prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Detinternationella samarbetet för att uppnå globala mål för begränsningar avklimatpåverkan bör utgå från ett internationellt rättvist synsätt. Detta gällermellan i-länder och men även inom den industrialiserade världen.Kraven på länderna bör ställas så att åtgärder kan vidtas på ettkostnadseffektivt och rättvist sätt med hänsyn till bl.a. nuvarande utsläpp perinvånare och till tidigare åtgärder som har minskat utsläppen. Sverigebör lägga särskild vikl vid möjligheterna till en gemensam EG/EFTA-linje införde förhandlingar om en klimatkonvention som inleds . Det finns fördelarmed att de västeuropeiska länderna enas om en strategi för minskadklimatpåverkan och driver den inom . Strategin bör omfatta koldioxid ochandra klimatgaser. Ett gemensamt EG/EFTA-mål, som senare kan breddas tillövriga och , bör vara att de samlade koldioxidutsläppen förde berörda ländergmp-perna inte får överstiga nuvarande nivå för att därefterminska. har tillsammans med övriga EFTA-länder nått enprincipöverenskommelse med EG om att utarbeta en gemensam position vad gällerstabilisering av koldioxidutsläpp. Åtaganden inom denna ram bör fördelaskostnadseffektivt och rättvist mellan länderna. Formerna för detta blirföremål för senare förhandlingar inom EG-EFTA. Ettsamarbete mellan västeuropeiska länder kan även innehålla förslag tillsamordnade ekonomiska styrmedel, stöd till åtgärder i m.m. Deinsatser gör som stöd till omställningen i bidrar till en mereffektiv energianvändning och därmed till minskad klimatpåverkan. Utvecklingenmot en alltmer internationell elmarknad nödvändiggör att åtgärder motkoldioxidutsläppen från elproduktion samordnas med övriga länder i ,så långl detta är möjligt. bör i detta sammanhang verka för attprissättningen av el avspeglar de verkliga kostnaderna inkl. miljöpåverkan. Utvecklingsländemaär särskih utsatta för klimatförändringar och har en betydelsefull roll i detinternationella arbetet. Åtgärder mol avskogning, ökenspridning och ineffektivenergianvändning i dessa länder är nödvändiga för en långsiktigt hållbarutveckling. Ett ökat stöd från industriländerna är viktigt för att skapafömtsättningar för en utveckling där sådana åtgärder inte ställs mot andrakortsiktiga behov. bör verka för att samtliga industriländer uppfyllerFNs biståndsmål. Insatser för skogsvård och återbeskogning bör spela en viktigroll inom ramen för den svenska biståndspolitiken. Detnationella arbetet mot klimatförändringar bör utformas så att tillsammans med övriga västeuropeiska länder kan vara pådrivande i det internationella arbetet. En svensk klimatstrategi måste vara åtgärdsinrik- tad. Den skall omfatta samtliga klimatpåverkande gaser och samtliga samhällssektorer. skall aktivt verka för begränsningar av utsläppen även från sektorer som är beroende av att konkurrera på en internationell 22 Långtgåendesådana begränsningar förutsätter internationellt Prop. 1990/91:90samarbete. ISverige innebär den beslutade avvecklingen av freoner en snabbare ochkraftigare minskning av den nuvarande klimatpåverkan än vad som regleras iinlernalionella överenskommelser (Montrealprotokollel). Användningenav andra ozonnedbrytande ämnen, som haloner, måste upphöra. Detta innebärytterligare minskningar av klimatpåverkan. Koldioxidutsläppen måste begränsasoch utsläppen av kväveoxider, kolväten och koloxid minska kraftigt. Idet följande redovisas ett antal tänkbara åtgärder för att minska utsläppen avdessa växthusgaser. Rangordningen mellan åtgärdema bör bestämmas av deraseffekt för att minska klimatpåverkan i förhållande till kostnaderna. Ometl tillräckligt antal av de åtgärder som redovisas i det följande genomförsblir resultatet en kraftig minskning av klimatpåverkan från svenska källor tillår 2000, jämfört med nuvarande nivå. Många åtgärder innebär även andramiljöfördelar än minskad klimatpåverkan, som minskad försurning, förbättradtätortsmiljö och skydd av ozonskiktet. Riksdagensbeslut innebar dels en begäran om ett program