prop · GE03119 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:119 om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . 1propositionen föreslås att ett särskilt kommunalt bostadstillägg införs somkomplement till det nuvarande kommunala bostadstillägget till folkpension.Förslaget avser att kompensera pensionärer med ingen eller låg ATP förboendekostnadsökningar utöver dem som skattereformen medfört, dvs. sådanaökningar som inte motsvarats av höjda kommunala bostadstillägg. Det särskildakommunala bostadstillägget skall fylla ut skillnaden mellan å ena sidan den pensionsberättigadesallmänna pension och övriga inkomster enligt reglerna för beräkning avårsinkomst vid prövning av KBT och å andra sidan socialbidragsnormen i denpensions-berättigades kommun. Från inkomsterna skall avdrag göras för skälig boendekostnad. Bestämmelsernaom särskilt kommunalt bostadstillägg tas in i en särskild lag, som avses trädai kraft och gälla lill utgången av . Bostadstilläggetskall utges retroaktivt fr. o. m. . Administrationenav det särskilda kommunala bostadstillägget föreslås bli en uppgift förriksförsäkringsverket och försäkringskassorna. Kostnadenför det särskilda kommunala bostadstillägget, som antas komma att omfatta50000-60000 personer eller ca 30000 hushåll, beräknas till 300 milj. kr. Kostnadema för det särskilda tillägget bestrids av kommunerna med bidragfrån staten av kostnadema. Kostnaderna för retroaktivt utbetalttillägg för tiden täcks helt av staten. Förinnevarande år svarar därmed, i princip, staten och kommunerna för varderahälften av kostnaderna. 1 1990/91. Förslag till Prop. Lag om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension 1 § Till den som uppbär kommunalt bostadstilläggenligt 2 § första stycket lagen (1962:392) om hustrulillägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension skall kommunen utge ett särskilt kommunaltbostadstillägg enligt vad som anges i denna lag. 2 § Det särskilda kommunala bostadstillägget utges omden pensionsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnadunderstiger kommunens socialbidragsnorm, allt räknat . Tillägget utgöri sådant fall skillnadsbeloppet. Vidtillämpning av första styckel beaktas följande inkomster, nämligen a) folkpension enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, dock inte handikappersättning, b) pensionstillskott enligt lagen (1969:205) ompensionstillskott, dock minskat av basbeloppet när fråga är ompensionstillskott lill förtidspension, c) tilläggspension enligt lagen om allmän försäkring tillden del pensionen föranlett minskning av pensionstillskott, d) särskiltpensionstillägg enligt lagen (1990:773) om särskilt pensions tillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn, e) kommunaltbostadstillägg enligt lagen (1962:392) om hustrulillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension, Ohälften av den inkomst som medräknas vid bestämmande av årsinkomst enligt 5 §sistnämnda lag. Inkomsternaenligt andra styckel a) c) skall sammanlagda alltid anses ulgöra lägst 1,5gånger basbeloppet för den som är ogift och lägst 1,325 gånger basbeloppet förden som är gift. 3 § Frågor om förmåner enligt denna lag prövas utanansökan av den allmänna försäkringskassa, hos vilken den pensionsberälligade ärinskriven. 4 § Kommunen skall underrätta den allmännaförsäkringskassan om de beslut som fattas i fråga om socialbidragsnormer. Omett beslut innebär alt någon sådan norm ändras, skall underrättelse lämnas igod tid före den dag då den ändrade skall börja tillämpas. 5 § Det särskilda kommunala bostadstillägget skallbekostas av den kommun där den pensionsberälligade är mantalsskriven. Tillkommunens kostnader enligt första stycket lämnas statsbidrag enligt föreskriftersom regeringen meddelar. 