prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — 1. godkänna att den huvudsakliga inriktningen förverksamheten inom området försvarsberedskap skall vara i enlighet med vad jag för ordat i avsnittet Förslag, 2. till Försvarsberedskap för budgetåret1991/92 anvisa ett raman slag på . Utrustning m.m. för lantmäteriet 1989/90 Utgift 13 070 0501 Reservarion 6 215 8271 1990/91 Anslag 9 160 0001 1991/92 Förslag 9 801000 1Anslaget Utrustning m. m. Från anslaget finansieras anskaffning avkostnadskrävande uöiistning för lantmäteriet, s.k. strategisk uttnstning.Anskaffning av annan utmsming finansieras raed avskrivningsmedel (xhdriftmedel. Frän anslaget finansieras vid behov ocksä tillskott av statskapitalför lanttnäteriet. 1sitt förslag begär verket realt oförändrat uöiistningsanslag. Prop.1990/91:100 Föredragandens överväganden Bil.13 Jagberäknar behovet av medel för utmsming m. m. för /92 till . Ramen för ti-eårsperioden /92-1993/94 bör beräknas till 29 403 000kr. ingär i en försöksverksamhet medlån för ADB-umsming i . För investeringar i ADB-utmstningberäknas lantmäteriverket /92 få ta upp ett lån på 20 000 000kr. Ramen för tt-eårsperioden /92-1993/94 bör bli . Jag förordar vidare att anslaget ges den tycUigarebenämningen Utmstning m. m. för lanttnäteriet Den medelsreservarion som finnskvar på det tidigare anslaget vid utgången av innevarande budgetär bör i sinhelhet föras över till det nya anslaget JaghemstäUer att regeringen föreslär att till Utrustning mjn. för lantmäteriet /92 anvisa ett reservationsanslag pä . 1989/90 Utgift 259 344 000 Reservation 36 945 1990/91 Anslag 376 000 000 1991/92 Förslag 401028 000 Anslaget används för bidrag till () för den verksamhet som bedrivs av förbundet och tillförbundet anslutna organisationer. Från anslaget lämnas också bidrag tillvissa utanför RF stående organisationer cx;h till morionsverksamhet för studerandevid kårortema. För anslagets användning gäller de av riksdag beslutaderiktlinjema för organisationsstöd till idrotten (prop. 1970:79, SU122, rskr.291). Från anslaget lämnas vidare bidrag till riksanläggningar för den samladeidrottsrörelsens behov samt bidrag till mindre föreningsanläggningar för idrottoch friluftsliv. Sådana bidrag lämnas enligt de riktlinjer som fastställts avriksdagen (prop. 1970:79, JoU33, rskr. 239, prop. 1979/80:100 bil. 13, KrU30,rskr. 377 och prop. 1989/90:100 bil. 13, s.81, KrU15, rskr. 161) samt vissa avregeringen angivna vUlkor, vilka gmndar sig på nämnda riktlinjer. Därutöverlämnas från dena anslag bidrag till lokal ungdomsverksamhet på idrottensområde (prop. 1989/90:100 bil. 13, s.80, KrU 15, rskr. Idrottenerbjuder miljoner människor i glädje, gemenskap och en hälsosam ochmeningsfull fritidssysselsättning. I idrottsrörelsen fosö-as hundratusentalsungdomar i samarbete, demokratiska spelregler, hänsyn och respekt förmedmänniskor. På så sätt är idrottsrörelsen för många unga människor i Sverigeen skola för livet. Enligt RFs stadgar skall idrott utformas ochorganiseras så, att den i någon form blir tillgänglig för alla och kan geutövaren tillfredsställelse med hänsyn till vars och ens värderingar.Uppskattningsvis lägger idrottens ideella ledare tUlsammans ner 135 milj.timmar på att leda svensk ungdom i ca 45 000 lokalaidrottsorganisarioner mnt om i landet. Ansträngningar har gjorts för attutjämna de kostnadsskillnader som följer av olika förutsättningar att delta iorganiserad idrotisverksamhet