prop · GE0318 · 1990-12-31 00:00:00 — Modell B, som är huvudförslaget, ger vidtidpunkten för bytet av system inte dessa omfördelningseffekter. Vidberäkningen utgår man från kommunernas nuvarande kostnadsstruktur och låter degenerella strukturella behovskriterierna påverka resurstilldelningen ifortsättningen. Detta innebär att varje kommun går in i systemet med denkostnadsbild som det tidigare systemet lämnat i arv. Nästasteg i beräkningen är att kommunerna delas in i fyra Prop. 1990/91:18 grupper utifrån det strukturella kriteriet - genomsnittligt antal Bilaga 1 elever/km2. Denna indelning har till syfte att"dämpa" genomslaget av det annars helt proportionella förhållandetmellan elevantalsförändring och bidragets storlek. Vid positivelevantalsutveckling sjunker det genomsnittliga bidraget/elev och vid negativutveckling ökar bidraget/elev. Konstruktionen är tänkt att ge stöd åt kommunersom på grund av strukturella förhållanden har svårt att förändraskolorganisationen. Syftet med beräkningsmodellen - specialresurs 1 - är attinom den angivna resursramen lyfta fram kommuner med ett relativt större behovav stödinsatser lill enskilda elever. Modellen utgår från ett genomsnittligt bidrag per elev ikommunen ett visst faktiskt utgångsår/basår. För varje kommun skapas en sammanvägd faktor av tre strukturellakriterier. Syftet är att med hjälp av denna faktor lyfta fram kommuner medstörre behov av stödinsatser till enskilda elever. -andeleninvånare i kommunen med enbart grundskoleutbildning eller kortare -andelen socialbidragstagarei kommunen -andelen barn(i skolpliktig ålder ) i kommunen boende med en förälder. Modellen - specialresurs 2 - är tänkt att på ettschabloniserat sätt beräkna kommunernas behov av stöd till invandrarelever.Grunden i modellen är ett nytt schabloniserat behovsmått - andelen barn (iskolpliktig ålder ) i kommunen med minst en förälder född i utlandet. För att undvika att slå sönder den nuvarande undervisningsstrukturenhar arbetsgruppen i modellen tagit in en faktor - aktivitetsgrad. Denna faktoranger i vilken utsträckning barn i kommunen deltar i hemspråksundervisning ochstödundervisning i svenska. Statsbidraget skall enligt arbetsgruppen utgå lillsamtliga primärkommuner och inte som till utbildningsanordnare. Ungdomarnasrätt till gymnasial utbildning skall säkerställas genom en lagfäst skyldighetför primärkommunerna att erbjuda sina 16-19 åringar gymnasial utbildningantingen i egen regi eller genom samverkan (avtal) med andra kommuner. Modellen innebär således att inget bidrag utgår direkttill landstingen. Dessa är hänvisade till överenskommelser med primärkommunernaför att finansiera den gymnasieutbildning för vilken de är huvudmän(vårdutbildning och utbildning inom jord-, skog- och trädgårdsområdet). Ettrenodlat kommunalt verksamhetsansvar talar för atl dagens Prop.1990/91:18 dimensionerings- och planeringssystem avvecklas. gymnasieregionerföreslås vara kvar övergångsvis. Modellen utgår från ett justerat bidrag per 16-19 åring imantalsskrivningskommunen ett visst utgångsår, basår. Detta bidrag speglar defaktiska kostnaderna för kommunens gymnasieelever mot bakgrund av varje elevsval av studieväg och gymnasieort. Nästa steg i beräkningen är atl kommunerna delas in i tregrupper utifrån ett strukturellt kriterium - antalet 16-19 åringar per km2.Denna indelning syftar lill att dämpa det annars helt proportionellaförhållandet mellan målgruppsutvecklingen och bidragets storlek.Konstruktionen är tänkt att ge förutsättningar för kommuner med vikandebefolkningsunderlag atl behålla sin gymnasiala utbildning. Bidraget justeras slutligen med hjälp av en kostnadsfaktorför de förändringar som beror på elevernas val av studievägar. Faktorn speglarhur kommunens elever är fördelade på dyra resp. billiga studievägar, iförhållande till hur rikets alla elever är fördelade. Modellen innebär omfördelningseffekter mellan kommunerna iförhållande till nuläget genom att samtliga primärkommuner erhåller bidrag. Hurstor omfördelningseffekien