prop · GE03136 · 1990-12-31 00:00:00 — Fullmäktigei har i flera lidigare remissammanhang uppmärksammat sparbankernasspeciella slällning på kreditmarknaden och de problem belräffande organisationsformenoch kapitalförsörjningen som efter hand kommit lill ullryck. Fullmäktigebehandlade i remissen angående garanlifonder (19881013) frågan omsparbankernas lillväxlpotenlial och behovel av förändringar i kaplialbasen. efterföljande remissen över kredilinarknadskommilléns slutbetänkande och kapilalläcknings-gruppensrapport () uppmärksammades sparbanksfrågorna på nytt. Bl.a. anförde fullmäkligeatl sparbankernas organisation och inflytandeslruktur borde bli förmål förutredning och diskussion. Fullmäktige pekade på behovel av alt finna merpermanenta lösningar på sparbankernas problem, lösningar som kunde ge nyautvecklingsmöjligheter för de sparbanker som så önskade. Härvid hänvisades lillden inlernalionella utvecklingen men även lill den inlerna process som viddenna lid påbörjats inom sparbanksrörelsen. Fullmäktige underströk atl val avorganisationsformer och inflytandeformer i sisla hand är en fråga som måsteavgöras av sparbankerna själva. Motdenna bakgrund välkomnar fullmäklige del initiativ lill förändrad organisationsstruktur som sparbanksföreningens medlemmar nu tagit. Den presenterade slruklurplanen inbegriper bl a övergången från traditio nell federalionsmodell till holdingbolagsmodeU, på aktiebolagsrällslig 93 Den anknyter därmedlill lösningar belräffande företagsformen Prop. 1990/91:136 som aktualiserats iflera andra länder. 1 de motiv som sparbanksföreningen 3 redovisar ipromemorian framhålls bl a de affärsmässiga fördelarna med en närmare samverkaninom ramen för denna holdingbolagslösning. Framförallt tillvaratassamordningsvinster genom all de deltagande sparbankernas tillgångar ochskulder överförs lill en gemensam koncern. Man bygger i della avseende vidarepå den tradition av fusioner som under lång lid utvecklats. De sparbanker somväljer alt kvarstå som självständiga enheter förutsätts bli lösare knutna tillden planerade koncernen, om än via samarbelsavlal av förhållandevis långtgåendeslag. Sparbankerna betonar här viklen av ell fortsatt gemensamt agerande på kredilmarknaden. Fullmäktigehar i dessa avseenden ingel all erinra. Inom ramen för den typ avbolagsbildning som sparbanksföreningen presenterat kan en belydandestrukturomvandling äga rum och fullmäklige är som framgått posiliva lill allnya mojligheter lill ombildning och utveckling öppnas för sparbankernasvidkommande. Fullmäkligehar understrukit vikten av alt anpassningarna i sparbanker- . nas lagsliflningsker på elt sätt som verkar neutralt på marknaden, inle minsl i förhållande lillde redan etablerade associationsformerna sparbank respeklive bankaktiebolag. Engrundförutsättning för denna neutralitet är all de banker som ombildas för allgå in under sparbanksgruppen, eller under någon molsvarande konstruktion, får slällningsom bankaktiebolag och fulll ut regleras av befintlig lagsliflning för sådanabolag. När del gäller bankerna inom den planerade sparbanksgruppen och auktorisationenav dessa kan fullmäklige konstatera atl konstruktionen med dotterbolag under etlholdingbolag är sådan atl den kräver dispens enligt 1 kap 4§ bankakliebolagslagen.Den praxis som utarbetats for dispensärenden av della slag bör enligt fullmäkligesuppfattning oförändrat gälla vid prövningen av . Bankinspektionenanser del vara en allvarlig brist i del remitterade materialet alt därav inlekan bedömas vilken roll holdingbolagel får i koncernen. Som tidigarekonstaterats har klarhet häri inte nåtts . Avgörandeför en positiv inställning för inspektionens del är som fram hållits inledningsvis all koncernen blir enhetlig och överskådlig. Däri ligger all det upprällshålls en klar åtskillnad mellan holdingbolagel och sliftlesen för Sparbankssliftelserna ulövas i styrelsen för holdingbolagel och all bankdöllrarna blir få. Däri ligger också atl holdingbolagel får reella styrmöjligheter