förstnämnda företaget tas som skuld upp ett belopp motsvarande kapitalunderlaget i det andra företaget eller summan Bestämmelsernai andrafemte styckena gäller för företag i intressegemenskap om något avföretagen yrkat avdrag enligt 9 § för avsättning på kapitalunderlaget.Intressegemenskap anses råda mellan juridiska personer som vid utgången avåret före taxeringsåret är moder- och dotterföretag eller står under i huvudsakgemensam ledning. I en intressegemenskap kan ingå sådana företag som avses i 1§ första stycket 1-6 och är berättigade till avdrag, handelsbolag och sådanaföretag som avses i 7 § 8 mom. andra stycket lagen (1947:576) om statliginkomstskatt. Övrigaföretag i intressegemenskapen får inte avdrag för avsättning pålöneunderlaget. 1 fråga om handelsbolag gäller att avdrag för avsättningfårberäknas på kapitalunderlaget och i förekommande fall även påinkomstunderlaget. För varje företag i intressegemenskapen beräknas ettkapitalunderlag. Ärtvå eller flera företag i intressegemenskap och innehar ett av företagenandelar i en utländsk juridisk person som i sin tur- direkt eller indirekt -innehar aktier eller andelar i det andra eller de andra företagen gällerföljande. Vid beräkning av kapitalunderlaget i det förstnämnda företaget tassom skuld upp ett belopp motsvarande av kapitalunderlaget i detandra företaget 10Riksdagen 1990/91. I fråga om handelsbolag tillämpas 3 §, 5 § och 11 § fjärde stycket vid beräkningen av kapitalunderlag enligt fjärde stycket. Är kapitalunderlaget negativt beräknas en intäkt för de företag som beskattas för handelsbolagets inkomst. Som intäkt tas för vart och ett av företagen upp ett belopp motsvarande intäkten enligt fjärde stycket multiplicerad med företagets andel av handelsbolagets inkomst. av kapitalunderlagen i de andra företagen till den delbeloppet överstiger av värdet av andelarna i den utländskajuridiska personen. Som skuld tas dock inte upp större belopp än avvärdet av dessa andelar Med aktier och andelar likställs andra tillgångar somavses i 27§ 1 mom. lagen om statlig inkomstskatt. Vad nu sagts äger motsvarandetillämpning om den utländska juridiska personen bedriver verksamhet från fastdriftställe här i riket eller har bestämmande inflytande över annan utländskjuridisk person som bedriver sådan verksamhet. Förföretag med negativt kapitalunderlag beräknas en intäkt motsvarande 30procent av underlaget multiplicerat av statslåneräntan vidbeskattningsårets utgång. Någon intäkt beräknas inte i den mån det negativaunderlaget täcks genom att ett positivt kapitalunderlag överförts från ettannat företag om såväl givare som mottagare redovisar överföringen öppet vidsamma års taxering. Om företagens sammantagna kapitalunderlag (summan av depositiva och de negativa underlagen) är negativt får ett motsvarande beloppvid tillämpning av detta stycke behandlas som ett positivt underlag hos detföretag som har det högsta negativa underlaget. eller av summan av kapitalunderlagen i de andra företagen.Som skuld tas dock inte upp större belopp än av värdet av andelarnai den utländska juridiska personen. Om särskilda skäl föreligger får skuldenjämkas till ett lägre belopp. Med aktier och andelar likställs andra tillgångarsom avses i 27 § 1 mom. lagen om statlig inkomstskatt. Vad nu sagts ägermotsvarande tillämpning om den utländska juridiska personen bedriververksamhet från fast driftställe här i riket eller har bestämmande inflytandeöver annan utländsk juridisk person som bedriver sådan verksamhet. Förföretag med negativt kapitalunderlag beräknas en intäkt motsvarande 23procent av underlaget multiplicerat med en räntesats som svarar motstatslåneräntan vid beskattningsårets utgång med tillägg av fem procentenheterNågon intäkt beräknas inte i den mån det negativa underlaget täcks genom attett positivt kapitalunderlag överförts från ett annat