prop · GE0334 · 1990-12-31 00:00:00 — Det finns enligt riksgäldskonloretsmening anledning att tro an följden skulle bli en allmänt minskat förtroendeför den svenska obUgationsmarknaden med åtföljande negativa effekter förriksgäldskontorets och andra emittenlers del. Riksgäidskontoretpekar dock pä att bostadsinstimtens fmansiering skulle kunna ske på i stortsett oförändrade vUlkor gentemot nuläget, dvs. via raka obUgationer och certifffcat.Fömlsäimingama för detta är att kravet på exakt fömtsägbarhetvad avser fastighetsägarens skuld vid den femäriga räntebind- Prop. 1990/91:34 ningens slut mildras. Enligtbankinspektionens bedömning kommer boendekosmadsuö-edningens förslag om degenomförs fullt ut an öka kredit- och ränteriskema i bosiadsinstimien. Kravetpå inspektionens tillsyn av nämnda instimt ökar därmed. Allmännapensionsfonden, första, andra och tredje fondstyrelserna Fondstyrelsemaframförde i sitt remissyttrande frän 1986 följande alltjämt relevantasynpunkter pä funktionsdugligheten hos en marknad med underkursobligationer. "Detär emeUertid inte klart hur prisbffdningen pä en sådan marknad skuffe fungera isynnerhet som de nya bostadslänen åtminstone till en början skulle komma attutgöra en myckel liten del av totala obligationsmarknaden. Efter vad ovan sagtsom osäkerheten kring de underliggande räntelänens innebörd, kan kursbildningenpå motsvarande obligationer komma all påverkas av överväganden som ej berörinnehavet av övriga bosiadspapper. I förhällande tiU den konventioneUamarknadens storlek skuffe relativt små flöden ut effer in i den nya marknadenkunna ge stora kursutslag pä den senare". Enligtfondstyrelsema kan underkursobligationema komma att uppfattas som mindrelikvida och med sämre säkerhet än andra tx)Stadspapper. Delta kan leda tillsvårigheter vid marknadsföringen och tvinga fram relativt höga avkastningskrav.Inte minst kan detta komma all påverka de möjUgheter till finansieringutomlands som öppnats genom valutaregleringens avskaffande. Urplaceringspolitisk synvinkel kan AP-fonden välkomna en inorxluktion avunderkursobligationer, eftersom detta kan innebära en intressant breddning avdel tillgängliga sortimentet För an obligationema skall bli attraktiva, behöveremellertid de underliggande länen vara försedda med statiig garanti effersäkerställas på annal sätt. För portföljhanteringen är det i och för sig enfördel om obligationema är likvida. En fömtsättning härför är att de emitterasganska kontinuerligt och i relativt stora volymer. Detta talar för att obligationemakan komma att ges en relativt kort löptid. Som nämnts kan bosiads-insiimten ocksäför sin del komma att föredraga att emittera papper med kortare löptid än vadsom svarar mot de bakomliggande ränlelänens uppläggning. Den oönskade följdenhärav skulle emellertid bli att den pågående förkormingen avobligationsmarknaden skulle accentueras ytterligare. SåtUlvida skulle AP-fondensplaceringssortiment komina att krympas i siäUet för att breddas. I sista handblir det emellertid för AP-fondens del en fråga om avvägningen mellanlikviditet och avkasming. Långa högavkastande underkursobligationer skuUe,även om de är illikvida, kunna platsa i AP-fondens portfölj. Med lämpligutformning och marknadsföring skuffe de ocksä kunna berika kreditmaiknaden. 1990/91: 34 Sladshypotekanser det fullt möjUgt att finansiera ränielån pä kapitalmarknaden. Det finnsi huvudsak tvä alternativ som kan erbjudas låntagarna. Detförsta altemativet är 5-äriga räniefasta lån som finansieras med försäljningav 5-äriga obligationer riU underkurs. Föratt kunna sälja noll-kupong-obligationer eller andra obligationer med djupunderkurs måste dock den av RINK föreslagna beskatmingen av dessa obUgationerändras. Det skaU inte krävas att obUgationsinnehavaren beskattas förden icke realiserade värdestegringen pä obligationen. Det borde räcka med attefter periodens slut skatta av av den totala värdestegringen.Kassastyrelsen är medveten om att emittentens avdragsrätt för upplupna ejbetalda räntor