prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Kärnkraflinspeklionenskall i enlighet med lagen (1984:3) och förordningen (1984:14) om kärntekniskverksamhet saml enligt sin instmktion se lill att hög säkerhet uppnås i svenskkärnteknisk verksamhet och därvid la initiativ lill säkerhetshöjande åtgärder.Inspektionen skall vidare se lill att internationella åtagandenuppfylls, att kärnavfall slutförvaras på ett säkert sätt saml att allmänhet ochbeslutsfattare är väl informerade om kärnteknisk risk och säkerhet. Den kärntekniska verksamheten i landet underperioden /92 1993/94 fömtses vara i huvudsak oförändrad.Anläggningsinnehavarna förutses fortsätta arbetet på tekniska förbättringar avkärnkraftverken. En utbyggnad av lagringskapaciteten i centrallagret för använtbränsle (CLAB) genomförs. Utvecklingen i skapar både fömtsättningarför och förväntningar om ett aktivare regionalt samarbete mellanÖstersjöländerna i kärnsäkerhetsfrågor. Betydande insatser krävs för att byggaupp ett sådant samarbete. Kärnkraftinspektionen understryker all den ävenfortsättningsvis måste ha ambitionen att vara både kontrollerande, pådrivande och utvecklande i säkerhetsfrågor. Det medför bl.a. höga krav på kompetens hos inspektio- 14 nenspersonal med tillgång lill resurser utöver vad som krävs för Prop. 1990/91: 100 löpande kontroll och tillsyn. .Inom reaktorsäkerhetsområdet kommer inspektionen framför allt atl koncentrerasina resurser på säkerhet vid drift och underhåll av kärnkraftverk. Områdendär inspektionen bedömer del angeläget med förstärkta tillsynsinsatser är utan inbördes rangordning: Vidmakthållandeoch utveckling av drift- och underhållspersonalens kompetens. Säkerhetens grundvalar i form av organisation ochledningssystem för kvalitetssäkring avsåväl drift som underhåll. Komponenters och systems funktionssäkerhet i åldrandeanläggningar. Potentiella konflikter mellan säkerhet och ekonomiskoptimering. System för analys av drifterfarenheter och störningar. Inom kärnavfallsområdet avses huvuddelen avinspektionens insatser inriktas på utveckling av metodik för säkerhetsanalysoch säkerhetsgranskning av metod och plats för slutförvar av använtkärnbränsle och långlivat kärnavfall. Inom området kontroll av kärnämne anserinspektionen att det är angeläget att det aktiva svenska stödet (lAEA) safeguardsverksamhet kan fortsättaoch förstärkas. Kärnkraftinspektionens förslag tillförvaltningskostnader för /92 innebär i korthet följande: Trenya tjänster + 1 050 000 Safeguardsstöd till lAEA + 1 lOOOOO Ökade konsultmedel + 300000 Jagbedömer kärnkraftinspektionens prioriteringar vara väl avvägda bl. a. motkraven på kärnkraftföretagen att upprätthålla och ytteriigare vidareutvecklaen hög säkerhetsnivå som de håller en god drifttillgänglighet. 1 det sammanhanget vill jag understryka denbetydelse jag fäster vid att kärnkraftinspektionens kompelens och oberoendevidmakthålls i det fortsatta arbetet med att övervaka och höja säkerheten isvensk kärnteknisk verksamhet. Enligt direktiven för den fördjupadeanslagsframställning som inspektionen skall lämna senast den 1 september 1991kommer bl.a. inspektionsverksamheten och det internationellt inriktade arbetetatt belysas närmare och den mer långsiktiga inriktningen att behandlas. 1avvaktan på denna redovisning från inspektionen och med hänsyn till att storåterhållsamhet bör gälla för nya statliga utgifter är jag inte beredd att nuförorda att resurser för fler tjänster tillförs inspektionen. Det är av stor betydelse att svenska erfarenheteroch kunskaper också fortsättningsvis kan bidra till det internationella kärnsäkerhets- och kon trollarbetet. Jag förordar därför att stödet till det Internationella Atom energiorganets (lAEA) kontrollprogram (safeguards) fortsätter på nuva rande nivå. Medhänvisning lill sammanställningen beräknar jag utgifterna för inspektionenunder detta anslag till . Verksamhetenfinansieras med avgifter enligt förordningen (1975:421) om vissa avgifter lillstatens kämkraftinspektion. Anslaget förs därför upp med ett formellt belopp av1000 kr. 1990/91:100 Bil. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statens kämkraftinspektion:Förvaltningskostnader för /92 anvisa ett reservationsanslag på . 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag skall enligt sininstruktion (1988:523) ta initiativ till sådan forskning och utveckling som rörsäkerheten hos kärnkraftverk och andra kärntekniska anläggningar, säkerhetenvid transport av kärnämne och kärnavfall samt säkerheten hos sådana metoder förhantering och förvaring av kärnavfall som används eller kan komma att användas,i den mån inte någon annan myndighet har sådana uppgifter. Verksamheten finansieras med avgifter enligtförordningen (1975:421) om vissa avgifter till statens kärnkraftinspektion.Anslaget förs därför upp med ett formellt belopp av I . Beräknad ändring 1991/92 Kärnsäkerhetsforskning m. m. + 4 726000 + 450000 Denav kärnkraftinspektionen initierade kärnsäkerhelsforskningen är ett väsentligtelement i inspektionens olika program för tillsynsverksamheten. Förkärnsäkerhetsforskningen som helhet har bestämda mål formulerats, nämligen altinom vart och ett av inspektionens huvudprogram: ge underlag för tillsyns- och granskningsverksamheten vidmakthållakompetens och forskarkapacitel inom områden av betydelse förkärnsäkerhelsarbetet bidra till säkerhetsarbetet i svensk kärnteknisk verksamhet. Prop.1990/91: 100 Forskningsprogrammet är indelat i områdena människateknik orga- Bil. 16 nisation, material, termohydraulik, kärnbränsle,kärnämneshantering, systemanalys, övervakningssystem och kärnavfall. Inom anslaget kärnsäkerhetsforskning finansierasdet svenska deltagandet i OECDs s.k. Haldenprojekl och bidrag lillforskningen inom ramen för det nordiska kärnsäkerhetsprogrammet (NKS). Vidarefinansieras från detta anslag dels en professur i reaktorsäkerhet vid tekniskahögskolan i , dels verksamheten vid de lokala säkerhetsnämnderna vidde fyra kärnkraftverken samt vid . Kärnkraftinspektionen föreslår att anslaget räknasupp med hänsyn till kostnadsökningar. Vidare föreslår inspektionen enuppräkning av anslaget med 4 milj. kr. för att utöka forskningen vad gällersäkerhetsanalys av slutförvar av använt kärnbränsle och långlivat avfall samtsäkerhetsfrågor i anslutning till utländsk reaktorteknik. Kärnkraftinspektionenstillsyns- och granskningsverksamhet ger myndigheten goda möjligheter attöverblicka behovet av forskning inom kärnsäkerhetsområdet. Integrationen av forskningsprojekt med dehuvudprogram som tillämpas inom inspektionen ger också goda möjligheter attomprioritera till sådana forsknings- och utvecklingsinsatser som direktföranleds av inriktningen hos och erfarenheter från myndighetens samladeverksamhet. Med hänsyn till de omprioriteringar som är möjligaatt genomföra beräknar jag medelsbehovet för kärnsäkerhetsforskningen till . för nästa budgetår. För de lokala säkerhetsnämnderna beräknar jag ettmedelsbehov av sammanlagt I . för nästa budgetår. De ställningstagaiiden som jag har redovisatinnebär sammanfattningsvis all jag för den verksamhet som finansieras överanslaget under /92 beräknar . Anslaget tillförsmedel genom avgifter från dem som har tillstånd enligt lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet att uppföra, inneha eller driva en kärnkraftsreaktor.Anslaget bör därför, liksom för innevarande budgetår, föras upp med ellformellt belopp av . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statens kärnkraftinspektion:Kämsäkerhetsforskning för /92 anvisa ett reservationsanslag på I000 kr. 16 1989/90 Utgift 13067551 Reservation 1413 190 1990/91 Anslag 1000 1991/92Förslag 1000 är enligt sin instruktion(1990:506) central förvaltningsmyndighet med uppgift alt övervaka genomförandetav den forsknings- och utvecklingsverksamhet och det program för bl.a. sådanverksamhet som avses i 11 och 12§§ lagen (1984:3) om kämteknisk verksamhet(kärntekniklagen) saml handlägga vissa finansieringsfrågor påkärnavfallsområdet. skall särskilt följautvecklingen på kärnenergiområdet, främst i fråga om metoder för hantering ochslutförvaring