blir hos utbildningsanordnare beror främst på tillvilket pris och till vilken omfattning de kan attrahera ungdomar tillutbildningen. På kort sikt vid oförändrad organisation uppstår endastmarginella omfördelningseffekter. Utgångspunkt för beräkning av primärkommunernas bidragtill den kommunala utbildningen för vuxna, är det faktiska statsbidraget företl år, basåret. Primärkommunernas bidrag för basåret/utgångsåret beräknasgenom att kommunen tilldelas en andel av det totala bidraget basåret. Kommunensandel beräknas i denna modell utifrån fem kriterier som fångar upp destrukturella förhållandena i kommunen. De fem kriterierna är dels en behovsvariabel: - antalet invånare i åldern dels fyra viktningsvariabler: -andelen invånare i kommunen med enbart grundskoleutbildning eller kortare -andelen utländska medborgare i kommunen, danska och norska medborgare exkluderade -andelenarbetssökande i kommunen, personer i arbetsmarknadsåtgärder exkluderade -andelen 20-64åringar per km2. Det är inte tänkt att kommuner som har satsat på attbygga Prop. 1990/91:18 upp en väl fungerande vuxenutbildning skall behöva skära ner sin Bilaga 1 verksamhet dramatiskt på grund av ett nytt bidragssystem.Däremot är en av avsikterna med det nya systemet att stimulera vuxenutbildningpå orter där behovet är som störst. Hemortskommunerna kommer att ha ansvaret för att kommuninvånarnakan erbjudas utbildning enligl de fastställda målen. Hemortskommunerna skallbetala för sina invånares vuxenstudier även då deri anordnas i andra kommuner. beslut atl den statliga regleringen avlärartjänsierna skall upphöra med utgången av innebär att den automatiskakopplingen, i nuvarande statsbidragssystem, mellan lärarlönekostnader ochberäkningen av statsbidragen kan upprätthållas. Arbetsgruppenföreslår att kostnadskompensation erhålls genom en indexuppräkning. Enligtarbetsgruppens uppfattning skall ett speciellt skolindex utarbetas som grundför kostnadskompensationssystemet. SCB föreslås ges uppgiften att hanteradetta index. 1 rapporten konstateras att uppgifter om målpopulalionsamt för gymnasieskolans del om studievägsvalel finns i offentlig statistik ochkan utgöra underlag för utbetalning. För det förändrade statsbidragssystemetkan utbetalning ske utan rekvisitionsförfarande eller annat underlag frånkommunerna. Sammanställning av remissyttranden över betan- p- i99o/9i:i8 kandet (Ds 1990:32) Nytt statsbidragssystem förgrundskola, gymnasieskola och utbildning för vuxna Överbetänkandet (Ds 1990:32) Nytt statsbidragssystem för grundskola, gymnasieskolaoch utbildning för vuxna har efter remiss yttranden avgivits avglesbygdsdelegationen, (), statskontoret,(), länsskolnämnderna i , ,, , , och , , ,, , , VästerboUens län, utbildningsenheten vidlänsstyrelsen i , kommunerna i , , ,, , , , , , ,, , , , på , i , , ,, , , , , , , ,, , , , , , Åre, , ,, , och , landstingskommunerna i ,, , , , och Västernorrlandslän. , (), Cenlralorganisalionen /SR, i (LO),(), . (), () och och Skola (RHS). Yttrandenhar dessutom inkommit från , överbefälhavaren, länsskolnämndernai , , och län, sameskolstyrelsen, kommunerna iDanderyd, , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , samverkandegymnasiekommuner i , , , , , ochÅmål, landstingskommunerna i , och ,komvuxenheterna i , , , (), . förkommunal och statlig vuxenutbildning (R-VUX), i ,, (SFiL), SverigesKristna Fri-skoleråd. , Riksföreningenför Waldorfpedagogik, , DAKS -och aktiverande skola, Ut-bildargruppen för döva ochhörselskadade - UGDH, Skärgårdsråd, rektorernavid de särskilda vuxenutbildningsenhe- Prop. 1990/91:18 terna i , rektorer vid vuxenutbildningsenheter i Gö- Bilaga2 teborgsoch län, elevkåren komvux och enskilda. 