prop · GE03159 · 1990-12-31 00:00:00 — För atlförebygga gränsdragningsproblem kan det finnas anledning att här kommenteradels föredrags- och föreläsningsverksamhet, dels gudstjänster och andrareligiösa uttrycksformer med artistiska inslag. Renundervisnings- eller bildningsverksamhet resp. andaktsulövning skall inte geupphov till skattepliktig inkomst enligt LSI. Detförekommer emellertid atl en artist under ell engagemang både undervisar ochger en konsert. I elt sådant fall skall den del av ersättningen som avserundervisningen inte beskattas enligt LSI. Konsertdelen däremot skall beskallasom ersättningen uppbärs härifrån. Om det av avtalet mellan parterna inte gåralt utläsa hur ersättningen skall fördelas måste en uppskattning göras av hurstor del av ersättningen som belöper på konsertdelen resp. undervisningsdelen.Detta kan också bli aktuellt i de fall fördelningen i avtalet av ersättningenpå undervisningsdel resp. konsertdel är orimlig. Bedömningen får i sådana fallgöras efler vad som är rimligl och skäligt. Detförekommer också att ell uppträdande sker på sådant sätt och i sådant sammanhangatl det är svårl atl avgöra om del är fråga om konsert eller föredrag ellerdeltagande i andaktsulövning. I dessa fall bör bedömningen ske utifrån en huvudsaklighetsprincip.En föreläsning kan t. ex. vara uppblan- dadmed ett antal sånginslag. I tveksamma fall får man söka ledning i vad Prop. somframstår som del huvudsakliga syftet med föreställningen eller vad som 1990/91:159 ärden framträdandes yrke eller normala sysselsättning. Vadgäller gränsdragningen mellan andakt och konsert är avsikten att eventuellinkomst från deltagande i själva andaktsutövandet inte skall beskattas enligt LSLOm en artist i sin egenskap av artist framträder vid en andakt med t. ex. ettsångnummer bör ersättningen till artisten beskattas enligt LSI. Om artistendäremot deltar som ledare för andaklen, läser en betraktelse efler liknandeeller håller en predikan kan han inte anses bedriva artistisk verksamhet. Framträdandetskall ske inför publik som anlingen är personligen närvarande eller kan seeller lyssna till framträdandet med hjälp av ljud- eller bildupptagning. Allasom framträder med artistisk verksamhet på t. ex. en scen skall omfattas avlagen. Utanför faller scenpersonal och tekniska biträden. Detsamma gällersådana kategorier som regissörer och koreografer. Del skulle av inte minstpraktiska skäl för både skattskyldiga, arrangörer och beskattningsmyndighelenvara enklare om beskattning enligt LSI kunde omfatta samtliga som medverkar it. ex. en utländsk artistgrupp. Fördelning av ersättning på deltagarna införskatteberäkningen skulle då kunna ske på ett smidigt sätt. Det förhållandet atten del av gruppens medlemmar inte omfattas av LSI och kanske över huvud tagetinte är skattskyldiga i kan leda till tvistigheter beträffande hurfördelningen skall göras. Reglerna i modellavtal, som många av desvenska dubbelbeskattningsavtalen är anpassade till, och i övriga avtal gerdock inte utrymme för en anpassning i detta avseende. Avtalstexterna medgersåledes inga undanlag från kravet på personligt framträdande på scen e.d. Detligger i sakens natur att beskattningsmyndigheten vid sin bedömning av fråganom artistisk verksamhel föreligger och vilka personer som skall beskattasenligt LSI i stor utsträckning får hta på de uppgifter och den bedömning somgörs av utbetalaren eller arrangören. Detkan påpekas att ersättning som i enlighet med vad jag angett i det föregåendeinte blir skattepliktig enligt LSI i stället kan bli skattepliktig enligt de iannat sammanhang föreslagna reglerna om beskattning av inkomst av Ijänsl frånSverige. Iutländsk rätl innefattas i många fall inkomster av idrottslig verksamhet iregelsystemet för artistbeskallningen. Även modellavtal innefattarsådana inkomster. Jag kan för min del inte finna att det föreligger bärande skälför att undanta idrottslig verksamhet från beskattning. Det kan dock vara avvisst värde att hålla isär begreppen artistisk resp. idrottslig