av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från detta samtavställning och rivning av reaktoranläggningar. Nämnden skall redovisabehållningen av de medel som nämnden har att förvalta i samband med attförslaget till avgift enligt 5 § lagen (1981:669) om finansiering av framtidautgifter för använt kärnbränsle m. m. (finansieringslagen) lämnas tillregeringen. Vidare skall nämnden ta initiativ till sådan forsknings- ochutredningsverksamhet som behövs för att nämnden skall kunna fullgöra sinaåligganden i den mån inte någon annan myndighet har detta till uppgift. Nämnden skall också verka för att allmänheten gesinformation om arbetet vad gäller använt kärnbränsle och radioaktivt avfallfrån detta samt avställning och rivning av reaktoranläggningar. Nämnden harvidare särskilda uppgifter enligt finansieringslagen och förordningen(1981:671) om finansiering av framtida ulgifter för använt kärnbränsle m. (finansieringsförordningen), kärntekniklagen och förordningen (1984:14) omkärnteknisk verksamhet (kärnleknikförordningen) samt lagen (1988:1597) ochförordningen (1988:1598) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivtavfall m. m. leds av en chef (överdirektör).Vid nämnden finns vidare en styrelse och ell vetenskapligt råd för rådgivning ochsamråd inom kärnavfallsområdet. Beräknad ändring 1991/92 Prop.1990/91:100 Bil. (varav lönekostnader) Lokalkostnader ProjektmedelVetenskapligt råd + 477000 (+ 330000) + 40000 + 756000 + 433000 Nämndens verksamhet avseende finansiering omfattar bl. a.förvaltning av inbetalade avgifter enligt finansieringslagen och utbetalning aversättning till reaktorägarna. Av redovisningen för framgår attavgifterna uppgick till I 187 milj. kr. (I 257 milj. kr. Utbetaladeersättningar uppgick till 627 milj. kr. Ränteintäkternauppgick till 569 milj. kr. och överskottet av förvaltningenlill I 119 milj. kr. (I 139 milj. Behållningen var 6185 milj. kr. Sedan finansieringssystemet trätt i kraft har ca 6 500milj. utbetalats till reaktorägare i ersättning för kostnader för hanteringav använt kärnbränsle. De utbetalda ersättningarna har bl. a. disponerats fördriftkostnader för cenlrallager för använt kärnbränsle i Simpevarp (CLAB), förtäckning av kostnaderna för den andel av anläggningen för slutförvar förreakloravfall i Forsmark (SFR) som används för slutförvar av avfall från CLAB,för transportsystemet för använt kärnbränsle, för förskottsbetalningaravseende kontrakterade upparbelningstjänster till Gé-nérale desMatiéres Nucléaires (Cogéma), för forsknings- och utvecklingsarbeten avseendemetoder för slutförvar samt för administration och information. Rätlen lill upparbelningstjänster i Cogéma har av de svenskakraftbolagen överlåtits till japanska och tyska kraftföretag vilket innebäratl grundkoslnaden för avgiftsberäkningen kunnat minskas med 2400 milj. kr. hade reaktorägarna möjlighet all låna tillbakamedel (återlån) som inbetalats. Denna möjlighet slopades genom en lagändringsom trädde i kraft den . Amorteringen av de lån som fortfarandestår ute påbörjades och sträcker sig fram . Den har enligtamorteringsplanerna sin största omfattning mot slutet av lånens löplid. Efteråterbetalningar som gjorts uppgick den sammanlagda uteslåendelånesumman till 405 milj. kr. 320 milj. kr. lån lill OKGAB och 85 milj. kr. lån till statens vatten- Prop. 1990/91: lOO fallsverk.OKG AB har till nämnden anmält sin avsikt att vid Bil. återbetala ett lån på 190 milj. kr. SKNPlan 90 och förslag till avgift Jor Kärnbränslenämndenhar till regeringen inkommit med SKN Plan 90 samt förslagtill avgifter enligt finansieringslagen för . Regeringen har den 20december 1990 beslutat att avgiften elektrisk energi somlevereras från kärnkraftverk skall för utgå enligt följande: 1,9öre/kWh 2,2öre/kWh Enligt lagen (1988; 1597) om finansiering avhanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. skall den som har tillstånd attinneha och driva en kärnkraftsreaktor betala en särskild avgift.som ett kostnadsbidrag lill sådan verksamhet vid som avser bl. a.hantering