prop · GE0311 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:11 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokoiletden . Svårigheternaatt få parter, vittnen och andra delgivna är elt stort problem i domstolars ochandra myndigheters arbete. I propositionen föreslås ett antal åtgärder för attförbättra och förenkla delgivningsverksamheten. Föratt minska antalet delgivningar skall domstolarna noggrannare pröva omdelgivning verkligen är påkallad när ett meddelande skall tillställas någon. Parteri mål och ärenden skall under vissa förutsättningar kunna delges helt enkeltgenom att brev skickas med posten till den söktes adress utan krav påmottagningsbevis. Delgivning.pertelefon skall få ett utvidgat användningsområde. Enarbetstagare skall i vissa fall kunna delges genom att handlingen lämnas til)hans arbetsgivare för vidare befordran till arbetstagaren. Delgivningmed vissa juridiska personer och andra sammanslutningar skall kunna ske genomatt handlingen lämnas till en suppleant för en behörig ställföreträdare. Sekretessenför hemliga telefonnummer skall i ökad utsträckning kunna hävas om en myndighetbehöver uppgiften för delgivningsändamål. Denya bestämmelserna föreslås träda i kraft den , i /91. Lag omändring i delgivningslagen (1970:428) Härigenomföreskrivs i fråga om delgivningslagen (1970:428) delsali 3, 6, 9, 10, 12, 19och 22 §§ skall ha följande lydelse, dels all del i lagen skall införas två nyaparagrafer, 3 a § och 29 a §, av följande lydelse. Prop,1990/91:11 Myndighet ombesörjer delgivning genom att sända handlingen med posten eller överlämna den med bud eller på annat säu till den sökte, varvid som bevis att denne har mottagit försändelsen begäres delgivningskvitto eller mottagningsbevis (ordinär delgivning). Myndighet ombesörjer delgivning genom att sända handlingen med posleneller överlämna den med bud eller på annat sätt till den sökte, varvid sombevis att denne har mottagit försändelsen begäres delgivningskvitto ellermottagningsbevis (ordinär delgivning). Ordinär delgivning kan också ske genomförenklad delgivning enligt 3a§. Omdel finns anledning antaga alt delgivningskvitto eller mottagningsbevis ejkommer att lämnas eller ej kommer alt erhållas , får myndighet somregeringen bestämmer ombesörja att handlingen överiämnas till den sökte isärskild ordning genom postverkels försorg (särskild posldel-givning). När det är lämpligt, får en myndighet delge kallelser, meddelanden och andra handlingar med enkelt Innehåll genom alt innehållet läses upp vid telefonsamtal med den sökte och handlingen därefter sänds till denne med poslen (telefondelgiv-ning). Sådan delgivning får inte avse stämningsansökningar eller andra handlingar, varigenom mål eller ärenden anhängiggörs. Närdet är lämpligt, får en myndighet delge kallelser, meddelanden och andrahandlingar, som inte är omfattande eller annars av svårtllf gängllgt innehåll,genom att innehållet läses upp vid telefonsamtal med den sökte och handlingendärefter sänds till denne med posten (telefondelgivning). Sådan delgivningfår inte avse stämningsansökningar eller andra handlingar, varigenom måleller ärenden anhängiggörs. Kandelgivning inte ske enligl första-tredje styckena, får delgivning ske genom slämningsmaneller annan, vars inlyg enligl 24 § första stycket utgör fullt bevis omdelgivning (stämningsmannadelgivning), 1 fall som avses i 15 och 16§§får delgivning ske genom kungörelse (kungörelsedelgivning). Omdet inte är olämpligt med hänsyn till omständigheterna, Jår ordinär delgivningmed den .som in- Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop,1990/91: i 1 lett målet eller ärendet eller med dennes motpart ske genom att myndighetensänder handlingen med posten till den sökte under hans senast kända adress ochminst senare skickar ett meddelande om att handlingen har sänts (JÖrenkladdelgivning). Förenklad delgivning får inte avse stämningsansökningar eller andrahandlingar varigenotn mål eller ärenden anhängiggörs och Jår användas bara omden sökte har delgivits upplysning om att förenklad def givning kan komma attanvändas I målet eller ärendet. Delgivning av sådan upplysning med den som inlettmålet eller ärendet behöver dock Inte ske, om upplysningen lämnas i näraanslutning till att dennes ansökan kommit in till myndigheten. 