prop · GE03179 · 1990-12-31 00:00:00 — 6§ Varje enskildsom anser att ett yttrandefrihetsbrott har begåtts mot honom i ettradioprogram eller att han har lidit skada på grund av ett sådant brott iprogrammet har rätt att hos den som driver sändningsverksamheten kostnadsfrittta del av en inspelning av programmet. Den enskilde har också rätt att utankostnad få en kopia av inspelningen eller en bestyrkt utskrift av vad som haryttrats i programmet. Detta gäller dock inte, om det är uppenbart att han inteberörs av programmet på ett sådant sätt att han kan vara målsägande. Den skyldighet som avses i första stycket vilar i fråga omsådana radiotidningar som anges i 1 8 första stycket 2 b) lagen (1981:508) omradiotidningar på ägaren till den periodiska skrift som utgör den huvudsakligaförlagan. Första stycket skall tillämpas också på sådanaljudupptagningar som innehåller en för synskadade avsedd version av enperiodisk skrift som ges ut här i landet (kassettidningar). I fråga om sådanakassettidningar som avses i 4 kap. 1 8 vilar skyldigheten att låta den enskildeta del av en upptagning och få en utskrift på ägaren till den periodiska skriftsom utgör den huvudsakliga förlagan. 7 8 I närradiolagen (1982:459) finns ytterligare bestämmelserom skyldig het att tillhandahålla inspelning av radioprogram. I lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud-och bildupptagningar finns bestämmelser om skyldighet att lämna skrifter ochupptagningar till bibliotek eller till arkivet för ljud och bild. 88 Ett videogramsom avses i 17 8 andra stycket lagen om pliktexemplar av skrifter och ljud- ochbildupptagningar skall anses ha lämnats ut för spridning först närpliktexemplar har lämnats. 98 Den som uppsåtligeneller av oaktsamhet bryter mot vad som föreskrivs i 1-6 S§ döms till bötereller fängelse i högst . Är brottet ringa, skall han inte dömas tillansvar. Justitiekanslern är åklagare i mål om ansvar för sådanabrott som avses i Prop. 6 kap. Om åtal och tvångsmedel Medgivande till åtal 1 8 Allmänt åtal för tryckfrihetsbrott som anges i 7 kap.4 S 1-10 eller 5 8 3 tryckfrihetsförordningen eller för motsvarande yttrandefrihetsbrott enligt yttrandefrihetsgrundlagen får väckas endast om regeringen medger det. 2 8 1 de fall som anges i 10 kap. 11 S andra styckettryckfrihetsförordningen och i motsvarande fall enligt 7 kap. 3 S yttrandefrihetsgrundlagen får en be fattningshavare av lägst fänriks grad ta en tryckt skrift, film ellerljudupptag ning i förvar. 7 kap. Om rätt domstol i tryckfrihetsmål ochyttrandefrihetsmål 18 De tingsrätter som med stöd av 12 kap. 1 8tryckfrihetsförordningen är behöriga att ta upp tryckfrihetsmål skall prövatryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål i de fall där den ort som avses i 2 8eller 3 8 ligger inom tingsrättens domkrets. Om den orten inte ligger inomdomkretsen för en tingsrätt som är behörig att ta upp tryckfrihetsmål, skallmålet prövas av den tingsrätt inom vars domkrets i det län därorten ligger har sitt säte. 2 8 Avgörande för var ett tryckfrihetsmål skall tas upp äri fråga om perio diska skrifter skriftens utgivningsort och i fråga om andra skrifter den ort där den som enligt 8 kap. tryckfrihetsförordningen är ansvarig för skriften är bosatt. Om någon ort som anges i första stycket inte kanfastställas, skall den ort där skriften har tryckts eller eljest mångfaldigatsvara avgörande för frågan var målet skall tas upp. Har skriften mångfaldigatsutomlands, skall i stället den ort vara avgörande där den som har låtit lämnaut skriften för spridning här i landet har sitt hemvist. Om varken första eller andra stycket ger ledning, skallden ort där exemplar av skriften anträffas vara avgörande för var målet skalltas upp. 3 8 Avgörande för var ett yttrandefrihetsmål skall tas uppär den ort där utsändningen av ett radioprogram har ägt rum eller där en film eller en ljud upptagning har lämnats ut för spridning eller brottet på annat sätt har för övats. Gemensamma bestämmelser för mål om sanktioner motmeddelare och anskaffare 4 8 Om