prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — 1. att godkänna att den huvudsakligainriktningen för verksamhe ten inom kommerskollegium skall vara i enlighet med vad jag föror dat i avsnittet Förslag. 2. att till för budetåret1991/92 anvisa ett ramanslag på . Detsvenska preferenssystemet, som trädde i kraft , innebärtullfrihet vid import från av flertalet industriella hel-ochhalvfabrikat och vissa livsmedel. Undantag har gjorts för varor som är särskiltutsatta för lågpriskonkurrens, t.ex. kläder, handskar och skor. De svenskapreferenserna avser i stort alla självständiga utomeuropeiska samtJugoslavien, , och . Preferensberättiga-de är vidare vissautomeuropeiska områden som står under preferens-givande länders överhöghet,bl.a. Dessutom medges i särskild ordning tullpreferenser för ,och . Formellt bemyndigande för regeringen att medgetullpreferenser för varor från utvecklingsländerna finns i 5 § lagen (1987:1069) om tullfrihet m. m. 1971:93 framgår atl bemyndigandet fårutnyttjas för vissa särskilt angivna länder och områden och gäller med vissabegränsningar beträffande varuområdet. Ytteriigare bestämmelser finns iförordningen (1987:1 285) om tullfrihet för varor från utvecklingsländerna (ändradsenast SFS 1990:105). infördes vidare tullfrihet församtliga varor vid import från de länder som av FN utnämnts till minstutvecklade. har aktivt stött FörentaNationernas ansträngningar att få slut på illegala ockupation avNamibia. har också medverkat i genomförandet av säkerhetsrådetsresolution 435 som innebar en plan för övergång till oberoende för Namibia.Genomförandet av resolutionen inleddes och har sedermeraresulterat i att kunde proklamera sin självständighet den 21 mars 1990.1 enlighet med beslut inleds från och med budgetåret1990/91 också ett bilateralt utvecklingssamarbete med . Jag föreslår att - som ett led i vårt stödför landet - inordnas bland de preferensberättigade länderna och områdena i det svenska syste met med tullpreferenser till förmån för . Därmed skulle en möjlighet öppnas för att erhålla tullpreferenser så snart landet inkommit med en framställan härom. Jaghemställer att regeringen föreslår '*" 5 att godkänna att inordnas bland depreferensberättigade länderna och områdena i det svenska systemet förtullpreferenser till förmån för . Underdetta anslag beräknas medel för den exportfrämjande verksamhet som Sverigesexportråd antingen själv utövar eller planerar och leder inomhandelssekreterarorganisationen och utrikesrepresentationen. Ett antal myndigheter och organisationer inom andradepartements verksamhetsområden bedriver också verksamheter med inslag avexportfrämjande karaktär, ofta i samarbete med exportråd. Som exempelkan nämnas turistråd samt statens industriverk och de regionalautvecklingsfonderna inom ramen för program för småföretagsutveckling och olikabranschprogram. Exportkreditgarantier genom exportkreditnämnden ochexportkreditgivning genom AB kan också räknas hit. Sverigesexportråd inrättades genom avtal mellan svenska staten ochSveriges allmänna exportförening. Inom är tillsatt en särskildnämnd med uppgift att besluta om stöd till svensk projektexport. Exportrådetsuppgift är att som centralt organ planera, samordna, marknadsföra och genomföraåtgärder för att främja svensk export. exportråd planerar och lederden exportfrämjande verksamheten dels via den specialiserade kommersiellautlandsrepresentationen, dvs. han-delssekreterarna, dels inomutrikesrepresentationen. exportråd har slutit samarbetsavtal med vissahandelskammare i utlandet, nämligen den i , , ochMadrid. Det finns 19handelssekreterartjänster inrättade, nämli gen i , , , , , , , , , , , , , , , , , och i Jeddah. Filialkontor finns i , , , , , , , , , och . Ett antal ambassader och konsulat i länder med särskilt intressanta marknader har givits en särskild kommersiell kompe tens och tar ~ liksom handclssekreterarna betalt för vissa av sina exportfrämjande tjänster. Samtliga ambassader och handelskontor, liksom även vissa konsulat, tillhandahåller