6§ Vid delgivning överbringas Vid delgivning överbringas handlingen i huvudskrijt eller styrkt handlingen i original eWerstyrkt ko- av'. ?A:ny/eller styrkt kopia, pia. En kopia som har Jramställts vid en myndighet behöver inte bestyrkas. Ärhandling som skall delges av vidlyftig beskaffenhet eller är det av annananledning ej lämpligt atl handlingen mångfaldigas, får myndigheten besluta, atthandlingen i stället skall hållas tillgänglig hos myndigheten eller på plats,som myndigheten bestämmer. Meddelande därom och om den lid, under vilkenhandlingen hålles tillgänglig, delges den sökte. Andraslycket gäller ej delgivning av stämningsansökan eller annan handling,varigenom talan anhängiggöres, I fråga om bilaga till sådan handling får andrastycket dock tillämpas, 9§Skall delgivning ske med annan juridisk person än staten, överbringas handlingenlill någon som har rätt att företräda den juridiska personen eller, om flera ärgemensamt behöriga, till någon av dem. Saknas behörig ställföreträdare menfinns någon som har rätt att sammankalla dem som skall besluta i den juridiskapersonens angelägenheter, överbringas handlingen lill denne. Har ett försök till delgivning enligt första stycket misslyckatseller bedöms delgivningsförsök som utsiktslösa, Jår delgivning ske genom -Senaste lydelse 1989:33, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. alt handlingen överbringas till en suppleant för en behörigställföreträdare. Suppleanten skaft utan dröjsmål lämna handlingen till någonsom har rätt att JÖreträda den juridiska personen. Delgivningmed dödsbo genom att handlingen överbringas till någon av dödsbodelägarna fårske endast om denne sitter i boet eller om delgivning-en föranleds av attdödsboet innehar fast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet.Dödsbodelägare som mottagit handlingen skall utan dröjsmål underrätta övrigadelägare om delgivningen. Dödsbodelägaresom sitter i boet har rätt att taga emot handlingen, även om boet ej förvaltasav delägarna. Han svarar i sådant fall för att handlingen utan dröjsmål lämnastill någon som har rätt att företräda boet. 10§ Skall delgivning ske med delägare i samfallighet eller med medlemmar isammanslutning och är styrelse eller annan utsedd atl förvalta samfallighe-tenseller sammanslutningens angelägenheter, får handlingen överbringas till ledamotav styrelsen eller till förvaltaren. eller förvaltare menfinns någon som har rätt att sammankalla dem som skall besluta i samfällighetenseller sammanslutningens angelägenheter, får handlingen överbringas till denne. Har ett försök till delgivning enligt första stycket misslyckatseller bedöms delgivningsförsök som utsiktslösa, får delgivning ske genom atlhandlingen överbringas till en suppleant for en ledamot av styref .sen. Tillhörgruva flera gemensamt, får delgivning med delägarna ske genom atl handlingenöverbringas till gruvföreståndaren. som enligt denna paragraf mottagit handling ej rätt atl föra delägarnas ellermedlemmarnas talan, skall han lämna handlingen till någon som har sådanbehörighet eller underrätta dem som avses med delgivningen, 12§Har enskild person som sökes för delgivning känt hemvist inom riket och träffashan ej där, får handlingen lämnas till vuxen medlem av det hushåll, som hantillhör. Träffas ej heller sådan person, får handlingen lämnas till den sökteshyresvärd, om denne bor i samma hus, eller till annan som i hyresvärdens ställehar tillsyn över huset och bor där. Driver den sökte rörelse med fast kontoroch träffas han ej där under vanlig arbetstid, får handlingen lämnas påkontoret till någon som är anställd där. Om en enskild person söks för def givning på sin arbetsplats men Inte träffasdär under sin vanliga arbetstid, får