med att noll-kupong-obligationer inte beskattaslöpande innebär en viss form av asymmetri. Den bör dock inte orsaka nägrasärskilt allvarUga snedvridningar på kapitalmarknaden. Delandra altemativet är att finansiera räntelänen med ränlerörUga län. Det är enmyckel enkel finansieringsform som innebär att hela eller del av räntan läggs tiffskulden varje kvartal. Sladshypotek skuffe fmansiera sådana ränielån pä samma sätlsom det görs i den ränterörliga utiäningen, nämUgen med mUande kort certifikamppläning. SBABframhäUer att skyldigheten för att lämna bostadslån och räntelån, iförening med att andra långivare fritt skall kimna välja när de viU lämna tx)stadsläni SBAB-lånens nuvarande förmånsrättsläge och fritt kunna välja när de viU lämnaräntelån, gör an får ta hand om aUa län med störst kreditrisk. Päkreditmarknaden skulle behöva lansera uppläningsformer i stor skala, somär nya för den svenska kreditmarknaden och i stort sett är okända pä den intemationeUakredilmarknaden. Upplåning och udåning kommer att behöva ske i former sommedför kredit- och ränterisker som inte har accepterats pä svensk eUereuropeisk kreditmarknad Bankföreningenanser att har underskattat problemen för bostadsinstimtensupplåning - även - och för obligationsmarknaden. De lösningar somutredningen anvisar skulle inte pä ett tffl-fredsstäUande sätt lösa problemen.Dessa frågor är av stor betydelse för bostadskreditmarknaden,obligationsmarknaden, ränteutvecklingen och penningpoUtiken. Bankföreningenanser det därför nödvändigt att närmare beröra vissa av problemen. ftmhåUeratt ett väsendigt inslag i förslaget är alt obligationer skaU säljas tiUunderkurs för an kreditinstimten inte skall få problem medmatchning och ränterisker. I kombination med stadig garanti för den del Prop.1990/91: 34 av lånen som inte ryms inom ramen for traditionella säkerheter ärdetta en ele- Bilaga 1 ganl lösning. Tyvärr har den vissa svagheter, som mästeutredas närmare. Ensvårighet med att ha omfattande försäljningar av obligationer tffl underkursär av bokföringsteknisk art. Problemen berörs i bff ägan, men etl genomförandeav boendekostnadsutredningens förslag kräver att man även ändrar i t)okföringslagen.Sädana förändringar bör dock göras med viss varsamhet med tanke pä att dessa mästevara inlemationefft accepterade eftersom svenska bosiadsinstitul numerafinansierar sig inlemationefft och att del frän är 1990 kommer gäUa nya reglerför kapilaliäckning. Ettannal problem gäller marknadens acceptans av obligationer till underkurs. Dehar inte i något fall haft nägra framgångar. Det t)eror i sin tur påfinansieringstekniska skäl, men ocksä pä den något oklara skattesituationen.Beskattningen av obligationer, som säljs till underkurs är inte klar, vare sigi eUer utomlands. Möjlighetemaför utomstående atl avläsa de verkliga riskema i mstimiens låneportföljer börockså utredas närmare. I annat fall kommer upplåning i uffandet inte i fråga. Omelt system med räntelän skall införas anser plan- och bostadsverkel atl beskatmingenav värdestegring på obligationer bör anpassas för an underlättakapitalförsörjningen. Förbundetpåpekar vad beo-äffar ufredningens resonemang om att obligationer som utges medunderkurs skulle vara särskilt attraktiva att valet mellan hög avkastning ochvärdestegring påverkas av olika faktorer. För försäkringsbolagen som för andraplacerare kan därvid RINK:s förslag om beskaiming av kapitaUnkomster habetydelse. 4.3 Räntelånets storlek 4.3.1 Garantiunderlag är en viktig fråga viUcen bas som skuldutvecklingenskall beräknas ifrån. Den nya låneberäkningsmetoden kan använda som gemensambas för turåkning av såväl gmndsubvention, garanterad nettoutgift, räntelånsamt investeringsbidragets storiek. Hög kvalitet i byggande till kontrollerade kosmaderkan tryggas med hjälp av delta styrinstrument anser atlgarantiunderlaget enligt den nya läneberäkningsmetoden bör utgöra bas för skuldutvecklingsgarantin. 6 1990/91. 