verksamhet. Detbör i regel vara lätt att bestämma om idrottslig verksamhet föreligger ellerinte. Med idrottslig verksamhel avses här framträdanden inför publik, direkteller genom radio- och TV-inspelning, vid tävling eller uppvisning. I de fallgränsdragningsfrågor uppkommer torde inkomsterna ofta ändå vara skalleplikligaenligt LSI på grund av reglerna om skatteplikt för artistisk Prop.verksamhet. När jag i fortsättningen lalar om artister, artistiskverksamhet 1990/91:159 och liknande avser jag även idrottsmän ochidrottslig verksamhet m.m. Artislföretag hemmahörande i udandet Mitl förslag innebär alt även artislföretag hemmahörande iutlandet skall vara skattskyldiga enligt LSI. Detta är nödvändigl om reglernainte skall kunna kringgås. Om sådana regler inte införs skulle sannoliktbetalning för en artists framträdande i i många fall ske till annanmottagare än artisten personligen. Med begreppel artislföretag bör avses fysisk ellerjuridisk person som utan att vara arrangör mot ersältning tillhandahållerutländsk artist (3 § i förslaget till LSI). Jag ser inle skäl atl, som en remissinstans () föreslår, skilja mellan sådana förelag där artisten har ettavgörande inflytande och andra företag. Skälen lill della är alt en sådanuppdelning ger upphov till kontroll- och gränsdragningsproblem. En annan sak ärall problem av detta slag ändå kan uppkomma till följd av alt vissadubbelbeskattningsavtal som slutit med annat land (jämför avtalet med )endasl ger möjlighet att beskalla artistförelag i vilket artisten eller honomnärstående person direki eller indirekt deltar i kontrollen av eller har del avföretagets vinst. 1 sammanhanget vill jag också kommentera punkt 2 avartikel 17 i modellavtal som ingår i många svenskadubbelbeskattningsavtal. Punklen har följande lydelse. "I fall då inkomst genom personlig verksamhel, somartist eller idrottsman utövar i denna egenskap, inte tillfaller artisten elleridrottsmannen själv utan annan person, får denna inkomst, utan hinder avbestämmelserna i artiklarna 7, 14 och 15, beskallas i den avlalsslutande staldär artisten eller idrottsmannen utövar verksamheten." Kommittén anför att det råder viss ivekan om hurbestämmelserna skall tolkas. Frågan gäller om bestämmelserna möjliggörbeskattning av det belopp som utgår till arlistförelagel men inle utbetalas tillartisten eller idrottsmannen. En beskattning av detta belopp får som effektatt indirekt beskattning sker av artislföretagets vinstandel. Den ursprungliga avsikten med bestämmelsen var altmotverka skalteun-dandraganden genom att betalning till en artist sker via ellbolag som artisten har inflytande i. Genom detta arrangemang kunde beskattningtidigare undgås, eftersom bolaget saknade fast driftställe i verksamhetslandel. Även om den ursprungliga avsiklen med bestämmelsen var dennämnda finns del enligt min mening ingenting som hindrar atl arlislföretagelsvinst beskattas i verksamhetslandel. Bestämmelsen förhindrar således inte atthela ersättningen lill arlistförelagel beskattas. Kommitién har vidare föreslagil vissa särregler för ulländskaartislföretag i syfle att förhindra beskallning av ersättning som avserförelagets egen vinst. Som framgår av del tidigare sagda anser jag all en sådanbeskattning inte strider mot punkl 2 i artikel 17 av modellavial.Kommittén an- föratt man genom särregleringen undviker att komma i konflikt med diskri- Prop.mineringsklausulen i dubbelbeskattningsavtalen. Denna klausul är i deflesta 1990/91:159 avtalen utformad efter mönster av artikel 24 imodellavtalet och har följande lydelse. "1.Medborgare i en avtalsslutande stat skall inte i den andra avtalsslutandestaten bli föremål för beskattning eller därmed sammanhängande krav som är avannat slag eller mer tyngande än den beskattning och därmed sammanhängandekrav som medborgare i denna andra stat under samma förhållanden är eller kanbli underkastad. Utan hinder av bestämmelserna i artikel 1 tillämpas dennabestämmelse även på person som inte har hemvist i en avtalsslutande stat elleri