mellan olika delar av landet. Speciellasatsningar har genomförts för att förbätn-a kvinnors villkor i idrotten.Särskilda insatser har gjorts för att öppna idrottsrörelsen för handikappadeoch invandrargmpper som ännu inte fullt ut kunnat tillgodogöra sig idrottensverksamhetsutbud. Vid1989 ärs antogs ett nytt handlingsprogram, Prop.1990/91:100 "Idrottspolitiskoffensiv", där idrott åt alla är en av de bärande Bil. fastställdes att RF skall verka för en fortsatt samlad och självständigidrottsrörelse, där alla verksamheter kan rymmas och där aUa kan delta till enrimlig kosmad. En viss självfinansiering är enligt RF ennödvändighet för hela idrottsrörelsen. Graden av självfinansiering har ökat påsenare år och uppgår nu i genomsnitt till . En tredjedel avser intemaavgUter av olika slag, exempelvis avgifter för tävlingsdeltagande, kurser ellerkonferenser samt medlemsavgifter. Sponsorintäkter och reklamavtal svarar för enfjärdedel av specialförbundens (SF) egenfinansiering. För föreningama har traditionellt lotterier ochspel utgjort en viktig inkomstkälla. RF anser dock att idrottens möjligheteratt finansiera sin verksamhet pä detta sätt har försämrats. Ett undantag utgörbingospel, där den sammanlagda omsättningen ökade som enföljd av de lätttiader som beslutats av . Enligt RF medför den av beslutadeskattereformen en tung belastning på föreningamas och förbundens ekonomi.Främst rör det sig om fördyringar av resor, mat och logi som en följd av denbreddade basen för mervärdesskatt. Här utgör merkosmadema en fara inte minstför barn- och ungdomsverksamheten. Sammanlagt begär RF därför 450 milj. kr. somkompensation för skatteomläggningens kostnadseffekter på föreningsnivä. RFs anslagsframställan, orafanande både anslagen Eloch E2, uppgår till I 142,9 milj. kr. och omfattar i sina huvuddrag fyra utgiftsområden.RF begär 498,2 milj. kr. som stöd till idrottens organisationer, 16,5 milj.kr. som stöd till riksanläggningar och förenings-byggda anläggningar, 10,2milj. sora stöd till deltagande i i samt 618milj. som stöd till lokala organisationer. Sammantaget innebäranslagsframställan ett ökat statsanslag med 757,2 milj. kr. För SF inriktas den planerade /92 främst på an stärka idrottens finansiering och det ideellaledarskapet i syfte att urveckla bam- cx;h ungdomsidrotten, att ökajämställdheten, att urveckla föreningsarbetet och ledamtbUdningen. SF begärsärskilda medel för att i strävan att uppnä "Idrott ät alla" gekvinnor såväl som andra grupper t.ex. handikappade och invandrare bättrefömtsättningar att delta i idrotts- och ledamppdrag samt för olika specialsatsningar. RF understryker att den svenska representationen iintemationeUa förbunds styrelser behöver förstärkas för att kunna påverka deninternationella idrottsrörelsen. Därigenom stärks bl. a. möjligheteratt erhålla värdskapet för internationella idrottsevenemang. Särskilda insatserbehövs även för att följa idrottsutvecklingen i liksom förbiståndsinriktat idrottssamarbete. Förde utanför RF stående organisationema begär RF 41,3 milj. Prop.1990/91:100 RF har valt att ävenredovisa dessa organisationers anslagsfram- Bil. ställningar i sin helhet. För uppförande, tillbyggnad eller uppmstning avmindre idrottsanläggningar som ägs av idrottsförening kan bidrag lämnas av RF.Bidragen skall vara av betydelse för anläggningarnas tillkomst och varje beslutom bidrag prövas utifrån sökandens investerings- och drifticalkyl. RF har