och slutförvaring av visst använt kärnbränsle och kärnavjall.Avgiften, som skall betalas till kämbränslenämnden, är 0,1 öreför varje levererad kilowattimme elström. Av redovisningen för framgår att avgifternauppgick till 62,6 milj. kr. Utbetalade ersättningar uppgick till 40,7 milj. kr.Ränteintäkterna på konto i uppgick till 1,2 milj. kr. Behållningenden var 23,1 milj. kr. Nämnden disponerar en rörlig kredit t.o.m. år 1991om 50 milj. kr. i i den mån avgiftsmedlen är otillräckliga.Krediten har inte behövt tas i anspråk och bedöms vara tillräckligäven . skall, enligt 5§ förordningen(1988:1598) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m.,till regeringen anmäla om avgiftsbeloppetavseende den nämnda avgiften för hantering av visst kärnavfall vidStudsvik AB behöver ändras. Nämnden har beslutat atl inför år 1991inte föreslå någon ändring av avgiften. EuropeanCompany for the Chemical Processing of Irradiated Fuels (Eu rochemic), ett europeiskt bolag för upparbetning av bestrålat kärnbränsle, initierades som ett samarbetsprojekt inom och utveckling () och dess atomenergiorgan (, ). ratificerade konventionen om samarbetet . Bolaget förlades till Mol i , där uppar betning av använt kämbränsle pågick . 1 slutet av beslutade att verksamheten 20 Redan ingångna avtal krävde en fortsättning fram Prop.1990/91:100 1975, varefter avvecklingen inleddes. Eurochemic trädde i likvidation i juli 1982.Deltagarländerna hade enligt en konvention att gemensamt svara föravvecklings-koslnadema. fann ingen anledning lillerinran mol regeringens avsikt att fr.o. m. finansiera avvecklingskostnadernaför Eurochemic med medel från avgiften för finansiering av framtida ulgifterför använt kärnbränsle m. m. 1985/86:132, NU 25, rskr. Genom beslut av bolagsstämmanför Eurochemic avslutades bolagets likvidation och bolaget upplöstes. För del har avvecklingskostnaderna uppgåtttili totalt 15 milj. kr. Enligtdirektiven för kärnbränslenämndens fördjupade anslagsframställning som skalllämnas , kommer nämnden att redovisa en analys och en utvärdering avarbetets innehåll, utförda prestationer samt så långt som möjligt verksamhetenseflfekter. Därför är jag inte beredd att tillstyrka nämndens begäran vare sigom ytterligare en handläggartjänst eller om en ökning av projektmedlen. Förvetenskapliga rådets verksamhet bedömerjag dock att ytterligare . För kärnbränslenämndens verksamhet under budgetåret1991/92 beräknarjag utgifterna under detta anslag till . Nämndens verksamhet finansieras i enlighet medfinansieringslagen med avgifter från elproduktionen i kärnkraftsreaktorer.Anslaget bör därför för nästa budgetår liksom för innevarande budgetår förasupp med ett formellt belopp av I . Jaghemställer atl regeringen föreslår att till för budgetåret1991/92 anvisa ett reservationsanslag på I . Visst internationellt samarbete i fråga omkärnsäkerhet m.m. 1989/90Utgift 23 820240 1990/91 Anslag 18 539000 1991/92Förslag 19 573000 Från anslaget betalas kostnader för deltagande iinternationellt samarbe te på kärnenergiområdet, såsom reguljära medlemsavgift i Inter nationella Atomenergiorganet (lAEA), bidraget till lAEAs Technical Assis tance and , kostnader i samband med övrigt intematio- 21 nelltkärnsäkerhetssamarbete samt kostnader för delegationen (11982:08) Prop.1990/91:100 för lAEA-frågor. Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgetår underdelta anslag till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Visst internationellt samarbete i fråga omkärnsäkerhet m.m. för /92 anvisa ett förslagsanslag på . m. m. ,./or5/ag5a«5/a Utredningar m. m., reservationsanslag Bidrag till miljöarbete, reservationsanslag Investeringar inom miljöområdet. »100 000 000 Forskning för ett avfallssnålt samhälle: Bidrag till miljöfond. Visst internationellt miljösamarbete. Inredning och utrustning av lokaler vid vissa Landskapsvårdande åtgärder, reservations- 1990/91:100 Bil.16 C. Strålskydd, kärnsäkerhet m. m. 10 I. : samhet,/on/aiflrti/a 1000 Bidrag tillstatens strålskyddsinstitut, : Förvaltningskostnader, reservationsanslag 