prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Riksdagensatte 1985 upp målet att kväveoxidutsläppen skuUe minska underperioden 19801995. har bl.a. trafiken ökat. TotaU väntas kväveoxidutsläppenmed hittUls fattade beslut minska . Vägtrafik,sjöfart och flyg svarar tiUsam-mans för av kväveoxidutsläppen. Naturvårdsverketssenaste underlag visar att sjöfarten och arbetsfordon (t.ex. traktorer ochgrävmaskiner) svarar för en väsentUgt större del av kväveoxidutsläppen än vadman har trott. Storakväveutsläpp kommer också från ammoniak, framför aUt från hantering avStaUgödsel. AmmoniakbUdningen vid användningen av handelsgödsel är betydUgtmindre. Ammoniaksprids inte lika långt som kväveoxider. Därför har de lokala ammoniakutsläppenrelativt sett större betydelse för kvävenedfaUet i jordbmksområden (se7a-beU3.1). Utsläppen av ammoniak är särskilt stora i södra och västraGötaland och där är också den totala kvävebelastmngen störst. AmmoniakutsläpptUl luften uppskattas tUl och av detta kommer frånhanteringen av staUgödsel (seäven Kapitel 10, s.248.) Isödra kvävedepositionen över den kritiska belastningsgränsen,dvs. kvävenedfaUet är större än vad ekosyste- Bild3.8 Kvävenedfallet över 1988,enligt EMEPs beräkningar. men kanta hand om utan att skador uppstår. De flesta naturtyper bedöms klara 5-15 kgkväve per hektar , men man kan mte utesluta att redan dessa mängderpåverkar känsUga naturtyper som hedar och torvmossar. KvävenedfaUetskuUe behöva halveras i , framför aUt i de sydvästra kustområdena. INorrland innebär det nuvarande kvävenedfaUet mgen större risk förkvävemättnad, även om nedfaUet också där kan påverka förekomsten av oUkaväxter. Gränsen för kvävemättnad är lägre för eftersom tUlväxten - ochdärmed även kväveupptaget - är lägre ju längre normt man kommer. För attuppnå en naturUg balans och minska belastningen på haven skuUe utsläppen avnärsafter behöva sänkas . Det betyder att kväveutsläppen tiU bådeluft och vatten måste minskas mycket kraftigt. En stor del av kvävetUlförselntUl () är nämUgen dUekt nedfaU från luften tiU vattenytan. TabeU3.9 Kritisk belastning för kväve och nuvarande kvävenedfall. belastn kg kväve/ kg kväve/ hektar/år* hektar/år * Avser genomsnittsvärdeför en mätruta (150x150). I närheten av stora trafikleder och i jordbruksbygder med stor hanteringav stallgödsel kan kvävedepositionen lokalt vara betydligt större än vad somanges i de regionala värdena. Detsamma kan gälla skogsbryn, som silar luftföroreningar. ** /hektar förekommer i sydvästraGötaland. Källa: Luft 90, SNV. l 1 ■« #1 Flyktiga organiska ämnen (på engelska VOC, VolatUe OrganicCompounds), är ett samlingsnamn för en stor mängd ämnen med oUka kemiskaegenskaper. Vissa är naturUga, t.ex. terpener från barrskog. Här behandlasenbart VOC som tUlförs mUjön genom människans aktiviteter. Flyktiga organiska ämnen förekommer bl.a. i lösningsmedel,läcker och bensin. Hit hör även CFC (klorfluorkarboner), metan, m.fl. ämnen sompåverkar klimatet och ozonskiktet och som behandlas i Kapitel 2 (s.16). Bland de flyktiga orgaiuska ämnena finns en mängd ämnensom är cancerfram-kaUande, skadar arvsmassan, ger nervskador och/eUer orsakaraUergier. Dessa ämnen medför framför aUt risker i arbetsmU-jön, som mtebehandlas i denna rapport, men de har också effekter i den yttre mUjön. VOCbidrar i hög grad tUl bUdnmgen av ozon och