företag om såväl givaresom mottagare redovisar överföringen öppet vid samma års taxering. Ömföretagens sammantagna kapitalunderlag (summan av de positiva och de negativaunderlagen) är negativt får ett motsvarande belopp vid till-lämpning av dettastycke behandlas som ett positivt underlag hos det företag som har det högstanegativa Juridiska personer som avses i 1 § första stycket 1 -5 ochsom yrkar avdrag för avsättning till skatteutjämningsreserv skall isjälvdeklaration lämna de uppgifter som behövs för att beräkna underlag påvilket av- Juridiska personer som avses i 1 § första stycket 1-6 ochsom yrkar avdrag för avsättning till skatteutjämningsreserv skall isjälvdeklaration lämna de uppgifter som behövs för att beräkna underlag påvilket av- Juridiskapersoner som enligt 1 § första stycket 1 ~5 har rätt till avdrag för avsättningoch företag som avses i 7§ 8 mom. andra stycket lagen (1947:576) om statliginkomstskatt skall i sina självdeklarationer lämna uppgifter som kan läggastill grund för en prövning av om det råder intressegemenskap med annat ellerandra företag. Motsvarande gäller i fråga om handelsbolag. Juridiskapersoner som enligt 1 § första stycket 1-6 har rätt till avdrag för avsättningoch företag som avses i 7§ 8 mom. andra stycket lagen (1947:576) om statliginkomstskatt skall i sina självdeklarationer lämna uppgifter som kan läggastill grund för en prövning av om det råder intressegemenskap med annat ellerandra företag. Motsvarande gäller i fråga om handelsbolag. Vid beräkning av kapitalunderlaget för sådana juridiska personer som avses i 1 § första stycket 1 -5 skall vid taxering eller, om företaget på grund av förlängt räkenskapsår inte skall taxeras detta år, vid taxering, av sådana obeskattade reserver som avses i 1 § lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver räknas som skuld. Vid följande års taxeringar skall av det uppskovsbelopp som vid beskattningsårets ingång ännu inte återförts till beskattning räknas som skuld. Däremot skall uppskovsbelopp vid beskattningsårets utgång inte räknas som skuld. 4.Vid beräkning av kapitalunderlaget för sådana juridiska personer som avses i1§ första stycket 1-6 skall vid taxering eller, om företaget inteskall taxeras detta år, vid taxering, av sådana obeskattadereserver som avses i 1 § lagen (1990:655) om återföring av obeskattadereserver räknas som skuld. Vid följande års taxeringar skall av detuppskovsbelopp som vid beskattningsårets ingång ännu inte återförts tillbeskattning räknas som skuld. Har uppskovsbelopp övertagits med stöd av 5 §fjärde stycket nämnda lag skall även av detta belopp räknas somskuld. Däremot skall uppskovsbelopp vid beskattningsårets utgång inte räknassom skuld. Beräkning av beskattningsårets inkomstskatt enligt 3 § förstastycket andra meningen sker utan hänsyn till dels återföring av sådanaobeskattade reserver som avses i första stycket denna punkt, dels den del avdet uppskovsbelopp som enligt 5 § lagen om återföring av obeskattade reservertas upp till beskattning. Denna lagträder i kraft . 28 Lag Prop. omändring i lagen (1990:655) om återföring av obeskattade Härigenom föreskrivs att 1, 2 och 5§§ lagen (1990:655) omåterföring av obeskattade reserver skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett företag som vid utgången av Ett företag som har obeskattade det beskattningsår som avslutats reserver vid utgången avdet beskatt- närmast före har ningsår som avslutats närmast före obeskattade reserver kan i den om- och som taxeras år fattning som anges i denna lag få 7997 kan i den omfattning som anges uppskov med beskattningen vid i denna lag få uppskov med beskatt- återföringen av reserverna. Med ningen vid återföringen av reser- företag avses i denna lag fysiska och verna. avses i denna lag juridiska personer med undantag för fysiska och juridiska personer med