vidare begärt medel för fortsatt uppmstningav idrottens riksanläggningar i Lillsveds Gymnastikfolkhögskola samt iVålådalen. Omkring4 milj. människor i vårt land utövar aktivt någon form av idrott eller motion.Genom sina över 2 milj. medlemmar är idrottsrörelsen en av vårt lands störstafoUcrörelser. Inom idrottsrörelsen aktiveras fler ungdomar än inom någon annanfolkrörelse. För allt fler är idrott i olUca former den främstafritidssysselsättningen. Genom ett brett utbud av motionsaktiviteter bidraridrottsrörelsen rill friskvårdsarbetet i samhället. Vidare arbetar man mycketmålmedvetet på att för-bättta kvinnomas möjligheter inom idrotten. Den germånga delakrig-het och gemenskap och spelar dänned en vUctig social roll. Jag anser det av bl.a. dessa skäl angeläget attsamhället pä olika sätt stödjer idrottsrörelsens verksamhet. Det är viktigt inte minst från folkhälsosynpunktatt olika insatser görs för att ge allt fler möjlighet till rekreation ochmotion. RF bör intensifiera sitt arbete på detta område liksom när det gällerinsatser för att aktivera hancUkappade. Jag delar RFs uppfattning att det ärangeläget att rekrytera fler kvinnor både som aktiva och som ledare.Riksidronsmötet har lagt fast ambitiösa mål för detta. Inom anslaget har medelberäknats för detta ändamål. Elitidrotten är av stort värde för att väcka ochbredda intresset för motion och fysisk fosö-an. EUtidronen är dock en liten delav det totala idrottsutbudet. Elitidrott tilldrar sig också en stor massmedialuppmärksamhet. Jag vill för min del understryka vikten av att de som ägnarsig åt elitidrott ges goda fömtsättningar för detta. Det är en fråga för RF ochdess specialförbund att inora raraen för anslagen sörja för att så sker. RF börvid fördelningen av anslaget särskilt prioritera specialförbundens verksamhet. Jag vill lUcsom RF framhålla vikten av de ideelltarbetande ledamas insatser för idrotten och samhället i stort. Det är av storvikt att ledarna ges bra utbildningsmöjUgheter. Jag vill här särskilt peka pådet arbete som utförs inom ramen för idrottens eget studieförbund (). Inomregeringskansliet förbereds frågor rörande bl.a. förändradestatsbidrag till folkbildningen. Detta arbete bedrivs med in- rikuiingpå att en särskild proposition skall föreläggas unacr Prop.1990/91:100 Insatser för bam och ungdomar är en viktig del avidrottsrörelsens verksamhet Idrottsrörelsen aktiverar ett stort antal bam ochungdomar. Det lokala aktivitetsstödet är av stor betydelse för den lokalaidrotten och dess möjlighet att aktivera ungdomar. Under /90genomfördes 6,7 miljoner bidragsberättigade aktiviteter av föreningar somerhåller bidrag över detta anslag. Nära 6,5 miljoner sammankomster avsågföreningar som är medlemmar i . har beslutat att stödet till lokalungdomsverksamhet under detta anslag skall fördelas av idrottsrörelsen (prop.1989/90:100 bil. 13, KrU15, rskr. RF har regeringens uppdrag, attframlägga förslag till regler för fördelning av stödet. För innevarande budgetårhar 113,9 milj. kr. anvisats under denna del av anslaget. Reglema förbidragsgivning har varit i stort oförändrade jämfört med tidigare är i avvaktanpå att RF inkommer till regeringen med förslag om regler för fördelning avbidragen. Förslagen remissbehancUas nu inom idrottsrörelsen. Det bör senareankomma på regeringen att fastställa de nya bidragsregler som idrottsrörelsenföreslår skall gälla från och med den 1 juU 1991. RF har vid årets