smog. Den samlade förekomsten av VOC i stadsluft svarar för enavsevärd del av den ökade cancerrisken i tätorter, även om utsläppen av varjeenskUt ämne är mycket små. En grov beräkiung anger 50-250 dödsfaU i cancer perår och mUjon tätortsUivånare tiU följd av luftföroreningar, och flyktiga organiskaämnen bedöms vara en av de vUctigaste faktorema. I någrafaU kan även enstaka ämnen eventueUt medföra en hälsorisk. Det gäUer t.ex. eten.En undersöknmg av etenutsläp-pen från trafiken och industrierna i Stenungsundvisar att haltema i luften ibland Ugger över gränsen för att man skaU kunnautesluta medicmska risker. Eten är också ett växt-hormon som skadar odUngargenom att växtema åldras snabbare. Ävenlösningsmedel som bensen, toluen och xylen förekommer i halter som innebärhälsorisker. Bensen beräknas t.ex. orsaka ca 30 f aU av leukemi eUer andracancerformer . Ett armat ämne, styren, förekom- Kapitel 3 Långvägaoch lokala luftföroreningar merinte i farUga koncentrationer i utomhus-mUjön, men är ett luktproblem även vidmycket låga halter. Närdet gäUer VOC från mänskUg verksamhet är trafiken den största käUan och dessandel ökar ytterUgare om man räknar in bensinhanteringen. Inom vägtrafikensvarar bensindrivna personbUar för tre fjärdedelar av utsläppen. De kommer delsfrån avgasema, dels från avdunstning. Avgasrening påverkar även VOC-utsläppenoch vägtrafikens utsläpp beräknas minska från tUl 70000 tonår 2000, även om trafiken ökar med 1,. Vidbensindistribution svarar enbart tankningen av bUar för utsläpp av 7 500 tonVOC. Genom "muffar" på bensinpumparnas munstycke kan av dessautsläpp tas bort. Denandra stora käUan är oUka lösningsmedel. (Se även Kapitel 7, s.l79,188 och195. Industrinsutsläpp av lösningsmedel kommer att reduceras avsevärt ,som följd av de beslut som har fattats . TabeU3.10 Utsläpp av flyktiga organiska ämnenfrån mänsklig verksamhet i . * Ton/år. Industriell användning av lösningsmedel Icke-industriell användning av lösningsmedel *l vägtrafikens utsläpp metan. rade regeringen attarbetet med att minska utsläppen av lösningsmedel skuUe prioriteras. Praxisändrades och utsläppsviUkoren har skärpts för många industrier. Det störstatUlståndsärendet hittiUs gäUde Tors-landaverken, som fram tUl år 1989hade tiU-stånd att släppa ut lösningsmedel . Detta skaU haminskat tUl , 1992, 1996 och 1998. Inom energisektorn svararvedeldning för merparten av VOC-utsläppen, ca , viUcet framför aUtberor på ofuUständig förbränning. Mer effektiva vedpannor och kaminer harutvecklats, som avsevärt minskar utsläppen av VOC. Utsläppav tungmetaUer tUl luften har nuns-kat kraftigt i de senaste 10-20 årenoch detsamma gäUer många länder i nordvästra . Det beror bl.a. på nyaprocesser och fiUer mot stoftutsläpp mom järn-, stål- och metaUindustrier ochpå minskad användning av bly i bensin. Iallmänhet medför inte metaUnedfaUet några skador på skogsmarken på kort sUrt. Inärheten av stora utsläppskäUor förekommer emeUertid metaUhalter som kan skadasvampar, mossor och lavar. Dessutom skadas markens mikroUv, vUket leder tUl attnedbrytningen av organiskt material nunskar. MetaUemaförekommer naturUgt i mycket oUka halter och binds dessutom mer eUer mindrehårt i marken. TUl de metaller som binds hårt och ansamlas i de övre marklagrenhör kvicksUver, bly, arseruk, krom och koppar. KvicksUverhalterna i det överstamarklagret, råhumusen, är