2 Allmänna synpunkter på arbetsgruppens Merpartenav remissinstanserna är positivt inställda till syftet, de allmännautgångspunkterna och principerna för det föreslagna statsbidragssystemet. Ävende som är kritiska anser atl förslaget har många principiella förtjänster. SÖ,länsskolnämnder och kommuner tillstyrker i princip arbetsgruppens förslag. SÖhälsar med tillfredsställelse att statsbidragen för de tre storautbildningsformerna med huvudman ses över i ett sammanhang och attdetta sker med samma principiella utgångspunkter. Många av remissinstansernavälkomnar också ett schabloniserat, elevbaserat, avreglerat och framför alltenklare statsbidragssystem. Kommunförbundetinstämmer i målsättningen om avreglering, möjlighet till fri resursanvändningoch vardagsrationalisering på nivå. Förbundets allmänna inställningtill statsbidragssystem är att de skall generaliseras och att despecialdestinerade bidragen skall vara så få som möjligt. Landstingsförbundetanser alt föreslagna förändringar påverkar huvudmannaansvaret liksomplanerings- och beslutssystem för gymnasieskola och komvux och får merlångtgående effekter än de direkta effekterna på statsbidragssystemet.Förslagen behöver förtydligas och överarbetas. Flertaletlandsting avvisar förslaget att statsbidragen skall utgå till primärkommunernaoch menar att huvudmannaskapet för de frivilliga skolformerna bör utredas. Statskontorettillstyrker att det föreslagna statsbidragssystemet genomförs då det på ettavgörande sätt innebär förbättringar i förhållande till de nuvarandestatsbidragen. RRVhar länge förordat ökad schablonisering av statsbidragssystem inom skolområdetoch att de kommunala huvudmännen får ökad frihet att besluta om organisationoch resursanvändning. Mot den bakgrunden är de i huvudsak positiva tillföreslagna förändringar. Glesbygdsdelegationenfinner målen för statsbidragen riktiga och betonar utbildningens betydelse förden regionala och lokala utvecklingen. LO,TCO, och statskontoret finner det svårt att ta ställning till utformningenav statsbidragssystemet innan regeringen har presenterat alla delar av det nyastyrsystemet. SACOansluter sig till uppfattningen att staten skall ange na- Prop.1990/91:18 mål medan kommunerna skall ansvara för att målen upp- Bilaga 2 LR kan inte acceptera den totala frihet förslaget gerkommunerna att använda bidraget inom skolområdet och avvisar därför förslaget. SkoUedarförbundel betonar skolledarens nyckelroll ochanser att förslaget ger förutsättningar för en effektiv och väl fungerandeorganisation i kommunen. SFL och SL accepterar utgångspunkterna för förändringsarbetetmen avvisar bestämt en fri resursanvändning för kommunerna. RHS tillstyrker huvuddragen i förslaget men betonar attdet är nödvändigt att ge föräldrar och elever ett uttalat inflytande överstyrningen av den enskilda skolan och dess resursanvändning. SÖ, liksom flera andra remissinstanser, anser att destatsbidrag som inte nu har tagits med i det föreslagna statsbidragssystemet,bör så långt möjligt inordnas i eller samordnas med de föreslagna bidragen.Bidrag såväl till kommunernas uppföljningsansvar, inbyggd utbildning,lärlingsutbildning, arbetsplatsförlagd utbildning som till fortbildning,särskolan och till fristående skolor finns bland de bidrag somremissinstanserna vill inordna i det nya systemet. 3 Vissa övergripande frågor SÖ konstaterar att likvärdigheten kommer att vara encentral fråga vid uppföljning och utvärdering och att det är viktigt altskilja mellan enhetligt skolsystem och likvärdig utbildningsstandard. Glesbygdsdelegaiionen och länsskolnämnderna I Västemorrlandsoch understryker att glesbygds- och landsbygdskommuner intehar likvärdiga ekonomiska förutsättningar som tätortskommuner att bedrivaskolverksamhet. Detta tas också upp av statskontoret som i det s.k.KRON-projektets redovisning av i 81 svenska kommuner visar på attde totala kostnaderna bå 1988/89 genomsnittligt var betydligt högre i glesbygdskommunerän i övriga kommuner. Den frihet som ges att med kommunala medel öka undervisningsinsatsenkan leda till stora olikheter mellan kommunerna och äventyra likvärdighetenanser flera remissinstanser. Så anför t.ex. länsskolnämnden i länatt de kvalitativa olikheterna på skolområdet mellan kommunerna i länet redanär påtagliga och ökar snabbt vilket återspeglas i bl.a. andelen obehörigalärare och