1990/91: 34 påtalar att utredningen utan närmare förklaringföreslår alt räniebidragstrappanskall slopas. Föreningen anser sig i avsaknad av kompletterandeinformation inte kunna kommentera delta förslag. Förbundethälsar med tillfredsställelse den del av förslaget som innebär alt hela produktionskosmadenläggs till gmnd för det nya finansieringssystemet. STRföreslår atl läneunderlagel för egnahem beräknas efter den verkliga produktionskostnadenså att hela finansieringen kan ske inom etl och samma system. Kommunenpekar på att utredningen har definierat garantiunderlaget som den produktionskosmadsom länsbostadsnämnden godkänner. Det framgår enligl kommunen inte klart om manavser faktiskt godtagen produktionskostnad (ca 9 500 kr.trrfi)eller en schablonmässigt beräknad. Inte heffer tjeträffande tomtkostnader sägshur stor del som får ingå i garantiunderlaget. Avses schablonmässigt,maximerad eller faktisk markkosinad? Kommunen framhåller vidare att utredningeninget säger om humvida avgäldsränian för tomträtt blir slödberäitigad i detföreslagna systemet. Fastighelsnämndenanser atl det är svårt atl beräkna effektema på ny- och ombyggnadshyroma pägrund av oklara fömtsättningar när del gäller det s. k. garantiunderlaget.Delta kan anknytas till produktionskostnaden eller schablonläneunderlaget Ibåda fallen blh hyrorna i nyproduktionen sannolUci avsevärt högre än enliglnuvarande regler. Delta gäller särskilt vid etl fasi-häffande vid schablonerna.Detta verkar dämpande på nyproduktionen. Fastighelsnämndenframhåller vidare alt del är oklart om den totala produktionskostnaden färinräknas i garantiunderlaget. Om sä inte blir fallet uppstår frågan hurfinansieringen av tilläggskosmaden skall kunna säker-stäUas. Detta bör uö-edasvidare. är del inte klart om utredningen avser den kosmad somlänsbostadsnämnden godkänner eller om man avser den kosmad som man kommer tiffgenom att använda den nya läneberäkningsmetod som gäller fr. o. m. den 1oktober 1989. Om garantiunderlaget maximeras måste nuvarande system med ortskoefficienter,för att ta hänsyn till regionala kosi- nadsskillnader,finnas kvar. Om detta säger emellertid inte utredningen . 1990/91: 34 någonting. Skillnadeni hyreshöjning blir avsevärd beroende pä hur man bestämmer garantiunderlaget.Föreningen anser att den detaljerade låncberäkningsmetod som införts inleskaff vara underlag ulan redovisad kosmad. Föreningenframhåller vidare atl utredningen inle säger någonting om hur storatomtkostnader som fär ingå i garantiunderlaget är markdelen avläneunderlaget maximerad till elt l)elopp som avsevärt understiger värdet avmark i vissa delar av landet. fär man räntebidrag till tomträttsavgäld. Iförslaget sägs ingenting om hur tomn-ättema behandlas. sägs det heller inget om från vilken tid räntebidragen skall betalasut fär man räntebidrag frän den dag som bostadslånet betalas ul, dvs iregel mer än etl år efter inflyttningen. Det höjer produktionskosmaden med10-15 %. Fär man i stället den garanterade neltoräntan frän inflyttningsdagenskulle effekterna av höjd nettoränia minskas avsevärt. att del återstår elt stort arbete med affa detaljreglersom krävs för art man helt skaff veta konsekvensema av förslaget FörmodUgenkrävs en hel del korrigeringar när systemet väl o-ätt ikraft eftersom del inleär så lätt an fömtse afft HSBanser atl införandet av räntelån inte bör medföra en ytterligare höjning av kapitalkosmademai nyproduktionen jämfört med nuvarande räntebidrag. Förbundetifrågasätter starkt den garanterade neiioutgiftens nivä på första åretMotiven för denna nivå är mycket otydff ga i utredningen. Dels blh inflytmingshyromaför höga ur social synpunkt, sä höga alt nyproduktionen kommer att minskakraftigt. Dels innebär en sådan nivåhöjning en kraftig ökning av förmögenhetemahos alla som äger äldre fastigheter. 