för att minska utsläppenav koldioxid, dels ett delmål om att de svenska koldioxidutsläppen inte bör ökaulöver nivå. Det senare målet har dock redan överskridits och tordemed hänsyn till bl.a. en ökande trafik vara svårt att uppnå under de närmasteåren. Beträffande målet om ett program för minskning på under 1988års nivå bör här redovisade åtgärder utgöra en god gmnd. En rad faktorer råoljepris, priskänslighet hos konsumenter, framtida energibehov etc gör detsvårt att ange i exakt vilken takt utsläppen kan minska. Förall koldioxidutsläppen från energisektorn skall kunna hållas på en så låg nivåsom möjligt, måste energiförsörjningen genom ett effektivtutnyttjande av varaktiga och miljövänliga, helsl förnybara, energikällor. Hushållningmed energi och en ökad användning av förnybara . energikällor är därföravgörande inslag i en strategi för minskad klimatpåverkan. Effektivenergianvändning är ett viktigt instrument för minskad klimatpåverkan.Energihushållningsarbetel måste, som här har föreslagits, förstärkas.Nedsättningsreglerna för energiintensiv industri utreds bl.a.för att åstadkomma incitament för energihushållning och minskadekoldioxidutsläpp. Miljöanpassadenergiproduktion med låg klimatpåverkan måsle stimuleras. Det är miljömässigtmotiverat att stödja bl. a. vindkraft, solenergi och biobränslebaseradkraftvärme. Biobränslen är från klimatsynpunkt generellt sett bättre än fossilabränslen. I ett val mellan fossila bränslen bör naturgas användas hellre än koloch olja. Kraftvärme bör gynnas framför kondenskraft. Insatserför hushållning med energi och en satsning på miljöanpassad energiproduktion,tillsammans med den koldioxidskatt beslutat införa, gör det möjligtatt begränsa koldioxidutsläppen från bosläder, service och fjärrvärme så att deinle överstiger nuvarande nivå . Detär angeläget att minska trafikens klimatpåverkan. Det kan ske t. ex. genom kollektivtrafik med låga koldioxidutsläpp, ökad bränsleeffektivitet hos nya personbilar, motoralkoholdrivna tätortsfordon och sänkta medel- 23 Koldioxidutsläppen från flyg och sjöfart bör be- Prop.1990/91:90 gränsas. Dennatyp av åtgärder kan göra det möjligt att begränsa koldioxidutsläppen fråntrafiken så att de inle överstiger nuvarande nivå . Med hänsyn till atttrafiken även bidrar till utsläpp av andra växthusgaser innebär detta altsektorns samlade klimatpåverkan kan minskas. Resultatet av åtgärderna ärberoende av den ekonomiska utvecklingen och av drivmedelspriserna. Höjdabensinpriser som ett led i skattereformen bidrog till attkoldioxidutsläppen från biltrafiken minskade från att tidigare ha ökat med4-5% . Etlbättre omhändertagande av avfall kan bidra till att minska klimatpåverkan. Ettexempel är energiåtervinning genom förbränning av metan från soptippar.Åtgärden minskar behovet av fossila bränslen och reducerar metanutsläppen.Metan är en kraftfull växthusgas. Åtgärder inom jordbmket har en slor betydelsei en klimalstralegi. Freonavvecklingenkan breddas till andra ämnen med liknande effekt (haloner, koltetraklorid, HCFCetc). Utöver redan fattade beslut kan ett antal åtgärder vidtas, med hänsyntill bl. a. den internationella utvecklingen. Det kan gälla begränsningar avt.ex. HCFC (mjuka freoner), haloner, koltetraklorid och 1,1,1-triklorelan. Åtgärderav delta slag kan innebära att utsläppen av klimatpåverkande gaser minskarkraftigt. Ävenåtgärder mot flyktiga organiska ämnen (t. ex. vissa lösningsmedel) harbetydelse för all minska klimatpåverkan." Partiöverenskommelsenom energipolitiken innebär kraftfulla satsningar på energihushållning ochmiljöanpassad kraftproduktion. Regeringen föreslår i propositionen omenergipolitiken riktlinjer för energipolitiken. Regeringentar i denna proposition ställning till en rad åtgärder för minskadklimatpåverkan. Inom trafikområdet gäller det bl.a. miljöklasser för nyafordon. proposition om näringspolitik för tillväxt, har regeringenföreslagit en kraftig satsning på kollektivtrafik och järnväg samt ytterligareförsök med automatisk