prop · GE03179 · 1990-12-31 00:00:00 — YFU harföreslagit vissa ändringar i fråga om sättet för juryn att få upplysningarfrån rätten om vad som föreskrivs i lagen (3 kap. 28 och 29 88, 30 S tredjestycket i YFUs lagförslag. Ds Ju 1986:4 s. 29 f). Förslagen har fått ettblandat mottagande under remissbehandlingen och har inte förts vidare. Paragrafen motsvarar 9 8 rättegångslagen. Paragrafen motsvarar 11 8 rättegångslagen. Paragrafen motsvarar 10 S rättegångslagen, 11 kap. Övriga bestämmelser Paragrafen motsvarar 12 S rättegångslagen. Paragrafen motsvarar 13 S andra stycket andra meningenrättegångslagen. 3 S Prop. Paragrafen innebär inte någon ändring av vad som gällerenligt rättegångsla- 1990/91.1 /9 gen (jämför Ds Ju 1986:4 s, 57. Beträffande motiven för denna paragraf hänvisas till denallmänna motiveringen, avsnitt 2,3.1. 4.2 Förslaget till lag om ändring i Den nu gällande ordningen innebär att allmänt åtal förolaga våldsskildring i filmer och videogram inte får väckas utan medgivande avstatens biografbyrå. Detsamma gäller otillåten utlämning av film ellervideogram. Denna ordning är inte längre lämplig när JK blir ensam åklagare ifråga om yttrandefrihetsbrott på grund av innehållet i filmer och videogram.Det torde emellertid ofta kunna vara av värde för JK att få del avbiografbyråns uppfattning innan han tar ställning i en åtalsfråga.Bestämmelsen har därför ändrats. Den föreslagna lydelsen innebär att det bliren förutsättning för allmänt åtal för olaga våldsskildring i filmer ochvideogram att yttrande här inhämtats från . Såvitt gäller otillåten utlämning av film eller videogram(16 kap. 10 c S ) innebär yttrandefrihetsgrundlagen inte någonändring av vad som gäller nu (3 kap. 11 S yttrandefrihetsgrundlagen). 1 förstameningen har därför intagits en föreskrift som motsvarar innebörden avparagrafens nu gällande lydelse i detta avseende. 4.3 Förslaget till lag om ändring i Ändringen i sjätte stycket följer av att de radiorättsligaansvarighetslagarna ersätts av yttrandefrihetsgrundlagen. Andra stycket har ändrats i enlighet med vad som följer avförslaget i prop. 1990/91:64 om ändring i 3 kap. 3 STFoch utformningen av 2kap. 3 S yttrandefrihetsgrundlagen, som ersätter motsvarande föreskrifter iden radiorättsliga ansvarighetslagstiftningen. Skyldigheten att inhämtayttrande har också utvidgats till att omfatta sådana fall som avses i 3 kap. 3 stycket 4 i den i prop. 19909/91:64 föreslagna lydelsen och motsvarandefall enligt ytt-randefrihetsgrundjagen (jämför prop. 1990/91:64 s. 99, 103). 49 kap. Prop. Första stycket 3 har ändrats i enlighet med vad som följerav förslaget i prop. 1990/91: 64 om ändring i 3 kap. 3 STFoch utformningen av 2kap. 3 8 yttrandefrihetsgrundlagen. Rätten att föra särskild talan harocksåutvidgats till att omfatta sådana fall som avses i 3 kap. 3 8 andra stycket 4 iden i prop. 1990/91:64 föreslagna lydelsen och motsvarande fall enligtyttrandefrihetsgrundlagen (jämför specialmotiveringen till förslaget omändring i 36 kap. 8 8 ). 4.4 Förslaget till lag om ändring i konkurslagen Av paragrafen följer att näringsförbud inte omfattarnäringsverksamhet som innebär utövning av grundlagsskyddade fri- ochrättigheter. Paragrafen har utvidgats till att avse även sådana rättighetersom skyddas av yttrandefrihetsgrundlagen. 4.5 Förslaget till lag om ändring i kreditupplysningslagen Ändringarna i 3, 9, 12 och 16 SS följer av attyttrandefrihetsgrundlagen får samma ställning i förhållande tillkreditupplysningslagen som TF har. Vidare har bestämmelserna omformulerats såatt även de radioprogram m.m. som avses i det nya tillägget i I kap. 7 Stryckfrihetsförordningen kommer att omfattas av dem. Propositionens lagförslaghar justerats något i förhållande till lagrådsremissens. Enligt den nu gällandelydelsen av 12 S andra stycket skall en oriktig eller missvisande uppgift somlämnats i kreditupplysning genom att intas i en periodisk skrift rättas ellerkompletteras i ett följande nummer av skriften, om