4.3.3 Ökningen av nettoutgiften förslag skall ökningen av nettoutgiften beslutas av en särskildnämnd pä gmndval av en inflationsprognos. Det föreligger enligt fullmäktige knappastnågot underlag för att med nägon större grad av tillförUUig-hei göra enprisprognos framåt. Ändringar av prognosema kan komma an uppfattassom signaler om inflationslendensema i ekonomin och därmed indirekt påverka denekonomiska utvecklingen. Det torde gälla oberoende om prisprognosemafastställs av regeringen eller, säsom föreslås, någonför ändamålet iffIsatt nämnd. Prisprognosen, som den skulle användas, Prop.1990/91: 34 päverkar ocksä direkt prisutvecklingen. Dessa omständigheter - ochall er- Bilaga 1 farenhei - talar för att den tiUämpade prissiegringstakien fören femårsperiod framöver aldrig kommer alt gmndas på en prognos i egentiigmening ulan bara uppvisa mindre avvikelser frän en relativt modest nivä. Vid enökande inflationstakt kan man således förutse att avvikelsema mellan faktiskoch "prognosticerad" prisutveckUng kan bli betydande. Delta skaparspänningar i systemet, eftersom den garanterade nettoutgiften första året underden följande femärsperioden anpassas till den faktiska prisutvecklingen. Detkan då lätt bli fråga om höjningar av storleken av den garanterade netioutgifien.Det tidigare pariielssysiemet övergavs dä del utsattes för stömingar avliknande slag. Allmännapensionsfonden, första, andra och tredje foruistyrelserna Fondstyrelsemaframhåller an inrättandet av en nämnd är en nyhet jämfört med det tidigareförslaget om räntelänesystem. Men uppgiften att göra inflationsprognoser blirknappast lättare för del. Remissen frän 1986 påpekade följande: "Dethar vidare visat sig svårt atl ens fömtse den näraliggande utvecklingen för bl.a.priser, räntor och ekonomisk tillväxt. Inom det ekonomiska fältet är det ipraktiken aldrig fräga om stabila, genomsnildiga förlopp av det slag som liggertill gmnd för kommitténs analyser av ränielånesysiemeis känslighet". Fondstyrelsemaerinrar också om an prognoser för inflationen ofta skjutit under målet Med ensådan bias skulle neltoinbetalningama systematiskt komma att understiga debelopp som systemets funktion bygger pä. Enliglfondstyrelsema innebär inflationsuppräkningama för låntagaren en ständigtåterkommande osäkerhet om utbetalningama pä medellång sikt Är han ansluten tillsystemet, har han inget möjlighet atl undgå denna osäkerhet Inte heller har hannågon valfrihet atl välja framtida lånenivå. Dessa faktorer kan komma attnegativt påverka den framtida efterfrågan pä nya bostäder. Kassastyrelsenanser att staten bör begränsa sig tiff att för varje räntenivå ange vilkenmaximal skulduppskrivning som staten är beredd att garantera i förhällandetill längivare och för vilken staten är villig att avskriva den del av skuldensom överstiger en viss nivä. Det bör sedan ankomma pä fastighetsägare och bosiadsfinansieringsinstiiuletatl komma överens om hur belal-ningsprofilen skall se ut under respektivefemårsperiod. Staten bör således definitivt avstå från atl utifrån femärigainflationsprognoser fastställa en viss högsta ärlig ökningstakt i dengaranterade nenoränian. Bilag;i1 Den föreslagna justeringen i efterhand av beialningama till denprisutveckling somhar varit under en gängen femårsp)eriod, är enligl föreningen ytterligare ettosäkert moment för låntagare, längivare och stal. tillsvåröverskådliga effekter, eftersom systemet är känsligt för storieken av Skuldutvecklingsgarantin kan komma att las i anspråkbetydligt oftare än vad som kan fömtses i förväg. Omett system med ränlelän skall införas anser plan- och bostadsverkel att dengaranterade neiioutgiftens ärliga ökning bör gmndas pä ett vägt genomsnitt avde fem senaste årens inflation. HSBanser an den årliga höjningen av kapitalkostnaderna bör ske avinflationen. Detta har stor betydelse vid hög inflation dä stora gmpper harsvårt att hävda sin reallön. EnliglRiksbyggen fär uppräkningen av nettoutgiften en myckel bättre utformning i detnya systemet än vad den har i del nuvarande finansierings-systemiel med dengaranterade räntan. Uppräkningen är ju i det närmaste underdet första året och mot slutet av uppräkningsperioden. Uppräkningslaklenär besvärande hög i början, i synnerhet vid en låg inflationslakt. Relationenen