dödsbon som behandlas som han- undantag för dödsbon som behand- delsbolag. las som handelsbolag. Med obeskattade reserver avses resultatutjämningsfond,avsättning till intern vinstkonto samt reserver i lager och pågående arbeten.Reserv i lager och pågående arbeten skall anses föreligga om tillgångarna vidinkomsttaxeringen har tagits upp till lägre värde än som skulle ha följt viden tillämpning av 24 § kommunalskattelagen (1928:370). Att särskilda regler gäller för bankaktiebolag,sparbanker, föreningsbanker, finansbolag, fondkommissionsbolag ochkreditaktiebolag framgår av 6§. 2§ Uppskov skall beslutas och upp- Uppskovskall beslutas och upp skovsbeloppet bestämmas vid 1992 skovsbeloppetbestämmas vid taxering eller, om företaget på årsta.xering eller, om företaget inte grund av förlängt räkenskapsår inte skalltaxeras detta år, vid skall taxeras detta år, vid taxering.I fråga om handelsbolag taxering. I fråga om handelsbolag skalluppskovsbeloppet avse han skall uppskovsbeloppet avse han- delsbolaget, delsbolaget. Beskattning av uppskovsbeloppet skall fördelas så att av beloppet tas upp vid 1992 årstaxering, sammanlagt av beloppet tas upp vid 1992och taxeringar, sammanlagt av beloppet tas upp vid1992-1994 års taxeringar, hela beloppet tas upp vid taxeringar eller,om taxering inte sker , vid taxeringar. En fysisk person behöver vid taxering inte ta uppnågon del av uppskovsbeloppet. Ett handelsbolag behöver vid taxeringinte ta upp av uppskovsbeloppet multiplicerat med den andelav Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. bolagetsinkomst som belöper på andra delägare än fysiska personer. Vid följande årstaxeringar gäller bestämmelserna i första stycket. ett visst år skall vid taxeringen till detuppskovsbelopp som då återförs läggas ett tillägg om av detuppskovsbelopp som lägst skulle ha tagits upp till beskattning vid taxeringendet förstnämnda året. Vidfusion som avses i 2 § 4 mom. första stycket lagen (1947:576) om statliginkomstskatt får uppskovsbelopp överläs. Därvid skall anses som om överlåtande och övertagande företag utgjort en skattskyldig. Har denförvärvskälla fill vilken de obeskattade reserverna hänför sig upphört, skallåterstående del av uppskovsbeloppet tas upp till beskattning. Dettagäller inte om en fysisk person överför sin näringsverksamhet eller driften avdenna fill ett akfiebolag om intressegemenskap råder mellan företagen.Äterstående del av uppskovsbeloppet skall i sådana fall tas upp tillbeskattning hos aktiebolaget enligt bestämmelserna i denna lag. Vid fillämpningav detta stycke anses intressegemenskap råda mellan företag som står under ihuvudsak gemensam ledning. Ifråga om dödsbon gäller att återstående del av uppskovsbeloppet omedelbartskall tas upp fill beskattning det beskattningsår då reglerna om handelsbolagtillämpas första gången. Dennalag träder i kraft . Lag omändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på Härigenomföreskrivs att 6 § lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel skallha följande lydelse. Skattskyldigasom avses i 2 § 5 får utan hinder av bestämmelserna i 20 § kommunalskattelagen (1928:370) göra avdragför avkastningsskatt i förvärvskällan. Skattskyldigasom avses i 2 § 5 får utan hinder av bestämmelserna i 20 § kommunalskattelagen (1928:370) iförvärvskällan göra avdrag för sådan avkastningsskatt som tas ut på i 3§fjärde stycket angivet underlag. Avdrag skall därvid medges föravkastningsskatten före eventuell nedsättning genom avräkning av utländskskatt. Denna lag träder i kraftden . 30Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1990:668) om nedsättning av vissaunderhållsbidrag Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1990:668) om nedsättning av vissa underhållsbidragskall ha följande lydelse. 