prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — PrincipieUtkan man påverka bränslets egenskaper, förbränningen, av- 84 gasreningeneller fordonets mil- och luftmotstånd på ett sådant sätt att Prop. 1990/91:90utsläppen från fordonet minskar. Utvecklingen visar att jämförelsevislite gjorts vad gäller bränslets egenskaper. Successiva förbättringar hargjorts i fråga om förbränningsteknik, liksom mil- och luftmotstånd. De mestbetydelsefulla förbättringama har emellertid skett genomdirekta reningsåtgärder, som t. ex. trevägskatalysatora. Strävanskall även fortsättningsvis vara att de miljökrav som ställs på fordon ärteknik- och konkurrensneutrala. Miljökraven skall således inte ange vilkatekniker som skall användas, eller hur utvecklingsinsatserna skall fördelasmellan åtgärder på bränsle, förbränning, rening eller annat. Kraven skall istället ange acceptabla utsläppsnivåer. För bränsle finns dock skäl att införavissa krav som anger en lägsta godtagbar kvalitetsnivå. Utvecklingenmot ökad användning av blyfri bensin är ett exempel på en positiv utvecklinginom området. Regeringen ser dock skäl att driva på utvecklingen ytterligareoch föreslår därför att skatten på blyfri bensin sänks, medan en höjning skerför annan bensin. Genomatt använda mer miljövänliga dieselbränslen kan de hälsovådliga utsläppenbegränsas väsendigt. Regeringen föreslår därför att miljöklasserna fördieselbränsle förändras så att dieselkvaliteteraa i klass 1 och 2 blir renare.Dämtöver bör, samordnat med EG, högsta tillåtna svavelhalt i dieselbränslesänkas. Miljövinsterkan också uppnås om traditionella bränslen, dvs. främst bensin och diesel,ersätts med altemativa drivmedel. Det kan gälla motoralkoholer, gas och el.För att driva på utvecklingen av alteraativa drivmedel kommer regeringen inomkort, i propositionen om energipolitiken, att föreslå att 30 milj. kr. per åranvisas som stöd till utvecklings-och demonstrationsinsatser rörandeanvändningen av motoralkoholer. Flerafärjerederier har, till följd av frivilliga överenskommelser, gått över tilllågsvavlig, mer miljöanpassad bunkerolja. Generellt sett innehåller docksjöfartens bränsle stora mängder svavel och andra föroreningar. Detta orsakarförbränningstekniska problem och ger upphov till stora utsläpp avluftföroreningar. skall därför inom International MaritimeOrganization, IMO, verka för förbud mot tillsatser av kemiska substanser somär skadliga för miljön. Det är regeringens bestämda ambition att genom ettbrett nordiskt samarbete införa gränsvärden för högsta tillåtna svavelhalt ibränslen i fartyg som frekvent anlöper svenska hamnar, dvs. i huvudsak dennordiska fäoetrafiken. Som ett första steg kan bilaterala överenskommelserträffas med inriktningen att senare all inomnordisk farjetrafik skall omfattasav överenskommelser om högsta tillåtna svavelhalt. Även utsläppen avkväveoxider från sjöfarten bör minska. Förslag till åtgärder bör utarbetas avberörda myndigheter . Beträffandebilarnas utsläpp av bl.a. kväveoxider, kolväten och kolmonoxid, klararbefintlig teknik mer än vad dagens utsläppskrav anger. Det framgår av tester avbefintliga fordon, liksom det faktum att man på andra håll i världen, särskilti Kaliforaien, ställer högre krav på fordonen. Regeringensambition är att tillsammans med övriga länder i Västeuro pa skärpa avgaskraven för personbilar och lätta lastbilar och bussar men senast till den nivå som införs federaft i med 85 7 1990/91. Miljöeffekten blir störst om sådana krav Prop.1990/91:90 införstidigare och samordnat med övriga länder i . avser därför att aktivtinom ramen för EES-processen verka för att kraven inomEFTA och EG skärps till denna nivå men senast fr. o. m. år Regeringensambition är att tillsammans med övriga länder i skärpa avgas- ochbullerkraven för tunga fordon fr. o. m. så att de ungefar motsvarar defederala kraven i modeller. Regeringen bedömer att det finnsgoda möjligheter att genomföra detta samordnat med EFTA och EG. Föratt påskynda introduktionen av mer miljöanpassade fordon