allmän exportfrämjande service. Verksamhetenoch dess fmansiering Prop. Ril S exportråds ochhandelssekreterarnas verksamhet drivs i form av projekt.Projekten planeras och följs upp i huvudsak per marknad och perbransch/affärsområde. Ett projekt kan bestå av exportservice, exportaktionereller exportuppdrag. Med e.xportservice avses sådana tjänster som inteföranleder debitering, t.ex. lättillgänglig marknadsinformation, inledanderådgivning till företag och enklare vamförfrågningar liksom viss uppsökande ochinitiativtagande verksamhet. Exportaktioner omfattar bransch-, land- ellertemabundna kollektiva aktiviteter som stödjer företagens exportansträngningar.I exportaktioner ingår också bl. a. åtgärder som särskilt stödjer små ochmedelstora företag i deras exportarbete. Uppdragsverksamheten omfattartjänster som utförs på särskild beställning och mot särskilt arvode för enskilduppdragsgivare. Verksamhetens finansiering är delad mellan statenoch näringslivet. Staten bidrar enligt det nu gällande avtalet om Sverigesexportråd (prop. 1979/80: 16, NU 20, rskr. 95) till finansieringmed ett bidrag till rådets kostnader för exportservice till företag med exportav mindre omfattning. Vidare ställer staten enligt nämnda avtal medel tillförfogande för rådets uppgift att planera och leda handelssekreteramasverksamhet och exportfrämjande verksamhet inom utrikesrepresentationen.Handelssekreterarnas exportservice finansieras med statliga medel. Flertaletför stat och näringsliv gemensamma exportaktioner finansieras i regel efterfördelningen 40/. Näringslivet deltar i finansieringen av Sverigesexportråd med bl.a. abonnemangsavgifter. Abonnemang är en fömtsättning för attfå stadigvarande tillgång till exportråds, handelssekreterarnas ochutrikesrepresentationens tjänster. Detsamma gäller handelskammare i utlandetsom har slutit samarbetsavtal med . Rådet kan lämna vissa inledandetjänster till andra än abonnenter. Näringslivets medverkan i finansieringenutgörs också av gemensamma exportaktioner enligt vad som sagts samt avuppdrag mot särskild avgift i eller i utlandet. Vissa medel under anslaget är avsedda för attfrämja svensk projektexpon (prop. 1978/79:123 bil. 2, NU 59, rskr. 415) samtför statligt stöd till konsultförelag (prop. 1984/85:110, NU 33, rskr. Beräknad 1991/92 215 070(1) 21 702(2) 19 210(3) 255 982(4) 5 237 (5) (l)Varav 8,2 milj.kr. från /89. (2)Varav ca 6,3 milj.kr. från /89. (3)Från budgeterat belopp har 100 000 kr.dragits av avseende realtillväxten i dennordiska budgeten. särskilda beslut fått disponera ca 1,6 milj.kr. anslagspost och ca 11,4 milj.kr. från under anslaget reserverade har använts för informationsverksamhet om det (4)exportrådhar för handelssekreterarna redovisat ett (5)Varav72 . har överförts från anslaget A 1. har lämnat en kortfattadanslagsframställning med budgetförslag för /92 och en plan förbudgetåren 1992/93 och 1993/94. Exportrådetanför att det i avvaktan på resultatet och behandlingen av den pågåendeutredningen av verksamhet har befunnits olämpligt alt nu föreslånågra större nyheter eller förändringar i inriktningen, annat än vad som är ennaturlig anpassning till företagens löpande efterfrågan på rådets tjänster.Inriktningen och omfattningen av verksamheten ligger därmed i stort fastjämfört med tidigare. pekar på en rad faktorer som påverkarfömtsättningama för rådets verksamhet. Det gäller bl.a. konjunkturutvecklingen.Det är rådets erfarenhet att företagens behov av och intresse för marknadsinvesteringarökar i tider av vikande konjunktur och orderingång. Därmed ökar också normaltefterfrågan på rådets tjänster. Andra faktorer som nämns är de större svenskaföretagens ökande internationalisering och bl.a. som en följd därav underleverantörernasförändrade situation, samt slutligen oron Prop. 1990/91: 100 i omvärlden.Eftersom exporten är en av de viktiga hörnpelare som bär Bil. 5 upp den svenskaekonomins utveckling är det naturligt för rådet att verka för ökad prioritet åtexportfrämjande verksamhet. Inom sker enintensifiering av de fortlöpande ansträngningarna att inom givna ramar anpassaverksamheten till de ändrade fömtsättningama. prioriteringar anges återspeglaföretagens efterfrågan. Vad gäller marknadsprioriteringar är det enligt rådetnaturligt att fortsatt ägna stor uppmärksamhet, inte minst Tysklandoch "Latin-euro-pa". Resurserna i kommer dock att minskasnarare än öka för att möjliggöra satsningar på andra håll. Utanför Västeuropaägnas framför allt och fortsatt stort intresse. Den storamarknadspotentialen i motiverar en fortsatt aktiv satsning där.