avseende koncernen. Del är nalurliglvis viktigl att hol dingbolagel utrustas med tillfredsställande resurser härvidlag. Denna för en bankholdingkoncern typiska problematik aktualiseras inle i samma utsträckning om moderbolaget är en bank. Inledningsvis harbankinspektionen diskuterat viklen av lönsamhels- Prop. 1990/91:136 kravliksom en slörre öppenhet för externa ägare. Som framgått får i vart Bilaga3 fall inle belåning av sparbankssliflelsernas egendom kompensera för lågl slälldakrav på lönsamhet. Bankinspektionenfår i sammanhanget understryka all även de lill Sparbanksgruppen genom avtaletknutna sparbankerna måsle visa tillfredsställande lönsamhet. Del är alltså vikligtall lillämpningen av avtalen inte leder lill all de sparbanker som inle ombildaskommer all sakna tillräckliga skäl all hålla sin versamhel lönsam. 4.2 Fullmäktige i riksbank Fullmäktigekan konstatera atl syftel med del föreliggande förslagel lill ändradlagstiftning primärt är all tillskapa en namngiven finansiell koncern,nämligen med tillhörande rörelsedrivande dotterbolag. I demotiv som presenteras i promemorian förutsalles vidare alt några alternativabostadslösningar vid sidan av sparbanksgruppen i prakliken inle skall släppas frampå marknaden. Tillstånd lill ombildning och byte av förelagsform ges avregeringen och sparbanksföreningen ulgår från att sådana tillstånd inle lämnasom inle såväl sparbanksgruppen som övriga sparbanker samtycker. Pådenna punkt har fullmäklige invändningar. Enligt fullmäkliges uppfattning ärdel angelägel all skapa nya förutsättningar för strukturell omvandling inom sparbanksseklorn.Della ställningstagande för ombildning är dock inle liktydigt med all slalsmakternabör gå sparbanksföreningen lill mötes genom att utforma lagsliflning och motivutlalandenmed sikle på en speciell ombildning med ell övergripande holdingbolag somsammanhållande enhet. Fullmäklige kan tillslyrka all nya bestämmelser förs in isparbankslagen i syfle all reglera övergången från en associationsform på bankmarknadenlill en annan. Syftet bör alliså inle vara atl tillskapa någon ny juridisk formför bedrivande av bankrörelse på den svenska marknaden. Däremol måsteägarförhållandena regleras i särskild ordning för all bolagisering skall kunnagenomföras. Vissa förutsättningar för myndighelernas tillståndsgivning måslehärvid anges med detta innebär inle all slalsmakterna i detalj bör föreskrivaoinbildningens resultat. Fullmäktigeinvänder alltså mol en lagstiftningsteknik som direki styr den fortsattaomorganisationsprocessen inom sparbanksrörelsen och i prakliken utesluteralternativ till den nu akluella sparbanksgruppen. Fullmäklige avvisar ocksåtanken all sparbanksrörelsen tilldelas någon form av velo mol framlidastrukturella förändringar och val av organisationslösningar på denna del av kredilmarknaden. Fullmäkligeanser mol denna bakgrund all det krävs revideringar av nu föreliggande förfallningslexler och motiv innan delta underlag kan läggas lill grund för en förändrad lagsliflning på sparbankernas område. Bland de avsnitt som särskill bör uppmärksammas ålerfinns de inledande paragra ferna i del tillägg i sparbankslagen som rör bildandel av en "sparbanksge mensam koncern" (8 kap 12§§). Enligt fullmäktiges uppfaltning bör sparbankslagen innehålla en generell reglering av övergången från spar- 95 bank lill bankaktiebolagenligt vad som framgår av lagförslaget 8 kap. 2§ Prop. 1990/91:136 första slyckel.Däremot ifrågasätter fullmäklige behovel av den typ av Bilaga 3 regler medsikte på en specifik koncernstruktur med moder- respeklive dotterbolag somföreslås i 2 § andra styckel lagförslaget. Enligtförslaget skall elva stora sparbanker ombildas lill sparbanksaktiebolag som ärdotterbolag lill koncernens holdingbolag. Övriga 98 sparbanker kvarblir somsådana och är delägare lill holdingbolagel; de förulsälls ha ell avtalsmässigtgrundat nära samarbete med de övriga bankerna och förelagen iSparbanksgruppen. förutsäller mol denna bakgrund alt