det inte har gått mer sedan uppgiften lämnades. En motsvarande skyldighet börföreskrivas får sådana fall då kreditupplysningsverksamhet bedrivs genomåterkommande offentliggöranden i former som skyddas avyttrandefrihetsgrundlagen. Även om yttrandefrihetsgrundlagen inte innehållernågot begrepp som svarar mot vad som avses med periodiska skrifter i TF har detdärför ansetts lämpligt att avfatta lagtexten i förevarande paragraf på ettsätt som tar fasta på det återkommande i publiceringsverksamheten för att angehur skyldigheten att sprida rättelser och kompletteringar skall fullgöras iverksamhet av nu nämnt slag. 4.6 Förslaget till lag om ändring i lagen om patentbesvärsrätten Ändringarna i 1 och 17 SS är redaktionella, 4.7 Förslagettill lag om ändring i sekretesslagen Prop. 1990/91:179 1 kap. Ändringeni fjärde stycket är redaktionell. Den betingas av att yttrandefrihetsgrundlagenersätter radioansvarighetslagen i vissa delar. Rubrikenhar ändrats med anledning av yttrandefrihetsgrundlagens tillkomst. De betingas av att yttrandefrihetsgrundlagen tillkommer ochersätter de radiorättsliga ansvarighetsförfattningarna. 4.8 Förslaget till lag om ändring i närradiolagen Den följer av att lagen om ansvarighet för närradio upphävsoch ersätts av yttrandefrihetsgrundlagen och den nya lagen med vissaföreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagensområden. Beträffandeförslagen till ändring i denna paragraf hänvisas till den allmänna motiveringen,avsnitt 2.3.2. Ändringarna följer av att frågor om att på grund av missbruk avyttrandefriheten dra in tillstånd att sända närradio enligt den föreslagna nya16 S skall avgöras av domstol, Beträffandedenna paragraf hänvisas till den allmänna motiveringen, avsnitt 2.3.2.Förslaget har utformats med 20 8 lagen om ansvarighet för lokala kabelsändningarsom förebild. 4.9 Förslaget till lag om ändring i lagen om näringsförbud Ändringeni 6 8 följer av yttrandefrihetsgrundlagen (jämför förslaget till lag om ändringi konkurslagen, avsnitt 4.3). 4.10 Förslaget till lag om ändring i lagen om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft Ändringeni 1 5 följer av att yttrandefrihetsgrundlagen får samma ställning som TF i förhållande till lagen om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft. 4.11Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:3) om Prop. rundradiosändningav finländska televisionsprogram 1990/91:179 Ändringen i 3 8 följer av att radioansvarighetslagenupphävs. Förslaget har utformats med hänsyn tagen till de ändringar iradiolagen som har föreslagits i prop. 1990/91:149 och som enligt det förslagetskall börja gälla . Av 1 kap. 7 8 yttrandefrihetsgrundlagenframgår att vidaresändningar i viktiga hänseenden är skyddade mot ingripanden. Jag hemställer att regeringen föreslår att antaförslagen till 1. lag med vissa föreskrifter påtryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden 2. lag om ändring i 3. lag om ändring i 4. lag om ändring i konkurslagen(1986:672) 5. lag om ändring ikreditupplysningslagen (1973:1173) 6. lag om ändring i lagen (1977:729)om patentbesvärsrätten 7. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) 8. lag om ändring i närradiolagen(1982:459) 9. lag om ändring i lagen (1986:436)om näringsförbud 10. lagom ändring i lagen (1991:00) omprivat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft 11. lag om ändring i lagen (1986:3) omrundradiosändning av finländska televisionsprogram. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslagföredraganden har lagt fram. överyttrandefrihetsutredningens betänkande Ds Ju 1986:4 Förslag om 1990/91:179 följdlagstiftningtill en grundlagsreform angående yttrandefriheten har re- Bilaga 1 missyttrandenefter anmodan avgetts av justitiekanslern (), hovrätten över nedre ,, , (), vid , närradionämnden, taltidningskommittén,arkivet för ljud och bild samt patent- och registeringsverket. Vidarehar remissyttranden inkommit från ombudsmän (), ,, , kooperativa förbundet (KF),. , , författarcentrum. , Sverigesradio, filmuthyrareför-ening, smalfilmdistributörernas förening.Svenska musikerförbundet och föreningen musikcentrum, Avdelning 4 1990/91:179 Otn hovrätts sammansättning i ytlrandefrihetsmål För rättegången i yttrandefrihetsmål gäller särskildaregler i tryckfrihetsförordningen och lagen (1949:164) med vissa bestämmelserom rättegången i tryckfrihetsmål. Beträffande domstolens sammansättningföreskrivs att i tryckfrihetsmål, vari talan förs om ansvar, skall frågan ombrott föreligger prövas av jury, om ej parterna å ömse sidor förklarar sigvilja utan juryprövning hänskjufa målet till rättens avgörande. Även när enenskild målsägande kräver skadestånd på grund av yttrande i tryckt skrift utanatt yrka straffpåföljd skall talan prövas av jury eftersom den grundas på ettpåstående att brott blivit begånget. Reglerna innebär vidare att om juryn inte finner påtaladeyttranden brottsliga så skall den för publiceringen ansvarige frikännas. Omjuryn däremot funnit brott föreligga skall även rätten (dvs. tre domare itingsrätten) pröva målet. Dessa domare kan frikänna eller bedöma brottetmildare än juryn men däremot inte skärpa bedömningen i förhållande till juryn.Rättens dom kan överklagas till hovrätt eller högsta domstolen som inte hellerkan överpröva juryns utslag i vidare utsträckning än tingsrätten. Reglerna om domstols sammansättning i yttrandefrihetsmål tarhelt sikte på målets handläggning i tingsrätten, medan rättens sammansättning ihovrätt och högsta domstolen inte berörs. var den frågan också okontroversiell,eftersom målet alltid handlades av fyra hovrättsdomare och i HD av fem justitieråd. Såvitt gäller HD har någon förändring inte skett (bortsettfrån frågan om prövningstillstånd). I hovrätt har saken däremot blivitkomplicerad genom att nämndemän numera deltar i hovrätten vid prövningen avbrottmål. Hovrättens sanmiansättning blir därigenom beroende av om åklagareneller målsägande yrkar straffpåföljd eller om endast skadeståndstalan förs (RB4 kap. 2 8). I förstnämnda fall skall hovrätten bestå av tre juristdomare ochtvå nämndemän, i det senare av fyra juristdomare. Även i ett brottmål finnsmöjligheten att välja en helt juristkollegial sammansättning, nämligen om detinte förekommer anledning att döma till svårare straff än böter. För attytterligare komplicera saken kan man tänka sig det fallet att parterna i ettmål om ansvar vid tingsrätten avstått från juryprövning och att målet därhandlagts av domare och nämnd. I så fall torde tre juristdomare vara denkorrekta sammansättningen i hovrätt. Bristen på vägledande regler vållar osäkerhet och tvekanifråga om den sammansättning som skall väljas då hovrätt prövaryttrandefrihetsmål. Det ter sig också egendomligt att sammansättningen på grundav slumpvisa faktorer kan bli olika vid bedömning av mål som gäller ettyttrandes tillåtlighet. Önskvärt är därför att ett klariäggande genomlagstiftning sker på denna punkt. När det gäller vilken sammansättning, somskall väljas, kan det häv- das att lagstiftarenstanke bakom jurysystemet varit att ansvarsfrågan i tryck- Prop. frihetsmålprimärt skall bedömas exklusivt av en kvalificerad krets lekmän. 1990/91:179 Om juryn funnit skäl till fällande dom skall därefter en striktjuridisk prov- Bilaga 2 ning ske genom ett juristkollegium. Överinstansernasprövning är som tidigare nämnts begränsad till den ram som dragits upp genomjuryprövningen. Det kan därför te sig främmande att en lekmannabedömning ånyokommer in genom att nämndemän deltar i hovrättens avgörande. Dessa nämndemänhar inte valts med hänsyn till speciell kompetens att bedömayttrandefrihetsmål såsom ofta torde vara fallet med jurymännen. En majoritet ihovrätt bestående av två nämndemän och en juristdomare kan meddela enfrikännande dom där juryn (med en majoritet enligt lagreglerna av minst 6 av 9jurymedlemmar) fällt den åtalade till ansvar. Samma majoritet kan också meddelaen fällande dom där ett enhälligt juristkollegium i