hastighetsövervakning. Regeringen föreslår ipropositionen om energipolitiken stöd till demonstrations- ochutvecklingsinsatser för motoralkoholdrivna fordon. Idenna proposition redovisar regeringen också en breddad avvecklings-plan förozonnedbrytande ämnen. Regeringen anmäler all krav skall införas omåtervinning och destruktion av CFC och haloner. Regeringenhar tidigare redovisat åtgärder för att minska avfallshanteringensmiljöpåverkan. Den pågående omställningen av det svenska jordbruket bidrartill en minskad klimatpåverkan. Regeringen anger i denna proposition attutsläppen av flyktiga organiska ämnen skall halveras , räknat från1988 års nivå. Dessaåtgärder innebär en kraftig minskning av det svenska bidraget tillklimatförändringarna. Detär dock angeläget att kostnader och effekter av möjliga åtgärder utreds ytterligare. Det gäller i synnerhet åtgärder mot utsläpp av andra växthusgaser än koldioxid. Regeringen har för avsikt att ge naturvårdsver ket i uppdrag att i samarbete med berörda myndigheter redovisa en fördju pad analys av klimatfrågan som underlag för politik nalioneUt och internationellt. utsläppen av koldioxid förår 1988 och preliminärt för . Enligt redovisningen var utsläppen istort sett oförändrade (62,8 milj. ton koldioxid år1988, 62,2 milj. ton ). var etl betydligtvarmare år än 1988. Trots della minskade utsläppen av koldioxid endastmarginellt. Detla illustrerar svårigheterna att vid normalatemperaturförhållanden klara delmålet om att utsläppen inte bör överstiga 1988års nivå. I partiöverenskommelsen understryks alt detta mål, bl.a. med hänsyntill trafikutvecklingen, torde vara svårt att klara . ":;Regérihgéns'.f5rsIag: SiDiri; riktlinjer för def-forsatta ärbétefgäller att ;nedfallet av;syayék ö*ch:kyävédxlder,samt/av: flyktiga organiska/ ; 1 ämnen:begränsås .till nivåer sérniihte skådar naturen :ellér rnänni;: '-skors-hälsa', .t "'■ *" V*'. \\,:. IXI \ \ *', ~. \ '>■. \* t', % '-"- ■ '.". \ ; : t *. ; ;:./liftålaiiden'från årj988;iniiebär'att de syetiska syayel-1 '.utsläppen *skalLmi'nska med 8Ö'% tnellan "åren 1980ocK 2000. :/;gare uttalanden*fråtfriksdagerfinriebär'itt,kvävéöxid "»\iniriskä/med'3Ö*% tilf räknat'från 'J 980 "års 'nivå* Dessa" !, "utsiäppSinåfskälfäveiitiTortsättnirigenyärå"vägledande',för.art)etét.1 ';*, Onifattand'e 'åtgärd'éfbehövsföratt"uppnålkvä'yeiTiålet.- / *. 11 //'. ' ■; * '.Ämmöniakutsläppénbör minska med-25%,till-är 199-5. ";Klöjligh"el /-ternaatt;halverä;utsläpi)éni,sö'ära:cK:h vä ;tet:uiidersöks: Utsläppen; av flyktiga organiska ärnneri-bör minska :;med',tntår2(X)b räknat '"års/niyå. ; ///\l';' It /';! :":«'Syerig'esmsatsér";i;dét'internätidnella-arbetet de iiärmästé,åreci * :inriktas fräitist:på;ätt få 'tilF stånd skärpta biiävgäskray ;i 'Eiirppä.i :",Nyä interaäfiönellä öyeretiskommelserfbr att-minska 'utsläppen av -svavel-och'.kväveoxider"skäU-ocksålprioriteras.-Utgångspunkten .skall vara'ikritiska»bélåstningsgränser'for miljöii.-Sverige skall: verka , «förattjenöyeienskommelsépm minskning ay iitsläppen av flyktiga organiska'ämnenkpmrnerjill ståiid;. ',; '. \ ',■; '■ s. ': -,-, '■ */';'■, v I ' Markernai har försurats i stor omfattning under . ISkåne, och södra har markförsurningen trängt ner till flerameters djup och påverkar grundvattnet. Försurningen har medfört att markenslättillgängliga förråd av bl.a. näringsämnena kalcium och magnesium minskat med3070% i sydligaste . frigörs metaller, t.ex. aluminium, somunder vissa omständigheter är giftiga för växter och djur. Den fortsatta försurningenav skogsmarker utgör ett ökande hot mot miljön och skogarnas värde. Skogsmarkeni delar av närmar sig s. k. kvävemättnad med markförsurning,kväveläckage och näringsoba- lans hos skogsträden ochminskad tillväxt i skogen som följd. 