någon genom att lämna eller anskaffa en uppgift föroffentliggö rande har medverkat till ett tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott, skall ta lan mot honom om ansvar för brott som avses i 7 kap. 3 S tryckfrihetsförord ningen eller 5 kap. 3 S yttrandefrihetsgrundlagen tas upp av den tingsrätt som är rätt domstol i fråga om tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrottet. Den tingsrätt som är rätt domstol i fråga om ett tryckfrihets- elleryttrandefrihets brott är också rätt domstol i fråga om åtal för brott som avses i 7 kap. 3 8 andra stycket tryckfrihetsförordningen eller 5 kap. 3 S andra stycket yttran- defrihetsgrundlagen varigenom den som är ansvarig föroffentliggörandet Prop. har anskaffat den uppgift vars offentliggörande innefattartryckfrihets- eller i gOfl/Qi ■ 170 5 8 Om talan grundas på att någon, i annat fall än det somanges i 4 8, har lämnat eller anskaffat uppgifter eller underrättelser för offentliggörande och därigenom gjort sig skyldig till brott som avses i 7 kap. 3 8tryckfrihetsförord ningen eller 5 kap. 3 S yttrandefrihetsgrundlagen, skall målet prövas av den tingsrätt som skall ta upp tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål för den ort där uppgiftslämnaren har sitt hemvist. Är det inte känt var uppgiftslämnaren eller anskaffarenhar sitt hemvist eller saknar han hemvist i landet, skall målet prövas av dentingsrätt som skall ta upp tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål för den ort därhan har lämnat eller anskaffat uppgiften eller där han har gripits ellerannars uppehåller sig. Handläggning av olika mål i samma rättegång 6 8 Om mål som har samband medvarandra på det sätt som anges i 4 8 förekommer vid en tingsrätt,skall målen handläggas i en rättegång. Det gäller dock inte om synnerliga skältalar mot det. 7 8 Ett åtal som har samband med ettannat åtal som skall handläggas som tryckfrihetsmål eller yttrandefrihetsmålfår väckas vid den tingsrätt som skall ta upp det senare målet, om det ärlämpligt att åtalen tas upp av samma domstol. Ett vanligt brottmål får handläggas i samma rättegång somett tryckfrihets-eller yttrandefrihetsmål i vilket talan förs om ansvar, om detpå grund av samband mellan målen skulle skulle skapa allvarliga ölägenheter attde handlades i skilda rättegångar. Om huvudförhandling i rättegången hålls införjury,skall dock andra mål än tryckfrihetsmål och ytlrandefrihetsmål prövas enbartav rätten. 8 8 Justitiekanslern får hos rättenbegära att flera mål skall handläggas i samma rättegång enligt 7 8 andrastycket. Den tilltalade i det av målen som inte är tryckfrihetsmål elleryttrandefrihetsmål skall få tillfälle att yttra sig i frågan. Framställningenprövas därefter av rätten. Rättens beslut får överklagas särskilt. Har rättenavslagit framställningen, får dock endast justitiekanslern föra talan motbeslutet. 9 8 Justitiekanslern är åklagare imål som enligt 7 8 andra stycket får handläggas i samma rättegång som etttryckfrihetsmål eller ett yttrandefrihetsmål. 8 kap. Om förberedande behandling av tryckfrihetsmål ochyttrandefrihetsmål 18 Rätten får,även då det gäller allmänt åtal, under den förberedande behandlingen av ettmål höra parter och andra samt besluta att avvisa målet. 28 1 mål omansvar på grund av tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott skall rätten utredaom den åtalade är ansvarig enligt 8 kap, tryckfrihetsförordningen eller 6 kap.yttrandefrihetsgrundlagen. Vidare skall rätten i mål om skadestånd pa grund avsådana brott utreda om skadeståndsanspråket enligt 11 kap.tryckfrihetsförordningen eller 8 kap. yttrandefrihetsgrundlagen kan riktas motsvaranden. Om så erfordras skall rätten meddela beslut i de frågorsom avses i första , 6 1990/91. 3 8 Förbehandling av frågor som anges i 2 S får huvudförhandling sättas Prop. 4 8 Vid huvudförhandling för prövning av frågor somanges i 2 S eller då Bilaga 3 målet i något annat fall sätts ut till huvudförhandling utan att det i övrigtär berett för sådan förhandling, skall rätten bestå av trelagfarna domare. Om det inträffar förfall för någon av dem sedanhuvudförhandlingen har påbörjats, är dock rätten domför med två lagfarnadomare. 