2§Ett underhållsbidrag som avses i 1 § skall sättas ned med75 kronor , om bidraget uppgår till eller3000 kronor . Uppgårunderhållsbidraget fill lägre belopp, skall det sättas ned avdet belopp som utgår. Om bidraget efter ändringen slutar på öretal, skall detavrundas nedåt till helt krontal. Omnedsättningen skulle understiga eller för heltår, skall underhållsbidraget kvarstå oförändrat. Skall underhållsbidraget vid i första stycket angiven tidpunkt ändrasenligt lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag skall nedsättningenligt förstatredje styckena ske innan sådan ändring görs. Dennalag träder i kraft . 31Förslag till Prop. Lag om särskilda regler för avsättning tillresultatutjämningsfond vid taxering Vidtillämpning av reglerna om resultatutjämningsfond i 41 § d första stycketkommunalskattelagen (1928:370) i dess lydelse intill skall förfysisk person gälla att avdraget vid taxeringen för räkenskapsår som avslutas den31 får uppgå fill högst av lönekostnaden och 35procent av den enligt nämnda lagrum beräknade egna inkomsten om följandeförutsättningar är uppfyllda, nämhgen 1.att den skattskyldige tillledning taxering redovisar inkomst avseende två räkenskapsår och 2.att det ena räkenskapsåretförkortats i enlighet med övergångsbestämmelserna fill lagen (1990:665) omändring i bokföringslagen eller lagen (1990:666) om ändring ijordbruksbokföringslagen. Dennalag träder i kraft och tillämpas vid taxering. 32Förslag till Prop. Lag om avdrag för kostnader för bilresor till och frånarbetsplatsen vid 1991 och taxeringar Avdragför kostnad för resa med egen bil till och från arbetsplatsen enligt punkt 4 avanvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) skall medges, i ställetför enligt schablon som anges i andra stycket nämnda anvisningspunkt, vid 1991års taxering med per kilometer och vid taxering med 1krona per kilometer Dennalag träder i kraft . 33Förslag till Prop. Lag omupphävande av lagen (1927:321) om Härigenomföreskrivs att lagen (1927:321) om utskiftningsskatt skall upphöra att gällavid utgången av . Den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt vid 1991och tidigare års taxeringar. Har efter beslut om likvidation eller fusion medelutskiftats fill aktieägare före utgången av fillämpas lagen även vidsenare års taxeringar. 34Förslag till Prop. 1990/91 :.M Lag omupphävande av lagen (1933:395) om Härigenomföreskrivs att lagen (1933:395) om ersättningsskatt skall upphöra att gällavid utgången av . Den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt vid 1991och tidigare års taxeringar. 35Förslag till Prop. Lag om höjning av den allmänna löneavgiften intillutgången av 1§ Allmän löneavgift skall, i stället för vad som sägs i 3 § första stycketlagen (1982:423) om allmän löneavgift, tas ut avavgiftsunderlaget i fråga om 1.ersättning som omfattas av 1 §nämnda lag och som utges samt 2.inkomst av annat förvärvsarbetesom avses i 11 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och som hänförsig till . 2§Omfattar beskattningsåret såväl perioden januarijuni 1991 eller del därav somannan tid, skall om den avgiftsskyldige inte visar annat så stor del avbeskattningsårets inkomst anses hänförlig till ellerdel därav som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret sominfaller under ifrågavarande period och hela beskattningsåret. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , Proposition om kvarvarande frågor i reformeringen avinkomst- och företagsbeskattningen, m.m. Underflera år har ett mycket omfattande reformarbete bedrivits i syfte att förbättraoch förenkla skattesystemet. Efter ett första steg antogriksdagen regeringens förslag till reformerad inkomst-ochföretagsbeskattning (prop. 1989/90:110, SkU30, rskr. 356, SFS 1990:650-696). Förslagetsom grundades på betänkandena från inkomstskatteutredningen (RINK) ochutredningen om reformerad företagsbeskattning (URF) innebar att dengenomgripande omläggningen