6 §Om inte annat följer av denna lag, skall vad som föreskrivs om kommunalt bostadstillägg i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kom munall bostadstillägg till folkpension eller i annan författning tillämpas på del särskilda kommunala bostadstillägget. Denna lag träder i kraftden och gäller lill ulgången av . Lagen skall dock tillämpasfrån och med för den som vid ikraftträdandet uppbärkommunalt bostadstillägg enligt 2 § första stycket lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. I fråga om särskiltkommunalt bostadstillägg för tid före ikraftträdan- Prop. 1990/91:119 det och för skall vid beräkning enligt 2 § tillämpas den socialbi dragsnorm som gällde samt de uppgifter om den pensionsberättigades inkomster och bostadskostnad, som skall läggas till grund för prövning avdennes rätt till tillägget för . Tillkommunens kostnader för särskilt kommunalt bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet lämnas statsbidrag som täcker kostna derna helt. 11 1990/91. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 21 febmari 1991 , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , , ,, , , , , , Proposition om särskilt kommunalt bostadstillägg 1Inledning Ifinansieringen av den genomförda skattereformen, som för det storaflertalet inkomsttagare har medfört lägre inkomstskatt än lidigare, har ingåttbl. a. höjda indirekta skatter, höjd fastighetsskatt och reducerade räntebidrag.Pensionärer som saknar eller har låg ATP och som inte erlagt någoninkomstskatt eller en låg sådan har inte genom reformen fått någonskattelättnad men däremot vissa kostnadsökningar för främst boendet. Åtgärderför dessa sämst ställda pensionärer vidtogs därför genom uppjustering avpensionstillskott och övre beloppsgränsen för statsbidrag lill kommunaltbostadstillägg (prop. 1989/90: 145, SfU20, rskr. Ökningenav boendekostnadema har emellertid kommit att i många fallväsentligt överstiga den ökning som betingats av skattereformen. Som redovisasi det följande beräknas ökningen av hyreskostnaderna per den 1 februari 1991till genomsnittligt . Detotala hyreshöjningarna har således väsentligt överstigit den höjning av detkommunala bostadstillägget, som beslutades i samband med skattereformen ochdetta gäller även i de kommuner som höjde den övre hyres-gränsen i underlagetför kommunall bostadstillägg med 200kr. Ett problem i sammanhangetär att vissa kommuner inte ökat det kommunala bostadstillägget på etl sätt somsvarar mol höjningen av statsbidraget, något som har lett till att den samladeeffekten blivit en annan än den förväntade. Det har visat sig att många av desämst ställda pensionärerna har hamnat i en svår ekonomisk situation under år1991. En förstärkning av bostadsstödet kan därför anses motiverad för dennakategori pensionärer med kommunalt bostadstillägg. Ett sådant stöd bör ha deninnebörden atl pensionären utan särskild framställning garanteras skäliglevnadsnivå med utgångspunkt i socialbidragsnormen i den egna kommunen. Jag behandlarnu denna fråga och lägger fram förslag till den lagstiftning som fordras föratt genomföra det förbättrade bostadsstödet. 2 Nuvarande regler Prop. Kommunaltbostadstillägg (KBT) är en inkomstprövad förmån som kan utges till den somuppbär folkpension i form av ålderspension, förtidspension,omställningspension eller särskild efterlevandepension och är mantalsskriven ikommunen. KBT kan också utges till den som är mantalsskriven i kommunen ochsom uppbär hustmtillägg till folkpension eller änkepension i form avfolkpension. Bestämmelserna om bostadsstödet finns i lagen (1962:392) om hustmtilläggoch kommunalt bostadstillägg till folkpension. Detkommunala bostadstillägget utges enligt de gmnder som kommunen själv bestämmer.Det varierar därför storleksmässigt kommunema emellan. Avvikelse från de ilagen fastställda inkomstprövningsreglema får dock inte göras. För allstatsbidrag skall lämnas krävs vidare att tillägget utges med lägst det beloppsom motsvarar den del av bostadskostnaden som skall täckas av bostadstillägg. Enligtförordningen (1979:830) om statsbidrag till kommunalt bostadstillägg tillfolkpension gäller all statsbidrag av kommunens kostnader för KBTlämnas under fömtsättning att bostadstillägget före