båda avtalsslutande staterna. Uttrycket 'medborgare' åsyftar: a)fysisk person som harmedborgarskap i en avtalsslutande stat; b)juridisk person och annansammanslutning som bildats enligt den lagstiftning som gäller i enavtalsslutande stal." Jagkan för egen del inte finna att en beskattning av artistföretagets egen vinstskulle innebära en otiflåten diskriminering enligt ifrågavarande artikel. Såvittgäller utländskt artistföretag som är fysisk person kan samma bestämmelsertillämpas för såväl svenska medborgare som utländska medborgare. Svenskamedborgare som är bosatta utomlands kommer härvid att beskattas på samma sättsom utländska medborgare bosatta utomlands. Någon otillåten diskrimineringuppkommer inte. Avsamma skäl anser jag heller inte att den föreslagna regleringen kan anses ståi strid med artikel 7 i (EG avtalet ). Sistnämndaartikel förbjuder i likhet med artikel 24 i modellavtalet diskriminering pågrund av nationalitet. Vadgäller juridiska personer är svenska juridiska personer skattskyldiga enligt 6§ 1 mom. första stycket b lagen (1947:576) om stadig inkomstskatt (SIL) för allinkomst, som de förvärvat här i riket eller på uUändsk ort. Svensktartistföretag som är juridisk person är således skatlskyldigl enligt SIL.Artistföretag hemmahörande i uUandet som är juridisk person föreslås däremotbli skatlskyldigl enligt LSI. Att härvid beskatta det belopp som är att hänföratill artistföretagets egen vinst strider enligt min mening inte mot diskrimineringsklausulen.En annan sak är att skattesatsen vid en bruttobeskattning, som det här avpraktiska skäl är frågan om, måste sättas så låg att artistföretag hemmahörandei utlandet generellt inte beskattas hårdare än svenska juridiska personer somär artistföretag. I sammanhanget vill jag peka på att utländskaskadeförsäkringsföretag beskattas på ett liknande sätt enligt 2 § 6 mom.åttonde stycket SIL. För dessa utländska företag gäller att som nettointäktanses en viss procent av företagets premieinkomst av här bedrivenförsäkringsrörelse. Kommitténanför att nuvarande regler i BevL om beskattning av utländska arrangörer tillämpas mycket sällan och alt det synes höra till undantagen att artistisk verksamhet i bedrivs i egen regi av ufländska artister eller andra utländska personer. Särskilda regler för dessa fall är enligt kommitténs uppfattning ändå nödvändiga för att undvika artistisk verksamhet med ut- 27 ländskaarrangörer i skatteundandragande syfte. Jag delar denna bedöm- Prop. Delagregler jag föreslår för denna lyp av verksamhet ansluter sig så nära som möjligllill bestämmelserna för ulländska medverkande artister och för artistföretag. Medbegreppet arrangör bör avses den som anordnar tillställning med artistiskeller idroltshg verksamhel (3 § i förslaget tfll LSI). Vad jag anfört ovan ombeskattning av utländskt arlislförelags egen vinst äger motsvarande till-lämpningvid beskattning av utländsk arrangör. Fysiskperson bosalt utomlands och juridisk person hemmahörande i utiandei Kommilténföreslår att kyrkobokföringen skall vara avgörande för om skattskyldighetskall föreligga enhgt LSI. Som skäl för att inte använda bosätl-ningsbegreppsom används i kommunalskallelagen (1928:370), KL, anför kommittén atttillämpning av begreppen "stadigvarande vistelse" och "väsentliganknytning" ofta kräver ingående och tidskrävande utredningar. Gränsdragningsproblemenär många och svårbemästrade och begreppen anses därför inte passa in i ettsyslem med definitiv källskatt som kräver enkelhet och snabbhet. Kommitténanser att besvärliga bosättningsregler bör undvikas inte minst av hänsyn tillde utbetalare som skall göra skatteavdrag. Enligtmin mening lalar emellertid starka principiella och prakliska skäl för attsamma bosältningsbegrepp används i LSI som i övrig skattelagstiftning. Det avkommittén föreslagna bosättningsbegreppet används inte i övrig internskattelagstiftning och inle heller i de dubbelbeskattningsavtal som harslutit med andra länder. Jag kan därför inte ansluta mig tiU kommitténsförslag utan