del iprincip inte skall vara möjligt atl ombilda en sparbank och därmed skapa enannan koncern än Sparbanksgruppen. är tänkt all ordnas så att regeringenslillslånd krävs lill ombildningen och all sådant lillslånd inle ges ulansamtycke från Sparbanksgruppen och övriga bland de 98 sparbankerna. Bakom dennaslåndpunkl slår, sägs det, en samlad och enig sparbanksrörelse. Densålunda beskrivna monopolsituationen för sparbanksrörelsen av återspeglasinte i laglexten. Det lorde vara nödvändigt all i lag klarlägga om deltilltänkta vetot skall få gälla också för framliden. Del är ju inle otänkbart atlvissa sparbanker kan önska bilda en egen koncern vid sidan av Sparbanksgruppen. Somberörts i del inledande avsnillet kommer det enligt Sparbanksföreningensförslag inle utan Sparbanksgruppens bifall vara möjliga all tillskapa enkoncern av sparbanksakliebolag vid sidan om Sparbanksgruppen. Denna förulsällsnämligen få vetorätt om en sådan bilagsbildning skulle vara aktuell. Denmonopolsituation som sparbanskförenings förslag leder lill läcks dock inle avlagtexten ulan endasl av kommentarerna lill förslagel. Sparbanksföreningenhar inle visal all del är oundgängligen nödvändigl all Sparbanksgruppen måsteha möjlighet all själv bestämma om det skall kunna förekomma konkurrens på det verksamhelsområdeinom vilkel Sparbanksgruppen själv ar verksam. SFF har in andralagstiftningssammanhang rörande ,och - betonat värdet avall konkurrens förekommer eller i vart fall kan förekomma. All konkurrens ellermöjlighet lill konkurrens föreligger medför alt verksamhelen tvingas fungera påsina egna meriter. Alt i lagstiftningen inskriva etl hinder mol konkurrens kan inleförordas. Allenskilda sparbanker i viss utsträckning konkurrerar sinsemellan l.ex. på marknaden i Slockholm talar ytterligare för atl del inte är lämpligt alt del skulle krävas Sparbanksgruppens bifall lill bildandet av en konkurrerande organisation med sainma syfle. Den föresfagna ordningen 96 synes inle innebära atlsparbankerna i Sparbanksgruppen skulle gynnas Prop. 1990/91: 136 framför desparbanker som väljer all slälla sig utanför Sparbanksgruppen. SFFmenar sammanfattningsvis all bedrivande av bankverksamhet isparbanksaktiebolagsform i en gemensam koncern kan accepteras endasl om lagsliflningeninle innebär ell formellt eller praktiskl monopol för den avSparbanksföreningen föreslagna Sparbanksgruppen. Medanledning av alt den föreslagna ombildningsbeslämmelsen i 8 kap., 2 §sparbankslagen, är av generell nalur och således enligt ordalydelsen inle uleslulerall flera koncerner än Sparbanksgruppen tillskapas vill understrykaviklen av atl regeringen inle lämnar lillslånd lill andra koncernbildningar ominle myckel slarka skäl föreligger. Om lillslånd skulle lämnas för flerakoncernbildningar än den åsyftade kan del finnas risk för alt sparbankernassamlade konkurrensförulsällningar och marknadspositioner försvagas, vilkelskulle vara olyckligt mol bakgrund av sparbankernas slällning och allmännylligaändamål på kredilmarknaden. 1princip bör, som anför, lillslånd lill andra koncernbildningarän Sparbanksgruppen lämnas endasl under förulsällning all Sparbanksgruppen ochövriga sparbanker samtycker till del. Sparbanksföreningenkonslalerar i promemorian all de ombildade spar bankerna i holdingkoncernen blir bankaktiebolag. Enligt bankinspektio nens uppfattning är det angelägel all inle den missuppfattningen uppslår all del införs ell nyll fjärde slag av bankinslilul i banklagstiftningen. Ordel sparbanksakliebolag bör därför inle accepteras som beleckning på de nya bankaktiebolagen. 8 kap. 1, 2 och 6 §§ bör följdaklligen justeras i enlighet härmed. Bankinspektionen har för all möjliggöra omstruktureringen av sparbanksrörelsen accepterat inslilutel sparbankssliflelse och alt sparbank kan omvandlas lill bankaktiebolag utan likvidation av sparbanken.Av samma skäl anser bankinspektionen all del bör accepteras all bank som ingår i en koncern med till bankaktiebolag omvandlade sparbanker vid beteckningen av sin affärsrörelse får använda ordel sparbank. 