inkomstprövning ochoberoende av bostadens storlek täcker av den del av den månatligabostadskostnaden som ligger mellan 80 och I . för ensamstående pensionstagaresamt . Kommunerna har möjlighet att låla KBTutgå även för högre bostadskostnader än de angivna, men dessa merkostnaderingår inte i statsbidragsunderlaget. Statsbidrag lämnas inte heller förkostnader för KBT som inte är knutna till bostadskostnaden. Kommunaltbostadstillägg är inkomstprövat. Reglerna härom innebär i princip alt förmånenminskas med den försäkrades inkomster vid sidan av folkpensionen. Ävenförmögenhet beaktas vid inkomstprövningen. Om den årliga sidoinkomstenöverstiger för den som är gift och för annan minskastillägget av inkomstdelen över denna summa. Medårsinkomst avses den inkomst för år räknat som den pensionsberälligade kanantas komma att få under den närmaste liden. Därvid inbegrips inkomster av allaslag, såsom tilläggspension, tjänstepension, ränteinkomst och avkastning avfastighet. Såsom inkomst räknas dock inte t.ex. allmänt barnbidrag, folkpensioneller tilläggspension till den del den föranlett minskning avpensionstillskott. Förden som uppbär folkpension i form av ålderspension tas vid inkomstprövningeninte heller hänsyn till inkomster av förvärvsarbete som beskattas såsom inkomstav Gänsl. Fr.o.m. beaktas inte heller en ålderspensionärsintäkt av aktiv näringsverksamhet. Värdetav förmögenhet och avkastning därav beräknas enligt föreskrifter som utfärdatsav (REFS 1979:5). Enligt dessa beaktas på närmare angivetsätt vid beräkning av förmögenhet och avkastning av förmögenhet tillgångar iform av bl.a. aktier och obligationer. banktillgodohavanden,kontanter, fordringar, bostadsrättslägenhet, an- Prop. 1990/91:119 delar iekonomiska föreningar och fastigheter. Till förmögenhets avkastning skallenligt lagreglerna läggas av det belopp varmed förmögenheten överstigerför den som är gift . (för makar tillhopa således .) Fr.o.m.den 1 januari 1991 tas inte längre vid inkomstprövningen hänsyn tillförmögenhet eller avkastning av förmögenhet i form av privatbostadsfastigheteller privatbostad. I konsekvens härmed får inte heller skuld som hänför sigtill sådan fastighet räknas av mot annan förmögenhet. Försammanlevande makar beräknas vardera makens inkomst utgöra hälften av makarnassammanlagda årsinkomst och värdet av förmögenhet hälften av deras sammanlagdaförmögenhet. Tillålderspension som uppbärs för tid före den månad då den pensions-berättigadefyller kan inte utgå kommunalt bostadstillägg. Dennu genomförda skattereformen innebär genomgripande förändringar av vårtskattesystem. Framför allt medför de nya reglema att den statliga inkomstskattensänkts väsentligt, medan indirekta skatter ökat för att i huvudsak finansierareformen. Desärskilda inkomstskattereglema för folkpensionärer har också ändrats ochinnebär i huvudsak följande. Enskattskyldig som varit bosalt här i riket under hela eller någon del av inkomståretoch vars inkomst till inte obetydlig del utgjorts av folkpension har rätl lillsärskilt gmndavdrag (SGA). Folkpension anses utgöra en inte obetydlig del avinkomsten om den uppgått till minsl . eller minsl en femtedel av densammanräknade inkomsten. Som folkpension räknas också pensionstillskott och dendel av ATP som minskat pensionstillskott. Folkpensioni form av bampension, vårdbidrag eller handikappersättning ger inte rätt till SGA. Depensionsförmåner som kan ge rätt till SGA är således folkpension i form av Dethögsta SGA för är . (1,5 basbelopp) för ensamståendefolkpensionär. Beloppet gäller också för gift folkpensionär när maken intesamtidigt har folkpension och för gift man vars hustm har hustmtillägg, dvs. ide fall gift person har pension som ensamstående. Närtvå makar har folkpension är det högsta SGA för var och en av dem42665 kr. (1,325 basbelopp). SGAminskas på gmnd av inkomst som överstiger . resp. Prop.1990/91:119 42600 kr. Reglemaför minskningen av SGA är olika beroende på om man hade folkpension redan föreinkomståret eller om man