anser i likhet med att samma bosättningsbegreppskall användas som i KL. Med utomlands bosatt fysisk person bör därför förståsden som inte är bosatt eller stadigvarande vistas i riket. Medutländsk juridisk person avses enligt 16 § 2 mom. SIL associafion, som enligtlagstiftningen i den stal där den är hemmahörande kan förvärva rättigheter,ikläda sig skyldigheter och föra talan inför domstolar och andra myndigheteroch över vilkens förmögenhetsmassa de enskilda delägarna inle fritt kanförfoga. Isammanhangel vill jag nämna att en juridisk person betraktas som svensk om denär registrerad i . Ideella föreningar m.fl. räknas som svenska omstyrelsen eller liknande har silt säte i . Begreppet juridisk personhemmahörande i udandet bör ha samma betydelse i LSI som begreppet utländskjuridisk person i SIL. Lagrådethar föreslagit definitioner för begreppen "bosatt utomlands" och "hemmahörande i udandet".Dessa definitioner har tagits in i 3 § i lagförslaget. Mittförslag: Skattepliktig inkomst är inkomst som uppbärs från och avserverksamhet som bedrivs i eller på svenskl fartyg. För artist och artislföretagär skattepliktig inkomst vad som erhålls i kontant ersättning eller annatvederlag. För arrangör ärskattepliktig inkomst vad som uppbärs i form av biljetfintäkter, reklamintäktereller andra intäkter av en fillställning. Kommitténsförslag: Förslaget överensstämmer med mitt vad avser att inkomsten skall ha uppburitsfrån och avse verksamhet som bedrivits här eller på svenskt fartyg. För artist ochartistföretag är enligt kommitténs förslag all inkomst av artistisk verksamhetskattepliktig med undantag för ersätlning för resor och transporter i sambandmed inkomstförvärvet till den del de motsvaras av faktiska kostnader förartisten eller arfistföretaget. Värdet av fri kost och logi föreslås såledesbli skattepliktigt. Vad gäller värderingen avannat vederlag än kontanter eller därmed likställt vederlag föreslår kommitténsärskilda värderingsregler. För arrangöröverensstämmer kommitténs förslag med mitt såvitt gäller vilka inkomster somskall vara skattepliktiga. anför att det finns risk såväl för att ersättning somrätteligen utgör skalteplikfig inkomst rubriceras som resekostnads- ersättningsom för att avdrag för faktiska kostnader yrkas för belopp som täckts avskattefri ersältning. Flera representanter för kuUurlivet och idrotts- rörelsenifrågasätter de föreslagna reglerna för kost och logi. Det påpekas att reglernakommer att innebära ett betungande och onödigt merarbete då redovisning skallske även om ingen skatt skall utgå. 1 några remissyttranden efterlyses ettskattefritt bottenbelopp. Enförutsättning för att inkomsten skall vara skattepliktig är att den uppbärsfrån (7§ LSI). Uttrycket "uppburits härifrån" fanns tidigarei 53 § 1 mom. a KL. Lydelsen av bestämmelsen kunde emellertid i vissa fall ledafill total skattefrihet för personer som utsänts till från annat land.Bestämmelsen har därför ändrats (prop. 1989/90:47, SkU16,rskr. 102, SFS 1989:1039), varvid uUrycket "uppburils häriftån" borttagits. Förslageltill LSI avser elt källskattesystem där utbetalaren av ersältning för artistiskverksamhet görs avdrags-, redovisnings- och betalningsskyldig för svensk skall.Det ligger i sakens natur att beskattning endast kan avse inkomst med källa iSverige. I klargörande syfte vill jag emellertid påpeka att med uttrycket"uppbärs från " även skall avses ersättning som utländskarrangör utger fill utländsk artist eller arfistföretag för arfistisk verksamhethär i riket. En sådan vid tolkning av uttrycket är nödvändig för att undvika skatteundandragandeh. Lagrådet har påpekat attdet i lagtexten behövs ett förtydligande av att inkomst från ett utländsktartistföretag till en utländsk arfist som uppträtt i inte skallbeskattas hos artisten utan bara hos artistföretaget. Ett sådant förtydligandehar tagits in i lagförslaget (5 § LSI). Verksamhetenskall ha bedrivits i eller på svenskt fartyg BevLanses inte tillämplig vid framträdande på svenskt fartyg. Utländsk artist