i stora delar av fem gånger högre än dennaturUga haUen. Förmer vanliga metaUer som bly och koppar gäUer - med nuvarande nedfaU - att dettar innan haltema i humuslagret fördubblats. Andra metaUer, som kadmiumoch zink frigörs i marken, mte minst på gmnd av försumingen. I mycket suramarker i förekommer så mycket löst zink att man kan förvänta sigskador på växter, även om detta ännu inte har konstaterats i någraundersökningar. Tre tungmetaUer är eUerkan bU aUvar-Uga hälso- eUer mUjöproblem: ►KvicksUver, som anrikas iekosystemet vilket leder tiU att fisk från många sjöar innehåUer hälsofarUgakvicksUverhal-ter, om fisken äts ofta. ►Kadmium, där skiUnaden meUan demängder vi får i oss via maten och skad-Uga mängder är Uten. ►Bly, som förekommer i högahalter i marken utmed vägarna där bly sprids med bUavgaser. Problemetsomfattning minskar emeUertid i takt med att andelen blyfri bensm ökar. Pålång sikt kan också andra metaUer som arsenik, krom och koppar medföraaUvarliga mUjöproblem, eftersom de binds hårt i marken och därför ansamlas. Utsläppi andra länder svarar för en stor del av metallnedfallet i . Det gällerinte minst nedfaU av kvicksUver från kol- eldning i nordöstraEuropa. är på gmnd av närheten tUl kontuienten mest utsatt. De stora muiskningama avmetaUut-släpp i nordvästra avspeglas inte i siffrorna för det totalanedfaUet av oUka metaller i . Reduktionen av nedfallet är inte mer än10-50% . I takt med att punktkäUomarenas får små spridda utsläpp - som tiUsammans bUr stora - en relativt settstörre betydelse. är dock , smältverket i SkeUeftehamn,en mycket stor käUa, även om luftutsläppen där genom oUka mUjöskyddsåtgärderhar begränsats betydUgt. släppte ensamma utmer bly än vad hela gör när det gäUer direkta utsläpp tiU luftoch vatten. (En sammanstäU-ning av åtgärder för att minska metaUutsläp-penfinns i Kapitel 7, s. KvicksUvemtsläppeni har minskat avsevärt . Utsläppen tUl luft ochvatten var ca kvicksUver under perioden 19401970.1 slutet av1970-talet var de ca och är punktutsläppen . TabeU3.11 Tungmetallutsläpp till luften i , ton/år. ..-,-- - -. ■: ' ! ■ ' ". Kälki:Luft 90, SNV. Kapitel3 Långväga och lokala luftföroreningar den1978-1988 halverades kvicksUvemt-släppen. Trots detta ökar fortfarandekvicksUver-haltema i fisk, men ökningstakten har minskat. ÄvenkvicksUvermängdema i marken ökar sannoUkt med nuvarande nedfaU. En stor del avkvicksUvemedfaUet kommer från andra länder. Undersökningar av lufttransporterfrån och f.d. tyder på att dessa länder släpper ut 600-900ton kvicksilver , vUket skaU jämföras med luftutsläppen från punktkäUor iSverige, knappt . Kvicksilversom släpps ut i mUjön kan Tabed 3.12 Nedfall av tungmetaller med regn eller snö i södra eller sydvästra respektive , g/hektar och år. omvandlastUl metyUcvicksUver, som är mycket gUtigt för levande organismer. Redan på1960-talet kom de första uppgjftema om gäddor med höga kvicksilverhalter och omrovfågelägg vars skal, på gmnd av kvick-sUverförgiftning, var så tunna att deknäcktes innan de var färdigmvade. 