skolhusens och läromedlens standard. Statensroll som garant för en likvärdig skola betonas av flerta- Prop.1990/91:18 let länsskolnämnder, LO och LR. Målstyrning, avreglering och Bilaga 2 ökat lokalt inflytande på skolverksamheten kräver enkraftfull statlig uppföljning och utvärdering anser bl.a. länsskolnämnden iStockholms län, som konstaterar att ökat lokalt brukarinflytande långt ifrånalltid leder till att skolan närmar sig de skolpoliliska målen. Kvalitetsfrågor tas upp av och fleralärarorganisationer. LR menar att skolans kvalitet är kopplad till faktorer somantalet undervisningstimmar och att förslaget därför kommer att leda tillkvalitetsskillnader mellan olika kommuners skolor om antalet undervisningstimmarminskar. framhåller att kvalitetskraven på skolans undervisning måstekvarstå och SFL och SL menar att kvalitetsfrågor som gruppstorlekar ochlärartäthet måste prioriteras. Lärartätheten har en stor betydelse förundervisningens kvalitet framhåller länsskolnämnden i och länsom liksom kommun anser att timplanerna inte är en tillräckliggaranti för en likvärdig utbildningsstandard. Många remissinstanser framhåller behovei av uppföljningoch utvärdering. LO understryker atl staten inte får avhända sig instrumentför att styra och utvärdera om målen för verksamheten inte uppnås. menaratt det behövs en kraftfull statlig uppföljning och utvärdering. TCO betonaratt utvärdering måste ske fortlöpande med start från början. Flera länsskolnämnder liksom TCO pekar på behovet av förtydligandenär det gäller den statliga uppföljnings- och utvärderingsverksamheten. 5Ökonstaterar att kraven på information om skolans resultat accentuerar behovetav samband mellan den regionala och centrala statliga skoladministrationen ochatt motivet för länsskolnämndernas samordning med länsstyrelserna försvinner ioch med arbetsgruppens förslag. Att ökad frihet för kommunerna att använda resurserkopplas till krav på redovisning av verksamheten har flera kommuner förståelseför. poängterar att uppföljnings- och utvärderingsfrågor ärlika viktiga för kommunen som för staten och att det inte enbart är fråga ommätning av kunskaper utan även mjukare faktorer måste beaktas. Många kommunert)efarar dock att verksamhetsredovisningen kommer att innebära avsevärtmerarbete. och kommun föreslår därför att statenbegränsar sin uppgiftsinsamling från kommunerna ochavvisar kravet på en lagreglerad detaljerad redovisning för skolan. SÖ finnerdet i hög grad angeläget att skyldigheten för kommunerna att lämna ekonomiskaverksamhetsredovisningar och annan verksamhetsinformation lagregleras. 3.3 Elever med särskilda behov Många remissinstanser, särskilt länsskolnämnderna, betonarvikten av att alla elevers räll till bästa möjliga utveckling skrivs in i skollagoch skolförordning så konkret att nödvändiga resurser garanteras åt elever somhar svårigheter och elever med fysiska eller psykiska handikapp. oro för att elever med svårigheterkan få försämrade förutsättningar och anser del nödvändigt att staten styrresursutnyttjandet till sådana elever. 1990/91:18 Bilaga 2 3.4 Delegering - decentralisering Flera remissinstanser understryker vikten av attdecentralisering inte stannar på central nivå i kommunen, utan alt personalenfår stor del av ansvaret för hur verksamheten skall genomföras. De flesta anserockså att det föreslagna systemet bidrar till en verklig decentralisering. , och Elevorganisationeni betonar betydelsen av elev- och föräldramedver-kan i utveckling ochutvärdering av skolan. 