prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Enligt lagen (1981:691) om socialavgifter skallarbetsgivare som sysselsätter sjömän betala sjömanspensionsavgift. Kostnaderna för pensionsanstaltens administrationbetalas med dessa avgifter. Av medlen tas ett så stort belopp i anspråk tillpensionsanstalten, som motsvarar summan av anstaltens avlöningar ochomkostnader med avdrag för . HPAberäknar utgiftema för administration av pensionssystemet till 1 836000 kr.före pris- och löneomräkning under /92. Efterpris- och löneomräkning beräknarjag kostnaderna för HPAs administration till1983000 kr. under /92. Över statsbudgeten anvisas oförändrat . har beslutat om slopandeav den särskilda sjömanspensioneringen fr.o.m. . Beslutet innebär att en som vid utgången avår 1989 har beviljats pension eller som då har fyllt har rätt tillpension enligt gällande basbelopp. För en som vid utgången av år1989 uppnått en ålder och 8 månader men inte och som i övrigtkvalificerat sig för pension utgår reducerad pension enligt följande: Den övergångsordning som beslutats innebär attfondkapitalet kan be räknas vara slut under /92. Den fortsatta finansieringen av pensionsåtagandena efter det att fondkapitalet förbrukats bör som 92 tidigare redovisats skegenom upplåning i och genom Prop. 1990/91: 100redaravgifter. Upplåningsbehovet kan uppskattas till ca 75 milj.kr. Jag anser att upplåningen i bör skegenom försorg. får därefter ställa nödvändigamedel till HPAs disposition. Upptagna lån och därmed sammanhänganderäntekostnader skall återbetalas genom redaravgifter. HPA har för /92 bedömtupplåningsbehovet till 50 milj.kr. Detta belopp skall följaktligen lånas upp iriksgäldskontoret av . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Handelsflottans pensionsanstalt /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift O 1990/91 Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 ()planlägger, samordnar och genomför kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk.Rådets verksamhet inriktas på kulturell service till ombordanställda i densvenska handelsflottan som avses ge en bild av det svenska kulturutbudet genomdistribution av böcker, tidningar, telegrafiska nyhetssammandrag, inspeladeTV-program, film m. m. Vidare lämnas även service till utländska handelsfartygi fem svenska hamnar. HKF beräknar utgifterna till . förepris-och löneomräkning under /92. HKFs verksamhet finansieras genom att kostnadernatill viss del avräknas mot handelssjöfanens erlagda fyravgifter. Resterandekostnader för filmverksamheten m.m. finansieras genom intäkter. Rådet hemställer att för budgetåren 1991/92 -1993/94 ytterligare medel beviljas motsvarande en procent av fyravgifterna,eller ca 2,5 milj.kr. a)bestridalönekostnaderna för HKFs lönebidragsanställda, totalt ca 2 milj.kr. i 1990/91års löneläge, som vissa länsarbetsnämnder successivt avlastas motsvarande kostnad undertreårsperioden, b)beträffandeåterstående medel ingå i en nyinrättad investerings- och utjämningsfond för främstinvesteringsändamål, samt att fonden förvaltas av . Handelsflottanskultur- och fritidsråds främsta uppgift är att erbjuda sjö män ett så meningsfullt och attraktivt fritids- och kulturliv som möjligt. HKFhar till regeringen utföriigt redovisat en fördjupad anslagsframs- Prop.1990/91:100 tällning för budgetåren 1991/92-1993/94. Ett viktigt element i den statliga budgetprocessenär att kontinuerligt ompröva de statliga verksamheterna. Jag anser att detfinns skäl att närmare undersöka om det kan finnas bättre alternativ tilldagens statliga huvudmannaskap för handelsflottans kultur- och fritidsråd. Mot denna bakgrund vill jag avvakta med ettställningstagande till den föreslagna treårsbudgeten. För nästa budgetår räknar jag med att 16930000 kr.avräknas från fyravgifterna för HKFs verksamhet. Överstatsbudgeten anvisas ett oförändrat belopp om I . Eftersom det saknas samband mellan sjöfartsverketsinkomster från fyravgifter och HKFs verksamhet anser jag att systemet medprocentav-räkning, , slopas. HKF har föreslagit att nuvarande handelsflottanskultur- och fritidsråds fond får ombildas till en fond för investeringar,utvecklingsarbete och utjämningsändamål. Behållningen i fonden uppgår förnärvarande till . Jag anser att detta belopp skall kunna användas avHKF efter särskilt beslut av regeringen. Det överskott som kan uppstå /92 bör fritt få disponeras efter beslut av . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna vad jag har anfört omfinansiering av , 2.till för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Ersättning till viss kanaltrafik m. m. 1989/90 Utgift 60500000 1990/91 Anslag 69 780000 1991/92 Förslag 59 780000 Från anslaget kompenseras Trollhätte kanalverk ochVänerns segla-tionsstyrelse enligt statsmakternas beslut om att slopa desärskilda passageavgifterna för Vänertrafiken (prop. 1978/79:24, TU6, rskr.61). har därefter beslutat (prop. 1985/86:100 bil. 8, TUM, rskr.228) att kostnaderna över anslaget skall betalas av staten. som ingår i Vattenfallskoncernen beräknar driftsun derskottet till 36,3 milj.kr. samt för till 75,5 milj. kr. Enligt verket skulle mot denna bakgrund anslaget för budget /92 behöva uppgå till 71,9 milj.kr. Den kraftiga ökningen beror enligt kanalverket framför allt på löneökningar och ökade underhållskost nader. begär en ersättning /92 på Prop. 1990/91:100 7 780000 kr. I detta belopp ingårkostnader för utmärkning av fritidsbåts- Bil. 8 leder i . Ökningen avanslaget motiveras av kostnadsökningar speciellt på personalsidan, vilka intekunnat kompenseras trots rationaliseringsåtgärder och justeringar av de taxorsom styrelsen kan påverka. Transportstödsutredningenhar i sitt betänkande (SOU 1990:73) Transportstöd berört anslaget till visskanaltrafik m.m. och därvid övervägt frågan om en regionalisering av ansvaretför stödet till Vänersjöfarten. Utredningen uttalar i sammanhanget attVänerregionens transportsystem av vägar, järnvägar och sjöfart bör ses i ettsamlat perspektiv. Utredningen föreslår bl.a. mot den bakgmnden i sittbetänkande att transportrådet skall överta ansvaret för anslaget Ersättningtill viss kanaltrafik m.m. En uppgift för transportrådet i dess nya rollskulle enligt utredningen bli att gemensamt med berörda parter närmare övervägaom nuvarande avgifts- och anslagssystem är optimalt och om så anses lämpligt geförslag på altemativa system. Detnuvarande systemet med kompensation via statsbudgeten för uteblivnapassageavgifter för Vänersjöfarten tillkom som framgått . Anslagsbelastningenhar ökat väsentligt, och har enligt min mening nått ennivå då ytterligare överväganden måste göras om det statliga stödet tillVänersjöfarten. 1 regeringens skrivelse (1990/91:50) till riksdagenaviseras somjag har berört ett åtstramningspaket inomkommunikationsdepartementets område. För nästa budgetår föreslår jag mot dennabakgrund ett anslag på 59,8 milj.kr. Ersättningen till kanalverket uppgårdärvid till 52,8 milj.kr. och till till 7,0 milj.kr.Jag har därvid inte beräknat någon särskild ersättning för utgifter i sambandmed utmärkning m. m. av fritidsbåtsleder. Kanalverket bör emellertid enligt min mening nuäven ges möjlighet att ta ut särskilda avgifter av trafiken på kanalen. En stordel av trafiken är fullt avgiftsbefriad genom att den utförs som inrikestrafik. Kanalverket bör avväga denna avgift mot olika servicenivåer ochrationaliseringsåtgärder i syfte att åstadkomma bästa möjliga service iförhållande till Vänersjöfartens behov och betalningsvilja. har som framgåttföreslagit att stödet till Vänersjöfarten fortsättningsvis skulle administreras centralt för att åstad komma en nödvändig systemsyn på transportbehov och på inlandssjöfartens framtid. Detta förslag tillstyrks av samtliga berörda remissorgan, bl.a. transportrådet, , , och hamnförbund samt länsstyrelserna i borgs och . Även utredningens förslag om en översyn av nuvarande avgifts- och anslagssystem tillstyrks av samma remissinstanser. Jagdelar i allt väsentligt utredningens syn i