1966 förbjöds betning av utsäde medalkylkvicksUver, vUket snabbt återspeglades i lägre kvicksUver-halter ifåglar. förbjöds aU kvicksU-verbetning i . Problemetmed kvicksUver i fisk är störst i sura, näringsfattiga sjöar, även om det mteär helt klariagt hur försumingen påverkar Nedfall* av tungmetaller över landytor i , enligtanalyser i mossa. Ton/år. ar e| inra Källa: Luft 90, SNV. Källa:Luft 90, SNV. * Nedfall i tätorteroch runt stora punktkällor ; äknat. Tabed 3.14 utsläpp av metaller, svaveldioxid ochstoft 1965-1989. Utsläpp iton/år. (3 200) (13,4) (3,5) *»»««,,,«,», ««»»«J««««»» kvicksilvempptaget.Kvicksilver löses nämUgen mte ut ur marken vid försurning, på samma sätt sommånga andra metaUer, utan bmds hårt i det översta humuslagret. (Se även Kapitel5, s.l22. Kvicksilverhaftema i markkan störa viktiga biologiska processer. EnUgt laboratoriestudier kanmikroorganismer påverkas om halterna i mark överstiger 0,4-0,/kg,koncentrationer som återfinns i skogsmark i södra och delar av meUerstaSverige. För att kvicksUvemedfaUetinte skaU överstiga den kritiska belastningen behöver det minska isödra . Med hänsyn tiU ekosystemen i haven behöver tiU-förseln minskamed i de havsområden som omger . Om nedfaUet minskar på dettasätt kan kvicksUverhal-tema i de översta marklagren börja sjunka. Av de svenskakvicksilverutsläppen kommer merparten från förbränning av kol, torv och avfaUsamt från vissa industriprocesser, framför aUt klorframställning samt frånjärn-, stål- och metallverk. Understörre delen av ökade kvicksilvemtsläppen från avfaUsförbrän-ningenpå gmnd av kvicksilverhaltiga produkter i avfaUet. har dessa utsläppåter reducerats tUl följd av att man i ökad utsträckning har kistaUeratrökgasrening vid avfaUsförbränningsanläggning-ama. KvicksUversprids också från oUka varor som mnehåller kvicksUver - termometrar, Bild3.9 Kvicksilver i fjädrar från brun kärrhök. Mgkvicksilver/kg i fett 1965 67 69 71 Källa:Monitor 1982, SNV. gamlatandplomber, m.m. Spridnmgen sker både direkt tUl luften och via soptippar. Enanalys av kvicksilveranvändningen visar att tUUörseln av kvicksilver, både iråvaror och i färdiga produkter, är betydUgt större än de kända utsläppen.TUlförseUi av kvicksUver i varor, malmbrytning m.m. motsvarar kvicksUverper år. Det betyder att vi bygger upp stora förråd av kvick- TabeU3.15 Utsläpp av kvicksilver /78 respektive 1988. Kapitel3 Långväga och lokala luftföroreningar silversom med tiden kan läcka ut i mUjön, om de mte oskadUggörs. Merparten av detkvicksilver som tUlförs kretsloppet kommer från maUnbrytning (se ävenKapitd 7, s. 203). Bild3.10 Kvicksilver i råhumus, mikrogram per gram. 0,30-0,35 0,25-0,30 0,20-0,25 Dedirekta luftutsläppen av kadmium från fabriker etc. har minskat från ca 25 tonper år tUl ca . Det spridda, diffusanedfaUet av kadmium från i huvudsak utländska käUor uppgår tUI ca per årvarav ca faUer på . Dessutom tUlförs åkermarken kadmium frånfosforgödsel. F.n. uppgår denna mängd tUl ca . TUlförseUi viagödselmedel har varit högre, ca 1970 och ca år1980. Användningenav kadmium har minskat kraftigt, men kadmium mgår fortfarande i , vissaplaster och legeringar samt - inte minst - i uppladdningsbara batterier. Osäkerhetenär mycket stor när det gäUer kadmiuminnehåUet i oUka produkter. EnUgtkerrukaUeinspektionens produktregister är den sammanlagda kadmiummängden somingår i oUka varor ca . DärtUl kommer kadmium i batterier ochackumulatorer, meUan 80 och . På samma sätt som kvicksilver är kadmiumfrån kasserade varor, som hamnar på soptippama, en potentiell mUjöfara. TUlförseUiav kadmium i varor och produkter är sammantaget mycket större än den mängdkadmium som kommer från