tingsrätten och två av trejuristdomare i hovrätten funnit att något brott inte begåtts. Det sistnämndafallet har för övrigt inträffat. Fråndessa utgångspunkter ter det sig riktigast att hovrätten i yttrandefrihetsmål,oberoende av frågan om talan förs om ansvar eller målets beskaffenhet iövrigt, är sammansatt av fyra juristdomare. remitterade lagförslag Prop. 1990/91:179 i Förslag till Bilaga 3 Lag med vissa föreskrifter på tryckfrihetsförordningensoch yttrandefrihetsgrundlagens områden 1 8 I denna lag finns bestämmelser om ägareoch utgivare av periodiska skrifter m.m. (2 kap.), omutgivare av radioprogram m.m. (3 kap.), omutgivare av filmer och ljudupptagningar (4 kap.), ombevarande av exemplar och inspelningar m.m. (5 kap.), om åtaloch tvångsmedel (6 kap.), om rätt domstol i tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål(7 kap.), om förberedande behandling av tryckfrihetsmål ochyttrandefrihetsmål (8 om huvudförhandling inför jury (9 kap.), om överläggningoch dom m.m. (10 kap.) samt övriga bestämmelser om rättegången och om ersättning tilljurymän (11 2 8 De bestämmelser i denna lag som gäller trycktaskrifter eller tryckning av skrifter skall tillämpas även på andra skrifter som faller under tryckfri hetsförordningen. Uttrycken radioprogram, film och ljudupptagning används ilagen på samma sätt som i yttrandefrihetsgrundlagen. 2 kap. Om ägare och utgivare av periodiska skrifter m.m. Ägare av periodiska skrifter 1 8 Utlänningar som har hemvist här i landet får varaägare till periodiska skrifter som trycks här. Ulgivningsbevis för periodiska skrifter 28 Frågor omutgivningsbevis prövas av patent- och registreringsverket. Verket tar ocksåemot anmälningar om utgivare och ställföreträdare för utgivare, 38 Om en ansökanom utgivningsbevis inte uppfyller vad som är föreskrivet om sådanaansökningar, skall sökanden föreläggas att avhjälpa bristen. Görsökanden inte det, får ansökningen avvisas. 48 Regeringenfår meddela föreskrifter om ansökningsavgifter i ärenden om utgivningsbevis ochom avgifter för utdrag ur register över periodiska skrifter. 58 Slutligabeslut av patent- och registreringsverket i ärenden om utgivningsbevis får överklagashos patentbesvärsrätten för beslutet. Patentbesvärsrättens slutliga beslut får överklagas tillregeringsrätten för beslutet. Därvid tillämpas bestämmelserna i 35-37 SS förvaltningsprocesslagen (1971:291) om besvär över kammarrät tens beslut. Patentbesvärsrättens beslut skall innehålla uppgift om att det 63 krävs särskilt tillstånd för prövning av besvär tillregeringsrätten och om de Prop. grunder på vilka sådant tillstånd meddelas. i oon/qi. Behörighet aU vara utgivare 5 6 8 Utlänningar får på samma villkor som svenskamedborgare vara utgivare för periodiska skrifter för vilka utgivningsbevisfinns eller skall finnas. 3 kap. Om utgivare av radioprogram m.m. Trädlösa sändningar enligt radiolagen 1 8 Uppgift om vem som är utgivare skall antecknas i ettregister hos pro gramföretaget innan programmet sänds. I registret skall vidare för varje särskilt programantecknas beräknad tidpunkt för sändningens början och formen för sändningen(direktsändning eller sändning av inspelat program). Vid varje anteckning i registret skall det stå näranteckningen har gjorts. Registret skall vara tillgängligt för allmänheten. 2 § Beträffande program som direktsänds får den som skallförordna utgi vare besluta att, i stället för utgivaren, var och en som framträder i program met själv skall svara för yttrandefrihetsbrott som han begår. Ett sådant be slut skall före sändningen meddelas de berörda och antecknas i det register som avses i 1 8. Om inte detta sker, är beslutet utan verkan. Anteckningen skall innehålla uppgifter om namn, födelsetidoch bostadsadress beträffande var och en som avses med beslutet. Trådlösa sändningar i närradio 3 8 Varje sammanslutning som avser att sända ljudradio medstöd av närra diolagen (1982:459) skall utse en utgivare för programverksamheten. manslutningen skall till närradionämnden anmäla vem som är utgivare. Om den som är utsedd till utgivare är behörigeller hans uppdrag upphör, skall sammanslutningen utse ny utgivare.Denne skall anmälas så som föreskrivs i första stycket. 