anslagsframställan valt attöverlämna SFs och de utanför RF stående organisationemas anslagsframställningarutan eget ytttande. RF har därmed överlämnat till regeringen att göra erforderligaprioriteringar. Frågan om fördelningen av medel till de studerandesmotionsverksamhet har aktualiserats bl. a. obligato-rieuttedning(SOU 1990:105). Fördelningen skall enligt nu gällande riktlinjer bygga påverksamhetens omfattning vid respektive kårort. Det är fömtsatt att RF vidförslag till fördelningen av stödet har nära kontakt med FörenadeStudentkårer (SFS). Det är angeläget att det finns fömtsättningar attutöva idrott i hela vårt land. Genom de långa avstånden försvåras möjlighetenför idrottsutövande i främst norra . RUcsidrottsmötet har fattat beslutom an specialidronsförbunden genom olika åtgärder skall medverka till attskapa fömtsättningar för idrott på lika villkor över hela landet. Jag villunderstryka vikten av att så sker. Jag utgår också från attriksidrottsstyrelsen ser tUl att denna viktiga fråga nu får en acceptabellösning. RF pekar på de allt större krav som ställs påidrottsrörelsen i om den skall hävda sig i det intemationeUasamarbetet. Jag delar RFs uppfatming an det är av betydelse för den svenskaidrottsrörelsen att svenskar kan äta sig internationella förtroendeuppcU-ag päidrottens område. Det är positivt om det cx;kså kan bicU-a till att stärkaSveriges möjligheter att erhålla värdskap för intemationeUa idrottsevenemang.Inom EG tas initiativ till ett närmare idrottssamarbete mellan medlemsstatema.Jag vill ånyo understryka vikten av att den svenska idrottsrörelsenföljer och utvärderar de konsekvenser det västeuro Prop.1990/91:100 peiskaintegrationsarbetet kan få för svensk idrotts vidkommande. Det är av stort värde att de lokala föreningama gesmöjlighet att uppföra anläggningar av olika slag. För att sriraulera till ochmöjliggöra detta finns det särskilda stödet till s. k. mindre anläggningar.Enligt de riktlinjer som fastställt (prop. 1979/80:100, bil 13s.l66-167, KrU30, rskr. 377) får detta stöd användas för uppförande, tUlbyggnadeUer uppmstning av mindre idrottsanläggning som ägs av idrottsförening. Jagföreslår att bidrag även bör få lämnas för köp av anläggning avidrottsförening med samma begränsningar och på samma villkor som i övrigtgäller för stödet för s.k. mindre anläggningar. Jag vill erinra om attidrottsorganisarioner även kan ansöka ora medel ur allmänna arvsfonden tillungdomslokaler, klubbstugor och dylikt. Innevarande budgetår har drygt 2 milj.kr. ur fonden lämnats för sådana ändamål. Jag har inom anslaget beräknat medelför stödet till mindre anläggningar liksom rill den fortsatta uppmstningen avLillsveds Gymnastikfolkhögskola och anläggningen i . Det ankommer påRF att inom ramen för anslaget tillgodose detta. Jag har också beräknat medel för Sverigesdeltagande vid i . Sammanfattningsvis föreslås en uppräkning med ca 25milj. varav engångsvis 10 milj. kr. till totalt ca 401 milj. kr. avanslaget stöd till idrotten. Jag vill här ge en samlad redovisning över hela detstatiiga stödet till idrotten. Sammanlagt kan de statliga anslagen tiU idrottenberäknas uppgå tillöver 800 milj. kr. Utöver det stöd som redovisas under detta anslag, erhåller idrotten medel över följandeanslag. Över ttedje huvudtitehi anvisas medel föridrottsrörelsens intemationeUa deltagande, t.ex. i samarbetet inom idrottensområde i , samt för vissa biståndsinriktade insatser. Över fjärde