1990/91:90 områden iSydsverige kan bli kvävemältade inom 10 om inte nedfallet av kväveminskas. Försurningspåverkatgrundvatten har rapporterats framför allt från de södra delarna av landet underhela . I områden med stort nedfall av försurande ämnen förekommergrundvatten med påtagligt förhöjda aluminiumhalter. Till följd av att ledningarkorroderar är kopparhalterna starkt förhöjda i dricksvatten från många enskildabrunnar i hela . Riskerna för att kopparhalterna i dricksvatten kommeratt öka i takt med den tilltagande försurningen är uppenbara. Koppar ochaluminium i dricksvattnet kan innebära hälsorisker. Ibörjan av var 16 000 av ca 85 000 sjöar så allvarligt skadadeav försurning att känsliga arter hade minskat kraftigt i antal ellerförsvunnit. I närmare 6000 av dessa sjöar har situationen för växt- ochdjurlivet förbättrats genom kalkning. Åtminstone en fjärdedel av sjöar ochvattendrag nedströms de kalkade sjöarna skulle utan kalkning ha varit utan deallra flesta former av liv som en följd av försurningen. Försurningssitutationeni sjöar och vattendrag i , och Norrlands kusttrakter har iallmänhet inte förändrats i någon större omfattning . Ifjällen och de fjällnära trakterna har försurningen däremot fortsatt att ökade . Enbetydande del av den svenska skogen har nedsatt vitalitet. Ungefär var femtegran och var sjunde tall har förlorat av sina barr. Lövträden bok,ek och björk uppvisar mer omfattande skador i form av ulglesning och förändradtillväxt i kronan än tall och gran. Den tilltagande markförsurningen och denmedföljande utarmningen av skogsmarken framstår som de största hotenmot den svenska skogen. Ozonpå hög höjd i atmosfären utgör ett livsnödvändigt skydd mol farlig ultraviolettstrålning. Ozon som förekommer på marknivån kan däremot medföra skador påväxtlighet och människors hälsa. Del marknära ozonet bildas genom inverkan avsolljus när halten av vissa luftföroreningar blir för hög (fotokemisk smog). Halternaav ozon vid markytan i ligger nära elleröver de som skadar hälsa och grödor. I västra beräknas denuvarande ozonnivåerna minska skördarna av vårvete med . Grödor somvall, havre och potatis påverkas också negativt. Deviktigaste föroreningarna som bidrar till försurning, kvävemättnad och bildningav fotokemisk smog är svaveldioxid, kväveoxider och flyktiga organiska ämnen. Svavelutsläppeni har minskat kraftigt sedan början av 1970-lalel till följd avvidtagna åtgärder. Både utsläppen från förbränning och från industriprocesserhar begränsats. Utsläppen är mindre än hälften av nivå. Sedan år1980 har de totala svavelutsläppen minskat med . Svavelnedfalleti överskrider dock i större delen av landet den s.k. kritiska belastningsgränsen, som är den gräns över vilken det är vetenskapligt belagt att långsiktiga skador på miljön uppstår. Sverigeskulle nedfallet behöva minska med räknat Prop. 1990/91:90års nivå. Modellberäkningar visar att svavelnedfallet harminskat med i hela landet. Utsläpp som kan hänföras tillutländska källor, tillsammans med sådana utsläpp som inte kunnat hänföras tillursprungsländer, svarar för i genomsnitt av svavelnedfallet i . År1988 var svavelnedfallet från och dåvarande lika stort someller större än det svenska. Också i andra delar av överskrids dekritiska belastningarna. För att minska nedfallet till de kritiskabelastningsgränserna krävs således långtgående åtgärder i . Ett stortantal länder i arbetar nu på att minska sina utsläpp, bl. a. ienlighet med överenskommelser inom ECE och EG. Den ekonomiska förändringen iöstra samt i och kan komma att innebärakraftiga minskningar av utsläppen. Situationen ser följaktligen betydligt ljusareut nu än vid tiden miljöpolitiska proposition. Föratt minska de svenska svavelutsläppen har införts en svavelskatt och ienergiskallelagen miljöklasser för oljor. Del senare innebär att svavelinnehålleti dieselbränsle minskar kraftigt. Regeringen har i etl antal överklagadeärenden enligt miljöskyddslagen skärpt utsläppskraven på svavel. Regeringen harändrat förordningen om svavelhaltigt bränsle så att krav på högsta tillåtnasvavelhalt nu omfattar samtliga svavelhaltiga bränslen. Kväveoxidutsläppenkommer huvudsakligen från olika förbränningsprocesser och växte snabbt iSverige . Under 1980-talel har de totala utsläppen istort sett varit konstanta. Utsläppen