handlingen lämnas lill den söktesarbetsgivare. Med arbetsgivare avses en person i företagsledande eller därmedjämförlig ställning ef Prop, 1990/91:11 Harhandling lämnats på sätt som anges i första stycket skall meddelande häromsändas med poslen till den sökte under hans vanliga adress. ler chefen för den personaladmini-stralivaverksamheten på den söktes arbetsplats. Har handling lämnats påsätt som anges i första eller andra stycket skall meddelande härom sändas medposten till den sökte under hans vanliga adress. Delgivning har skett genom att den som söks för delgivning själv har mottagit handlingen, oavsett på vilket sätt den kommit honom till hända. Har den sökte kvitterat postförsändelse som hämtats av bud, skall den anses ha kommit honom till banda som den avhämtats på posten. Delgivninghar skett genom att den som sökes för delgivning själv har mottagit handlingen /huvudskrift eller styrkt avskrift eller styrkt kopia oavsett på vilkel sättden kommit honom lill hända. Har den sökte kvitterat postförsändelse som hämtatsav bud, skall den anses ha kommit honom till hända som den avhämtatspå posten. Förekommervid särskild postdelgivning eller stämningsmannadelgivning atl den som sökesför delgivning vägrar atl taga emot handlingen, anses delgivning ändå ha skett. Delgivningskall anses ha skett enligt 6 § andra stycketgenom att handlingen är tillgänglig och meddelandet delgivits, enligt3 a § när förflutit från det att meddelandet skickades med postenoch del inte med hänsyn till omständigheterna framstår som osannolikt atthandlingen inom tvåveckorsllden kommit fram till den söktes senast kändaadress, enligl3 § tredje stycket, 12 eller 13 § genom att det blivit fullgjort som föreskrivsdär, enligl15 § andra stycket sista punkten genom att handlingen lämnats i den sökteshemvist eller fästs på dörren lill hans bostad, enligt 17 § på tiondedagen efter beslutet om kungörelsedelgivning under förutsättning att det blivitfullgjort som föreskrives i paragrafens första stycke. Beslämmelserna i denna lagom delgivning av handling tillämpas även vid delgivning av annat än handling. Lagen gäller i tillämpligadelar när någon på grund av föreskrift i författning har att, utan samband medmål eller ärende, ombesörja Lagen gäller i tillämpligadelar när någon på grund av föreskrift i författning har att, utan samband medmål eller ärende, ombesörja ' Senaste lydelse 1985:266, ■* Senaste lydelse1978:768, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop, 1990/91: 11 delgivning,I fall som avses i 15 el- delgivning, 1 fall som avses i 15 el ler 16 § får han påkalla biträde hos ler 16 § får han påkalla biträde hos som föranstaltar om som föranstaltar om delgivning på hans bekostnad, delgivning på hans bekostnad. beslut i delgivningsfrågor enligt denna paragraf får överklagashos kammarrätten. En delglvningsförsändelse sotn lämnats till en polismyndighet för delgivningfår öppnas av polismyndigheten, om det behövs för att innehållet skall kunnaöverbringas till en annan polismyndighet delgivning med den sökte. Vad nusagts gäller dock Inte om uppdragsgivaren angett att JÖrsändelsen inte får öppnas. 1,Denna lag träder i kraft den 1januari 1991, 2,Sådan upplysning som avses i 3a § får meddelas även före ikraftträdandet, 3,1 fråga om överklagande avbeslut som avses i 22 § och som har meddelats före ikraftträdandet gäller äldreföreskrifter. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i Härigenomföreskrivs atl 33 kap. 2 § skall ha följande lydelse. Skall rätten underrätta någon om Innehållet I en handling eller om någotannat, Jår del ske genom delgivning. Delgivning skall användas, om det ärsärskilt föreskrivet eller om det med hänsyn till syftet med bestämmelsen omunderrättelse framgår att delgivning bör ske, men bör I övrigt tillgripas baraom det är påkallat med hänsyn till omständigheterna. Dåfrån part inkommen inlaga eller annan handling skall delgivas, åligge parten atlvid handlingen foga styrkt avskrift därav. Skall delgivning ske genom