1 promemo rian förulsälls sparbankssliftelserna inte överiäta sina aktier i gruppen AB utanför sin egen krets. Skulle emellertid eller enskilda i koncernen ingående banker komma alt lill en majoritet ägas utanför den förutsatta kretsen bortfaller enligt bankinspektionens uppfattning skäl all medge sådan bank alt vid beteckning av affärsrörelse använda ordel sparbank. För all möjliggöra en sådan mer nyanserad särlagstiflning bör i 8 kap. 9§ andra slyckel sparbankslagen inforas all användningen av ordel sparbank vid beteckning av affärsrörelse förutsät- 97 7 1990/91. ler elt särskill lillslåndav regeringen eller efler delegation bankinspeklio- Prop. 1990/91: 136 nen.Av förarbetena lill paragrafen bör anges vid vilken gräns för externa Bilaga 3 ägare sådant medgivande inte bör kvarstå. Kollegiettillstyrker atl sparbankerna får kallas sparbankssliflelser när bankrörelsenhar överlåtits till ell annal förelag. Förslagel innebär alt del går alt skiljamellan sparbanker, som driver bankrörelse, och stiftelser som driver annanbankverksamhet. Länsstyrelsenövergår slutligen lill all något beröra den föreslagna firmabeteckningenSparbanksgruppen, och användningen av beteckningen sparbank som sådan i orden sparbanksakliebolagoch sparbankssliflelse. Dessutom berörs sparbanksaktiebolagens användning av ordelsparbank i övrigl. Iförslaget sidan 68 har redogjorts för behovel av atl holdingbolagelSparbanksgruppen ges lillslånd all använda ordel sparbank i sin firmabeteckning.Vidare fordras atl sparbanksakliebolagen ges tillstånd all använda ordelsparbank dels i firmabeleckningen dels i övrigl i affärsrörelsen(bankrörelsen). Iförarbetena till firmalagen, prop 1974:4 sidan 170 och 171, har under-slrukilsviklen av all firmabeleckningen korrekt återger förhållanden inäringsverksamheten. krav har kallals sanningsprincipen i firmarätlen (jftl.ex. RegR dom , mål nr 3416-1988 avseende användning av firmanAdvokatfirman och . Någon bolagsman med namnet Foyenfanns inle i handelsbolaget. Se även , Firmarält, 1978, sidan 50). Närdel gäller sparbanksakiiebolagens bankrörelse framkommer i förslagel alt deinte ska driva "sparbanksverksamhel". Denna ska drivas av de särskillinrällade sparbankssliftelserna. Länsslyrelsenfinner mol ovanstående bakgrund atl användningen av ordel sparbank för verksamhelsom inle är kännetecknande för sådan måsle betraktas som vilseledande. Delfinns i varje fall risk för förväxling med den sparbanksverksamhel somtraditionellt kommer atl drivas även i fortsättningen genom sparbankernasförsorg. Risken för förväxling är störst vid användningen i övrigt iverksamheten. När ordel sparbank tas in i firmateckningen för ett sparbanksakliebolagär delta inle lika allvarligt eftersom ordel sparbank då anger bankrörelsensursprung (den forna sparbanksrörelsen). 5.4 Fullmäktige i riksbank Fullmäktigeavvisar på principiell grund förslagel all bankerna inom spar banksgruppen i lag skall benämnas sparbanksaktiebolag. Förslaget skulle om det genomförs i prakliken innebära alt två i juridisk bemärkelse 98 skildalyper av sparbanker etablerades på den svenska bankmarknaden, elt Prop.1990/91:136 förhållande som fullmäktige inle kan accepiera. Fullmäklige har idel Bilaga 3 föregående understrukit atl någon ny juridisk form för bedrivandeav bankrörelse vid sådan av ordinära affärsbanker, föreningsbanker eller sparbankerinle bör tillskapas. Anpassningarna i sparbankslagen bör genomgående vara avgenerell och neulral karaklär och fullmäklige är inte beredda atl göraavvägningar mellan sparbankspoliliska iniressen och allmänna iniressen på delsätt som sparbanksföreningen önskar. Förhållandelär någol annorlunda när del gäller förslagel all få bruka benämningen sparbanki marknadsföringssammanhang, l.ex. enligt de regler som gäller för registreringoch bruk av s. k. bifirma för en afiarsrörel-se vid sidan av den formella firmabeleckningen.Av promemorian framgår att något uttryckligt