58 I fråga omsärskild talan mot ett beslut, varigenom rätten ogillat en invändning av entilltalad att han inte är ansvarig enligt 8 kap. tryckfrihetsförordningeneller 6 kap. yttrandefrihetsgrundlagen, tillämpas vad som föreskrivs irättegångsbalken om invändning om rättegångshinder. 68 Under denförberedande behandlingen av ett mål skall det bestämmas om jury skall medverkavid prövningen. De åtgärder för juryns bildande som föreskrivs itryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen, skall vidtas vidsammanträde med parterna inför rätten. 7 8 När målet är berett skall rätten sätta ut tid förhuvudförhandling. Skall jury inte medverka, sätts målet ut till huvudförhandling enligt vad som gäller i allmänhet. Förs talan om ansvar eller konfiskation skall målet prövas i en lighet med vad som gäller för brottmål. I annat fall tillämpas vad som är före skrivet för tvistemål. 9 kap. Om huvudförhandling inför jury 1 § Vid huvudförhandling inför juryskall rätten bestå av tre lagfarna domare. Om det inträffar förfall för någonav dem sedan huvudförhandlingen har påbörjats, är dock rätten domför med tvålagfarna domare. 2 8 Den som har utsetts att tjänstgörai juryn skall genom rättens försorg skriftligen kallas till huvudförhandlingen.I kallelsen skall anges den tid inom vilken anmälningar om laga förfall bör hanått rätten. Kallelsen skall också innehålla en upplysning om det ansvar förkostnader som enligt 4 S andra stycket kan åläggas jurymannen om han uteblirutan laga förfall. 3 8 Om en juryman har styrkt lagaförfall, skall en suppleant från samma grupp av jurymän inkallas tilltjänstgöring. Suppleanterna kallas i den ordning i vilken de har lottats uttill suppleanter. Finner rätten att en juryman inte har styrkt laga förfall,skall jurymannen underrättas om det. 4 8 Uteblir en juryman från huvudförhandlingen, skall ensuppleant tillkal las, om uppskov med målet därigenom kan undvikas. Har den uteblivne inte laga förfall, skall han åläggas attersätta staten och parterna de kostnader som hans försummelse orsakat omförhandlingen måste ställas in. Rätten får dock minska ersättningen till ettskäligt belopp. 5 8 När en fulltalig jury har samlatsinför rätten, skall juryns medlemmar avlägga denna försäkran: "Jag NNlovar och försäkrar på heder och samvete, att jag efter bästa förstånd skallbesvara de frågor som framställs av rätten och aldrig röja vare sig vad somyttras under juryns överläggningar eller hur de enskilda medlemmarna röstar.Detta vill och skall jag som en ärlig och uppriktig domare troget hålla". 6 8 Vid huvudförhandlingen fårjurymännen med rättens tillstånd framställa frågor till parter, vittnen,sakkunniga eller andra. Vid fortsatt huvudförhandling skall juryn bestå av sammamedlemmar Prop. som före avbrottet. 7 8 I mål där talan grundas på att ett tryckfrihets-eller yttrandefrihetsbrott Bilaga 3 har begåtts skall rätten efter det attförhandlingen inför juryn blivit slutförd genast till juryn skriftligenframställa frågan om brott föreligger enligt den eller de bestämmelser somåklagaren eller målsäganden har funnit tillämpliga. Om talan grundas på ett påstående att flera brott harförövats, skall en särskild fråga framställas till juryn för varje brott. Ommålets beskaffenhet eljest föranleder flera frågor, skall de framställas varför sig. Innan frågorna till juryn slutligen avfattas, skall departer som är närvarande få tillfälle att yttra sig över dem. 10 kap. Om överläggning och dom m.m. 1 § Juryn skall utse en ordförande ochöverlägga i enrum om den eller de frågor som rätten har framställt. Om det begärs av en juryman, skall juryn under överläggningen sammanträda med rätten för att inhämta upplysningar om vad som föreskrivs i lag. Juryn får inte i rättens närvaro överlägga om sitt svar eller företa omröstning. Juryn skall besvara de frågor som rätten har framställtmed ja eller nej. Juryn får inte skiljas åt innan alla frågor har besvarats. 