får folkpension under inkomståret. Biståndenligt socialtjänstlagen (1980:620) skall vara etl komplement lill förmånerfrån socialförsäkringssystemet och övriga ekonomiska förmåner i samhället. Rätttill bistånd inträder om den enskilde behöver hjälp lill sin försöGning ochlivsföring i övrigt och behovet inle kan tillgodoses på annat sätt, t. ex.därför att den enskilde själv eller dennes familj saknar förmåga att tillgodosedetta behov. Med försörjning menas medel för att klara mat, hyra och andralevnadskostnader. Livsföring i övrigt omfattar allt annat som har belydelse närdel gäller atl bedöma om den enskilde har en skälig levnadsnivå eller inte.Rätten till bistånd kan avse olika individinriktade insatser från sociaUjänsten,varav den vanligaste är ekonomiskt bistånd, s. k. socialbidrag. Denenskilde skall genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Delankommer i första hand på kommunerna att bestämma vad som utgör skäliglevnadsnivå. Socialbidrag utges efter en behovsprövning i vaGe särskilt fall.Med syfte att förenkla handläggningen av socialbidragsärendena kan kommunernasfullmäktige eller socialnämnden fastställa vägledande socialbidragsnormer.Socialstyrelsens Allmänna råd Socialbidrag (1985:1) och kompletterandemeddelandeblad kan vara hjälpmedel vid fastställande av dessa normer.Bidragsbeloppen är enligt dessa allmänna råd baserade på konsumentverketshushållsbudgetar och anknutna till basbeloppet samt därigenom värdesäkrade.Denna basbeloppsanknytning tillämpas så gott som undantagslöst i landetskommuner. Fören ensamstående var socialbidragsnormen enligt de allmänna råden avbasbeloppet och för samboende av basbeloppet. Boendekostnaden liggeralltid utanför men är i flera kommuner maximerad till de normbelopp somgäller vid beräkning av underhållsbidrag (Meddelandeblad nr24/90 angående Normer för bostadskostnader 1990/91). Enligt socialstyrelsenssenaste meddelandeblad (nr 2/91) angående socialbidrag har procenttalen förnormen höjts för ensamstående och för samboende. Grundbeloppenenligt den redovisade socialbidragsnormen är sålunda för avbasbeloppet eller . för ensamstående och eller . församboende, allt . Desenast tillgängliga uppgiftema om socialbidragsnormema i landets kommuner ärfrån febmari 1988.1 Statistiska meddelanden S45 redovisar Statistiskacentralbyrån (SCB) vägledande socialbidragsnormer för landets 284 kommuner.Enligt denna kartläggning hade samtliga kommuner fastställt sådana vägledandenormer och i alla kommuner utom tre var normema basbeloppsanknutna. I231 kommuner hade fastställts en bidragsnorm medan 53 kommuner 7 hade två olika normer enför korttidsbidrag och en norm för mera Prop. 1990/91:119 långvarigasocialbidrag. Denhögsta eller mer av basbeloppet för ensamstående hade 23kommuner, medan det intervall där de flesta kommuner låg var 100 förensamstående. De tre kommuner med lägsta låg i intervallet . Somframhållits tidigare och som framgår av de nämnda siffrorna är bidragsnormernai landets kommuner inte helt enhetliga och det finns i vissa fall väsentligaavvikelser i bedömningarna av skälig levnadsnivå. Vadsom hänt i fråga om normerna finns det inga heltäckandeuppgifter om. SCB insamlar uppgifter från kommunerna omnormerna per den 1 febmari 1991, men sammanställningen av dessa uppgifterdröjer och har inte kunnat beaktas i del sammanhang som här är aktuellt. Dehöjningar av procentsatserna som enligt vad nämnts aktualiserats isocialstyrelsens senaste meddelandeblad torde inte ha gett effekt på desocialbidragsnormer som gällde den 1 febmari 1991. 