dessa frågor. Jag kommer Prop.1990/91: 100 emellertid senare denna dag att redogöra för mitt förslag beträffandeen Bil. 8 avveckling av transportrådet. Chefen för industridepartementet avseratt senare under redovisa ett förslag om att ombilda ,till vilket kanalverket hör, till aktiebolag. Mot denna bakgrund finnsanledning till ytterligare överväganden rörande bl. a. de administrativafrågorna. Jag vill för egen del särskilt ta fasta på den systemsyn påVänerregionens transportbehov som transportstödsutredningen presenterat. Jagavser därför senare att föreslå att en särskild utredningsman får i uppdrag attutvärdera det hittillsvarande stödet till Vänersjöfarten och tillsammans medberörda parter utforma ett förslag till hur en sådan systemsyn kan uppnås. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag anfört i fråga om införande aven passageav gift för Vänersjöfart, 2. till Ersättning till viss kanaltrafik m. tn. /92 anvisa ett förslagsanslag på . Stöd till svenska rederier 1989/90Utgift O 1990/91 Anslag 20000000 1991/92Förslag 5000000 fattade beslut om vissasjöfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:217, , rskr. Beslutetinnebar bl.a. ett tidsbegränsat stöd till svenska rederier. Stödet grundas inormalfallet på den sjömansskatt som inbetalats åren 19821985. Nämndenför rederistöd redovisar i sin anslagsframställning att man utbetalat sammanlagt 643 milj.kr. Av beloppet avser424 milj.kr. /90 har nämnden inte beviljatnågot stöd. För /92 beräknar nämnden att stödet kommer attuppgå till ca 5 milj. kr. Jagförordar för nästa budgetår ett anslag på 5 milj. kr. för stöd till svenska 1990/91: 100 Bil 8 Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atttill Stöd till svenska rederier för /92 anvisa ett Bidrag till svenska rederier 1989/90Utgift 451000000 1990/91 Anslag 550000000 1991/92 Förslag 550000000 fattade beslut om vissasjöfartspolitiska åtgärder (prop. 1987/88:129, TU27, rskr. Beslutetinnebar att ett särskilt statsbidrag lämnas till svenska rederier för att sänkaredarnas bemanningskostnader. Bidraget infördes fr.o.m. med38000 kr. per helårsanställd sysselsatt på svenskt handelsfartyg ifjärrfart. Statsbidraget administreras av . Från anslagetutbetalas även bidrag motsvarande den sjömansskatt som erläggs för sjömänanställda på svenska handelsfartyg i fjärrfart. Nämndenför rederistöd beräknar kostnaderna för bidraget avseende sjömansskatt /92 till ca 250 milj.kr. och bidraget till kostnaderna försocialavgifter till ca 300 milj.kr. Nämnden beräknar administrationskostnadernatill 1,2 milj. kr. för /92. har vidare överlämnat enskrivelse i vilken nämnden begär att den del av bidraget som är relaterat tillde sociala kostnaderna räknas upp från . Jagförordar i likhet med nämnden ett anslag på 550 milj.kr. för nästa budgetår.Jag har vidare inte någon erinran mot nämndens beräkning avadministrationskostnaderna. Bidraget har till syfte att bl. a. motsvara denskattefrihet som i många fall gäller för sjöfart under utländsk flagg. Nämnden har som framgått begärt en uppräkning av endel av stödet. Eftersom stödet också är bundet till sjömansbeskattningen vill jag i sam manhanget erinra om regeringens förslag om fortsatt reformering av inkomst- och företagsbeskattningen (prop. 1990/91:54). I denna föreslås att sjömansskattelagen upphävs och att sjömännen fr.o. taxering beskattas enligt landskattesystemet. För att inte övergången skall medföra en påtaglig skärpning av sjömännens beskattning är regeringens avsikt att ett system med särskilda sjöarbetsinkomstavdrag för inkomster ombord på svenska handelsfartyg skall införas i samband med övergången till landskat- 97 7 1990/91. Med hänvisningtill detta är jag inte beredd att tillstyrka förslå- Prop. 1990/91:100 get om en uppräkning av bidraget. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag .svenska rederier /92 anvisa ett förslagsanslag på . F. Luftfart Prop. 1990/91: lOO Detövergripande målet för luftfartsverket är att främja en på sunda ekonomiskavillkor grundad utveckling av luftfarten och verka för att entillfredsställande flygtransportförsörjning uppnås och vidmakthålls till lägstamöjliga kostnader. Verket har fem huvuduppgifter: attdriva och förvalta statens flygplatser för civil luftfart och även ansvara för driften av stationsområden för civilluftfart vid militära flygplatser, att i fred svara för civil och militärflygtrafikledning, att ha tillsyn över flygsäkerheten för den civilaluftfarten, attutöva vissa luftfartspolitiska myndighetsfunktioner, samt att ombesörja beredskapsplanläggning i fråga om den egnaverksamheten och den civilaflygtransportsektorn i övrigt. Styrningen av luftfartsverket sker genomfastställande av ekonomiska mål och servicemål på grundval av rullandetreårsplaner. tillämpar fr.o.m. den I januari1991 kalenderårsredovisning, varför den aktuella treårsplanen avser perioden1991 1993. Verksamhetensinriktning m. m. Luftfartsverketanger i sin treårsplan 1993 mål för samtliga verksamhetsgrenar ochden planerade inriktningen av verksamheten . verksamhetsinriktning ligger fast.Verkets agerande tar sikte på att stärka flygtransportsektornskonkurrensförmåga. Förutom en stor följsamhet av tjänsteutbudet till förändradebehov eller möjligheter skall flygbolagen kunna erbjudas förutsättningar förhög regularitet, korta markuppehåll och smidig trafikavveckling utan att dettasker på bekostnad av flygsäkerheten eller miljön. Luftfartsverketstjänsteproduktion delas in i dels systemtjänster, dels kommersiella tjänster.Till gruppen systemtjänster hör tjänster som är en nödvändig och obligatoriskförutsättning för att en flygtransport skall kunna ske. Övriga tjänster somluftfartsverket tillhandahåller benämns kommersiella tjänster. Servicemålen försystemtjänster är följande: För start- och landningstjänst att: medge start,landning och markstopp med de flesta i kommersiell flygverksamhet användaflygplanstyper under resp. flygplats öppethåll-ningstid. Trafikbortfallet avantalet rörelser med flygplan över skall uppgå tillhögst I %. Det antal starter och landningar skall medges med olikaflygplanstyper och trafikslag (in- och utrikes linjefart och chartertrafik) somföljer av de tidtabeller som godkänts. Förpa.s.sagerartjänst att: Prop. 1990/91: 100 tillhandahålla passagerarutrymmen, passagerarserviceoch övrig service Bil. 8 som kan förväntas av kunder under resp. flygplats öppethållningstid elleri övrigt efter överenskommelse. ¥ör flygtrafiktjänst en route att: befrämja en säker och välordnad flygtrafikinom svenska flyginforma- tionsregioner. Tjänstegrensvisa insatser och tekniska funktioner skall tillhandahållas åt såväl civil som militär luftfart så att all luftfart kan bedrivas säkert och rationellt. säkerhetsarbetet skall bedrivas med ökadkraft och intensitet, och flyg säkerhetsstandarden skall lägst vara i nivå med den som finns i övriga välutvecklade luftfartsnationer. Förtrafikpolitiska tjänster att: verketgenom eget planerings- och utredningsarbete samt uppföljning av utvecklingeninom flygtransportsektorn skall bygga upp kunskap som underlag till förslagoch beslut som leder till sektorns sunda utveckling, verket i sin prisreglerande verksamhet skall se tillkonsumenternas intresse av rimligapriser på en marknad av monopol- eller oligopolka-raktär. skallflygföretagens behov av att hålla en intäktsnivå som är tillräcklig förlångsiktig lönsamhet tillgodoses. Syftet med att producera kommersiella tjänster äratt öka effektiviteten och konkurrensförmågan i flygtransportsystemet, bl.a.genom att hålla tillbaka priserna på de trafikinriktade tjänsterna. Till dekommersiella tjänsterna hör ramptjänst, expeditionstjänst, hangar- ochparkeringstjänst, bilparkering, lokaluthyrning, tankningstjänst,konferensservice, reklamplatsförsäljning, lokalvård, flygplansstädning ocharrende. Produktionen av kommersiella tjänster skall varaett komplement till produktionen av systemtjänster. Den får således intebedrivas så att den primära uppgiften att producera tjänster