av inkomstskatten i allt väsentligt fick sinreglering. Det nya systemet får full verkan fr.o.m. . Riksdagsbesluteti juni om en skattereform lämnade emellertid vissa lag-sfiftningsfrågor olösta.På dessa punkter krävs nu kompletterande lagstiftning för att reformen skallvar helt genomförd . De kvarstående frågorna har utrettsvidare under olika former och resultaten har redovisats i ett antalbetänkanden och promemorior. Jag redovisar detta beredningsunderlag ianslutning till behandlingen av de olika frågorna i de följande avsnitten.Betänkandena och promemoriorna har remissbehandlats. En förteckning över deremissinstanser som har yttrat sig bör fogas som bilaga 1 till protokollet. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över vissalagförslag. De till lagrådet remitterade lagförslagen bör fogas tillprotokollet som bilaga 2. Lagrådetsyttranden bör fogas till protokollet som bilaga 3. Jag återkommer tilllagrådets synpunkter i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.1-3 och 5.4) och ispecialmotiveringen (avsnitt 9). Jagkommer att redovisa mina förslag till kompletteringar och juste- 157 ringar av den reformeradeinkomst- och företagsbeskattningen. Jag kommer Prop, 1990/91:54 också attföreslå ändringar i fråga om sjömansbeskattningen samt arvs- och gåvobeskattningen Minredovisning är disponerad på följande sätt. Efter mina aUmänna synpunkter(avsnitt 2) tar jag upp den särskilda löneskatten, ett antal frågor som rörinkomstslaget tjänst samt sjömansbeskattningen (avsnitt 3), Därefter behandlarjag inkomst av kapital samt arvs- och gåvobeskattningen (avsnitt 4),företagsbeskattningen (avsnitt 5) och vissa internationella skattefrågor (avsnitt6), Jag redovisar också vissa budgeteffekter (avsnitt 7), Författningsförslagenkommenteras i specialmotiveringen (avsnitt 9), Genombeslut av och åstadkoms en synnerligengenomgripande förändring av de mest väsentliga delarna av det svenskaskattesystemet. Det grundläggande syftet bakom reformen är att åstadkomma ensamhällsekonomiskt effektiv beskattning samfidigt som fördelningspolitiska målför beskattningen uppfylls. Storaförväntningar knyts till de posifiva effekter som skattereformen kan ge för densvenska ekonomins funktionssätt. Reformen är i själva verket ett av de mestbetydelsefulla inslagen - måhända det mest betydelsefulla inom detlångsiktiga arbetet på det ekonomisk-politiska området, Minaförslag i denna proposition kan karakteriseras som det tredje steget i beslutenom skattereformen. Förslagen är en del av den överenskommelse om skattereformensom träffats mellan socialdemokraterna och . Mitt förslag till nyarvs- och gåvoskatteskala ligger dock utanför skattereformen. Deförslag som läggs fram kan indelas i fyra olika grupper. För det första ärdet fråga om att lagförslag presenteras i frågor där under förrariksmötet i princip tagit ställning. Ett exempel på detta är förslaget omsärskild löneskatt på vissa avtalsförsäkringar. För det andra behandlas någraområden där förslag tidigare aviserats. Det är t.ex. fallet beträffande beskattningenav valutavinster. För det tredje har i några hänseenden de beslut som fattadesunder föregående omprövats och föranlett förslag om sakligajusteringar. Detta gäller t.ex. beskattningen av utdelning och vinster påaktier i fåmansbolag. Slutligen föreslås ett relafivt stort antal justeringarav närmast lagtekniskt slag. Behovet av sådana ändringar är att se mot bakgrundav den närmast unika omfattningen av den lagstiftning som reformen föranlett. Med de förslag somomfattas av detta lagstiftningsärende slutförs skattere formen. Jag vill emellertid innan jag övergår till att i detalj behandla försla gen peka på att några områden är föremål för ytterligare utredningsarbete. Så är t.ex. fallet när det gäller den lagtekniska utformningen av mervärdes kattelagstiftningen. I några