prop · GE03115 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91: 115 om vissa skollagsfrågor m.m. Regeringen föreslår att anta de förslag somtagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet för deåtgärder och de ändamål som framgår av föredragandens hemställan. I propositionen om ansvaret för skolan (prop. IW0/9I:I8, UbU4,rskr, 76) har principerna för en mål- och resultatorienterad styrning av skolanlagts fast. Det innebär att staten anger nationella mål och riktlinjer förarbetet i skolan och att kommunerna ansvarar för genomförandel av verksamheten.Dessa grundläggande principer för ansvarsfördelningen har angivits i de tvåinledande kapitlen i skollagen. I propositionen 1990/91:85 Växa med kunskaper - omgymnasieskolan och vuxenutbildningen har förslag lill reglering i lag av dessaskolformer lagts fram. I denna proposition presenteras slut.steget i den samladereform av skollagen .som syftar till att genomföra mål- och resultatstyrning påskolans område. I detta steg behandlas bl.a. och motsvarande skolformermen också fristående skolor och skolhälsovården. I propositionen föreslåsockså vissa följdändringar i andra lagar. För överprövning av vissa beslut inom skolan tillskapas ensärskild nämnd, skolväsendets överklagandenämnd. Den skall pröva överklagan- 1 1990/91. 1990/91: 115 den, vilka tidigare främsthar överprövats av och läns- Prop. 1990/91:115 skolnämnderna. Förslagtill ändringar I skollagen med anledning av den flexibla skolstartenframläggs. Bl.a. föreslåsen 6-årig övergångstid. Regleringenav skolhälsovården bibehålls i allt väsentligt, dock föreslås att de nuvarandeobligatoriska hälsoundersökningarna i fortsättningen skall vara en rätt föreleverna. skall vara tillsynsmyndighet. Ytterligarevis.sa sakliga förändringar föreslås i skollagen, bl.a. vad gäller elevinflytandel,grundskoleelevers placering på olika skolor samt förläggningen av icke-obligatoriskainslag i utbildningen. Förslagläggs om att tidigare riksdagshindningar bakom olika bestämmelser i de skildaskolformsförordningarna och andra förordningar rörande skolans verksamhet hävsoch atl det får ankomma på regeringen att meddela de förordningsföreskriftersom behövs under den nu reformerade skollagen. Dennuvarande ohjekliviicl.sgranskningen av läromedel i samhällsorienterande ämnenliksom fastställande av hasläromcdcl föreslås upphöra. Propositionens lagförslag Prop. Lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen' (1985:1100) dels att 3 kap. 7, 9, 17, 19, 20 och 21 §§,4 och 6-9 kap.,15 kap., 7 § samt punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (19'>0:I477)om ändring i skollagen skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 3 kap. 17 § skall utgå, dels att nuvarande I kap. 14 § och 3 kap. 6 § skallbetecknas I kap. 16 § resp. 3 kap. 7 §, dels an 3 kap. I, 4, 5, 8, 10-14 och 16 §§, 5 kap. II och 30 §§, 10 kap. 1, 3 och 5 §§, II kap. 15 och 23 §§, 12 kap. 14 §, 13kap. 13 §, 14 kap. 1, 3, 4 och 8 §§, 15 kap. 6 §, punkten 8 iövergångsbestämmelserna, rubriken till 3 kap. samt rubriken närmast före 3kap. I § skall ha följande lydelse, dels alt rubriken närmast före nuvarande 3 kap. 6 § skallsältas närmast före 3 kap. 7 §, dels atl del i lagen skall införas fem nya kapitel, 4 och6-9 kap., saml fyra nya paragrafer, I kap. 14 §, 3 kap. 6 §, 10 kap. 6 §, 15kap. 13 och 14 §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. Allmänna föreskrifter nämnd har till uppgift au pröva överklaganden av vissabeslut på skolväsendets område. Nämndens ordförande skall vara jurist och haerfarenhet som domare. Nämndens beslut med anledning av eu överklagande ditfår inte överklagas. ' I dess Wdelse enligt prop. 19'«)/91:85. 3 kap. 17 5 1988:631 3 kap. 19 8 1988:631 7 kap. 5§ 1986:341 8 kap. 1 § 1988:631 9 kap. I S 1988:631 9 kap. 7 51988:631 9 kap. n § 1988:631. Till ändringarna enligt prop.1990/91:85. 