Östeuropa möter en fortsatt stark efterfrågan på rådets tjänster men de osäkrafömtsättningar-na understryks. Ett enmanskontor har öppnats i . Polenerbjuder enligt rådet intressanta exportmöjligheter. En förstärkning avsesgöras i genom att en filial öppnas där. Förutsättningarna för ett kontori kommer att diskuteras . ägnar vidare stor uppmärksamhet åt bl.a. och . 1 bearbetas särskilt , ochSydkorea. Ett fristående exportrådskontor öppnas i den 1 juli 1991.Vidare önskar rådet organisera om verksamheten i på så sätt attverksamheten drivs fristående från generalkonsulatet. Rådet vidhåller slutligensin önskan att etablera ett kontor i . Bland affärsområden lyfts särskilt fram frågan ommiljöteknik. Enligt har en exportpotential på detta områdesom bör tillvaratas. har i särskild skrivelse tagit upp frågan omett treårigt program för export av miljöteknik med anslagsbehov per budgetår om2,5 milj.kr. Vid en genomgång av de speciella tjänster rådet kanerbjuda konstateras att stödet till mindre och medelstora företag prioriteras.I den pågående internationaliseringen blir denna tjänst särskilt angelägen. Idet sammanhanget framhåller rådet underleverantörernas särskilda situation ochbehovet av insatser för denna gmpp företag. När det gäller satsningen Åretsutlandsmarknad (, och under de tre senasteåren) konstateras att dessa satsningar har varit mycket framgångsrika men attde har blivit resurskrävande. Avsikten är att i fortsättningen såsom ocksåhar skett mer satsa på s.k. Sverige-veckor i vissautvalda länder i samarbete med de svenska dotterbolagen. lämnar ett budgetförslag fördelat . Anslagsbeloppen är uttryckta i löpande priser med en genomsnittlig kostnadsökning om . Förslaget utgår från att verksamheten till former och inriktning skall bedrivas kontinuerligt och med anpassning till företagens behov och önskemål. Anslagsuppräkningen utgår från att en realt sett oförändrad nivå skall bibehållas. Uppräkningen för /92 utgår från de medel rådet disponerar 1990/91, dvs. anslaget belopp om ca 222 milj.kr. föranslagsposten I för exportfrämjande åtgärder inkl. tillägg som ett Prop.1990/91:100 resultat av särskilda regeringsbeslut om ca II milj.kr.Därutöver begärs Bil. 5 inga ökade anslag. begäran om medel till Stöd till svenskprojektexport m.. m. grundar sig på en uppskattning av utbetalningsbehovet. För1991/92 begärs en ökning med 2 milj. kr. till 22 milj. kr. vilket är ettuttryck för en förväntad ökad efterfrågan av stöd till svensk projektexport.Exportrådet begär oförändrade garantiramar för verksamheterna stöd till svenskprojektexport och konsultstödet. Sverigesexportråd är den centrala organisationen på det exportfrämjande området.Exporten och dess utveckling är av stor betydelse för den svenska ekonomin. Detfinns därför anledning att fortsatt möjliggöra ett aktivt exportfrämjandearbete via exportråd som ett komplement till företagens egnaexportansträngningar. Jag angav budgetproposition att ensärskild utredare hade tillkallats med uppgift att göra en fömtsättningslösöversyn av statens roll i det exportfrämjande arbete som drivs genom Sverigesexportråd inkl. dess utlandsorganisation (Dir. 1989:38). Utredaren kommer inomkort att presentera sitt betänkande. Jag avser att återkomma till regeringenmed de förslag som utredningen kan föranleda. har angett vissa prioriterade marknader,affärsområden och tjänster. Jag delar i stort bedömningar i dessafrågor. Enligt min mening är det naturligt att prioriteras, inteminst