2 8 Juryn skall under sin överläggning ha tillgång tillrättens protokoll och de handlingar som har åberopats under huvudförhandlingen. Juryns prövning skall grundas på vad som har kommit framvid huvudförhandlingen inför juryn. Juryns svar skall skriftligen överlämnas tillrätten. 3 8 Dom i tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål skallmeddelas senast på rättens första arbetsdag efter det att juryns svar har överlämnats. Om det är nödvändigt, får dock rätten besluta om anstånd för att besluta och avfatta domen. Anståndet får vara högst . Juryn behöver inte vara närvarande när domen avkunnas. Särskild regel om rättegångskostnader 4 8 I mål där en målsägande har fört talan får rätten, omdet finns skäl till det, besluta att vardera parten skall stå för sina egna rättegångskostnader. Ett sådant beslut får dock fattas endast om frågan om brott föreligger har prövats av en jury. 11 kap. Övriga bestämmelser om rättegången ochersättning till jurymän 1 8 Bestämmelser om ersättning till jurymän meddelas avregeringen. SärskUdregel för mål om skadestånd Prop. 2 8 I mål om skadestånd på grund av brott skallrättegångsbalkens regler 1990/91:179 för de fall där förlikning inte är tillåten gälla i fråga om föreläggande förpar- Bilaga 3 terna att inställa sig och om verkan av parts utevaro. 3§ I fråga omrättegången i tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål skall rättegångsbalkentillämpas i den mån inte annat följer av tryckfrihetsförordningen,yttrandefrihetsgrundlagen eller bestämmelserna i denna lag. 48 1tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål skall hovrätt bestå av fyra lagfarnadomare. Denna lag träder i kraft . 1. lagen (1949:164) med vissabestämmelserom råttegången i tryckfrihetsmål, 2. lagen (1977:1016) med vissabestämmelser på tryckfrihetsförordningens område, 3. radioansvarighetslagen (1966:756), 4. lagen (1982:460) om ansvarighet förnärradio, 5. lagen (1982:521) om ansvarighet förradio- och kassettidningar, 6. lagen (1985:1057) om ansvarighetför lokala kabelsändningar. Äldre föreskrifter gäller fortfarande vid prövning avtalan som har väckts före ikraftträdandet och i fråga om radioprogram som harsänts och tystnadsplikter som har uppkommit . Härigenom föreskrivs att 16 kap. 19 8 skallha följande lydelse. 1990/91:179Bilaga 3 16 kap. 19 8' Allmänt åtal för brott som avses i 10 b och c S,'? får såvitt avser filmer eller videogram väckas endast efter medgivande av . Allmänt åtal för brott som avses i 10 c 8 får såvitt avserfilmer eller videogram väckas endast efter medgivande av statens biografbyrå.1 fråga om bron som avses i 10 b § skall yttra sig innanmotsvarande åtal väcks. Dennalag träder i kraft . 3 Förslagtill Prop. Lag omändring i 1990/91:179 Bilaga 3 Härigenom föreskrivs att 36 kap. 5 och 8 88 samt 49 kap. 4 8rättegångsbalken skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 36 kap. 5 8' Den som till följd av 2 kap. 1 eller 2 8 eller 3 kap. 1 8sekretesslagen (1980:100) eller någon bestämmelse, till vilken hänvisas i någotav dessa lagrum, inte får lämna en uppgift får inte höras som vittne om dennautan tillstånd från den myndighet i vars verksamhet uppgiften har inhämtats. Advokater, läkare, tandläkare, barnmorskor,sjuksköterskor, psykologer, psykoterapeuter, kuratorer vidfamiljerådgivningsbyråer, som drivs av kommuner, landstingskommuner,församlingar eller kyrkliga samfälligheter, och deras biträden får höras somvittnen om något som i denna deras yrkesutövning anförtrotts dem eller som dei samband därmed erfarit, endast om det är medgivet i lag eller den, till varsförmån tystnadsplikten gäller, samtycker till det. Den som till följd av 9 kap.4 S sekretesslagen inte får lämna uppgifter som avses där får höras som vittneom dem endast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån sekretessengäller samtycker till det. Rättegångsombud, biträden eller försvarare får höras somvittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om partenmedger det. Utan hinder av