rättensförsorg och erfordras för delgivningen avskrifter, vare parten skyldig alltillhandahålla dem. Tillhandahåller ej part avskrift, som sagts, ombesörjerätten på partens bekostnad handlingens avskrivande. Dennalag träder i kraft , Lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Härigenomföreskrivs att 47 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) skall ha följandelydelse. Skall rätten bringahandling eller annat till någons kännedom, får del ske genom delgivning. Skall rätlen underrättanågon om innehållet i en handling eller om något annal, får det ske genomdelgivning. Delgivning skall användas, om del är särskilt föreskrivet eller otndet med hänsyn till syjtet med bestämmelsen om underrättelse framgår altdelgivning bör ske, men bör i övrigt tillgripas bara om det är påkallat medhänsyn omständigheterna. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärendenhos myndighet m. m. Härigenomföreskrivs att 7 § lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hosmyndighet m, m, skall ha följande lydelse. Prop,1990/91:11 Beslämmelserna i denna lagäger motsvarande tillämpning, om enligt föreskrift i lag eller annan författningkungörande av viss åtgärd skall ombesörjas av annan än myndighet. Anser denneatt 3 § andra stycket sista meningen bör tillämpas eller att kungörelsen böravfattas enbart på främmande språk, skall han hänskjuta frågan till länsstyrelsensprövning. Bestämmelserna i dennalag äger motsvarande tillämpning, om enligt föreskrift i lag eller annan författningkungörande av viss åtgärd skall ombesörjas av annan än myndighet. Anser denneatt 3 § andra stycket sista meningen bör tillämpas eller att kungörelsen böravfattas enbart på främmande språk, skall han hänskjuta frågan till länsstyrelsensprövning. beslut i sådana frågor Jår överklagas hoskammarrätten. 1,Denna lag träder i kraft den 1januari 1991, 2,Äldre föreskrifter gäller ifråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet. 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 14 kap. 2 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. 2§'Sekretess hindrar inte att uppgift i annat fall än som avses i 1 § lämnas tillmyndighet, om uppgiften behövs där för 1, förundersökning,rättegång, ärende om disciplinansvar eller skiljande från anställning eller annat jämförbart rättsligt förfarande vid myndighe ten mot någon rörande hans deltagande i verksamheten vid den myndighet där uppgiften förekommer, 2,omprövning av beslut elleråtgärd av den myndighet där uppgiften förekommer, eller 3,tillsyn över eller revision hosden myndighet där uppgiften förekommer. Sekretesshindrar inte att uppgift lämnas i muntligt eller skriftligt yttrande avsakkunnig till domstol eller myndighet som bedriver förundersökning ibrottmål. Sekretesshindrar inte att uppgift Sekretess hindrar inte att uppgift omenskilds adress, telefonnummer om enskilds adress, telefonnummer och arbetsplats lämnas till en myn- och arbetsplats lämnas till en myn dighet, om uppgiften behövs där dighel, om uppgiften behövs där för delgivning enligt delgivnings- för delgivning enligt delgivnings lagen (1970:428), Vad nu sagts gäf lagen (1970:428), Uppgift hos te- ler dock Inte uppgift hos leverket om enskilds telefonnummer om telefonnummer till enskilds bo- får dock, om den enskilde hos te- stad, om den enskilde hos lelever- leverkel begärt all abonnemanget ket begärt atl abonnemanget skall skall hållas hemligt och uppgiften hållas hemligt och uppgiften omfal- omfattas av sekretess enligt 9 kap, tas av sekretess enligt 9 kap, 8 § 8 § tredje stycket, lämnas ut endast tredje slycket, om den myndighet som begär upp- giften finner att det kan antas att den som söks for delgivning hållersig undan eller att det annars finns synnerliga skäl. Sekretesshindrar inte alt uppgift som angår misstanke om brott lämnas till åklagarmyndighet,polismyndighet eller annan myndighet som har att ingripa mot brottet, omfängelse är föreskrivet för brottet och delta kan antas föranleda annan påföljdän