från den utgångspunkten att denna region kan anses som närmarknad fördemindre och medelstora företagen. Jag vill framhålla att har ensärskild roll att spela när det gäller avlägset belägna och för svenska företagsvårbearbetade marknader som visar en dynamisk utveckling. måste självfallet ständigt anpassastill förändringar i marknadsbilden och företags efterfrågan på tjänster. Enfilial har inrättats i till handelskontoret i föratt framför allt ta tillvara de exportmöjligheter som den utökade tyskamarknaden kan erbjuda. Efter samråd med har överenskommits att etthandelskontor med en handelssekreterare som chef bör inrättas i underbudgetåret genom att nuvarande exportfrämjande verksamhet bryts ut frånambassaden. Detta får ses mot bakgrund av förändringarna i den polska ekonominoch svenska företags ökande intresse för den polska marknaden. Utvecklingen på den sovjetiska marknaden bekräftarenligt min mening att tiden inte är mogen för inrättande av ett fristående handelskontor i samt att förstärkningar av resurserna inom ambassadens ram knappast är motiverade. Det bör understrykas att ambassaden förfogar över relativt stora personalresurser för det exportfrämjande arbetet. Till detta kan läggas att har särskild personal vid avdelningskonto ret i för den estniska marknaden samt att man aktivt bevakar 205 och i övrigt från . Den exportfrämjande verksamheten vidgeneralkonsulatet i Prop. 1990/91:100 fungerar i praktiken som ettfristående handelskontor. Verksamheten bör Bil. 5 enligt min mening brytas utäven formellt och förestås av en handelssekreterare. har vidareanmält att rådet under budgetåret övertar ansvaret för det nuvarandeindustrikontoret i . Resurserna för den exportfrämjande verksamheten vidambassaden i har förstärkts . Verksamheten i börenligt min mening även fortsättningsvis drivas inom ambassadens ram. Jag delar syn på vikten av särskildainsatser för företag inom sektorn underleverantörer. Rådet har lämnat förslagtill ett treårsprogram med tyngdpunkt på särskilda insatser i . Rådetingår också i den samordningsgrupp som statens industriverk leder på uppdrag avregeringen avseende insatser för underleverantörsföretag. De insatser som rådetbedömer bör vidtas för att förbättra underleverantörernas situation får skeinom ramen för anslagna medel. Jag delar också rådets bedömning att svenskaföretag har goda exportmöjligheter inom området miljöteknik. Rådet anför attdet finns en intressant och växande exportpotential och att insatser i förstahand bör inriktas mot de mindre och medelstora leverantörerna. Ett treårigtprogram har tagits fram omfattande bl.a. kollektiva och enskildamarknadsföringsinsatser samt bevakning av nya marknadsmöjligheter. Deföreslagna insatserna får så långt möjligt genomföras inom ramen för anslagnamedel. Pris- och löneomräkning uppgår till 16 420 000 kr.för /92. Huvudförslaget om bör tillämpas (. ).Jag anser att en procentenhet av huvudförslaget eller . skallåterföras till anslaget för effektivitetshöjande åtgärder i första hand inomområdet miljöteknik, underleverantörsföretagens internationalisering samt förinrättande av ett handelskontor i . beräknade kostnaderför dessa insatser uppgår lill mer än det belopp som återförs. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget är detangeläget att vidta besparingar även under detta anslag på statsbudgeten. Jagföreslår därför att anslaget minskas med 10 milj.kr. Detta belopp kan fördelasmed 4,5 milj. kr. på anslagsposten för exportfrämjande åtgärder, med 3 milj.kr. på anslagsposten för stöd till svensk projektexport m.m. och med 2,5 milj.kr. på anslagsposten till regeringens disposition. Jag beräknar behovet av anslagsmedel till svenskprojektexport och till konsultstödet till sammanlagt 17 milj.kr. Utbetalningarunder /92 avser åtagande under det budgetåret och tidigarebudgetår. Garantiramarna för svensk projektexport resp. konsultstödet böruppgå till oförändrade belopp, 35 resp. 8 milj.kr. Jag har beräknat vissa medel till regeringensdisposition för särskilda