3 kap.Skolplikt och rätt till utbildning Skolplikt och motsvarande räii ull utbildning 3 kap.Skolplikt och motsvarande rätt till utbildning Uarn somär bosalla i riket har skolplikt enligt föreskrifterna i detta kapitel.Skolplikt gäller dock inte i fråga om barn, som varaktigt vistas utom riketeller vars förhållanden är sådana alt det uppenbarligen inte kan begäras altbarnet skall gå i skola. Skolpliktenmotsvaras av en rätt alt få utbildning inom det offentliga skolväsendet. Barn somär bosatta i landet har skolplikt enligt föreskrifterna i detta kapitel.Skolplikt gäller dock inte i fråga om barn, som varaktigt vistas utomlandseller vars förhållanden är sådana alt det uppenbarligen inte kan begäras allbarnet skall gå i skola. Skolpliktenmotsvaras av en rätt att få utbildning inom det offentliga skolväsendel förbarn och ungdom. Denlokala styrelsen för särskolan skall på framställning av barnets vårdnadshavareeller skolstyrelsen i barnels hemkommun pröva om barnet skall las emot isärskolan under sin skolpUklslid. Denlokala styrelsen för specialskolan skall på framställning av barnets vårdnadshavare,skolstyrelsen i barnets hemkommun eller den lokala styrelsen för särskolanpröva om barnet skall las emot i specialskolan under sin skolpUklslid. Om ett barn, som har tagits emot i särskolan, bedöms kunnagå över till , skall den lokala styrelsen för särskolan besluta attbarnet inte längre skall vara elev / den skolan. Motsvarande gäller för denlokala styrelsen för specialskolan, om eu barn, som har tagits emot / denskolan, bedöms kunna gå över till eller särskolan. Huvudmannen för särskolan prövar om eu barn skall tasemot i särskolan under sin skolpUklslid. Fråga om mottagande får väckas av barnelsvårdnadshavare eller av barnets hemkommun. Huvudmannenför specialskolan prövar om ett barn skall las emot i specialskolan under sinskolplikts-tid. Fråga om mottagande får väckas av barnets vårdnadshavare,barnets hemkommun eller huvudmannen för särskola där barnet har tagits emot. Om ett barn, .som har tagits emot i särskolan, bedömskunna gå över till , skall huvudmannen för särskolan besluta attbarnet inte längre skall vara elev där. Motsvarande gäller för huvudmannen förspecialskolan, om den som tagits emot * specialskolan, bedöms kunna gå över lillgrundskolan eller särskolan. Beslutav den lokala styrelsen för särskolan eller specialskolan i ärende enligt 4 § fåröverklagas hos genom besvär. beslut fåröverklagas hos regeringen genom besvär. Beslutenligt 4 § om mottagande i särskolan eller specialskolan får överklagas hosskolväsendets överklagandenämnd. Besluten får överklagas endast av barnels vårdnadshavare. Den som är elev i eller motsvarande del avsärskolan eller specialskolan kan på försök las emotsom elev i en annan av dessa skolformer, om de skolhuvudman som berörs äröverens om delta och barnets vårdnadshavare lämnar sin medgivande. Påbegäran av ett barns vårdnadshavare får skolstyrelsen i barnets hemkommuntillåta atl barnet redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller sex årbörjar i eller i en motsvarande skola för barn med vanligskolplikt. Tillstånd får lämnas endast om barnet är moget för skolgång. Undersamma föruisätiningar får den lokala styrelsen för särskolan ellerspecialskolan tillåta alt ett barn börjar skolgång där eller i en motsvarandeskola eu år tidigare än normall. Om ettbarns vårdnadshavare begär det, skall barnet redan höstterminen detkalenderår det fyller jämställas med skolpliktiga barn i fråga om rättenatt börja skolan. 