industriutsläpp och handelsgödsel. Ökadekadmiumhalter hör tUl de mUjö-faror som innebär en aUvarUg risk för hälsan.SkUlnaden meUan de mängder vi får i oss med födan och de mängder som kanmedföra skador är liten. Merparten av det kadmium som människor får i sigkommer från tobaks-rökiUng, men även försurat dricksvatten och Uvsmedel frånjordar som tUlförts kad-miumhaltigt gödsel kan ha betydelse. Genom mat ochdryck får vi i oss i genomsnitt kadmium per dag. Redan vid ettintag av per dag är risken för njurskador 1 på 1000 (0,avbe-foUoiingen). Ökar mtaget tUl 50nukrogram per dag bUr risken 1 på 100. (Seäven Kapitel 7, s. 4 Hur mår ? Den mängd bly som släpps ut tUl luften har i Sverigehalverats , tUl . kommer merparten, ca600 ton, från blyad bensui. Under har bUama spritt betydUgt mer bly änindu-striema under . BlytUlsatsen i bensin började sänkas 1970 ochskaU helt försvirma, men fortfarande får bensin säljas som innehåUer upp tUl0,blyA. finns det krav på att aUa bensmstationer med mer än enpump skaU sälja "blyfri bensin". Även blyfri bensin innehåUer småmängder bly, högst /1. I taktmed att katalytisk avgasrening m-förs, minskar användningen av blyad bensm. Bild3.11 Kadmium i mossa 1975 resp. 1985. /kg /kg /kg Källa: Naturmiljön i siffror 1990, SCB. Kapitel3 Långväga och lokala luftföroreningar Blyfrån bensin kommer att att ha reducerats med omkring 1995, enligt prognoserutifrån nuvarande bestämmelser. Inom industrin förekommerblyutsläpp framför aUt från metaUindustrin () samt frångummUndustrin och glas-bmken. LUca mycket, ca , sprids direkt imarkerna under jakt med blyhagel. Bly från hagel omvandlas och kan tas upp avdjur och växter. Bild 3.12 Bly i mossa 1975 resp. 1985. nen,, hamnar på skjutfält. En annan, större blykäUa, är avfaU. Även omman räknar bort det avfaU som klassats som mUjöfarUgt, innehåUer sopor ochannat avfaU omkring bly . En del avfaU bränns ochluftutsläppen av bly från sopförbrännmg är ca . Merparten av det bly somnår marken binds i växter och markens ytlager. Det medför att blyhalterna igmndvatten i allmänhet /kg /kg Källa:Naturmiljön i siffror 1990, SCB. Vid försuming ökar blyets rörUghet. I gmndvatten med pH-värde 4-5 ärbly-haltema i genomsnitt högre ån i grundvatten med pH-värde 67. Enundersökning i Värsjö i visar att blyhalten i mark ökar med 0,per år.NaturUgt förekommer bly i markens ytlager i halter från några få tiU drygt /kg (torrsubstans). I anslutning tUl vägar kan mängdema vara betydUgt större,t.ex. /kg från E4:an i . Bild3.13 Nedfall av bly under . i jord 1880-1980, (ton H 700-1300 130024162416-4492 4492-8350 835016000 Inte ens vid så högahalter märks någon tydUg giftpåverkan på växtema. Det hmdrar mte att grönsakermed stora blad kan inne-håUa stora mängder bly, om de odlas i närheten avstarkt trafikerade vägar. Denmängd bly människor får i sig via vatten och andra Uvsmedel är jämförelsevisUten i . Av blyUitaget kommer från mat, resten andas vi in medluften. Blyförgiftningkan ge nervskador, blodbrist, njurskador och även fosterskador. Hos små bamskadar bly den inteUektueUa utvecklingen. Bild3.14 Utsläpp av bensinbly 1945-1988. Källa:Anderberg-Bergbäck-Lohm, 1990. O 1945 50 60 70 80 90 Källa:Anderberg-Bergbäck-Lohm, 1990. Kapitel3 Långväga och lokala luftföroreningar Strålning - nyttig och sicadlig Detfinns flera oUka slag av strålning, både nyttig stråUiing