från energianläggningar har minskat medungefär en tredjedel. Utsläppen från trafiken har ökat under 1980-talel. Kvävenedfalletöverskrider de kritiska belastningsgränserna, bl. a. i sydvästra behöver minska med i , mest i de kustnära områdenai sydväst. Luftburet kväve har också betydelse för kvävetillförseln till haven.Nedfallet består i och på till av kväve frånkväveoxider och till av kväve från ammoniak från jordbruket. Utländskakällor svarar för av kvävenedfallet i sydvästra . En stor del avammoniaknedfallet kommer från . Riksdagenhar beslutat om en avgift på kväveoxidutsläpp från slörreförbränningsanläggningar. Avgiflen beräknas dels minska utsläppen med 3000-5000ton , dels leda till alt miljöförbättrande åtgärder genomförs tidigareän som annars planerats. har på regeringens förslag också tagitställning till avgaskraven för tunga fordon och beslutet om hållbarhetskrav fördessa fordon. Regeringen har ändrat bilavgasför-ordningen så att avgaskravenför lätta lastbilar och bussar skärpts i enlighet med vad som tidigareredovisats för . Utsläppav flyktiga organiska ämnen bidrar tillsammans med kväve oxider till bildningen av höga halter av fotokemiska oxidanter (främst ozon). Delta är ett storskaligt fenomen som beror på utsläpp över större geografiska regioner. Problemen är särskilt stora på kontinenten, i tri angeln Hamburg-Paris-MUnchen. Ozonhalterna i påverkas främst av ozon från kontinenten. Ozon som bildas lokalt, framför allt över lätor- 27 ter, kan dock ge betydandetillskott till oxidanthalterna. Höga halter av Prop. 1990/91:90 fotokemiskaoxidanter kan skada grödor och skog och påverka människors hälsa. Trafiken ärden största källan till utsläpp av flyktiga organiska ämnen i Sverige.Bensinhantering och användning av lösningsmedel ger också betydande bidrag.Vissa organiska ämnen, som klorerade lösningsmedel, ger också direkta effekterpå hälsa och miljö. Utsläppen av flyktiga organiska ämnen i uppgicktill ca . Regeringenhar i samband med beslut i ärenden enligt miljöskyddslagen i november 1988uttalat att begränsning av lösningsmedelsutsläpp bör prioriteras högre imiljöskyddsarbetet på alla nivåer. Enligt denna programförklaring börrekommenderade skyddsavstånd följas och möjligheterna att helt avvecklaanvändningen av klorerade lösningsmedel undersökas. 2.2.2Mål för gränsöverskridande luftfiiroreningar Detövergripande målet för arbetet mot de regionala luftföroreningarna är attbegränsa utsläppen till en sådan nivå att skador på naturen inte uppkommer ochatt människors hälsa skyddas. Detta innebär att produktionsförmågan iekosystemen skall upprätthållas och att antalet naturligt förekommande arterinte skall påverkas märkbart. och vatten skall kemiskt och biologisktutgöra ett balanserat system. Djur och växter skall kunna utnyttjas som födautan risk för människors och djurs hälsa. Dessamål innebär att svavelnedfallet behöver minska i sydvästra ochmed i räknat års nivå. Kvävenedfallet behöver minskamed i södra och . Bakgrundshalterna av ozon bör minska med10 och de episod vis höga halterna i södra och mellersta Sverige.Ytterligare minskningar kan vara nödvändiga för att skydda de mest känsliganaturtyperna. 1det av beslutade programmet mol luftföroreningar ochförsurning ingår att de svenska svavelutsläppen skall minska mellanåren 1980 och 1995. Kväveoxidutsläppen bör enligt riksdagsbeslutet år 1985minska . har uttalat, medanledning av regeringens miljöpolitiska proposition, att svavelutsläppen börminska , samt att möjligheterna att minskakväveoxidutsläppen bör utredas. Regeringengör den bedömningen att de beslut som redan fattats torde vara tillräckliga föratt minska de svenska svavelutsläppen , räknat årsnivå. Med de åtgärder som regeringen nu föreslår kommer utsläppen att kunnaminska . Utvecklingenvad gäller kväveoxider är mer problematisk, framför allt på grund av en större ökning av trafiken än vad som beräknades då målet lades fast. Nya bedömningar visar att utsläppen från sjöfart och arbetsfordon är betydligt större än