48 Enställföreträdare för utgivaren skall vara godkänd av den sammanslutning somhar utsett utgivaren. Utgivaren skall till närradionämnden anmäla vem som ärställföreträdare. 58 Till varjeanmälan enligt 3 eller 4 8 skall fogas bevis att utgivaren ellerställföreträdaren uppfyller de behörighetsvillkor som anges i yttrandefrihetsgrundlagenoch att han har åtagit sig uppdraget. I fråga om ställföreträdare skall detdessutom visas att sammanslutningen har godkänt honom. 68 Varjesändning av ett radioprogram i närradio skall avslutas med en uppgift om vilkensammanslutning som sänder programmet. Om en ställföreträdare för utgivarentjänstgör, skall det lämnas en uppgift om vem han är. 1 8 Utgivare av sådana radiotidningar som anges i 1 Sförsta stycket 2 b) lagen (1981:508) om radiotidningar utses av de samverkande ägarna till de periodiska skrifter ur vilka materialet hämtas, när det gäller den del av radio tidningen som utgörs av en sammanställning. Utgivaren skall utses för pro gramverksamheten. Ägaren till den periodiska skrift som utgör denhuvudsakliga förlagan till Prop. radiotidningen skall till taltidningsnämnden anmäla vem som är utgivare. 1990/91 -179 Om den som är utsedd till utgivare är behörigeller hans upp- .. , drag upphör, skall en ny utgivare utses. Denne skall anmälas så § som sägs i andra stycket. 8 8 En ställföreträdare för utgivarenskall vara godkänd av den som har utsett utgivaren. Utgivaren anmäler vemställföreträdaren är till taltidningsnämnden. 9 8 Till varje anmälan enligt 7 eller8 8 skall fogas bevis att utgivaren eller ställföreträdaren uppfyller debehörighetskrav som anges i yttrandefrihetsgrundlagen och att han har åtagitsig uppdraget. Om en ställföreträdare anmäls, skall det dessutom visas att hanär godkänd av den som har utsett utgivaren. 10 8 När ställföreträdaren för en utgivaretjänstgör skall det i sändningen anges vem han är. Andra trådlösa sändningar av radioprogram 118 Vad som föreskrivs i 1 och 2 SS gäller också i frågaom radioprogram som förmedlas genom satellitsändning som utgår från . I fråga om program som sänds av andra än svenskaprogramföretag och inte är avsedda att tas emot i tillämpas inte andraföreskrifter i yttrandefrihetsgrundlagen än 1 kap. 2 och 3 SS. Inte hellertillämpas första stycket. 12 8 Om ett programföretag som hartillstånd enligt 5 8 första stycket radiolagen (1966:755) att sändaradioprogram också driver verksamhet för sändning till allmänheten av ljud,bilder eller text genom tråd, tillämpas 1-3 S§ i fråga om verksamheten. 13 8 Den som utser utgivare av andraradioprogram i trådsändningar än som avses i 12 S skall anmäla vem som harutsetts till patent- och registreringsverket. Om den som är utsedd till utgivare är behörigeller hans uppdrag upphör, skall en ny utgivare utses. Denne skallanmälas så som föreskrivs i första stycket. 14 8 En ställföreträdare för utgivarenskall vara godkänd av den som har utsett utgivaren. Utgivaren skall anmäla vemsom är ställföreträdare till patent- och registreringsverket. 15 8 Till varje anmälan enligt 13eller 14 8 skall fogas bevis att utgivaren eller ställföreträdaren uppfyller debehörighetskrav som anges i yttrandefrihetsgrundlagen och att han har åtagitsig uppdraget. Om en ställföreträdare anmäls, skall det dessutom visas att hanär godkänd av den som har utsett utgivaren. 