förbud för annan bank än sparbankatt använda sparbanksbeleckningen inle finns uppställt. Däremotmarkerar lagstiftningen tydligt all sparbank slår som beleckning för ensärskild associationsform. Mot denna bakgrund känner fullmäklige tveksamhetinför förslaget att sparbanksgruppens bankaktiebolag på grund av sinkoncerntillhörighet bör få lagfäst rätl att använda ordet sparbank i affärsrörelsen(8 kap. 9§ lagförslaget). hindrar sparbanksgruppens bolag alt markera sinorganisatoriska tillhörighet på samma sätt som andra banker gör. En bank isparbanksgruppen, ett företag i , eller motsvarande. Förslageti 8 kap. 9§ sparbankslagen att undanta sparbankskoncern från beslämmelserna om rältför regeringen att ulse styrelseledamöter och om regeringens godkännande av valav styrelseordförande motiveras med kommuners och landstings inflytande genomval av sliflelsehuvudmän (lill sparbankssliflelsernas årsstämmor). Del kannoteras atl de båda formerna för inflylande över stiftelserna medför ett endastindirekt inflytande över holdingbolagel . Bankinspektionenhar ovan betonat betydelsen av all holdingbolagel får en stark ställning. Även balansen mellan sparbankssliftelsen och det bank aktiebolag som omvandlas till är viktig. Härav följer alt det till bankaktiebolag omvandlade sparbankerna bör följa bankaktiebolagslagens , bestämmelser. Undaniagen i 8 kap. 9§ i förslagel och 7 kap. 11 § i bankak liebolagslagen bör inte genomföras. Regeringen bör alltså ha räll alt utse styrelseledamöter och atl godkänna val av styrelseordförande på samma sätt som gäller i bankaktiebolagslagen. 6.3Fullmäktige i riksbank Prop. Bilaga 3 Ipromemorian föreslås dock vissa principielll viktiga undanlag från bankaktiebolagslagensbestämmelser. sådanl undanlag gäller de regler som styr tillsättningen av offenlligaslyrelserepresenlanler i bankerna och regeringens godkännande av val avstyrelseordförande. Sparbankerna hävdar belräffande och dedotterbolag som avser all driva bankrörelse, atl det samhälleliga inflylandel lillgodosesgenom kommunernas och landslingens val av huvudmän inom ramen för denbefintliga förlroendemannaorganisalionen. Fullmäkligedelar inle sparbankernas inställning i denne fråga. Huvudmännen trädervisserligen in i ägarrollen efter ombildningen och får förutsättas ulöva sill inflylandeöver den planerade koncernen. ägarinflylande ulövas dock primärt viamoderbolagets styrelse. Möjligheten att nominera slyrelserepresenlanler i deregionala dolterbankerna som promemorian antyder för elt reellt inflylande pålägre nivåer inom sparbanksgruppen. Tvärt om kan del med fog hävdas att ellutvecklat ägarinflylande på både moder- och dollerbolagsnivån kommer ikonflikt med de principer som myndigheterna upprätthållit belräflandeledning och styrning av verksamhelen i en bankkoncern. Dellaförhållande har belydelse när del gäller all bedöma formerna för insyn ochinflytande i den planerade koncernen. Fullmäklige kan konstatera all del finnsetablerade regelverk, dels med sikle på ägarinflylandel dels med sikle på samhällsinflylandet,för koncernbildningar där bankaktiebolag ingår. Därmed bör dessa reglertillämpas på ett klart och entydigt sätt. Kravet på neutralitet lalar allisåför all samhällels insyn och inflylande organiseras på samma säll försparbanksgruppen som för andra jämförbara koncerner där bankaktiebolag ingär. 1denna fråga har ledamöterna i riksdagsfullmäklige ochIngemar avgivit särskill yttrande och anfört följande. Viinstämmer i fullmäktiges mening atl lagsliflningen bör utformas så atl den ärgenerellt giltig för all därmed undvika snedvridande effekter. Del gäller ocksågällande lagsliflning om s.k. "samhällsinflytande" i banker. Förklarhels vinnande vill vi emellertid markera all vi inie anser behov föreliggaav särskilda av regeringen utsedda styrelserepresenlanler i bankernas slyrelser. Avpromemorian framgår all man anser all huvudmannainslilulel i spar bankerna tillgodoser del samhällsinflytande som för affärsbanksakliebo- lagen utövas