medengagemang på svenskt fartyg skall i stället erlägga sjömansskatt. Jag anser, i likhet medkommittén, att den särskilda inkomstskatten skall betalas inte bara för inkomstav verksamhet här i riket utan även för inkomst av verksamhet på svensktfartyg. Bestämmelserna återfinns i 7 § i lagförslaget. Somtidigare nämnts tillämpas BevL:s regler om beskattning av ufländska arrangörermycket sällan. För att undvika skatteundandraganden är särskilda regler förarrangörer ändå nödvändiga i LSI. Iskattepliktig inkomst för arrangörer ingår alla intäkter som arrangören har isamband med viss tillställning i . Biljetlintäkter efler annan form av entréavgifter,t. ex. abonnemang, torde vara den största och vanligaste posten. Men även andraintäkter i samband med tillställningen t. ex. intäkt av reklam, försäljning avprogramblad m. m. kan ingå i skalteplikfig inkomst. Bestämmelsen återfinns i 7§ i förslaget till LSI. 2.4 Undantag från skatteplikt Mittförslag: Som skattepliktig inkomst räknas inte frivilliga betalningar somgatumusikanter och liknande erhåller eller inkomst av näringsverksamhel sombedrivs här från fast driftställe. Vidare skall inkomst av royaity ellerperiodvis utgående avgift undantas från beskattning enligt LSI. Ersättningfrån svensk ljudradio eller television skall anses som inkomst av royaity tillden del den inte avser förstagångssändning från sändare här i riket.. Somskattepliktig inkomst räknas inte heller vederlag i form av nödvändig resaeller transport eller förmån av kost och logi i samband med den artistiskaeller idrottsliga verksamheten. Ersättning som ulgåri annan form än kontanter eller därmed likställt vederlag undantas frånskatteplikt om det sammanlagda värdet från en utgivare under enredovisningsperiod uppgår till högst 0,03 basbelopp. Kommitténsförslag: Överensstämmer i storl sett med mitt. Remissinstanserna: och Svenska Tealerförbun- Prop. det anser atl reprisersättning skall betraklas som anslällningsinkomsteller 1990/91:159 uppdragsinkomst och således inte som royaity. Skälen för mitt förslag: Skälen för att undantagatumusikanter och liknande är kontrollaspekten och svårigheter förprivatpersoner att tillämpa de särskilda skattereglerna. Med denna grupp avsessådana personer som uppträder med musik, sång, akrobatik och liknandeaktiviteter på gator, torg, tunnelbanestationer m. fl. Betecknande fördenna typ av underhållning är att inträdesavgifter inle förekommer och atlersättning endast betalas på frivillig väg. Inkomst av näringsverksamhet som hänför sig fill fastdriftställe här bör inte beskattas enligt LSI utan enligt bestämmelserna i . Sådana inkomster bör därför undantas från beskattning enligt LSI. Ett undantag som avser royaity och liknande ersättningarär en naturlig följd av grunderna för beskattningen av artister m. fl. enligt och dubbelbeskattningsavtalen. Sådana inkomster som kan hänförastill royaity omfattas inle av artistbeskattningsreglerna i avtalen ulan debeskattas enligt andra regler, normalt endast i hemvistslalen. Undantag frånhuvudregeln görs främst när innehavaren av rätten lill royaity har fast driftställei källstaten. Betalning av royaity innebär att man gottgör artisten förutnyttjandet av dennes upphovsrätt lill sin prestation. Undantaget från LSIskall även avse ersätlning i form av utgående avgift. Till sådan ersätlning- alltså royaltyliknande ersättning kan t. ex. hänföras betalning förprestationsutnyttjande då betalningen inle har upphovsrällslig grund,exempelvis i fråga om, idrotlsutövning. Gränsdragningen mellan ersätlning av gagekaraklär somskall beskattas enligt LSI och royaity och liknande kan vara besvärlig vid denpraktiska hanteringen av ersättning för artistisk verksamhet. Inom radio/TVanses ersättning av gagekaraklär föreligga om en person las in till studio(eller motsvarande) för sändning - eller upptagning för senare sändning -liksom vid direktsändning i egen regi eller tillsammans med annan(samarrangör) och ersättning utgår för uppträdandet. Jag vill i sammanhangelslå fast alt