vad som sägs i andra eller tredje stycketär andra än försvarare skyldiga att vittna i mål angående brott, för vilketinte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse Om tystnadsplikt för präst inom är särskiltstadgat. inom annat trossamfund än eller den som i sådantsamfund intar motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som hanvid enskilt skriftermål eller under själavårdande samtal i övrigt erfarit. Den som har tystnadsplikt enligt 3 Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 8 tryckfrihetsförordningen, kap. 3 8tryckfrihetsförordningen W-9S radioansvarighetslagen (1966: ler 2kap. 3 § yitrandefrihelsgrundla-756), 1 § lagen (1982:460) om ansva- genfår höras som vittne om förhål-righel för närradio, 11 eller 16 § la- landen som tystnadsplikten avser gen (1982:521) om ansvarighet för endast i denmån det föreskrivs i radio- och kassettidningar eller 2 § la- nämndaparagrafer. gen (1985:1057) om ansvarighet för lokala kabelsändningar får höras som vittne om förhållanden som tystnadsplikten avser endast i den måndet föreskrivs i nämnda paragrafer. Om någon enligt vad som sägs i denna paragraf inte fårhöras som vittne om ett visst förhållande, får vittnesförhör inte heller ägarum med den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översättning. 8S= Rätten må förelägga den som skall höras som vittneatt, innan han infinner sig för avgivande av vittnesmål, uppliva sin kunskap omvad vittnesförhöret ' Senaste lydelse 1988:257. - Senaste lydelse 1983:497. gäller genom att granska för vittnet tillgängliga räkenskapsböcker, anteckningar eller andra handlingar eller besiktiga plats eller föremål, om sådant kan ske utan avsevärd olägenhet för vittnet. Om rättenenligt 3 kap. 3 8 5 tryckfrihetsförordningen, 9 S första stycket 5radioansvarighetslagen (1966:756) eller 11 § 5 lagen (1982:521) om ansvarighetför radio-och kassettidningar skall pröva om någon, som är skyldig att hemlighållaen uppgift som avses där, ändå får höras som vittne därom, skall rätten först,om inte särskilda skäl föranleder annat, inhämta yttrande från det företag, hosvilket han har erhållit vetskap om uppgiften. Om rättenenligt 3 kap. 3 8 andra stycket 4 eller 5 tryckfrihetsförordningen eller 2kap. 3 § andra stycket 4 eller 5 yttrandefrihetsgrundlagen skall pröva omnågon, som är skyldig att hemlighålla uppgift som avses där, ändå får hörassom vittne därom, skall rätten först, om inte särskilda skäl föranleder annat,inhämta yttrande från det företag, hos vilket han har erhållit vetskap omuppgiften. 1990/91:179Bilaga 3 49 kap. 4S-' Talan mot underrätts beslut under rättegångenskall föras särskilt, om rätten 1. avvisat ombud, biträde ellerförsvarare eller ogillat ett yrkande härom; 2. ogillat tredje mans yrkande att fåsom intervenient deltaga i rättegången; 3. förelagt en part eller någon annan att förete skriftligt bevis eller att tillhandahålla föremål för syn eller besiktning eller vid prövning enligt 3 kap. 3 8 andra stycket 4 eller 5 tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § andra stycket 4 eller 5 ytlrandefrihetsgrundlagen funnit det vara av synnerlig vikt att en uppgift som avses där lämnas vid vittnesförhör eller förhör med en part under sanningsförsäkran; 3. förelagt en part eller någon annan att företeskriftligt bevis eller att tillhandahålla föremål för syn eller besiktningeller också enligt 3 kap. 38 5 tryckfrihetsförordningen, 9 ,? första stycket 5radioansvarighetslagen (1966:756) eller II §5 lagen (1982:521) om ansvarighetför radio-och kassettidningar funnit det vara av synnerlig vikt att en uppgiftsom avses där lämnas vid vittnesförhör eller förhör med en part under san- 4. utlåtit sig angående ådömande avförelagt vite eller häkte eller om ansvar för förseelse i rättegången ellerangående skyldighet för någon, som ej är part eller intervenient, att gottgörai rättegången vållad kostnad; 5. utlåtit sig angående ersättningeller förskott av allmänna medel till målsägande eller angående ersättning ellerförskott till