10 § Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen detkalenderår dä barnet fyller eller, om barnet har särskild skolplikt, 17år. Ombarnet tillfredsställande slutför högsta årskursen i grundskolaneller motsvarande i någon annan skola där barnet får fullgöra sin skolplikt,upphör därmed denna. Skolplikten upphör också, om barnet vid särskild prövningvisar alt del har motsvarande kunskaper. Sådan prövning anordnas avskolstyrelsen eller, för barn med särskild skolplikt, av den lokala styrelsenför särskolan eller specialskolan. Beslut av den lokala styrelsen i ärende om skolpliktensupphörande får överklagas hos genom besvär. Skolöverstyrelsensbeslut får inte överklagas. Ombarnet lill-fredsslällande slutför högsta årskursen i grundskolaneller motsvarande i någon annan skola där barnet får fullgöra sin skolplikt, upphördärmed denna. Skolplikten upphör också, om barnet vid särskild prövning visaralt del har motsvarande kunskaper. Sådan prövning anordnas av styrelsen förutbildningen. Beslut av styrelsen för utbildningen i ärende omskolpliktens upphörande får överklagas hos skolväsendets överklaganäenämnd. Varjebarn som fullgör skolplikt inom det offentliga skolväsendet eller på någotannat säll skall delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avseddautbildningen, om barnet inte är sjukt eller har annat giltigt skäl att utebli. Varjebarn, som fullgör skolplikt inom det offentliga skolväsendet för barn ochungdom eller på något annat sätt, skall delta i den verksamhet som anordnas föratt ge den avsedda utbildningen, om barnet inte är sjukt eller har annatgiltigt skäl atl utebli. Enskolpliktig elev får beviljas kortare ledighet för enskilda angelägenheter.Disciplinär åtgärd mot en skolpliktig elev får avse elevens närvaro i skolan,dock endast i ringa omfattning. Ingenär på grund av skolplikt, som fullgörs inom det offentliga skolväsendet,skyldig att gå i skolan per läsår eller alt någon dag deltamer än eller, i de två lägsta årskurserna, . Ingenär på grund av skolplikt, som fullgörs inom det offentliga skolväsendet förbarn och ungdom, skyldig all gå i skolan för au delta i obligatoriska inslag iutbildningen per läsår eller atl någon dag delta i sådanainslag eller, i de två lägsta årskurserna, . I2§ På begäran av en skolpliktig elevs vårdnadshavareskall eleven befrias från skyldighet all delta i annars obligatoriska inslag iverksamheten, om det med hänsyn lill särskilda omständigheter inte är rimligtall kräva atl eleven deltar. Befrielseskall alllid medges från undervisning i religionskunskap, om eleven tillhör etttrossamfund, som har regeringens tillstånd att i skolans ställe ombesörjasådan undervisning, och eleven visar atl han deltar i denna. Omelevens vårdnadshavare kräver det, skall begäran om befrielse prövas av denlokala styrelsen för skolan eller, för elever utanför del offentligaskolväsendel, av länsskol-nämnden. Avslås begäran vid sådan prövning, fårbeslutet överklagas hos genom besvär. Skolöverstyrelsensbeslut får överklagas hos regeringen genom besvär. Omelevens vårdnadshavare kräver del, skall begäran om befrielse prövas avstyrelsen för utbildningen eller, för elever utanför del offentligaskolväsendet, av den styrelse som ansvarar för i elevenshemkommun. Avslås begäran vid sådan prövning, får beslutet överklagas hoskammarrätten. Skolstyrelsenskall se till atl skolpliktiga elever i kommunens grundskola fullgör sinskolgång. Skolstyrelsen skall också se lill att skolpliktiga barn, som är kyrkobokfördai kommunen men inte går i dess grundskola, på något annat sätt får föreskrivenutbildning. Den lokala styrelsen för särskolan eller specialskolanskall se till atl skolpliktiga elever i skolenheter under dess ledning fullgörsin skolgång. Kommunenskall se till att skolpliktiga elever i dess grundskola fullgör sin skolgång.Kommunen skall också se till atl skolpliktiga barn, som är bosatta i kommunenmen Inte går i dess grundskola, på något annat sätt får föreskriven utbildning. Huvudmannen för särskolan eller specialskolan skall se lillatl skolpliktiga elever i skolor under dess ledning fullgör sin skolgång. Om en skolpliktigelev i en skola utanför det offentliga skolväsendet är frånvarande i storutsträckning utan giltig orsak, skall huvudmannen för skolan anmäla förhållandettill skolstyrelsen i barnels hemkommun. Skolstyrelsen skall pröva om barnetskall åläggas skolgång i eller, om skäl föreligger, överlämnaanmälan till den lokala styrelsen för särskolan eller specialskolan, som skallpröva om barnet skall åläggas skolgång där. Beslut om att ålägga barnet