huvudtiteln anvisas omkring 2 milj. kr.för de idrottsplutoner som tlnns upprättade vid ttetton förbandi olika delar av landet. Kostnadema avser vämpliktskostnader för den del avutbildningstiden som ägnas åt idrottsverksamhet Därtill anslås omkring 1,2milj. till och , samt medel till Försvarets civila idrortsförbund cx;hSvenska Över femte huvudtiteln anslås vissa projektmedelför idrottsrörelsens deltagande i samhällsarbeiet mot droger och missbmk. Överåttonde huvudtiteln anslås ca 6 milj. kr. till landets idrotts gymnasier, ca 17,5 milj. kr. till idrottens studieförbund , 11 tnilj. till driften av idrottens folkhögskolor i Lillsved och Bosön samt 2,6 milj. kr. Innevarande budgetår anvisas vidare drygt 7 milj. kr. för professurer med anknytning till idrott samt för verksamheten vid Centmm för gg Från ättonde huvudtiteln finansieras även Prop. idrottssamarbeteinom UNESCOs ram. Över tionde huvudtiteln anslås medel till 3 000 - 3500 lönebidragsanställda som huvudsakligen är verksamma i idrottsföreningar.Statens bidrag kan här uppskattas till drygt 400 milj. kr. Vidare har vissaprojektmedel anslagits för idrottsrörelsens verksamhet bland invandrare ochmot rasism. Ytterligare projekt rörande bl. a. jämställdhetinom ich-otten har er-hälUt medel över ttettonde huvudtiteln. Chefen för har tidigareredogjort för förslaget om att inrätta en idrottshögskola i den 1juli 1992. Inrättandet av icfrottshögskolan är en vUctig del i att utveckla ochsaraordna idrotten i högskolan. Ett samlat grepp kan genora detta tas överidrottsutbildningar vilket gynnar såväl de olika utbildningarna somidrottsrörelsen. Vidare har chefen för utbildningsdepartementetföreslagit att ytterligare medel avsätts för att tillgodose behovet avsamordning cx;h information vid Centmm för idrottsforskning. Detta kan enligtmin mening bidra tUl att förstärka detta viktiga arbete. Vid behandlingen av föregäende ärsbudgetproposition uttalade kultumtskottet att det nu ankom på regeringen att taställning till i viUca former de närmare övervägandena rörande amatörboxningensframtid bör komma till stånd (KrU15:1989/90). Uttalandet föranleddes bl.a. avreglema om matchuppehåll för amatörboxning i . Med anledning avuttalandet kan jag meddela att Svenska boxningsförbundets styrelse den 18 juni1990 beslöt att tillämpa en veckas obligatorisktraatchuppehåll. Den nya regeln ersätter den tidigare feradagarsregeln. Jagutgär ifrän att RF även fortsättningsvis noga följer utvecklingen rörande regleroch säkerhetsbestämmelser samt forskningsresultat avseende svenskamatörboxning. Idrottsrörelsen har vid olika tillfällen under åretframfört att skattereformen medför negativa effekter för idrotten. Främstpekas pä ökade kostnader för resor, mat och logi sora en följd av riksdagensbeslut om breddning av mervärdesskatteunderlaget för hotell- ochrestaurangtjänster (prop. 1989/90:50, SkUlO, rskr. 96) samt för resor (prop.1989/90:111, SkU31, rskr. Idrottsrörelsen har även pekat pä deadministtativa svårigheter som den reformerade inkomstbeskattningen (prop.1989/90:110, SkU30 och 31, rskr. 356) medför, särskilt för de mindreföreningama. Skattereformen ttäder fullt ut i kraft 1991.Tillsammans med den skattesänkning som skett minskar inkomstskatten för en skilda människor med sammanlagt ca . En del av fi nansieringen sker genom en breddning och i vissa fall höjning av mervärdesskatten. I flertalet fall kommer enskilda inkomsttagare att därigenom kunna öka sin disponibla inkomst. Folkrörelserna däremot drabbas av ökade utgifter, som en följd av skattereformen. 