kommer regeringen attföreslå att ett system med miljöklassning av nya fordon införs årsmodeller. Genom ett sådant system kommer introduktion av fordon med godamiljöegenskaper att stödjas. Inomluftfarten har vissa förbränningstekniska förbättringar skett till följd av demiljöskatter som infördes i samband med trafikpolitiska beslut.Utvecklingen av flygmotorer har ännu inte kommit så långt att utsläppskrav kanställas för ett ikraftträdande . Men flygmotorindustrinär inne i ett intressant utvecklingsarbete. Sannolikt kommerteknik att finnas tillgänglig som ger avsevärdautsläppsminskningar av framför allt kväveoxider. agerar för att skärptaavgaskrav införs på flygplan senast . Avgaskravför dieseldrivna järavägsfordon utformas i samband med utvecklingen av nyalätta motorvagnar, i första hand för persontrafik på järaväg. Regeringensambition är att införa dessa krav tillsammans med andra länder i . Tidigarehar inga krav ställts på utsläppen från arbetsfordon. De har visat sig bidramed relativt stora utsläpp av bl. a. kväveoxider. skalldärför utarbeta förslag i samråd med andra berörda myndigheter till avgaskravpå arbetsfordon. Regeringen avser att verka för att samordnade krav förtraktorer och arbetsmaskiner införs inom EFTA och EG fr. o. m. år 1995.Miljöklasser bör prövas även för denna typ av fordon. Ambitionenatt begränsa utsläppen av koldioxid kräver åtgärder även inom transportsektom,som svarar för drygt en tredjedel av dessa utsläpp. Det ankommer pånaturvårdsverket i samarbete med kommerskollegium, samt andraberörda myndigheter och med hänsyn till utvecklingen inom EG att utreda möjlighetenatt införa gränsvärden för koldioxidutsläpp från vägfordon. Samtligatransportslag och trafiksystem är förknippade med utsläpp av luftföroreningar och andra miljöstörningar. Påverkan sker dels i form av miljöeffekter vid byggande, drift och underhåll av trafiksystemen, dels genom att dessa påverkar trafiken och transporteraas fördelning mellan olika trafikslag. Järnvägssystemet skall byggas ut för att kunna utgöra ett konkurrens- 86 kraftigt alternativ inomsåväl person- som godstrafiken. Även vägsystemet måste successivt anpassas imiljövänlig riktning. Regeringen har redan föreslagit att anslagenöver statsbudgeten för investeringar i jämvägstrafik höjs från . En särskildinfrastmkturfond inrättas som tillförs sammanlagt . Medlen skall användas för samfinansiering av järnvägar, vägar ochkollektivtrafikanläggningar. Regeringen bedömer att . kommeratt investeras i järnvägar . Vidprojektering av nya spårsystem, liksom vid väsentliga ombyggnader, skallmiljökonsekvensbeskrivningar upprättas. Inom vägplaneringen kommermiljökonsekvensbeskrivningar att introduceras redan i planeringen.Luftfartsverket bör ta fram planer för miljöåtgärder för de större flygplatsersom verket ansvarar för. Sammanfatttiingav av.5n/Y/ef." Miljömålet är étt energisystem utan käriikraft där sektomsbidrag till försurning och klimatpåverkan minskar kraftigt och där de orördaälvaraa inte byggs ut. Miljöpåverkanfrån el-öch värmeproduktionen har minskat kraftigt sedan 1970-talets mittgenom bl.a. successivt skärpta utsläpps-krav. Genom :dé ekonomiska styrmedelsom redan har beslutats minskar utsläppen ytterUgare. Utsläppskravenför svavel skärps ytterligare med början i storstäderaa och södraSverige. Riktlinjema försvavel- och kväveoxidutsiäpp från nya störa förbränningsanläggningar skärps. Betydandesteg har tagits i riktning mot ett miljöanpassat energisystem. Miljöpåverkanfrån el- och värmeproduktionen i har minskat kraftigt under 1970- och1980-talen. Svavelutsläppen från denna sektor har minskat med ochkväveoxidutsläppen med . Koldioxidutsläppen har under sammaperiod minskat med . Sektorn har bidragit till en förbättring av luften ivåra tätorter, minskad försurning och minskad påverkan på det globala klimatet. Ytterligare åtgärder behövsdock för att minska el- och värmeproduktionens miljöpåverkan. Ingen av de globalt sett dominerande metoderna för energitillförsel fossila bränslen,kärnkraft