biträde, försvarare, vittne, sakkunnig eller annan, som ej ärpart eller intervenient; 6. utlåtit sig i tvistemål angåendekvarstad eller annan åtgärd enligt 15 kap. eller i brottmål angående häktningeller åtgärd, som avses i 25-28 kap.; 7. avslagit begäran om biträde ellerförsvarare eller till sådant uppdrag förordnat annan än part föreslagit; 8. utlåtit sig i annat fall än somavses i 5 eller 7 i fråga som gäller allmän rättshjälp; eller 9. avslagit begäran om rättshjälp åtmisstänkt i brottmål eller om ersättning eller förskott till part, somåtnjuter sådan förmån. Särskildtalan skall föras genom besvär. Är fråga om beslut, som avses i 1, ' Senastelydelse 1985:415. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 2, 3, 7, 8 eller 9, åligge den som vill föra talan att, ombeslutet meddelats vid 1990/91:179 sammanträde för förhandling, genast ocheljest inom från den dag. Bilaga 3 då han erhöll del därav,anmäla missnöje; försummas det, äge han ej vidare rätt till talan. Rätten prövegenast, om anmälan rätteligen gjorts. I fråga om missnöjesanmälan av myndigheter, som enligt tageller förordnande med stöd av lag är behöriga att överklaga beslut som avses iandra stycket, gäller följande. Har beslutet meddelats vid sammanträde för förhandlingvid vilken myndigheten inte har varit företrädd, skall missnöje anmälas senasten vecka för beslutet. Denna lag träder i kraft den , Äldre föreskrifter gäller dock vid prövning av talan somhar väckts före ikraftträdandet och i fråga om tystnadsplikter som haruppkommit före ikraftträdandet. Lag om ändring i konkurslagen (1987:672) Härigenom föreskrivs att 6 kap. jande lydelse. 1 8 konkurslagen (1987:672) skall ha föl- 1990/91:179Bilaga 3 6 kap 1 S En gäldenär som är en fysisk person får inte under konkursen bedriva näringsverksamhet som medför bokföringsskyldighet enligt bokföringslagen (1976:125). Verksamhet som innebär utövning av rättighet som avses i 2 kap. 1 8 regeringsformen, 1 kap. 1 S, 4 kap. 1 8, 6 kap. 1 8 eller 13 kap. 5 8 tryckfrihetsförordningen omfattas dock inte av förbudet. En gäldenärsom är en fysisk person får inte under konkursen bedriva näringsverksamhetsom medför bokföringsskyldighet enligt bokföringslagen (1976:125). Verksamhetsom innebär utövning av rättighet som avses i 2 kap. 1 8 regeringsformen, 1kap. 18,4 kap. 1 8, 6 kap. 1 § eller 13 kap. 1 8 tryckfrihetsförordningeneller 1 kap. I §, 3 kap. 1, 2, eller 8 f) eller 10 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagenomfattas dock inte av förbudet. Om näringsförbud efter särskild prövning finnsdet bestämmelser i lagen (1986:436) om näringsförbud. Denna lag träder i kraft . 7 1990/91. Lag om ändring i kreditupplysningslagen Hiirigenom föreskrivs att 3, 9, 12 och 16 8S kreditupplysningslagen (1973:1 173)' skall ha följande lydelse. 1990/91:179 Bilaga 3 Kreditupplysningsverksamhet får bedrivas endast efter tillstånd av datainspektionen. Tillståndbehövs ej för kreditupplysningsverksamhet. i den mån den bedrivs genomoffentliggörande av kreditupplysning i tryckt skrift eller annan skrift somavses i / kap. 5 § tryckfrihetsförordningen. Personupplysning får ej lämnas ut, om det finns anledninganta att upplysningen kommer att användas av någon annan iin den som på grundav ingiinget eller ifrågasatt kreditavtal eller av liknande anledning harbehov av upplysningen. Vad nu sagts gäller ej offentliggörande avpersonupplysning ; tryckt skrift eller annan skrift som avses i / kap. 5 atryckfrihetsförordningen. Tillståndbehövs ej för kreditupplysningsverksamhet, i den mån den bedrivs genomoffentliggörande av kreditupplysning på sådant sätt som avses itryckfrihetsförordningen och ytlrandefrihetsgrundlagen. Personupplysning får ej lämnas ut. om det finns anledninganta att upplysningen kommer att användas av någon annan iin den som på grundav ingånget eller ifrågasatt kreditavtal eller av liknande anledning har behovav upplysningen. Vad nu sagts gäller ej offentliggörande av personupplysning /;((så-daiu salt som avses i tryckfrihetsförordningen och ytirundefriheisgruml-lugcn.