1989/90:110, SkU30, rskr. 356, avseende re- Prop.1990/91:100 formeradinkomstbeskattning anförde föredraganden bl.a. att Bil.13 "Reformenhar emellertid också särskilda effekter inora vissa avgränsade sektorer avsamhällslivet. Även dessa bör bli föremål för uppföljning. Detta gäUer t.ex.de ideella foUcrörelsema såsom idrottsrörelsen och handikapprörelsen. Många avde regelförändringar som jag redovisar påverkar deras betingelser - vissapositiva medan andra har negativa effekter i form av ökade kostnader. Enligtmin raening bör därför skattereformens effekter för foUcrörelsema följas uppmed särskild uppmärksamhet Skulle det vid en sådan genomgång visa sig att ickeavsedda effekter uppkomraer bör självfallet motverkande åtgärder vidtas. Dessabör redovisas senast i budgetpropositionen. vill jag framhåUa att manmåste se till helhetsbilden när man bedömer utfallet". Regeringenpresenterar nu ett antal åtgärder för att enligt ovan kompensera idrotten förökade kostnader. har ersätmingar upp till ett halvtbasbelopp för idrottsutövning varit befriade från erläggande avsocialavgifter. Idrottsrörelsen har hävdat att det är av stor vikt bådeadministrativt och ekonomiskt att nuvarande förhållande bibehålls. Jag delardenna uppfattning. Jag avser föreslå regeringen att anta enproposition varigenom idrottslig verksamhet även framledes skall vara befriadfrån uttag av socialavgifter på ersättningar upp rill ett halvt basbelopp. Statsrådet komraer föresläatt regeringen anvisar medel som kompensation för foUcrörelsemas bam- och ungdomsverksamhet.Detta till följd av vissa merkostnader på gmnd av skattereformen. Som kompensation för idrottsrörelsens bam- ochungdomsverksamhet avsätts inom ramen för detta 65 milj. kr. för idrottenslokala aktivitetsstöd. Beloppet avses senare att överföras till elfte huvudtitelnsanslag El. Stöd tUl idrotten. Sammantaget ger det RF möjlighet att fördela minst182 milj. kr. tUl lokal ungdomsverksamhet på idrottens område. Det bör ankomma på RF att i den pågående översynenav riktiinjema för det lokala aktivitetsstödet överväga om de särskilda kostnadersom ungdomsidrotten i norra har bör föranleda ett förhöjtaktivitetsstöd där. gäller vissa rekommendationer sommeddelas av () i fråga ora beskattning av ersättningar isamband med idrottslig verksamhet. Någon ändring av dessa är inte avsedd raedanledning av skattereforraen (jfr prop. 1989/90:110, S.344). Enligt de gällande rekommendatio-nema (senaste lydelse RSV Dt1990:15) medges ett schablonavdrag ora . från sumraan av denskattepliktiga inkomsten av den idrottsUga verksamheten. Enligtde uppgifter RSV lämnat till regeringen, avses schablonav draget för idrottsinkomster att beräknas på ersätt- jqq ningarutöver traktamenten, skattefria tävlingspriser och minnesföre- Prop.1990/91:100 mål,nödvändiga idrottskläder och idrottsredskap m.m. Bil.l3 har vid olika tillfällen uttalat (bl.a.SkU23:l988) att man inte har nägot an erinra mot en uppräkning avschablonbeloppet Det ankommer på RF att redovisa för RSV de skäl som kanmotivera en sådan höjning. Som RF redovisat är behovet av egenfinansieringutöver samhällsstödet stort. Lotterier cx;h bingo har varit enviktig inkomstkälla för föreningslivet. ökade omsättningen av bingospelmed som en följd av de lättnader 1988 beslutade om ilotterilagstiftningen. Nettobehållningen