3.5 Kostnadsfördelningstat - kommun , och flera kommuner betonaratt staten måste ta sitt finansiella ansvar vid alla genomgripandeförändringar av förutsättningarna för skolverksamheten. anseratt en grundläggande princip för systemet måste vara att nuvarande fördelningav kostnader mellan stat och kommun behålls också . kommunframhåller att de nya statsbidragen inte får leda till ytterligare övervältringav utbildningskostnader från stat till kommun. Helst borde det nya systemetåterföra det finansiella stödet som gällde . Frågan omstatsbidragstäckning behandlas också av statskontoret som anser att del iframtiden måste finnas möjligheter att följa upp hur respektive kommuns totalaskolkostnader förhåller sig till det statsbidrag som erhålls. Hur stor del avkostnaderna som staten skall täcka med hänsyn till de nationella målen förskolan hade behövt analyseras ytterligare enligt RHS. Prop.1990/91:18 4 Syftet med reformeringen avbidragssystemen Bilaga 2 Flertalet remissinstanser ställer sig bakom tanken på mål-och resultatorienterad styrning, att statsbidragen schabloniseras och att destrukturella kriterierna bör vara opåverkbara av kommunala beslut. LOunderstyrker tre grundprinciper för en mål- och resultatstyrdskolorganisation: precisa mål, entydig ansvars- och befogenhetsfördelning påalla nivåer och etl fungerande utvärderings-och incitamentssystem. LR, SFL och SL vänder sig mot totalt fri resursanvändningför kommunerna och motsätter sig att statsbidraget skall kunna användas förläromedel och skollokaler på bekostnad av lärarresurser. Flera remissinstanser frågar sig hur följsamt detföreslagna systemet är vid förändringar. i och pekar på problemet all få en godtagbar följsamhet till de reellaresursbehoven utan att la hänsyn till kommunernas framtida faktiska kostnader. 5 Gemensamma utgångspunkter för Remissinstanserna tillstyrker alt ett sektorsbidrag skalltilldelas i form av ett krontal. Behovet av lärarveckotimmar kommer dock ävenfortsättningsvis att behöva analyseras som underlag för resursfördelningenframhåller länsskolnämnden i . TCO, LR, SFL och SL ser det som nödvändigt att staten äveni framtiden tar ansvar för undervisningsvolymen. SFL och SL föreslår att ettvisst minimiantal skolledar-, lärar- och syo-tjänster per elev fastställs avregering och riksdag. LR:s krav är att statsbidraget i förordning styrs lillundervisningskostnader, syo-verk-samhet, fortbildning, pedagogisk utvecklingoch pedagogisk ledning. DAKS - demokratiserande och aktiverandeskola, i och några kommuner efterlyser en tydligaretolkning av vad miniminivå för undervisningen innebär. och Bollnäskommuner pekar på risken att fattiga kommuner kan känna sig tvingade att minskaundervisningsvolymen för att klara av kostnaderna för skolmåltider, elevvårdeller skolskjutsar. ser kopplingen mellan antalet lä- rareoch klasstorlek och vill att det skall vara maximalt 25 elever /91:18 per klass. Timplanenmåste, enligl SÖ:s mening, fungera som såväl en minimi- som en maximinivå förden enskilde eleven, utom vad gäller i första hand elever med behov av särskiltstöd och elever som valt utökad studiekurs eller frivillig undervisning. ,LR och flertalet landsting anser att förslaget om nytt statsbidrag förgymnasieskola och komvux påverkar huvudmannaansvaret. En förutsättningslös utredningom huvudmannaskapet bör därför tillsältas. , ,, och läns landstingskommuner samtGöteborgs och finner många skäl tala för attlandstingen som regionala organ skulle vara lämpliga som huvudmän för defrivilliga skolformerna på gymnasienivå. 1 avvaktan på utredning omhuvudmannaskapet bör, enligt , den föreslagnastatsbidragsmodellen kunna öppna möjligheter för kommuner och landsting attkomma överens om ett överförande av vissa gymnasielinjer till landstingskommunaltansvar och andra till primärkommunalt. Detta skulle kunna leda till att i vissalän landstingen får ansvar för samtliga utbildningslinjer, i andra kanprimärkommunen vara huvudman för flertalet utbildningar. Sågott som alla landsting avvisar förslaget om bidrag enbarl tillprimärkommunerna och förordar att statsbidragen utgår lill den som svarar förverksamheten. 