3 Ökade hyreskostnader 1991 och vissa effekter av detta Hyreshöjningenper den har för de allmännyttiga bostadsföretagens delberäknats uppgå till totalt . Statens pris- och konkurrensverk, som fåtti uppdrag av regeringen att redovisa skattereformens effekt på hyrorna, harberäknat att en hyreshöjning på 13,kan hänföras till ändringar iskattesystemet. Hyreskostnadernaoch företagna höjningar av dessa skiljer sig av naturliga skäl åt mellan olikaföretag och olika delar av landet. Boendekostnadernainom andra sektorer av boendet, framför allt egna-hemsboende, har också ökat. 3.2 KBT-nivån i kommunema före och /91 Defaktiska KBT-beloppen i kommunerna överstiger de lägsta belopp, som fordras förrätt till statsbidrag, men skillnadema i KBT-belopp varierar mycket mellankommunerna. Iföljande tabell från pensionsberedningens huvudbetänkande Allmän pension (SOU1990:76) redovisas maximalt KBT 1990 i olikakommuner. Ogift pensionstagare pensionstagare rrop. lyVU/y 1. Årsbeloppför KBT Antal kommuner Antal kommuner Utövervad som framgår av tabellen kan nämnas att för en kommun var den övre hyresgränsenår . och i tre kommuner fanns ingen övre hyresgräns. I dessa fyrakommuner reducerades emellertid den KBT-berättigande hyran vid stor bostad. Attmärka är att inte någon kommun utgav KBT på statsbidragsreglernasminiminivå. I samtliga kommuner var alltså KBT-beloppet högre än denna nivå. Destora skillnaderna i KBT-belopp mellan kommunerna följer inte någon klar stmktur.Visserligen har de flesta kommunerna i relativt höga KBT-beloppmen det finns också exempel på motsatsen i länet. De större städerna utomStockholm har inte heller höga KBT-belopp medan flera relativt smålandskommuner har ganska höga maximibelopp. Somnyss angetts tillämpar ingen enda kommun KBT-belopp på miniminivån förstatsbidrag. Trots detta har flertalet kommuner höjt KBT-beloppen från den Ifebruari 1991 eller däromkring. Av landets 284 kommuner har sålunda enligtuppgifter från 243 kommuner höjt beloppen menomfattningen och inriktningen på höjningarna är inte enhetliga och går alltsåinte att generellt redovisa. 31kommuner har oförändrade KBT-belopp och 23 kommuner har sänkt beloppen. För densenare kategorin går det emellertid inte att generellt påstå att sänkningenmedfört en försämring eftersom sänkningen kan ha gällt en viss del av beräkningsgmnderna(exempel i stället för tidigare av viss del av hyran) och kommunensamtidigt höjt beloppet och därmed inräknas i den nämnda kategorinkommuner som svarat för förbättring av tilläggen. En faktisk sänkning harsålunda vidtagits i endast några få kommuner. Ikommuner med oförändrade eller måttligt höjda KBT-belopp finns mångapensionärer som fått vidkännas betydande hyreshöjningar, som inte täckts medhöjd KBT. 4Särskild ersättning till vissa pensionärer på grund Pop-1990/91:119 av höjdabostadkostnader Somangetts har hyresnivån i det allmännyttiga bostadsbeståndet ökat genomsnittligtmed den 1 febmari 1991. Ökningen av boendekostnadema för övrigahyreslägenheter kan beräknas ha samma storleksordning som i det allmännyttigabeståndet. Förvärvsarbetandekompenseras i allt väsentligt för de ökade boendekostnaderna genom lättnader iinkomstbeskattningen. Pensionärer med ingen eller låg ATP har varithelt eller till stor del befriade från inkomstskatt och får genomskattereformen ingen direkt inkomstförstärkning. Inom ramen för skattereformenges dock kompensation för de hyres-och prisökningar som beror på skattereformengenom höjningen av pensionstillskotten från till av basbeloppet ochhöjningen av övre hyresgränsen för KBT med . Enligtföreliggande uppgifter har den ekonomiska situationen för många i den aktuellakategorin de sämst ställda pensionärerna försämrats. De totalahyreshöjningarna torde i de flesta fall ha överstigit ökningen av KBT och förmånga pensionärer inneburit en standardsänkning så att dessa pensionärer inteuppnår en skälig levnadsnivå. De har därför blivit socialbidragsberoende och bidragsberättigadeenligt tillämplig socialbidragsnorm. Ävenom omfattningen av socialbidragsberoendet inte kan bedömas annat änöversiktligt så är det ett mycket rimligt krav att pensionärer skall hapensionsförmåner som räcker till att leva på skälig levnadsnivå. För att bestämmadenna nivå får socialbidragsnormen i resp. kommun tas till utgångspunkt. Enpensionär i bör inte annat än i undantagsfall få bli beroende avsocialbidrag. Motdenna bakgrund synes det motiverat att pensionärer i