direkt inriktademot flygtrafiken hindras eller blir eftersatt. skall vara öppet för att lanseranya kommersiella tjänster. Härvid skall den konkurrensRirdel som ligger i attverket på flygplatserna har tillgång till personal, byggnader, mark ochutrustning tas tillvara. föreslår som mål för kommersiellatjänster att priset i princip skall sättas så att överskottet blir så stort sommöjligt, dock med möjlighet till vissa avsteg från denna princip. Ekonomiskamål m. m. Luftfartsverketanger i treårsplanen beträffande ekonomiska mål att verket under budgetåret1990/91 till staten skall inleverera avkastning på verkets fasta statskapitalenligt fastställd avkastningsränta (11,), samt inrikta sin verksamhet på attuppnå ett resultat som därutöver medger en återbetalning till staten på 260milj. Eieloppet utgör en del av före /88 ackumuleradunderförräntning, som den utgjorde 429 milj.kr. Staten skall /92 helt ha kompenserats för ackumulerad underförräntning. Som en följd av övergången tillkalenderårsredovisning har budgetåret Prop. 1990/91: 100 1989/90 föriängts . Enligt verkets delårsrapport uppgick det ekonomiskaresultatet för till 486 milj.kr.,vilket översteg det statliga förräntningskravet med 317 milj.kr. För detförlängda /90 beräknas resultatet före dispositioner uppgå till709 milj.kr. Redovisade och bedömda överskott medger förutom återbetalningtill staten en fondering av överskottsmedel för kommande investeringar. Till grund för treårsplanen som verket redovisarligger en bedömd årlig passagerart ill växt fram med i genomsnitt5,för inrikes trafik, för utrikes trafik och för chartertrafik påsvenska flygplatser. För att kunna upprätthålla nuvarande servicenivåmed den ökning i trafiken som förutses bedöms personal och övriga driftresurserbehöva ökas med i genomsnitt . Som mål för produktiviteten undertreårsperioden föreslås en ökning med i genomsnitt , vilket innebärensänkning jämfört med gällande mål. Som motiv fördetta anger verket en lägreförväntad trafiktillväxt tillsammans med ökade personalbehov till följd avgenomförda investeringar. För innevarande budgetår beräknas således endast enenprocentig produktivitetsförbättring. Vid ingången av juli 1989juni1990 uppgick soliditeten till . Till följd bl.a. av fördyringar i sambandmed den nya inrikesterminalen på anger verket att soliditeten vidutgången av det förlängda /90 beräknas ha sjunkit till 40%.Luftfartsverket redovisar att man med anledning av detta har vidtagitkraftfulla åtgärder . Bl.a. har i princip införts investeringsstoppoch investeringsramen för har skurits ned med . För treårsperioden /91 1992/93 gäller enligtregeringens beslut att soliditeten inte får understiga . Luftfartsverketanser att detta mål bör sänkas till för treårsperioden 1993,varjämte verket föreslås få viss möjlighet till extern finansiering utanförriksgäldskontoret. Nuvarande målsättning för prissättningen innebäratt höjningen av luftfartstaxorna skall begränsas till att ligga något underden allmänna prisökningen. Detta styrs av det s.k. SI LA-protokollet, vilketför närvarande begränsar möjligheten att via prissättningssystemet täckakostnader för verkets totala investeringsbehov. Diskussioner pågår mellanföreträdare för och om protokollets utformningi denna del. Inom luftfartsverket pågår i anslutning till detta en översyn avverkets prispolicy och prissättningssystem. 1 avvaktan på dessa översynerföreslår luftfartsverket att nuvarande målsättning skall gälla. Treårsplanens investeringsprogram, som omfattartotalt beräknas finansieras genom verkets resultatöverskott , genom avskrivningsmedel och genom lån i . Mot bakgrund av de stora investeringsbehoven och svårigheterna att klara soliditetsmålet föreslår verket vidare att det ges ökade möjligheter att frigöra kapital ur fast egendom, vilket skulle begränsa upplåningsbehovet och utgöra ett alternativ till dagens finansieringsmöjligheter. Verketföreslår mot denna bakgmnd att inom en ram på 1,5 miljarder Prop.1990/få rätt till "fastighetsrenting" och"sale-lease-back" där försäljning Bil. 8 av fast egendom ingårsom ett led i affären. För juli 1989juni 1990uppgick riksgäldsfinansieringen till I 020 milj.kr. och för periodenjuli-december 1990 bedöms behovet till 550 milj.kr. Behovet av riksgäldsmedelför treårsperioden 1993 beräknas till ca 250 milj.kr. under fömtsättningatt verkets föreslagna nya finansieringsformer kan godtas. Luftfartsverketföreslår i sin treårsplan att de beloppsmäss iga begränsningarna för verketsupplåning i fortsättningsvis skall slopas. Verket föreslårockså att det skall få befogenhet att besluta om samtliga investeringar oavsettbelopp och hur de skall finansieras inom ramen för en av statsmakterna godkändinriktning av investeringsverksamheten och med beaktande av uppställdaservicemål samt miljöpolitiska och ekonomiska mål. föreslår vidare att verketbemyndigas att inom en ram av IO . teckna aktier i ett bolag meduppgift att exploatera mark för kommersiell användning på GöteborgLandvetterflygplats samt att där uppföra anläggningar och förvalta fastigheter ochanläggningar. LinjeflygAB () och () har yttrat sig överluftfartsverkets treårsplan. Båda företagen instämmer i allt väsentligt iluftfartsverkets bedömningar om behovet av investeringar. Man understrykerangelägenheten av att färdigställandet av en tredje start- och landningsbanapå påskyndas. och anser att produktivitetsutvecklingeninom luftfartsverket är oacceptabelt låg och att nya och bättreproduktivitetsmått måste utvecklas. och framför också krav påatt luftfartsverkets soliditetsmål bör sänkas inför den kommande perioden medstora investeringar. Flygtrafikensökning fortsatte även . Utrikestrafiken stod för denstörsta tillväxten, 13,mätt i antal passagerare. Inrikestrafikensökningstakt dämpades något till medan chartertrafiken, som karaktäriserasav stora fluktuationer mellan åren, noterade en minskning . Denkontinuerliga utvecklingen av flyget ställer stora krav på luftfartsverketsverksamhet och innebär att arbetet med kapacitetsförbättringar inom flygplats-och flygtrafikledningssystemet måste fortsätta. har i sitt betänkande (SOU1990:58) Konkur rens i inrikesflyget framfört förslag till vissa avreglerande åtgärder inom det svenska inrikesflygnätet. Vidare har flygplatsutredningen i sitt betän kande (SOU 1990:55) Flygplats framfört förslag angående de svens ka flygplatsernas huvudmannaskap m. m. Remissförfarandet av dessa betänkanden har avslutats. Jag avser att återkomma till i dessa frågor . Jag godtar den av verket föreslagna allmännainriktningen av verksam- Prop. 1990/91:100 heten 1993 samt föreslagna servicemål. 8 samhetsinriktningen syftartill att stärka flygets konkurrenskraft. Verksamheten utformas i närasamarbete med flygbolag, kommuner och andra berörda intressenter såväl i frågaom inriktningen som omfattningen av service och investeringsåtgärder. Målet för luftfartsverkets kommersiella tjänsterinnebär dels att verksamheten skall täcka alla kostnader, dels ge en avverksledningen fastställd avkastning. Mot bakgmnd bl.a. av den ökandekonkurrensen inom sektorn är det enligt min mening viktigt att i dennaavkastning även inräknas den risk som kan hänföras till verksamheten. Denkommersiella verksamheten bör också särredovisas i verkets treårsplan och ibokslut. I treårsplanen för perioden /91 1992/93föreslog luftfartsverket en väsentligt höjd investeringsnivå till 3,6 miljarderkronor. Genom framför allt den positiva trafikutvecklingen med därvid följandeintäktsökningar bedömde verket att detta investeringsprogram skulle kunnagenomföras utan ändring av vare sig soliditetsmålet, något av de övrigaekonomiska målen eller av servicenivån. godkände mot denna bakgrundinvesteringsnivån. 1 årets treårsplan redovisar verket en nyinvesteringsnivå på 4,7 miljarder, en ökning med 1,1 miljarder jämfört medföregående plan. Vidare anmäler verket att man inte kan klara det fastställdasoliditetsmålet för innevarande treårsplan. Man föreslår också ett sänkt kravpå produktivitetsökning.