vad som lidigare varil känt. En minsk ning av utsläppen är därför en slörre utmaning än vad som stod klart när detta mål formulerades. Det krävs ett omfattande åtgärdsprogram för alt nå målet. För att minska nedfallet till sådana nivåer 28 att människor och natureninle skadas kommer att arbeta aktivt Prop. 1990/91:90 för all fåtill stånd gemensamma åtgärder inom EFTA och EG. Endast därigenom kan nedfalleni bringas ned under de kritiska nivåerna. Regeringenanser att det av tidigare beslutade ulsläppsmålet för kväveoxider börvara vägledande för det fortsatta arbetet. Det finns tekniska möjligheter attkraftigt minska trafikens bidrag till försurning och övergödning till år 2010.De åtgärder som anges i denna proposition innebär att förutsättningarna skapasför en sådan utveckling. Regelsystemen inom luft- och sjöfarten ärinternationellt förankrade och kräver samfällda åtaganden med andra länder.Även för arbetsfordon krävs ett internationellt arbete för att skärpa kraven.Angivande av ett mål för bör därför enligt regeringens uppfattninganstå till dess att en minskning har säkrats, och acceptans har kunnatnås i de internationella förhandlingarna. Regeringenanser att åtgärder bör vidtas för att minska utsläppen av ammoniak.Målsättningen för det fortsatta arbetet är att ammoniakutsläp-pen i södraSverige minskas . Möjligheten att halvera utsläppen utreds. Regeringenföreslår vidare ett nytt delmål för utsläppen av flyktiga organiska ämnen.Dessa bör minska , räknat års nivå. Redanbeslutade avgaskrav för fordon innebär ett betydande steg för att uppnå detlamål. Regeringen kommer i del följande all redovisa åtgärder för att begränsaanvändningen av lösningsmedel. del av nedfallet av svavel och kväve i kommer från utländskakällor. Vidare sprids utsläpp från till andra länder. En strategi föratt minska försurning och kvävemättnad måste därför förenaulsläppsbegränsningar i med internationellt arbele för minskadeutsläpp. Enrad åtgärder redovisas senare i denna proposition för att ytterligare minskasvavelutsläppen, framför allt från industriprocesser och energianläggningaroch i bränslen. Regeringen bedömer att dessa åtgärder tillsammans leder tillatt de totala svenska svavelutsläppen minskar med fram ,räknat års nivå. Eneffektiv strategi mot kväveoxidutsläppen innebär ytterligare åtgärder inomtrafiksektorn. Vidare behöver utsläppen av kväveoxider minska från industrieroch från stora förbränningsanläggningar. Regeringen redovisar sådana åtgärder ide följande avsnitten. Detomfattande åtgärdsprogram som regeringen nu föreslår beräknas leda till enminskning av kväveoxidutsläppen med . Ammoniaksprids kortare sträckor än svavel och kväveoxider. Åtgärder i fårdärför relativt sett större betydelse för att minska nedfallet i vårt land änåtgärder mot utsläpp av svavel och kväveoxider. Föratt hälso- och miljöeffekter av höga ozonhalter vid markytan skall begränsas behöver utsläppen av flyktiga organiska ämnen minst halveras i stora delar av . Trafiken står för av utsläppen. De åtgärder som regeringen i det följande föreslår för trafiksektorn medför tillsammans med tidigare beslut om avgaskrav att utsläppen från denna sektor minskar . Användningen av vissa lösningsme- 29 del inom industrin och ivaror och produkter bör också begränsas kraftigt. 1990/91: 90Tillsammans beräknas dessa åtgärder vara tillräckliga för att nå målet atthalvera utsläppen av flyktiga organiska ämnen , räknat från 1988års nivå. Regeringenanser att användningen av hälsofarliga organiska lösningsmedel skall upphöraföre . En avveckling av de klorerade lösningsmedel somanvänds i större utsträckning genomförs därför, i första hand genom europeisktsamarbete. Vidsidan av utsläppsbegränsningar behövs åtgärder i miljön genom kalkning, som ettförsvar mol försurningens skadeverkningar. Kalkningen kan dessutom bidra tillatt minska halten av kvicksilver och radioaktivt cesium. Kalkning av sjöar ochvattendrag kan behövas . Försöksverksamheten medskogsmarkskalkning och vitaliseringsgödsling fullföljs.