eller tredje världens användning av vedbränslen är långsiktigthållbar. En förändring av världens energisystem kommer att kräva storainsatser och industriländerna måste vara föregångare. Den fortsattaomställningen och miljöanpassningen av det svenska energisystemet skall sesmot denna bakgmnd. Miljömålen är ett energisystem utan kärnkraft där sektornsbidrag till försurning ochklimatpåverkan minskar kraftigt och där de orörda älvarna inte byggs Prop.1990/91:90 ut. En sådan omställning tar tid och kräver internationeUtsamarbete. Regeringenhar tidigare (avsnitt 2.1.3) redovisat en samlad strategi för att minskaklimatpåverkan. El- och värmeproduktionens utformning har stor betydelse föratt denna strategi blir framgångsrik. Regeringen avser att lägga framförslag till riktlinjer för energipolitiken. I det följande redovisarregeringen sin syn på skärpta utsläppskrav, åtgärder mot utsläpp från småpannoroch lokahsering av vindkraft. 4.4.2 Miljöpåverkanfrån el- och värmeproduktion Luftkvaliteteni tätorteraa har förbättrats bl. a. genom utbyggnad av fjärrvärme och genomövergång till lågsvavligt bränsle och mer effektiva förbränningsanläggningar.I har halterna av svaveldioxid minskat med sedan år1970. Sothalterna i och har halverats under samma tidsperiod.Förbränning i villapannor, särskilt äldre vedpannor utan modernförbränningsteknik, kan dock lokaft bidra tiU utsläpp av hälsoskadligaföroreningar. Eldning med olämpliga material, som impregnerat virke, kan geutsläpp av starkt cancerframkallande ämnen. Utsläppenav svavel kommer att minska ytterligare genom de skärpta utsläppskraven ochsvavelskatten. Enbart genom den svavelskatt som infördes i årberäknas utsläppen från denna sektor minska med ytterligare svavel jämfört med vad som annars skulle vara fallet. Kväveoxidutsläppenfrån denna sektor har också minskat. Den kväveoxidavgift som införs den 1januari 1992 beräknas minska utsläppen med ytterligare 3000-5 000 ton . Utsläppenav koldioxid från el- och värmeproduktionen har minskat med en dryg tredjedelsedan år 1980 och med . Huvudorsakerna är förbättradenergihushållning, ökad användning av fömybara bränslen och användning av elbaserad på vatten- och kärakraft för att ersätta fossila bränslen ivärmeförsörjningen. Den koldioxidskatt som infördes bedöms fåstor betydelse för att begränsa koldioxidutsläppen från värmeproduktionen. 4.4.3 Åtgärderför minskad miljöpåverkan Regeringenhar tidigare redovisat sin avsikt att ändra förordningen om svavelhaltigt bränsle så att utsläppskraven skärps med början i storstads länen och sydligaste . Förändringen skall vara genomförd i hela . Det innebär en tidigareläggning med jämfört med tidigare planer. De nya kraven innebär att årsmedelvärden för utsläpp av svavel från större anläggningar blir svavel per me gajoule tillfört bränsle och för mindre anläggningar svavel per megajoule tillfört bränsle. Utsläppsvärdena tillämpas som genomsnitt för samtliga förbränningsanläggningar i ett fjärrvärmenät eller en kraftstation eller för flera pannenheter inom en industri. I samband med prövning enligt naturresurslagen och miljöskyddslagen 88 har det på senare tidframkommit att utsläppen av svavel frän nya stora Prop. 1990/91:90förbränningsanläggningar kan minskas ytteriigare. Som riktlinjer för prövningenenligt miljöskyddslagen anges därför , att utsläppen från nyaförbränningsanläggningar med en tillförd effekt över får uppgåtill högst svavel per megajoule tillfört bränsle, räknat somårsmedelvärde. Utsläppenav kväveoxider från nya förbränningsanläggningar med en tillförd effekt över500 megawatt bör inte överstiga per megajoule tillfört bränsle, räknat somårsmedelvärde. Kravenför utsläpp av svavel och kväveoxider skall baseras på bästa tillgängligateknik. Det kan, med hänsyn till den tekniska utvecklingen, innebära att kraveni vissa fall sätts lägre än de riktvärden som angivits. Bullerfrån energiproduktionsanläggningar skall inte överstiga de nivåer som anges förnyetablering av industri i riktlinjer för