genom offentliga slyrelseledamöler och regeringsgodkännan de av styrelseordföranden. Av lagen framgår knappasl atl stiftelsens hu vudmän skall nominera slyrelser i sparbanksakliebolagen. Om denna fråga är tänkt alt reglera i bolagsordningarna finns ju inga garanlier för framli den all della samhällsinflytande kommer all bevaras. Mol denna bak- 100 grund bör man kanske inlemedge ell undanlag från bankakliebolagslagens Prop. 1990/91:136 ()regler om offentlig representation i sparbanksaktiebolagens styrel- Bilaga3 ser, så länge sådan representation finns i bankaktiebolagslagen. Folksamtillstyrker all sparbanksaktiebolagen undantas från bestämmelserna i 7 kap., 1och .bankaktiebolagslagen angående lillsällande av offenlliga slyrelseledamöleroch godkännande av styrelseordförande i bankaktiebolag. Behovet av offentligtinflytande i bankverksamheten får anses väl lillgodosetl genom del inflylandesom huvudmännen förulsälls komma all utöva i sparbankssliflelserna. 1promemorian sägs atl någon särskild samhällsrepresenlation inle behövs i desåsom bankaktiebolag organiserade enheterna i del omstrukturerade sparbanksväsendel.Skälet anges vara alt samhällsrepresenlationen ändå förekommer isparbanksgruppen genom kommuners och landstings möjligheler all ulse sliflelsehuvudmän.Man kan dock konstatera alt den typen av samhällrepresentalion inte är av sammaslag som den nuvarande i bankaktiebolagslagen. Här kan särskill pekas på detförekommande godkännandet av styrelseordförande. har denuppfattningen atl oberoende av vad som sker på sparbanksområdel den formaliserandesamhällsrepresenlationen i bankaktiebolag inte hör hemma i etl modernt,internationellt, konkurrensutsalt bankväsende. Kraven på samhällsrepresenlationbör därför slopas. Om så inte skulle ske, visar sparbanksexemplel påetl dilemma med "frivillig" samhällsrepresenlation genom huvudmänneni de överordnande stiftelserna och den nu lagreglerade representationen i de igruppen ingående bankaktiebolagen med risk för olikartad "samhällsinriklning"pä de olika nivåerna. Dilemmat skall givelvis systematiskt inte lösas genomdispens från kravet för de i sparbanksgruppen ingående bankaktiebolagen ulangenom all de legala kraven på samhällsrepresenlation i bankaktiebolagen slopas. 7 Frågan om externa ägare 7.1 Fullmäktige i riksbank Delär sparbankssliflelserna som enligt förslagel kommer alt svara för ägarinflylandel när sparbankerna ombildals för all verka under ändrad förelagsform. Fullmäklige kan samtidigl konstatera all övergången till aktiebolag öppnar nya möjligheter alt förändra ägarbilden i såväl holding bolag som rörelsedrivande enheter. Några formella hinder mot all externa ägare inträder skall enligt förslagel inte finnas. Denna möjlighet till breddad ägarbild behandlas dock myckel summa- 101 8 1990/91. riskt i den akluellapromemorian. De begränsningar ur kapilalförsörj- Prop. 1990/91:136 ningssynpunktsom följer av den nuvarande konstruktionen med själv- Bilaga 3 ägandediskuteras överhuvudtaget inte. är en brist eftersom kapilalförsörj ningsfråganenligt fullmäktiges uppfattning är strategiskt mycket betydelsefull för allabanker, oberoende av associationsform. Kapitalkravenhåller på atl skärpas och tillgången till fungerande rikskapitalmarknader blirdärmed en alll viktigare konkurrensförulsällning. undvikermer ingående analyser, bl.a. med hänvisning lill all externt aktiekapital inlelorde erfordras de närmasle åren och all frågan på längre sikl är svår allöverblicka. hindrar dock inle all man myckel klart deklarerar avsiktenalt stå oberoende av externa ägare. Likvälanser fullmäklige all uttrycklig slällning bör tas till ell evenluelll inträdeav externa ägare i den typ av koncern som sparbanksgruppen representerar. Fullmäkligekan för egen del inle finna all sparbanksgruppen får någon egenlligsärställning på kreditmarknaden, som t. ex. motiverar extraordinära lagsliflningsålgärderi form av spärrar mot externt ägarinflylande i holdingbolag ellerrörelsedrivande bolag.