5.3 Sektorsbidrag- en eller flera delar Remissopinionenär splittrad när det gäller frågan om sektorsbidraget skall delas upp i eneller flera delar. Ungefären fjärdedel anser att bidraget bör vara odelat. Några kommuner framhåller attde skolformsvisa beräkningarna bör framgå. SÖ kan acceptera ett sektorsbidragunder två förutsättningar dels att det i varje kommun finns en styrelse medsamlat ansvar för de tre skolformerna, dels att regeringen redovisar hurberäknade bidragsbelopp fördelar sig på resp. skolform och kommun. Enknapp fjärdedel av remissinstanserna vill att bidraget övergångsvis delas uppi två delar men övergår till ett seklorsbidrag. som slår fast att målsättningen måste vara ettsektorsövergripande generellt statsbidragssystem. En dryg fjärdedel anseratt bidraget bör utgå till Prop. 1990/91:18 och de frivilliga skolformerna var för sig. Denåterstående fjärdedelen, vari ingår bl.a. statskontoret. ,, , SFL och SL ser det som nödvändigt att varje skolform får sin del avbidraget. 6 Modeller för bidragssystemet - Enmajoritet av remissinstanserna är positiva till huvuddragen istatsbidragssystemet för . Många har dock synpunkter påutgångspunkten basåret, dämpningen, olika kriterier och vikt-ningen av olikafaktorer. Örebrooch , länsskolnämnderna i , , ,, och framhåller vikten av att medel förolika regionala insatser för handikappade, t.ex. sjukhusundervisning,fortsättningsvis disponeras vid sidan av de bidrag som utgår lill enskildakommuner. SÖföreslår alt nuvarande extra bidrag till syo och prao i glesbygd räknas in igrundresursen. i anser att även det särskildastatsbidraget till fortbildning av lärare i anslutning till den nyalärarutbildningen för kan fogas in i grund resursen. 6.1.1 Modell A eller B Detstora flertalet remissinstanser förordar modell B, arbetsgruppenshuvudförslag, främst av skälet all den inle innebär så storaomfördelningseffekter. Statskontoret,RRV, länsskolnämnderna i och , KristnaFriskoleråd, , , , och kommun föredrardock modell A. Statskontoret m.fl. anser all modell A är att föredra eftersomden inte permanentar dagens sneda fördelning av statsbidragen mellankommunerna. Länsskolnämndeni för fram en modell C med en mer glesbygdsanpassad beräkningav grundresursen innehållande kriterium för lätortsgrad. 6.1.2 Basåret Prop. Bilaga 2 Länsskolnämndernai , , och , samt kommunerna iStockholm, och opponerar sig mot arbetsgruppens påstående allingen har ansett nuvarande statsbidragsfördelning mellan kommunerorättvis. Storstadsregionerna understryker att nuvarande system med högabasresursmedeltal missgynnar dem - vilket de ofta påpekat - ochkommer framgent atl missgynna dem eftersom arbetsgruppens förslag utgår frånnuvarande resurstilldelning. Även glesbygdsrepresentanterna anser attnuvarande resurstilldelning missgynnar dem. i ,föreslår att man i stället för ett basårs basresurstilldelning utgår från ettmedeltal baserat . Länsskolnämndeni , och kommun menar att utgångspunkten i dagenssystem missgynnar kommuner med rationell organisation. och Haningekommun anför att ju bättre kommunen lyckas i sina ambitioner att skaffa behörigalärare desto lägre blir statsbidragstäckningen eftersom det nya systemet byggerpå faktiskt utbetalat statsbidrag ett visst basår. kommun accepterarinle ett basår som ligger års avtal för lärarkollektivet och förordar1989/90 som basår. Glesbygdsdelegaiionenifrågasätter det riktiga i att utgå från dagens fördelning eftersom småglesbygdskommuner och landsbygdskommuner inte har samma ekonomiskaförutsättningar som tätortsregioner. En "specialresurs 3" för lokalskolutveckling i glesbygd och landsbygd skulle vara elt sätt atl stärka denlilla skolenheten. 6.1.3 Dämpning av elevantalsutveckling Konstruktionenför atl dämpa effekterna vid elevantalsförändringar har kommenterats positivtav flera remissinstanser. RRV pekar dock på att konstruktionen kan le sigorimlig vid t.ex. snabb befolkningstillväxt. i ,och kommuner avvisar modellen eftersom den helt kanförändra de kostnadsrelationer som finns dels mellan stat och kommun, delsmellan kommuner. föreslår att statsbidragsreduktionensuccessivt trappas av vid upprepad positiv elevanlalsulveckling. Högre procentsatser för dämpning vid positiv elevantalsutvecklingföreslås av länsskolnämnden i , och kommun. Sänktaprocenttal vid negativ elevantalsutveckling föreslås av kommun. 9 1990/91. 1 saml Nr 18 6.1.4 Övrigt omgrundresursen Prop.