procentenhet under inflationstakten ger dock myckel olika effekter vid eninflationstakt pä 3 resp. vilkel är extremema frän del senaste decennietRiksbyggen är ändå beredda att acceptera förslaget SABOanser atl frågan hur uppräkningen av den garanterade netioutgifien skall ske ärhelt avgörande för att uppnå ett siabffl och robust räntelänesystem. Upptrappningenfär inle styras av byggnads- eller bostadskostnads-index, utan i stället utgåfrån allmän kosmadsutveckUng, och genom lag knytas till denna i efterhand. Uppnappningstaktenbör fastställas av en fristående nämnd. Entreprenörföreningenvill med anledning av de justeringar av den garanterade nettoutgiften somenligt förslaget skall ske , peka på den irritation som kan uppslåinle bara när nettoutgiften höjs kraftigt i vissa fall utan ocksä närlåntagaren upptäcker atl han under flera är betalat för hög nettoutgiftmen inte får pengarna tillbaka ulan endast en sänkning till den Prop.1990/91: 34 korrekta nivän. Förbundetanser atl del ocksä är bra att utredningen föreslår sådana regler för upptrappningensä atl den nuvarande mycket kraftiga uppttappningen försvinner. Riksskatteverketpåpekar all om den föreslagna skuldutvecklingsgarantin udöses, innebär detta atlen del av de tidigare ränielänen efterskänks. Till den del avdrag medgetts säsomränta bör därför enligl verket efterskänkt belopp återföras tiff beskaiming. Enligtfulhnäktige är en första fråga om inte skuldutvecklingsgarantin är välkomplicerad tffl sin utformning för låntagaren. Eninslag i bidragssystemet, som kanske är vän all notera i detta sammanhang äratt udösningen av garantin bestäms inte bara av den faktiska prisutvecklingenulan även av dén prognosticerade. Sambandet är dessutom sådant an nackdelen förlåntagaren av en hög prisprognos i förhållande till den faktiska utvecklingen,och därmed en hög utgiftsnivå , förstärks av atl han härigenomockså löper större risk att gä miste om stadigt bidrag tffl amorteringen avlänet eller får ett lägre sådant bidrag. Omvänt gäller all en lägre prisprognosger lägre utgiftsnivå för låntagaren som del ökar hans möjligheter atlfä nämnda bidrag. Sammanfattningsvisvill fullmäktige framhålla att, även om ingen avgörande invändning kan riktas molden föreslagna skuldutvecklingsgarantin, finns det, mot bakgmnd av desynpunkter som anförts, skäl att söka finna andra former för atl ge låntagarenen godtagbar trygghet mol en excessiv skuldtfflväxt Bankinspektionenanser, utan an gä in på tekniska detaljer, atl utformningen av skuldutvecklingsgarantinblir väl kompUcerad för många låntagare. Inspektionen möter i sin dagligaverksamhet en rad frågor från konsumenter där de inte förslår innebörden avolika räniekonsimktioner eller olika avtals utformning. mol bakgnmden avdessa praktiska erfarenheter från dagens kreditmarknad kan inspektionen fömtsestora svårigheter för läniagama an förstå systemet Begrepp som realräntor,reala amorteringar, prisutveckling, inflationsuppräknadelänebelopp m.m. gör systemet svårgenomträngligt Prop. 1990/91: 34 även för initierade personer. Inspektionenhar inget förslag till hur systemet med statlig skuldulvecklingsgaranti kanförenklas men enbart den nu föreslagna tekniskt mycket komplicerandeutformningen motiverar ytterligare överväganden på vad sätt läniagama kangaranteras en godtagbar trygghet mot allt för snabb skuldtill-växi inom räntelänesyslemet. Kassaslyrelsenframhåller att i ett syslem där såväl den garanterade netto-räntan som dessökningstakt är fixerad kommer alla räntevariationer atl leda till olika skulduppskrivningslakter.Ett bosiadsinstitul som lånar ut till ränta får en lägre skulduppräkningän ett institut som lånar ut till ränta. Enligtkassaslyrelsen är det inte rimligt atl låta skillnaden i ränta på marknadenslå igenom i en ökad potentiell kostnad för staten. Det vore därför bättre omstaten för varje räntenivå fastställde den maximala skulduppskrivning iförhållande till längivaren per som staten dels är beredd attgarantera, dels är beredd att låta