för foUcrörelsema har därmed ökatfrån uppskattningsvis 250 milj. kr till nära 450 milj. kr. För att ge foUcrörelsema möjligheter attytterligare öka sina intäkter av bingospel, kommer statsrådet senareidag att föreslå en höjning av vinstemas storlek från ett halvt tUl ett heltbasbelopp. Även för rikslotteriema kan en kraftig orasättningsökning noterasför 1989. Jag utgår ifrän att idrottsrörelsen även i fraratiden tar vara på deförbättrade möjligheter till egenfinansiering som spelverksaraheten nu medger.I överensstämmelse med uppfattning att en översyn av lotterilagenskall göras av en parlamentariskt sammansatt utredning (KrU8 1990/91, rskr.66), kommer statsrädet Wallsttöm att redovisa huvucUnrikuiingenför uttedningens arbete. Chefen för har underfinansdepartementets huvudtitel föreslagit att AB Tipstjänst tills vidare börvara oförhindrat att använda medel för stöd tUl idrotten för ändamål somkritiserades av revisorer. Medel för denna typ av stöd till idrottenbör uppgä till 50 milj. kr. använde Tipstjänst 20 milj. kr.till sädant stöd. Sammanfattningsvis föreslås som jag tidigare berörten uppräkning av anslaget Stöd till idrotten med drygt 25 milj. kr. varav engångsvis10 milj. kr. till totalt ca . TiU detta kommer de 65 milj. kr.från anslaget bidrag tUl foUcrörelsema, under trettonde huvudtiteln, tiU dettaanslag. Det ankommer pä regeringen att efter förslag från RF besluta om närmarefördelning av anslaget. Bil.13 Jag hemställer att regeringen föreslärriksdagen att till Stöd till idrotten för /92anvisa ett reservarionsanslag pä . Stöd till idrottens forskning och utveckling m.m. 1990/91 Anslag 9 700 000 1991/92 Förslag 10 100 000 Anslaget används för bidrag till () som stöd för den forskning och utveckling ra.ra. sombedrivs av förbundet. För anslagets användning gäller de av riksdag beslutaderiktlinjema för statens stöd ull forskning och utveckling ra.m. inora idrotten(prop. 1989/90:110, bil. 13, s.82, KrU 15, rskr. 161 särat prop. 1989/90:90,s.398, KrU23, rskr. Förinsatser raot dopning och för forskning anslås innevarande budgetår sammanlagt9,7 milj. kr. RF begär ytterligare 5,9 milj. kr. bl.a. för att öka analyskapacitetenvid dopninglaboratoriet på frän 2 500 till 5 000 prov/år.Enligt RF är idrottsrörelsens resurser pä anti-dopningomrädet orillräckliga föratt kunna ta ansvar för kampen raot dopning även utanför de egna leden. För detkommande budgetåret vill RF prioritera Handikapp-IcU-ott-Samhälle med sinaforskningsinsatser. Forsknings-och utvecklingsarbetet är av stor betydelse för att idrotten skall kunnafortsätta utvecklas på ett posirivt sätt. Det gäller såväl från folkhälso- somfrån rent idrottslig synpunkt. Regeringen ser förstärkta insatser påidrottsutbildningens område cx;h en mera långsiktig kunskapsuppbyggnad inomidrottsforskningen som viktiga fömtsättningar för utvecklingen av svenskidrott. Jag vill i detta sammanhang peka på de ovan redovisade åtgärdema raedinrättande av i och en utökat bidrag församordning av idrottsforskning vid Centmm för idrottsforskning. Medelför gmndforskning på idrottens område anvisas bl.a. under anslagspostenforskningsråden under åttonde huvudriteln. varandeanslaget skall därför ses som ett komplement till den forsk- Prop.1990/91:100 ning som kan erhållaanslag från forskningsråden samt de satsningar Bil. somskett och kan komma att ske genom inrättande av nya professurer med inriktningpå idrott vid landets högskolor.