skolgång får överklagas hoskammarrätten genom besvär. Om en skolpliktigelev i en skola utanför del offentliga skolväsendet för barn och ungdom ärfrånvarande i stor utsträckning utan giltig orsak, skall huvudmannen förskolan anmäla förhållandet till barnets hemkommun. Kommunen skall pröva ombarnet skall åläggas skolgång i eller, om skäl föreligger,överlämna anmälan lill huvudmannen för särskolan eller specialskolan, somskall pröva om barnet skall åläggas skolgång där. Beslut om att ålägga barnet skolgång får överklagas hoskammarrätten. Om en skolpliktigelev i del offentliga skolväsendet inte fullgör sin skolgång och detta berorpå alt elevens vårdnadshavare inte har gjort vad på dem ankommer för atl såskall ske, får länsskolnämn-den vid vite förelägga elevens vårdnadshavare alliaktta sina skyldigheter. Motsvarande gäller om vårdnadshavare för eu skolpliktigtbarn, vars skolgång uppskjutits, inte ser till all barnet går i förskola, närskyldighet ull deiia föreligger. Ett föreläggande gäller , även ombeslutet överklagas. Om en skolpliktigelev i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom inte fullgör sinskolgång och detta beror på alt elevens vårdnadshavare inte har gjort vad pädem ankommer för alt så skall ske, får styrelsen för utbildningen vid viteförelägga elevens vårdnadshavare atl iaktta sina skyldigheter. Ett föreläggandegäller , även om beslutet överklagas. Vitetfår inte förvandlas lill fängelse. i ärenden enligt denna paragraf får överklagas hoskammarrätten genom besvär. Beslutav styrelsen för utbildningen i ärenden enligt denna paragraf får överklagashos kammarrätten. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Utbildningeni skall syfta lill att ge eleverna de kunskaper och färdigheteroch den skolning i övrigt som de behöver för atl delia i samhällslivet. Den skaUkunna ligga lill grund för forisau utbildning i gymnasieskolan. Särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter iskolarbetet. Elevernaskall ha inflytande över hur deras utbildning utformas. Omfattningen ochutformningen av elevernas inflytande skall anpassas efter deras ålder ochmognad. skall ha nio årskurser. Av dessa utgör 1-3lågstadium, 4-6 mellanstadium och 7-9 högstadium. Utbildningen i varje årskurs skall bedrivas under ettläsår. Varje läsår skall delas upp på en hösttermin och en vårtermin. Eleverna i skall ha en i huvudsak gemensamstudiegång, om inte annai följer av föreskrifter som meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. Utbildningeni skall vara avgiftsfri för eleverna. De skall ulan kostnad hatillgång tid böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs fören tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kanföranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Förvar och en som enligt denna lag har räll aU gå i skall hemkommunensörja för au sådan utbildning kommer lill stånd. Dennaskyldighet skall normall fullgöras genom att hemkommunen anordnar grundskola iden omfattning som krävs för atl bereda utbildning åt samtliga i kommunen somhar rån till sådan. Omdel finns särskilda skäl får hemkommunen komma överens med någon annan kommunan denna i sin grundskola skall la emot elever vars grundskoleutbildning hemkommunenhar au sörja för. Varjekommun är skyldig atl vid utformningen av sin grundskoleverksamhet beakta vadsom för eleverna är ändamålsenligt ur kommunikationssynpunkt. Ingenkommun får organisera sin grundskola så au någon elev på grund av skolgångenbehöver bo utanför det egna hemmet. Avsteg härifrån får dock göras om förhållandenaär så speciella an det framstår som orimligt att kommunen anordnar skolgångpå sådant sätt au eleven kan bo kvar i hemmet under skolgången. Vid dennabedömning skall särskild vikt fästas vid elevens ålder Vidfördelningen av elever på olika skolor skall kommunen eftersträva au placeraeleverna så att de får så kort skolväg som möjligt. Vård-nadshavares önskemålom au deras barn skall tas emot vid en vbs skola inom kommunen skaU