externtindustribuller. Föravfall från förbränning av olja och fasta bränslen gäller att mängdenrestprodukter som måste deponeras skall begränsas. Restprodukter som inte kannyttiggöras skall deponeras på ett sådant sätt att utlakningen av föroreningarminimeras. Askan från förbränning av biobränslen bör hanteras på ettekologiskt hållbart sätt. Detfortsatta arbetet för att minska el- och värmeprodukrionens miljöpåverkan,utöver de åtgärder regeringen redovisar, inriktas i första hand på attbegränsa klimatpåverkan och på att minska utsläppen från småpannor. Regeringenfäster stor vikt vid arbete med information och utbildning omsmåskalig vedeldning. Det är viktigt att undersöka fömtsättningarna för attminska utsläppen från villapannor. Det gäller bl.a. att analysera möjligheternaatt införa positiv miljömärkning, överväga system för obligatoriskt typgodkännande,system med utsläppsdeklarationer och åtgärder som leder till bättre drift ochunderhåll. Det ligger inom ansvarsområde att efter samråd medberörda myndigheter bedriva ett sådant arbete. Detär angeläget att utnyttja de goda fömtsättningar för vindkraft som finns i vårtland. De närmare fömtsättningaraa för lokalisering av storskalig vindkraft förbedömas i kommunernas fysiska planering. Sammanfattningav avsnittet: Ett program för översyn av utsläppsviUkoren för miljöstörandeverksamheter genomförs genom omprövning enligt miljöskyddslagen. Målet är atttill begränsa industrins utsläpp tiU en sådan nivå att miljön inte tarskada. Åtgärderinom skogsindustrin är särskilt angelägna. Utsläppen av klorerade organiskaämnen begränsas ytterligare, så att de nått en nivå därmiljön inte märkbart påverkas. Utsläppenav svavel och kväveoxider från industrin begränsas kraftigt. Kloralkaliindustrierskall i samband med omprövning av viUkor enligt miljöskyddslagen lägga fast enplan för övergång till kvicksilverfri teknik. Vidkustbaserade kommunala reningsverk införs en kvävereduktion med . Regeringenföreslår att miljöskyddslagen ändras så att det klart framgår att utövaren aven miljöfarlig verksamhet är skyldig att ta fram det underlag som behövs vid enomprövning av villkoren. Svenskindustri är basen för det materiella välståndet i landet. På gmnd avexportberoendet måste svensk industri i hög grad ta hänsyn till den internationellamarknadens krav. Bättre miljöegenskaper hos en produkt kan numera i många fallvara en konkurrensfördel men det har inte alltid varit så. kommer ingen grenav det svenska näringslivet att förbli opåverkad av de ökande miljökraven. Denstmkturomvandling som skedde förenades med högamiljöskyddsambitioner. Även förväntas omfattande förändringar somkan påverka nuvarande produktion och sysselsättning. kommer många nyaavsättningsmöjligheter att uppstå. En långsiktigt håUbar produktion kommerockså att visa sig vara företagsekonomiskt fördelaktig. Den industriellaproduktionen i leder fortfarande till betydande störningar i deekologiska systemen. Ändå har ett omfattande och framgångsrikt miljöarbetelett till att utsläppen av föroreningar från de stora punktkälloraa industri,förbränningsanläggningar och reningsverk minskat mycket kraftigt. Orsakernatill detta ligger dels i miljöskyddslagens tillkomst och de miljökravsom därefter har kunnat ställas med lagens hjälp, dels i en strakturomvandlingsom har inneburit att äldre anläggningar har lagts ned. Det företagsinteraaarbetet med processförbättringar och övergång till energi- och resurssnålareprocesser har haft stor betydelse för förbättringar i miljön. 