16 8 Varje program i en sådantrådsändning som avses i 13 8 skall avslutas med en uppgift om vem som harutsett utgivaren. Om en ställföreträdare för utgivaren tjänstgör, skall detlämnas en uppgift om vem ställföreträdaren är. 17 8 Beträffande program som direktsändsfår den som skall utse utgivare besluta att, i stället för utgivaren, var ochen som framträder i programmet självskall svara för yttrandefrihetsbrott som han begår. Den som bedriver 65 5 1990/91. siindningsverksamheten skall föra ett särskilt registeröver sådana förord- Prop. Ett utdrag ur registret skall genast sändas till patent- ochregistre- 1000/91-179 ringsverket varje gång ett beslut har antecknats i det. 18 8 I fråga om sådant tillhandahållande avupplysningar med hjälp av elektromagnetiska vågor som avses i I kap. 9 8 yttrandefrihetsgrundlagen tillämpas 12-16 SS. 19 8 Utlänningar får på samma villkorsom svenska medborgare vara utgivare av radioprogram. 20 8 Den som uppsåtligen eller av oaktsamhetbryter mot vad som i detta kapitel föreskrivs om skyldighet att anteckna,anmäla eller lämna uppgift om utgivare eller ställföreträdare för utgivarenskall dömas till böter eller fängelse i högst . Är brottet ringa, skallhan inte dömas till ansvar. 4 kap. Om utgivare av filmer och ljudupptagningar 1 8 Sådana ljudupptagningar som innehåller en försynskadade avsedd sammanställning av två eller liera periodiska skrifter som ges ut här i landet och vilkas ägare samverkar om ljudupptagningen (kassettidningar med sam- manstiillningar av material ur mer än en förlaga) skall ha en utgivare. Utgiva ren utses av de samverkande ägarna. Ägaren till den periodiska skrift som utgör denhuvudsakliga förlagan till kassettidningen skall till taltidningsnämnden anmälavem som är utgivare. Om den som är utsedd till utgivare är behörigeller hans uppdrag upphör, skall en ny utgivare utses. Denne skallanmälas så som sägs i andra stycket. 2 8 Den skyldighet att lämnauppgifter om vem som har låtit framställa en film eller en ljudupptagning samtom när, var och av vem exemplaren har framställts som föreskrivs i 3 kap. 13 Syttrandefrihetsgrundlagen skall fullgöras genom att uppgifterna anges på varjeexemplar. 3 8 Utliinningar får på samma villkorsom svenska medborgare vara utgivare av filmer och ljudupptagningar. 5 kap. Om bevarande av exemplar och inspelningar m.m. 1 8 Om någon här i landet framställeren tryckt skrift, är han skyldig att bevara ett exemplar av skriften under ettår från det att skriften gavs ut. 2 8 Av varje tryckt skrift som harframställts utomlands och införs hit för att spridas här skall ett exemplarbevaras från införandet. Det gäller dock inte skrifter som ej ärperiodiska och som helt är skrivna på främmande språk. Det gäller inte hellerperiodiska skrifter för vilka utgivningsbevis varken finns eller skall finnas. Skyldigheten att bevara skrifterna ligger, 1.i fråga omperiodiska skrifter på den som är utgivare här i landet. 2.i fråga omandra skrifter på skriftens förläggare här i landet eller, om det inte finnsnågon sådan förläggare, på den som har låtit lämna ut skriften för spridning här. En skrift som inte är periodisk behöver inte bevaras omendast enstaka Prop. exemplar av den har förts in i landet. Radioprogram, filmer och ljudupptagningar & 3§ Den somsänder radioprogram till allmänheten skall ombesörja att varje program spelasin. Denna skyldighet gäller också sådana fall som avses i I kap. 7 8 andrastycket tryckfrihetsförordningen. Inspelningen skall bevaras i minst sexmånader från sändningen. 4§ Den som här ilandet skall utse utgivare för en film eller en ljudupptagning är skyldig attbevara ett exemplar från det att filmen eller ljudupptagningenblev offentlig. Denna skyldighet gäller också sådana fall som avses i 1 kap. 78 andra stycket tryckfrihetsförordningen. Skyldigheten gäller även för den somlåter framställa en ljudupptagning som sprids till allmänheten utan att att enutgivare behöver utses. Skyldighet alt tillhandahålla exemplar och inspelningar 5§ Justitiekanslernhar rätt att utan kostnad få del av varje skrift, radioprogram, film ellerljudupptagning som har bevarats enligt 1-4 SS. Han har också rätt attkostnadsfritt få en bestyrkt utskrift av vad som har yttrats i ettradioprogram. Det åligger polismyndigheten att på begäran biträda justitiekanslernvid anmodan att få ett exemplar, en inspelning eller en utskrift enligt dennaparagraf.