skattskyldigheten enligt LSI såvitl gäller radio/TV-sändningarbör avgränsas lill ersättning som avser förstagångssändning från sändare här iriket och all annan ersättning bör anses som inkomst av royaity eller royalty-liknandeersättning. Ersättningen för reprissändningen bör dock vara klart angiven ochöverensstämma med gängse principer. Är avtalad ersättning som avser reprissändningenobetydlig i förhållande lill den totala ersättningen bör hela ersättningenkunna beskallas enligt LSI. Undantag enligt dubbelbeskattningsavtal. Inkomst av artistisk verksamhet kommer i de flesta fallatt omfattas av ingångna avtal för undvikande av dubbelbeskattning. Kommitiénföreslår alt sådan inkomst skall behandlas som skattepliktig lill dess efleransökan beslut om avtalels tillämpning föreligger av beskattningsmyndighelen.Om del vid utbelalningslillfällel inte föreligger särskilt beslul av beskallningsmyndighe- tenföreslås alltså att utbetalaren i princip är skyldig alt göra skatteavdrag. Om ersättningen är undaniagen från beskattning enligtdubbelbeskattnings- 1990/91:159 avtal kan ulbetalaren dock nöja sig med atlpå egel ansvar endast lämna redovisning utan skatteavdrag. har härvid anmärkt att det är oförenligtmed dubbelbeskattningsavtalens betydelse alt, utan uttryckligt slöd i avtalet,göra fillämp-ningen av elt avtal beroende av ansökan. Är inkomsien undantagenfrån beskattning i skall den enligt verket inte beskattas här oavsettom någon ansökan om delta föreligger eller inte. Jag anser också att tillämpningen avdubbelbeskattningsavtal inte skall vara beroende av ansökan. Beskaltningsmyndighetenbör således ulifrån tillgängliga uppgifter pröva om inkomsien skall beskattasi . bör kunna lämna upplysningar i denna frågaoch detta även på begäran av utbetalare. Annars får ulbetalaren således på egetansvar ta ställning till om skatteavdrag skall göras eller inte. Vederlag i form av resa samt kost och logi Flera remissinstanser är kriiiska mol de av kommitiénföreslagna reglerna för kost och logi. Del anförs att reglerna kommer atlinnebära ett betungande och onödigt extraarbete då redovisning skafl ske ävenom ingen skatt skall utgå. Jag delar remissinstansernas uppfaltning alt redovisning idessa fall inte bör ske då ingen skatt skall ulgå. Å andra sidan finns del riskför skatteundandraganden om kontant ersätlning som utgår till artisten ochbetecknas som reseersättning eller ersättning för kost och logi inte behöverredovisas. Ersättning som är skattepliktig kan nämligen felakligt rubricerassom reseersättning eller ersättning för kost och logi. En lämplig lösning på problemet är enligt min mening altskatteplikt och redovisningskyldighet inte skall föreligga i de fall ulbetalarendirekt lill t. ex. resebyrå eller hotell betalar resa, kost och logi. Därmedfår också jämställas de fall då den skaltskyldige i efterhand mot kvitto ellerliknande redovisning får ersättning för utlägg för nödvändig resa, kost ochlogi. Om däremot ersätlning för resa, kost och logi ingår i den kontantaersättningen är även denna del av ersättningen skattepliktig. Delta kommernaturligtvis att innebära atl utbetalaren i stor utsträckning kommer atl direkibelala sådana kostnader. Jag kan inte se att del skulle innebära några belydandeolägenheter för artisten eller ulbetalaren. Bestämmelserna ålerfinns i 8 §lagförslaget. Skattepliktig ersätlning kan utges kontant eller somnaturaförmån. Som lidigare sagts är fri kost och logi inte skatteplikligtenligt milt förslag. Av förenklingsskäl bör ersättning som utgår i form avnaturaförmåner och som är av begränsat värde undantas från skatteplikt. Jagföreslår därför att ersättning som ulgår i annan form än kontanter ellerdärmed likställt vederlag undantas från skatteplikt om del sammanlagda värdelfrån en utgivare uppgår lill högsl . Beloppsgränsen bör uttryckas i basbelopp enligt lagen omallmän försäkring. Kommittén föreslår belräffande övriga naturaförmåner enlösning där utgångspunkten är utgivarens anskaffningskostnad efter avdrag föringående