1000 Kärnsäkerhetsforskning,reservationsanslag I 000 , reservationsanslag I 000 Visstinternationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m. m.,förslagsanslag 19 573 000 Totalt förmiljödepartementet 1052 083 000 Bilaga 17 till budgetpropositionen 1991 och dess myndigheter m.m. Prop. .. , X 1990/91:100 (femtonde huvudtiteln) Bilaga 17 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan tili statsbudgeten för /92 såvittavser och dess myndigheter m.m. Riksdagensförvaltningskontor har överlämnat förslag till de anslagsom bör redovisas under huvudtiteln och dess myndigheter m.m. /92. har upprättat ensammanställning av förslagen, vilken bör fogas lill protokollet i detta ärendesom bilaga 17. Jaghemställer alt regeringen föreslår att pröva de förslag till anslag som har avgetts avriksdagens förvaltningskontor. och dess myndigheter m.m. Prop. 1990/91:100 Sammanfattning Bilaga 17 För budgetårei 1991/92 har gjorts en uppräkning avanslagen för bl.a. ledamöternas inrikes och utrikes resor (, ,, stipendieresor m.m.) med hänsyn till bl.a. aviserade prishöjningar påresor. För utskottens resor beräknas 16.2 milj.kr. för hela treårsperioden.För bidrag till partigrupperna räknas anslaget upp med ca 10 milj.kr. ienlighet med beslut om ett förstärkt assislentslöd. För förvaltningskostnader beräknas kostnaderna öka med ca32 milj.kr. varav merparten hänförs till hyreshöjningar, utvidgad moms ochredan avtalade löneökningar. Ett belopp på 6 milj.kr. har avsatts för tekniskahjälpmedel åt nya ledamöter efter valet . Tryckerikostnaderna ökarkraftigt främst beroende på atl antalet trycksidor ökatavsevärt mer än beräknat. På faslighetsområdel avsätts medel bl.a. avseendeutredningsinsatser för dels flyttning av vattentröskeln i Stallkanalen, delsutbildningsdepartementets lokaler inför övertagande. Förändringarna inom och dess myndigheters områdei förhållande till statsbudgeten för /92 framgår av följandesammanställning: Anvisat Förslag Förändring 1990/91 1991/92 516 738 000 625 648 000 + 108 910 000 myndigheter 52 + 5 317 000 568 770 000 682 997 000 + 114 227 000 Ersättningar till ledamöter m.m. 1989/90 Utgift' 207 906 598 1990/91 Anslag' 229 500 000 1991/92 Förslag 255 590 000 Från anslaget finansieras arvoden, kostnadsersättningaroch traktamenten till ledamöter, arbetsgivaravgifter, pensioner samtinkomstgaran-tibelopp ål f.d. riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansierasreseersättningar ' Kostnader för bidrag till riksdagsledamöternasdeltagande i internationella konferenser m.m. avseende 1989/90 och 1990/91redovisas under anslag A 11. vidresor inom , sjukvårdskostnader, kostnader för riksdagsledamö- Prop.temas deltagande i Europarådels verksamhet saml EFTA-delegationen 1990/91:100 m.m. Arvodena lill ledamöter skall enligt lagen(1988:589) om Bilaga 17 ersättning m.m. lill ledamöter motsvaraden genomsnittliga lönen för tjänster som byråchefer vid statliga myndigheteroch som rådmän, hovrättsråd och kammarrättsråd. förvallningsstyrelsehar i skrivelse till föreslagit all riksdagsledamöternas nuvarandearvode på . skall vara oförändrat (försl. 1990/91:11). Med hänsyn till vad ovan sagts och till beräknadeprisökningar samt utvidgad moms bör anslaget föras upp med . atl till Ersättningar tdl ledamöter m.m.för /92 anvisas ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift 5 958 462 1990/91Anslag 550 000' 1991/92Förslag 16 200 000 Frånanslaget finansieras utskottens resor utom . Förutom nordiska resorberäknas varje utskott företa en utlandsresa . En ram förvalperioden /92-1993/94 beräknas till . Den närmarefördelningen av anslaget bör beslutas av den talmanskonferens som väljs av dennya efter valet . Medlen disponeras under entreårsperiod som reservationsanslag. att till Riksdagsutskottens resor utom /92 anvisas ett reservationsanslag på . 