1 mångaindustrier har produktionen kunnat öka, som råvamåtgången ochutsläppen har minskat. Exempel på detta är att produktionen av blektpappersmassa har ökat. medan användningen av klori blekningsprocessema drastiskt har mins- Prop. 1990/91:90 kat. Arbetetmed att begränsa den svenska processindustrins utsläpp måste fortsätta så attutsläppen kommer ned till nivåer som inte ger upphov tiU en märkbar påverkan påmiljö och hälsa. Det innebär att ett program för omprövning av gällandeutsläppsvillkor skall upprättas. Dessutom skall miljöpåverkan från användningenav varor och uppkomsten av avfaU begränsas till en nivå som är förenlig med enlångsiktigt hållbar utveckling. Det innebär att miljökonsekvensema skallbeaktas redan på utvecklingsstadiet i produktionen och att miljöpåverkan frånen varas hela livscykel skall vägas in från början. Kvalitetenoch ambitionerna i miljöarbetet varierar mellan branscher och mellan enskildaanläggningar. Många företag arbetar aktivt med utbildning av personal ochteknisk utveckling för att minska utsläppen och undvika villkorsöverträdelser.Andra har inte samma framförhållning och saknar kunskapen om produktionensmiljöeffekter. Miljöskyddslagensregler med individuell prövning kan i vissa fall leda till att likartade s. k.miljöstörande verksamheter har tillstånd med olika krav på skyddsåtgärder.Skillnadema kan bero på verksamheten har prövats. Enkompetent och rättvis myndighetsprövning är en viktig del av arbetet med att nåde framtida miljömålen. Dämtöver behövs ett kontrollprogram för verksamhetensom är så utformat att det blir ett stöd såväl för företagen som förtillsynsmyndigheteraa. Densom ansöker om tillstånd till miljöfarlig verksamhet är skyldig att ge in denutredning som behövs för att ansökan skall kunna bedömas. I miljöskyddslagensaknas dock uttryckliga bestämmelser om utredningsskyldighet vid omprövning avvillkor. Regeringen anser att miljöskyddslagen bör kompletteras så att detklart framgår att utredningsskyldigheten också vid omprövning åligger utövarenav verksamheten. Regeringenkommer att uppdra åt att upprätta ett tioårigt program för enöversyn av utsläppsvillkoren för miljöstörande verksamheter genom omprövning.Syftet är att systematiskt införa sådana villkor som måste uppfyllas för att denationella och internationella miljömålen skall kunna uppfyUas och deregionala miljöproblemen kunna undanröjas. Vid översynen av en viss branschbör anläggningar som har stora utsläpp prioriteras, särskilt sådana där tydligamiljömål finns, och sådana som har utsläpp till känsliga recipienter.Länsstyrelseraas regionala miljöanalyser kan användas som underlag vidprioriteringarna av behov och åtgärder. I programmet bör fömtom industrier äveningå andra viktiga punktkällor som t.ex. energianläggningar och kommunalareningsverk. Densom utövar miljöfarlig verksamhet och som har tillstånd enligt miljöskyddslagen är skyldig att lämna en årlig miljörapport till tillsyns myndigheten. Det är utövarens ansvar att miljörapporterna är korrekta och fullständiga. De bör vara möjliga att utnyttja som underlag för priori tering av omprövningsinsatser. I det löpandeuppföljningsarbetet är det viktigt att både de som utövar Prop. 1990/91:90miljöfarlig verksamhet och myndigheteraa arbetar på ett effektivt sätt så attutsläppen fortsättningsvis kan hållas på en låg nivå. Detta kräver en välutbyggd egenkontroll hos utövaren i kombination med en effektiv extern tillsynfrån myndigheternas sida. Det arbete med intern miljörevision som har påbörjatsinom industrin är ett steg i rätt riktning. Dendominerande källan till stabila organiska föreningar är skogsindustri-eraasutsläpp av klorerad organisk substans. Riktlinjeraa för att minska dessautsläpp angavs miljöpolitiska proposition. Genom de åtgärder som nugenomförs kommer utsläppen att begränsas med 60 års nivå.Utsläppen kommer därefter att uppgå tiU 1,organiskt bunden klor, räknatper ton producerad blekt sulfatmassa. Med den process- och reningsteknik somfinns tillgänglig kan utsläppen minskas ytterligare, till 0,51 kgorganiskt bunden klor per ton massa. Skogsindustrieraa bör därför prioriteras inaturvårdsverkets omprövnings-plan. Vid omprövningen bör viUkoren fastställasmed hänsyn till bästa tillgängliga teknik. Vid den individueUa prövningen måstehänsyn tas till det enskilda företagets produktion och dessfömtsättningar att minska utsläppen. 