exportfrämjande insatser av olika slag. Som exempelpå sådana insatser kan nämnas särskilda exportaktioner, information ochförstärkt kommersiell representation i utlandet samt stöd till export avtjänster från statliga myndigheter. Vidare skall medlen användas för att betalakostnader för departementets informationsverksamhet om det västeuropeiskaintegrationsarbetet. Verksamheten avser en bred informationsspridning, bl.a. iform av regel- bundnanyhetspublikationer, översiktliga och specialinriktade informa- Prop.1990/91: 100 tionsskrifter, medel för översättning av centrala dokument rörandeinte- Bil. 5 grationen i inkl. EES-relaterad gemenskapsrätt samtseminarier och liknande. En kraftigt utökad informationsverksamhet förutsesunder det kommande budgetåret. Jag beräknar ett medelsbehov om totalt 10 825 000kr. för att möjliggöra genomförandet av nämnda åtgärder. Till detta kan läggasatt tillgängliga reservationsmedel under anslaget också kan användas förkonkreta insatser efter särskild prövning av regeringen. För /92 beräknar jag ett medelsbehovom totalt . RRV har i sin rapport om turistrådsverksamhet pekat på den bristande samordningen med annan helt eller delvisstatsfinansierad informationsverksamhet i utlandet. Sådan verksamhet bedrivs iförsta hand av och exportråd förutom avturistrådet. I samråd med chefen för och chefen förindustridepartementet vill jag framhålla att åtgärder bör vidtas för attsamordna den svenska informationsverksamheten utomlands. Det ankommer påregeringen att besluta i dessa frågor. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. till Exportjrämjandeverksamhet för /92 anvisa ett reservationsanslag på . 2. bemyndiga regeringen att medgeatt utfästelser om stöd till svenskprojektexport får lämnas till ettbelopp på högst . 3. bemyndiga regeringen att medgeatt utfästelser om stöd till kon.sultexport får lämnas till ett belopp på högst . , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar hänför sig till utgifter under /89. som avser /90 kommer att belasta anslaget 1990/91. Avtidigare ianspråktagna medel återbetalade EKN . under /90. () har till uppgift attgenom utfärdande av garantier främja svensk export. EKNs garanti utgör en försäkring som skyddar svenska företag mot vissa föriuster vid exportaffärer och i sam band med investeringar. Garantigivningen sker efter beslut av inom två system: ett normalgarantisystem (N-system) och ett LT-system (Long Term) i vilket särskild vikt skall läggas vid det svenska samhällsintresset av garantigivningen. EKNsskrivelse om verksamheten m. m. Prop. Bil 5 EKN har med skrivelse den 11 oktober 1990inkommit med underlag för en bedömning avverksamhetens utveckling och inriktning. innehålleräven en redogörelse för det europeiska integrationsarbetets möjliga konsekvenser förEKN samt redovisar resultatet av en jämförelse mellan EKNs och utländskagarantiinstituts försäkringsvillkor. Den av fastställda totala ramen förexportkreditgarantier uppgår till 70 000 milj. kr, varav 38 000 milj. kr. harreserverats för N-garanti-er. EKN bedömer att rambeloppet skall täckaverksamhetens behov intill utgången av /92. Däremot föreslåsLT-garantierna få ett vidgat utrymme inom totalramen mot bakgrund av dels detstörre och växande ramutnyttjande som dessa uppvisar, dels att behovet av ramutrymmesom reserv för hastigt uppkommande garantiönskemål torde vara större inom LT-än inom N-verksamheten. EKNs förslag till omfördelning är att ramen förN-garantier minskas med 13 000 milj.kr. till 25 000 milj.kr. och att ramen förLT-garantier ökas med motsvarande belopp till 45 000 milj.kr. Av dessa nyarambelopp föreslår EKN att regeringen bemyndigar nämnden att disponera 20 000 milj.kr.för N-garantier och 40 000 milj.kr. gälleratt EKN har rätt att disponera ett belopp om 58 000 milj.kr. ur totalramen,fördelat med hälften vardera på N- resp. LT-systemet. EKN föreslår en ändring av principerna för beräkningav engagemanget och avräkning mot garantiramen, i syfte att på ett merrättvisande sätt återspegla statens