böter. Föruppgift som omfattas av sekretess enligt 7 kap, 1 6 §§, 8 kap, 8 § förstastycket, 9 eller 15 § eller 9 kap, 4 eller 7 §, 8 § första eller andra stycketeller 9 § andra stycket gäller vad som föreskrivs i fjärde stycket endastsåvitt angår misstanke om brott för vilket inle är föreskrivet lindrigarestraffan fängelse . Dock hindrar sekretess enligl 7 kap, 1 eller 4 §inte alt uppgift som angår misstanke om brott enligt 3, 4 eller 6 kap, brottsbalkenmot någon som inte har fyllt lämnas till åklagarmyndighet ellerpolismyndighet. Tredje och fjärdestyckena gäller inle uppgift som omfattas av sekretess enligt 9 kap, 9 § förstastycket. Dennalag träder i kraft , Prop, 1990/91:11 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , ,, , , R, , , , , G,, , , , , , , ,, , Proposition om några delgivningsfrågor 1 Inledning Delgivningkan sägas vara ett sätt att i rättsligt reglerade former få rimliga garantierför att en viss handling, eller innehållet däri, når sin adressat. Regleromdelgivning finns främst i delgivningslagen (1970:428; DL), som trädde i kraftden , Bestämmelser om delgivning finns också i 33 kap,(RB) och i delgivningsförordningen (1979: 101; DF), Särskildaregler om delgivning finns hämtöver i en mängd andra författningar. Delgivningsreglernahar setts över efter DL:s tillkomst (jfr t, ex, prop,1978/79: 11 och 1984/85: 109), Översynerna har syftat till att effektivisera delgivningsverksamheten,men delgivning innebär fortfarande stora problem för myndigheterna, särskiltför domstolarna, I själva verket tyder det mesta på att delgivningsproblemen,trots olika reformer, har ökat , 1 vart fall är det så istorstadsområdena. Delfinns flera orsaker lill de ökande delgivningssvårighelema. En ökad tillströmningav mål och ärenden hos myndighetema har inte kunnat mötas med motsvaranderesursförstärkningar. Människors respekt för myndigheter har minskat samtidigtsom anonymiteten i samhället har ökat; detta gör all allt fler försöker dra sigundan och även lyckas dra sig undan delgivningar. Till detta har sannoliktbidragit att man av integritets-och kostnadsskäl sökt satsa på delgivningsformersom är diskreta och bygger på människors lojala medverkan. Riksdagensrevisorer studerade hur delgivningsverksamheten fungerar vid olika myndigheter. På gmndval av studien föreslog revisorer na (Förs, 1987/88:16) att delgivningsförfarandel vid domstolar och statliga myndigheter i övrigt samt stämningsmannaorganisationen skulle göras lill föremål för en allomfattande och förutsättningslös över syn. Vid sin behandling av revisorernas förslag uttalade justitieutskoltet i sitt betänkande (1988/89: JuU9) att del, med hänsyn till att de problem som revisorerna påtalat redan var föremål för uppmärksamhet inom justi tiedepartementet, var tillräckligt med ett uttalande alt revisorernas förslag borde beaktas under det fortsatta utredningsarbetet i , i i Justitiedepartementetsöversyn resulterade 1989 upprättad pro- Prop. 1990/91:11 memoria (Ds1989:75) Några delgivningsfrågor. I promemorian föreslås ett antalförfattningsändringar i syfte att underlätta och effektivisera del-givningsarbetet.Vidare har lämnat ett förslag som gäller frågan om vidimering avde handlingar som myndighetema delger. Promemorian och förslaghar remissbehandlats. Jagavser nu att ta upp ett flertal olika delgivningsfrågor, huvudsakligen pågrundval av de remissbehandlade förslagen. Till protokollet i detta ärende börfogas dels promemorians författningsförslag som bilaga I, dels en förteckningöver remissinstanserna som bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena hargjorts inom och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet(Dnr 89-3410). Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över de lagförslagsom utarbetats i ärendet. De lagförslag som remitterats till lagrådet bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 3. Lagrådethar uttalat att de avvägningar som gjorts i de remitterade förslagen mellan åena sidan intresset av effektiv delgivning och å andra sidan rättssäkerhets-och integritetsintressen i princip är godtagbara. Lagrådet har också ihuvudsak godtagit de enskilda förslagen men har haft synpunkter på utformningeni vissa fall. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet som bilaga 4. Somkommer att framgå ansluter jag mig i princip till lagrådets förslag tilländringar i de remitterade förslagen. Jag kommer att närmare gå in på lagrådetssynpunkter i samband med att jag behandlar de enskilda förslagen. Attdelgivning kan ske har stor betydelse från rättssäkerhetssynpunkt. Delgivningensyftar ytterst till att upprätthålla principen att ingen skall dömas ohörd, enprincip som gäller både för rättskipning och förvaltning. Delgivningssystemetspänner därför över ett mycket brett fält och antalet delgivningar är mycketstort. De allra flesta kan ske enkelt och diskret, framför allt genom posten. Mendet är inte förvånande att människor ibland söker undandra sig delgivning.Många delgivningar kan, beroende på vad saken gäller, upplevas som någotnegativt eller obehagligt. Det ligger helt enkelt i sakens natur att åtminstonenågon av parterna i ett mål eller ärende i många fall tycker sig ha ettintresse av att förhala och uppskjuta det rättsliga förfarandet. Man måste mot denna bakgmndha en realistisk uppfattning av möjlig heterna att förbättra förhållandena. Man kan aldrig räkna med att alla som skall delges frivilligt medverkar till detta; tvärtom gör man klokt i alt utgå från att somliga mer eller mindre aktivt söker undandra sig delgivning. Samtidigtkan man inte gå alltför långt då det gäller att komma lill rätta Prop. 1990/91:11 med obstmklion av olika slag. Delgivningens syfte är ju att få garantier föratt någon faktiskt har fåll del av en handling, och avsteg från kravet påbevisning i del hänseendet kan möta invändningar från rättssäkerhetssynpunkt.Man måste med andra ord iaktta en viss försiktighet med delgivningsformer sominnebär atl någon presumeras eller fingeras ha fått del av en handling. Reformarbetetpå delgivningens område kan ha olika inriktning. Man kan försöka minska antaletdelgivningar. Man kan försöka göra de existerande delgivningsformerna mereffektiva. Man kan försöka hitta nya delgivningsformer. Man kan försökaundanröja hinder som finns mot att inhämta information som har betydelse fördelgivning. Man kan överväga alt sänka kraven på bevisning för att delgivninghar skett. Man kan överväga att lägga etl ökat ansvar för delgivning påparterna. Promemorianbygger på material som inhämtades och 1989, huvudsakligen i formav kontakter med domstolar och andra myndigheter. En slutsats som drogs ipromemorian var att det knappast fanns fog för en radikal revidering av hela delgivningslagstiftningen.Det var i stället mer intressant att uppmärksamma enskilda punkter i delgivningssystemet,där praktiskt verksamma personer hade pekat på behov av förbättringar. Remissbehandlingenav promemorian har enligl min mening inte gett anledning att frångåpromemorians syn på vilken allmän inriktning en reform av delgivningsreglernanu bör ha, Mina förslag går därför huvudsakligen ut på att reglerna påenskilda punkter skall förenklas och förbättras. Regeringengav i uppdrag att i samarbete meddomstolsverket se över polisens stämningsmannaverksam-het i syfte atteffektivisera och rationalisera denna. Uppdraget redovisades ,De förslag som då lade fram gäller huvudsakligen sådanaåtgärder som styrelsen själv avser alt vidta, I förevarande sammanhang tar jagdärför inte upp några frågor som berör organisationen av stämningsmannaverksamheten. del av lingsrättemas delgivningsproblem gäller den summariska processen,alltså mål om lagsökning, betalningsföreläggande och handräckning. Antaletsådana mål är över en halv miljon , och i vart och ett av dem fömtsättsminst en delgivning. har på regeringens förslag (prop,1989/90:85, JuU31, rskr, 311, SFS 1990:746) beslutat att handläggningen av densummariska processen skall flyttas över från tingsrätterna tillkronofogdemyndigheterna.