1samband med prövningen av pappersmassafabrikema skall även andra utsläpp avmiljöfarliga ämnen från tillverkning av såväl blekt som oblekt massa behandlas.Målet är att skogsindustrins utsläpp minskas till till ensådan nivå att miljön inte märkbart påverkas. Vad detta innebär i fråga omstorleken på utsläppen måste klarläggas genom fortsatt forskning ochmiljöövervakning. Utsläppenav stabila organiska ämnen bör begränsas också från andra branscher.Naturvårdsverket och kemikalieinspektionen bör fortsätta sitt arbete med attidentifiera nya källor och initiera åtgärder mot utsläppen därifrån. Industriellautsläpp av flyktiga organiska ämnen kommer framför allt från raffinaderier,organisk kemisk industri och ytbehandlingsanläggningar. Här har utsläppenminskat först . Utsläppen från processindustrier begränsas bl.a.genom byte tiU tätare utmstning och bättre övervakning avseende läcksökning ochutsläpp tiU omgivningen. Utsläpp av lösningsmedel m. m. skall också begränsas,i första hand genom övergång till lösningsmedelsfria processer där så ärmöjligt. Denstora källan för utsläpp till vatten av olika metaller är gamlagmvavfallsupplag. Även utsläpp från pågående gravbrytning och från vissaindustrier är betydande. Diffusa utsläpp från bl. a. avfaUsdeponier är en annankälla vars betydelse kan öka. Utsläppenav metaller har minskat kraftigt . För att nå utsläppsmålen för metaller måste dock ytterligare åtgärder vidtas för att begränsa utsläppen tiU framför allt luft, som är helt dominerande. En rad åtgärder har redan vidtagits, och genom det fortlöpande arbetet med 92 prövningoch tillsyn bör det vara möjligt att halvera utsläppen av de Prop.1990/91:90 viktigaste metalleraa . Föratt minimera utsläppen av kvicksilver skall bl. a. åtgärder vidtas vid dekloralkalifabriker som använder sig av kvicksilverceller. Kvicksilverfri teknikfinns tillgänglig och tillämpas redan av två fabriker. Redan i 1988 årsmiljöpolitiska proposition angavs att kvicksilverfri teknik bör införas påsikt. Regeringen anser nu att en plan skall läggas fast i samband medomprövning av kloralkalifabrikema för att införa kvicksilverfri teknik vidsamtliga fabriker. Även kvicksilvemtsläppen från andra branscher, t.ex. jäm-,stål- och metallverk, minskas genom villkor vid prövning enligtmiljöskyddslagen. En avvecklingsplan för användningen av kvicksilver redovisasi det följande. Regeringen bedömer att dessa åtgärder sammantaget minskarutsläppen av kvicksilver . Industriprocessersvarar för en betydande del av de svenska utsläppen av försurande ämnen även omutsläppen totalt sett har minskat kraftigt . avsvavelutsläppen kommer från industrin. Andelen kommer att öka när den beslutadesvavelskatten minskar utsläppen inom andra sektorer. Industriprocessemasutsläpp av svavel och kväveoxider måste minska ytterligare för att uppfylla demiljömål som formulerat. Som riktlinjer för prövning enligtmiljöskyddslagen av dessa utsläpp skall gälla att åtgärder vidtas upp till enkostnad av . per kg svavel och . per kg kväveoxider. Därmed ställssamma krav på industriprocessema som på övriga samhällssektorer. Utsläppenav närsalter bör begränsas från vissa industrier och framför allt frånkommunala reningsverk. Många av de kommunala verken har både biologiskoch kemisk rening. saknar de flesta dock en fullgod kvävereduktion.Regeringen anser att som riktlinje vid prövning enligt miljöskyddslagen skallgälla att en reduktion av kvävet med införs för de störrereningsverken. 1 första hand åtgärdas de reningsverk som är lokaliserade videller nära kusten vid de mest påverkade havsområdena. Hit räknas hela väst- ochsydkusten samt upp till och med . I vissakraftigt påverkade områden, som , , ochHanöbukten, eftersträvas en högre reningsgrad. Mångakommuner har omoderna och ålderstigna avloppsledningssystem. Det får tillföljd att gmndvatten i stora mängder läcker in i systemen och förorsakarproblem, såsom bräddning och störaing av reningsprocesser. I många fall kanockså avloppsvattnet läcka ut och förorena gmndvattnet. AUt detta innebär attutbyte och renovering av ledningssystemen i många av landets kommuner måstepåskyndas. Detta är ett kommunalt investeringsansvar.