hänseenden bör också ytterligare utredningsar bete påbörjas. Jag syftar då främst på den lagtekniska översyn av de centrala inkomstskatteförfattningarna som redan tidigare aviserats. Detta angelägna arbete bör när de materiella reglerna lagts fast påbörjas utan ytterligare .o Vidarekrävs, som jag angav i vårens proposition om skattereformen (s. Prop.1990/91:54 518 f.) ytterligare överväganden och utredningsinsatser innanslufiig ställning tas till beskattningen av enskilda näringsidkare ochhandelsbolag. Dessa frågor som främst gäller om en s.k. särskildredovisningsmetod för enskilda näringsidkare skall införas och omhandelsbolaget skall göras till skattesubjekt har efter vårens riksdagsbeslutberetts vidare. Enligt min mening krävs emellertid en mera ingående analys avdessa frågeställningar. En särskild utredare bör därför tillkallas med uppdragatt utforma förslag till den slutliga utformningen av regelsystemet förenskilda näringsidkare och handelsbolag. Även frågan om s.k. nuvärdeavdrag ochs.k. periodiserings-fonder lämnades öppen vid vårens lagsfiftning. En ekonomiskutvärdering av detta system har på uppdrag av gjorts avprofessorn . Rapporten över utvärderingen som avlämnatskommer att remissbehandlas. 3 Särskild löneskatt, m.m. Iavsnitt 3 har samlats de förslag som rör den utvidgade särskilda löneskatten,den nya särskilda premieskatten för grupplivförsäkring och förslag i fråga omtjänsteinkomstbeskattningen. Dessutom finns här bl.a. förslag till justeringarav privatbostadsbegreppet och förslag beträffande fastighetsskatten. Avsnittetavslutas med mina förslag på sjömansbeskattningsområ-det. 3.1 Särskild löneskatt på vissa pensionsförmåner Enallmän princip i skattereformen är att alla förvärvsinkomster skall beläggasmed socialavgifter eller med en särskild löneskatt. Motivet är att alla typerav förvärvsinkomster bör behandlas likvärdigt. Beträffande inkomster som integer socialförsäkringsförmåner bör emellertid skatteuttaget begränsas till dens.k. skattedelen av socialavgifterna. har, med utgångspunkt i nämndaprinciper, beslutat om uttag av en särskild löneskatt om 22,på förvärvsinkomster som inte till någon del grundar rätt tillsocialförsäkringsförmåner (prop. 1989/90:110 s. 378 ff., SkU30 s. 61 ff.,SFS1990:659). RINKföreslog (SOU 1989:33 I s. 200 ff. och II s. att s.k. grundavgift skulle utgå bl.a. vid pensionsutbetalningar somtryggats genom avdragsgilla premiebetalningar eller avsättningar tillstiftelse resp. konto. tidigare nämnda propositionen (s. 491 ff.) föreslogs att skattedelen avsocialavgifterna, så långt detta är möjligt, skall tas ut som en särskild löneskattnär pensionen tjänas in och inte vid utbetalningen. Den föreslagna lösningenkrävde emellertid ytterligare överväganden när det gäller den tekniskautformningen. Något författningsförslag lades därför inte fram. En promemoria med förslagtill en sådan reglering, daterad den tember 1990 har utarbetats inom och remissbehand lats. I bilaga 1 finns en förteckning över remissinstanserna. ning av remissyttrandenahar upprättats och finns fillgänglig i lagsfiftnings- Prop. 1990/91:54ärendet (dnr 4047/90). Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över förslag tilllag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt. Lagförslagetomfattade bl.a. en reglering av uttaget av särskild löneskatt på pensionsförmåner.Den föreslagna lösningen innebar främst tekniska avvikelser från den som lagtsfram i den tidigare nämnda promemorian. Lagrådetriktar i sitt yttrande, bilaga 3, betydande krifik mot förslaget. kan den valda lösningen i vissa avseenden inte anses fylla kraven pålikformighet i beskattningen. Krifiken i den delen tar bl.a. sikte på attförslaget i fråga om otryggade pensionssystem innebär att skatten även kommeratt träffa pensionsutbetalningar som intjänats före ikraftträdandet av de nyareglerna.