beaktas så långtdel är möjligt utan att andra elevers berättigade krav på placering i en skolanära hemmet åsidosätts. Hemkommunen är skyldigau sörja för att del för eleverna i anordnas kostnadsfri skolskjuts,om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena,fysiskt handikapp hos en elev eller någon annan särskild omständighet. Nären elev tiU följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet, skallhemkommunen svara för au eleven utan extra kostnader får tillfredsställandeförhållanden. Hemkommunens skyldighetenligt första och andra styckena omfattar inte sådana elever som avses i 8 §. Ävenför dessa elever skall dock den mottagande kommunen under de föruisäiiningarsom anges i första stycket sörja för kostnadsfri skolskjuts inom den kommunen.Kostnaden härför ingår i de utbildningskostnader som avses i 8 §. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En kommun skall i sin grundskola även la emot en elev förvars grundskoleutbildning kommunen inte är skyldig atl sörja, om eleven medhänsyn tiU sina personliga förhållanden har särskilda skäl aU få gå i denkommunens grundskola. En kommun som på grund av sådan skyldighet tar emot enelev har rätt till ersättning för sina koslnader för elevens utbildning frånelevens hemkommun. Innan kommunen fattar beslut om au för visst läsår ta emoten sådan elev skall den inhämta yttrande från elevens hemkomun, om sådantyttrande inte bedöms som onödigt. Den som har tagits emot i en kommuns grundskola eu visstläsår har rätt att gå kvar hela läsåret, även om de förhållanden som låg lillgrund för beslutet ändras under läsårets gång. Om en elev i inte tillfredsställande harslutfört sista årskursen när skolplikten upphör men bedöms ha förmåga aufullfölja utbildningen, skall eleven beredas lillfälle au göra detta underhögst efter det aU skolplikten upphörde. Nuvarande lydelse'* Föreslagen lydelse Beslut som en kommun fattar i frågor som avses i 7 § andrastycket om åtgärder för elever som inte bor hemma, i 8 § första stycket om mottagandeav en elev från en annan kommun samt i 10 § om räu au fullfölja utbildningenfår överklagas hos skolväsendels överklagandenämnd av eleven eller företrädareför denne. 11 § Styrelsen för utbildningen i den anordnande kommuneneller landstingskommunen beslutar om någon sökande inte skall tas emot därföratt han inte är behörig. Styrelsen för utbildningen beslutar också om mottagande aven sökande som inte är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet förutbildningen. Styrelsens beslut enligt första Styrelsens beslut enligt första och andra styckena får överklagas ochandra styckena får överklagas hos länsrätten av sökanden. Läns- hosskolväsendets överklagande- rättens beslut får inte överklagas. nämnd av sökanden. 30 § Frågor om intagning till Rh-anpassad utbildning vid vissa gymnasieskolor och andra frågor om rält lill sådanutbildning enligt 7 § prövas av en särskild nämnd, gemensam för sådanagymnasieskolor. Nämnden skall ha minst sju och Nämnden skall ha minst sju och högst elva ledamöter. I nämnden högst elva ledamöter. I nämnden skall finnas bl.a. företrädare för skall finnas bl.a. företrädare för gymnasieskolan och gymnasieskolan och samt för de rörelsehindrade. L.eda- samt för de rörelsehindrade. möterna utses av regeringen. mölerna utses av statens institut för handikappfrågor i skolan. Nämndens beslut i fråga om in- Nämndens beslut i fråga om in tagning eller i övrigt om rätt till lagningeller i övrigt om rätt till utbildning får överklagas endast av utbildningfår överklagas endast av den som begärt utbildningen. Be- den sombegärt utbildningen. Be slutet överklagas hos länsrätten. Ett slutetöverklagas hos skolväsendets beslut får dock inte överklagas så- överklagandenämnd.Ett beslut får vitt del gäller placering vid en viss dockinte överklagas såvitt det gäl gymnasieskola, ler placering vid en viss gymnasie skola. 1W0/9I:X5. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Utbildningen i särskolan syftar ull atl ge psykisktutvecklingsstörda barn och ungdomar en lill varje elevs förutsättningaranpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges igrundskolan och gymnasieskolan. Eleverna skall ha inflytande över hur deras utbildningutformas. Omfattningen och utformningen av elevernas inflytande skaU anpassasefter deras ålder, mognad och förutsättningar i övrigt. Särskolan omfattar grundsärskola, iräningsskola ochyrkessärskola. Grundsärskolan och iräningssko-lan skall ha tio årskurser.Av dessa utgör 1-3 lågstadium, 4-6 mellanstadium och 7-10 högstadium. Träningsskolanär avsedd för elever som inte kan gå i grundsärskolan. Styrelsen förutbildningen avgör om en elev som tas emoi i särskolan skall gå igrundsärskolan eller träningsskolan. Yrkessärskolan bygger på grundsärskolan ochträningsskolan. Styrelsen för utbildningen avgör om en elev i yrkessärskolan skaUfå yrkesutbildning, yrkesträning eller verksamhetsträning. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Utbildningen i särskolan skall vara avgiftsfri föreleverna. De skall ulan kostnad ha tillgång tid böcker, skrivmateriel, verktygoch andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. I verksamhetenfår dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad föreleven. För var och en som enligt denna lag har räu au gå isärskolan skall hemlandsiingskommunen sörja för an sådan utbildning kommer lillstånd. Motsvarande gäller för kommuner som inte ingår i någonlandstingskommun: En landstingskommun får komma överens med en kommun somingår i landstingskommunen om au kommunen skall överta skyldigheten au sörjaför särskoleutbildning såvin avser barn och ungdomar i kommunen. Kommunen fårdärvid i sin särskola ta emot barn från andra kommuner om den som har ausörja för barnens särskoleutbildning medger del. Om en överlåtelse av huvudmannaskapethar skett får landstingskommunen lämna ekonomiskt bidrag till kommunen. Haröverlåtelse skett lill samtliga kommuner i landstingskommunen får kommunernasamverka med varandra för all anordna utbildningen och lämna ekonomiska bidrag lillvarandra, om del behövs för kostnadsutjämning mellan kommunerna. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse '' En landstingskommun får med bibehållande avhuvudmannaskapet överlåta ledningen av en enhet av särskolan till den kommundär enheten är belägen, om kommunen samtycker till detta. Landstingskommun och kommun som anordnar särskola ärskyldiga atl så långt det är möjligt organisera särskolan så au ingen elev blirtvungen au bo utanför del egna hemmet på grund av skolgången. Även i övrigtskall huvudmannen vid utformningen av sin särskoleverksamhet beakta vad som urkommunikationssynpunkt är ändamålsenligt för eleverna. Varje huvudman är skyldig anför eleverna i sinsärskola anordna kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn tillfärdvägens längd, trafikförhållandena, elevens handikapp eller någon annan särskildomständighet. I lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl finns föreskrifter om särskilda omsorger i form av boendei familjehem eller elevhem för barn och ungdomar som behöver bo utanförföräldrahemmet. Ungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför altde är psykiskt utvecklingsstörda har rätt au efter skolpliktens upphörande tasemot i särskolan intill utgången av vårterminen del kalenderår då de fyller 21år om de inte bereds utbildning i specialskolan. En elev som har påbörjat yrkesutbildning ellermotsvarande i särskolan före utgången av vårterminen det kalenderår då elevenfyller , skall beredas möjlighet att fortsätta i särskolan tdl utgångenav vårterminen det kalenderår då eleven fyller , om det behövs för auslutföra utbildningen. lieslutsom styrelsen för utbildningen fattar enligt 7 § om att en elev inte skall tasemot i särskolan därför atl denne bedöms kunna gå i gymnasieskolan trots atteleven är utvecklingsstörd får överklagas av eleven eller företrädare för dennehos skolväsendets överklagandenämnd. 2 1990/91.