åtaganden . Liksomhittills skall EKN när förbindelse utfärdas avräkna denna mot ramen.Utfästelse om garanti när avtal föreligger för den underliggande exportaffärenföreslås framgent också avräknas av garantibeloppet mot tidigare , som alltjämt skulle gälla för övriga utfästelser. Av de beloppsmässigtbestämda utrymmen som överenskoms med vissa större garanlikunder haroutnyttjade belopp ej inräknats i garantiengagemanget. Dessa beloppföreslås avräknas av garantibeloppet, i likhet med vad som gäller förs.k. Dröjsmål på utestående garantiförbindelser föreslås ocksåingå i engagemanget och avräknas av garantibeloppet. Med ovanföreslagna avräknings-principer skulle ramutnyttjandet enligt EKNs beräkningarha ökat med minst 6 000 milj.kr. vid utgången av /90. Utöver ovan angiven ram för exportkreditgarantierfinns en särskild ram på I 000 milj.kr. EKN föreslåren höjning till 2 000 milj. kr. mot bakgrund av den ökade efterfrågan somväntas följa av stigande svenska investeringar i främst . EKNsrörliga kredit i uppgår sedan verksamhetsåret 1987/88till 3 700 milj.kr., varav drygt 2 900 milj.kr. utgångenav /90. Enligt EKNs bedömning behöver denna raminte höjas under /92, förutsatt att regeringen medger ersättningför räntekostnader för en upplåning om upp till 3 400 milj. kr. Baseratpå den värdering som gjorts av EKNs fordringar samt prognoser om kommande likviditetsbehov beräknas dessa kostnader uppgå till .._ resp. 470 milj. kr. under verksamhetsåren 1990/91 och Prop. 1990/91:100 1991/92. EKN har möjlighet att utfärdagarantier i utländsk valuta. För skadeutbetalningar avseende sådana garantierhar EKN medgivits rätt att vid behov uppta lån i utländsk valuta motsvarandehögst 500 milj.kr. EKNs åtaganden i form av utestående förbindelser i utländskvaluta uppgår till 5 225 milj.kr. Mot bakgrund härav föreslår EKN att rättenatt uppta lån i utländsk valuta höjs till ett motvärde av högst I 000 milj. kr. Under budgetåren 1988/89 och 1989/90 resulteradeEKNs verksamhet i ett underskott om 287 milj.kr. resp. 413 milj.kr.Normalprognosen /91 förutser ett kassamässigt underskott om drygt 500milj.kr. Däremot bedöms verksamhetsåren 1991/92 och 1992/93 kunna resultera iöverskott om knappt 100 milj. kr. resp. drygt 200 milj. kr. EKN anför dock attberäkningarna är osäkrare än vanligt, vilket också framgår av de storaskillnader som finns mellan normalprognosen och de optimistiska ochpessimistiska alternativen. I den optimistiska prognosen fömtses ett överskottom inemot I 700 milj.kr. för perioden /91 till 1992/93 medan man i detpessimistiska altemativet räknar med ett underskott om drygt 4 800 milj. kr.för samma period. EKN har vid sina beräkningar antagit att nämnden kommer atterhålla rätt att uppta en räntekompenserad kredit. Den bedömning som gjorts av fordringar ochgarantiengagemang pekar mot att fordringsvärdet och engagemangsriskvärdet inormalalternativet väger ungefär jämnt. EKN skulle därför kunna redovisa ett påriskmässiga grunder bedömt ackumulerat underskott om drygt 2 000 milj. kr.,vilket i stort sett sammanfaller med vad som beräknats . Regeringen har beslutat att koncessionella villkorskall beviljas vid de skuldomförhandlingar som inom ramen för den s.k.Parisklubben äger rum med de fattigaste och mest skuldtyngda ländema. För EKNsvidkommande innebär detta att en tredjdel av omförhandlade belopp kommer attavskrivas, vilket beräknas motsvara ca 50 milj. kr. under /92. Gemensamt för de båda system inom vilkaexportkreditgarantigivning-en bedrivs är att man skall ha som mål attverksamheten skall gå ihop (för LT-systemet ). Däremot skiljer sigfömtsättningama för att uppnå detta mål. Om förutsättningarna ärtillfredsställande vad gäller riskernas överblickbarhet och vad gällerriskspridning skall garanti kunna utfärdas inom N-systemet. Omförutsättningarna är osäkra skall ytterligare prövning ske inom LT-systemet.Detta innebär prövning av samhällsintresset av garantigivningen, definierat sommöjligheten att bidra till uppnåendet av svenska industripolitiska mål.