1989/90Utgift 590 280 1990/91Anslag 650 000 1991/92Förslag 700 000 Fråndetta anslag ges bidrag i form av stipendier lill riksdagsledamöternas enskildastudieresor. Stipendierna, som beviljas med högst två tredjedelar avresekostnaden, beslutas av talmanskonferensen. att till Bidrag till studieresor för budgetåret1991/92 anvisas ett förslagsanslag på . Förinnevarande treårsperiod har avsatts . Bidrag till IPU, m.m. Prop. 1990/91:100 1989/90 Utgift 1 175 452 Bilaga 17 1990/91 Anslag 1 257 000 1991/92 Förslag 1 746 000 Från anslaget finansieras bidrag lill nedanståendeverksamheter interparlamentariska grupp (IPU) Medelsbehovel för den interparlamentariska gruppenberäknas för /92 till . Den föreslagnaanslagsuppräkningen motiveras med höjda fasta avgifter till IPU och ökaderesekostnader. Sällskapet och forskare () är ett forum för kontakt och information mellanriksdagsmän och forskare. Anslaget finansierar bl.a. viss extern handläggar-och bilrädeshjälp. Kostnaderna för tryck och porto beräknas öka avsevärt.Medelsbehovet beräknas för /92 lill . Bidraget är avsett för kostnader avseende informations-och studieverksamhet inom i utrikespolitiska frågor. Medelsbehovetberäknas för /92 till . alt till Bidrag till IPU. m.m.för /92 anvisas ett förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 39 732 480 1990/91 Anslag 42 346 000 1991/92 Förslag 52 011000 Från anslaget finansieras assistentstöd till riksdagensledamöter och stöd i övrigt till riksdagspartiernas kanslier. Grunderna förberäkning av bidraget framgår av förvaltningskontors förslag1988/89:13 (KU 1988/89:16). För /92 beräknas assistentslödeltill och grund- och mandatbidrag till partigrupperna lill , totalt . att lill Bidrag till partigrupperför /92 anvisas ell förslagsanslag på . 1989/90 Utgift 193 289 253 1990/91 Anslag 210 910 000 1991/92 Förslag 242 869 000 Ändring 1991/92 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag 1991/92 1990/91:100Bilaga 17 201 (112 412 494) (120 700 000) (131 734 000)- Förvaltningskostnader'(därav lönekostnader) Avgår intäkter under anslaget' Summa 7 758 822 193 289 253 10 875 000 210 910 000 12 154 000 242 869 000 Från anslaget utgår medel för riksdagsförvallningen exkl.kostnaderna för riksdagstrycket. Kostnaderna avser bl.a. löner, lokaler, ADB,bibliotek, informationsverksamhet samt tidningen . Av totalkostnaderna /92 hänförs cirka 8 milj.kr. tillutvidgad moms, lönekostnadspålägg och hyreshöjningar. Budgetförslaget avseende dettaanslag har som utgångspunkt all del paria-mentariska arbetet kan bedrivaseffektivt och rationellt samt till alt skapa goda arbetsförhållanden förriksdagens ledamöter. Inom administrationen innebärbudgetförslaget en fortsatt satsning på utveckling av de administrativarutinerna beträffande bl.a. reseräkningshanle-ring och inventarieregistrering.Utbildningsinsatserna utökas för personal vad avser språkutbildning ochutbildning inom EG-frågor. Förslaget innebär bl.a. alt medelpå ADB-området föreslås för angelägna förbättringar av datasäkerhet samtinvesteringar för ersättning av äldre datorutrustning och terminaler. Investeringar i teknisk utrustningsåsom persondatorer, telefax och mobiltelefoner som avser service till nyaledamöter beräknas till 6 milj.kr För utredningstjänsten ochriksdagsbiblioteket innebär budgetförslaget en oförändrad verksamhetsnivå, medundantag av atl anslag för nyförvärv inte räknas upp medprisutvecklingen. Utredningstjänsten får ett visst personaltillskott enligtnedan. Vissa mindre kompletteringsinvesteringar görs för det lokalabiblioteksdatorsystem som utvecklats . Även för informationsenheten ochtidningen innebär budgetförslaget en i stortsett oförändrad verksamhetsvolym. De utåtriktade informationsinsatserna, bl.a.till skolungdom, kommer alt prioriteras. Vissa frågor som t.ex. upplagan avfriexemplar av Från Riksdag & Departement och anslagen för marknadsföringav tidningen m.m. kommer alt ak- ' Kostnader och intäkter /90 och 1990/91 avseenderiksdagstrycket redovisas under anslag A 10. 2 Enligt träffade avtal /90. tualiserasi referensgruppen för informationsfrågor senare under inneva- Prop. - 1990/91:100 har under vårenanlitat en eller flera Bilaga 17 extra föredragande bl.a. frånutredningstjänsten för att klara arbetsbelastningen.