omfattas av skuldutvecklingsgarantin i för-häUandetffl låntagaren. Kassastyrelsenvill förorda en någoi annan lösning. Den utgår frän an man för varje räntenivåfastställer den maximala skulduppbyggnad p)er 5-ärsperiod för vilken statendels är beredd an ikläda sig etl framlida betalningsansvar i form av garantiför längivaren, dels ta på sig garantirisken för den reala skuldutvecklingenför låntagarens räkning. Den maximala skulduppbyggnaden bör därvid bestämmasutifrån den föreslagna garanterade nenoränian år I samt en ökningstakt i dengaranterade nenoränian som sätts lika med ui-läningsränian minus ca 5procentenheter. Motiven för denna omformulering är följande. Det finns för detförsta inte nägon anledning varför kapitalui-gifiema för bostäder skall stigalångsammare än inflationen. Om driftskostnaderna stiger i takt med inflationenskulle relativa boendekosmadema sjunka. Det finns ingen anledning för statenall genom garantiåtagande subventionera fram etl konstlat relativt prisfaff påboendet. Fördel andra sä bör boendekosmadema päverkas av realräntans höjd. Om räntan är tex. och akmella inflationen är blir realräntan . För atl inteskulduppskrivningen skall bli för stark bör den garanterade netto-räntan få ökamed 12-5 = dvs. en procent mer än inflationen. Den här föreslagnamodellen innebär således atl bostadssektorn inte helt isoleras från effekten avhöga realräntor, viUcet är fallet i den av boendekosmadsutredningen föreslagnamodellen. Del behövs naturligtvis en närmare teknisk utredning om 5procentenheter är det bästa valet. Här vill kassaslyrelsen peka på självaprincipen. Enligtkassastyrelsen måste variationer i ränta och i val av finansieringsform i vissutsträckning tiffåtas påverka kapitalkostnaden för fastighetsägare. Annars färman ingen fungerande konkurrens pä marknaden. också för dyrt för statenom inte läniagama ständigt ansnänger sig att få lägsta Prop. 1990/91: 34 möjliga ränta. Föreningenanser atl l)oendekostnadsutredningens beskrivning av nämndens funktionssätt ochbefogenheter är oklar. Ä ena sidan skall nämnden endast lämna rekommendationermen ä andra sidan skall dessa rekotnmendaiioner vara bindande för bostadsmyndighetema.Ä ena sidan skall i nämnden ingå företrädare för kreditmarknaden, men å andrasidan skall nämnden ha en fristående ställning i förhällande till såvälstatens myndigheter som kreditmarknadens instimtioner. Föreningenanser all utredningens förslag om en särskild nämnd som skall inrättas för attreglera skuldutvecklingsgarantin m. m. l>ör uffedas ytterligare. Nämndensuppgifter är endast kort beskrivna och nägon ingående analys av den föreslagnanämndens beslutsfunktioner och t)efogenheter kan inle göras. Medtanke på behovet av kredituttymme för lån till reinvesleringar anser verketatt det är tveksamt om en koppling av skuldutveckUngsgarantin lUl en tänktrealvärdeminskning med 1/60 per är är tillräcklig. En kortare tänktamorteringstid än 60 är bör övervägas. 1områden med svag fasrighelsprisutveckUng kan en koppling av skuldutvecklingsgarantintiff enbart den allmänna inflationen medföra problem. På gmnd av räntelänenkommer kreditrisken och skuldrisken för investeringar i bosiadsfastigheter idessa områden all öka väsendigt. Plan- och bostadverkei anser därför att skuldutvecklingsgarantinbör kopplas till fastigheisprisut-vecklingen, så att regionala förändringarinte drabbar enskilda pä ett oacceptabelt sätt EnligtHSB:s mening är inte den föreslagna stadiga skuldutvecklingsgarantintillräcklig. Staten bör också lämna kreditgaranti pä sådana villkor atl kredil-riskemaför skuldökningen inte medför höjda räntor pä txjstadslän. SABOanser att en skuldutvecklingsgaranti är en absolut fömisätming för elt räntelänesystem.Beräkningsfömtsättningarna för garantin bör fastiäggas genom lag, och garantinbör säkerställas under etl ränielåns livstid genom avtal meUan staten ochlåntagaren. 1990/91: 34 anser det vara en allvarlig brist att utredningen inte närmareanalyserat fi-ågan om utveckUngen av prisema närmare.