en sådan ekonomisksituation att de inte når upp till socialbidragsnormen i kommunen erhåller etttillägg till sin pension som kompletterar pensionsinkomsten upp tillsocialbidragsnivå. En sådan kompletterande förmån bör knytas till KBT och benämnassärskill kommunall bostadstillägg till folkpension. Eftersom socialbidragbekostas av vederbörande kommun är det rimligt att kommunerna får en del avkostnadsansvaret för denna nya förmån. Särskiltkommunalt bostadstillägg bör administreras av och deallmänna försäkringskassoma i anslutning till KBT-hante-ringen. Förmånen börutges i första hand . En utredning för översyn av KBT-systemetkommer att föreslås . 4.1Utformningen av det särskilda kommunala bostadstillägget Mittförslag: En pensionär som uppbär KBT och som med sin pensionsinkomst och övrigainkomster som skall beaktas vid KBT-beräkningen inte uppnår den nivå sommotsvarar socialbidragsnormen i hemortskommunen blir utan ansökan berättigadtill särskilt kommunalt bostadstillägg. Sådant tillägg skall utgöra skillnaden mellanå ena sidan socialbidragsnormen i den pensionsberättigades kommun och å andrasidan dennes angivna inkomster sedan avdrag gjorts för skälig boendekostnad.Vid inkomstberäkningen las hänsyn till marginalskatteeffekter enligt schablon. De gmndläggandebestämmelserna om det särskilda kommunala bostadstillägget tas in i en särskildlag. Skälenför mitt förslag: Som framhållits bör pensionärer med ingen eller låg ATPoch som fått ekonomiska problem genom att den ökning av boendekostnaderna somskett endast i begränsad utsträckning täckts av höjt KBT fårätt till ett särskilt ekonomiskt stöd i form av ett nytt kommunaltbostadstillägg som ger dem möjligheter att även fortsättningsvis uppnå skäliglevnadsnivå. Särskiltkommunalt bostadstillägg bör relateras till den norm för socialbidrag somfastställts i kommunen och som används vid prövning av rätt till ekonomisktbistånd enligt socialtjänstlagen för de kommuninvånare som ansöker om socialtstöd. Socialbidragsnormernavarierar över landet, men en tendens till allt större enhetlighet de olikakommunerna emellan har konstaterats. Att anknyta den här föreslagna förmånen tillsocialbidragsnormen i vederbörande kommun synes därför ge relativt enhetligeffekt för kommunema totalt. Detföreslagna särskilda bostadstillägget bör sålunda utges utan ansökan som eltkomplement till utgående pensionsförmåner upp till den nivå som kommer tilluttryck i socialbidragsnormen i den förmånsberättigades kommun. Då uträkningenav den nya förmånen måste ske med ledning av uppgifter som finns hos försäkringskassomaär det nödvändigt med viss schablonisering. Enbart socialbidragsnormens beloppbör sålunda beaktas. Bidrag för de eventuella ytterligare kostnadsslag som kanligga utanför får sökas av den enskilde på sedvanligt sätt hos desociala myndigheterna i kommunen. Vidutformningen av det särskilda bostadstillägget behöver man beakta skillnadenmellan den del av pensionen som understiger det särskilda grundavdraget vidinkomstbeskattningen och den del som överstiger samma gmndavdrag.Pensionsbelopp som understiger det särskilda gmndav-draget kan schablonmässigtanses fritt från marginalskatteeffekt, medan överskjutande del av pensionen germarginalskatteeffekter. Dessa marginalskatteeffekter består av kommunalskattoch minskat särskilt gmndavdrag. Om kommunalskatten är och det särskilda gmndavdragetav- trappas mot av den delav pensionen som för ensamstående översti- Prop. 1990/91:119 ger 1,5basbelopp, blir ett genomsnittligt samman vägt värde på denna marginaleffekt50%. Till dessa förhållanden bör hänsyn tas när reglerna för inkomstberäkningenbestäms. Särskiltkommunalt bostadstillägg bör därför utges enligt följande modell med inslag avschablonberäkning. Pensionärensfolkpension och pensionstillskott samt ATP, till den del den reduceratpensionstillskottet, och, i förekommande fall, särskilt pensionstillägg förlångvarig vård av sjukt eller handikappat bam läggs samman av den framräknadeårsinkomsten för KBT.