och sådan som skadarmänniskan och hennes miljö. Solens strålning ger oss värme och hjälper tUl attbygga upp vitaminer i kroppen. kan den orsaka hudcancer. Bådesolstrålningen och strålning från vissa radioaktiva ämnen i marken är naturUgstrålning och kan inte undvikas. Strålning i miljön kan ge många slags skadeverkningar,t.ex. brännskador på huden och ögonskador som grå starr. Cancer nämns ofta somden aUvarligaste skadeformen. Uppskattningar av cancerrisker från aUaviktigare strålkäUor i ges i TabeU 3.16. Sammanlagt bedöms strålningorsaka några tusen av de ca 40 000 nya cancerfall som uppträder ilandet. Det kan gå flera tiotals år från det man utsätts för strålning tUldess att cancern visar sig. Därför kan antalet faU som uppträder skUjasig frånantalet faU som orsakas . En annan sorts skada somkan orsakas av strålnmg är påverkan på under graviditeten. Något tiotalfosterskador årUgen i anses bero på strålning, främst naturliggammastråUiing i bostäder och kosmisk StråUiing. Misstankar finns också omfosterskador i samband med bUdskärmsar-bete men detta har ännu inte kunnatbekräftas genom vetenskapliga undersökningar. SlutUgen kan allvarUgaarvsskador orsakas av strålning, t.ex. medfödda sjukdomar eUer missbUdningar.Inte heUer här finns fuUstän-dig bevisning. Forskama misstänker att om skadorpå arvsanlagen förekommer så rör det sig om några hundra snarare än tusentalsfall i . Strålbehandling tUlkommersom cancerorsak. Ett hundratal faU är en ound-vikUg följd av den livräddandebehand-Ungen. EventueUtkan också kraftledningar orsaka cancer hos närboende, kanske något hundratalfall årUgen. Med strålning menar vi förflyttningav energi i mycket små paket från en källotill en mottagare. Olika slogs strålningkännetecknas av att energipaketen är olika stora. I Bild 3.15 är olika slags strålninginritade i energiordning. Där syns också översiktligt vilka sorters strålning som sär- skiltbehandlas i detta avsnitt. När energin absorberas i kroppens celler uppkommerkemiska föreningar som bl.a. kan skadaarvsmassan. Efter flera yt-teHigare led i kroppen kan dessa skador utvecklastill exempelvis cancer eller ärftligt överfördasjukdomar Bild 3.15 Elektromagnetisk strålning. 1 102 10" 10' Elektromagnetisk strålningär det gemensamma namnet på ljus, röntgenstrålning, radiovågor,etc. Det är våglängden som avgör vilken kategori strålningen tillhör (logaritmisk skola). Cirkahälften av de uppgivna cancerfallen från radon, solstrålning och medicinskaundersökningar skuUe kunna undvikas. Kostnaden per förebyggt fall varierar frånett tiotusental kronor för solstrålning tUl för radon. Risk för ökad solstrålning SolstrålninginnehåUer bl.a. den ultravioletta strålning som kan orsaka hudcancer. Dennastrålning har funnits i miljön sedan jordens uppkomst. Ett skyddande skikt avozon uppkom för någon miljard år sedan. finns det risk för att det skyddandeozonskiktet uttunnas och att människan därmed kan utsättas för merultraviolett strålning och därmed ökad risk för hudcancer. Enligt mätningar iSverige och framåt har ännu inte någon sådan ökning kunnatpåvisas. (Se även Kapitel 2, s. Ändåökar hudcancem mer än någon annan cancerform. Den troUga förklaringen kan varaatt människor utsätter sig för mer solstrålning både genom att sola mer på sommarenhemma, genom solresor till varmare länder och - i mindre omfattning - genom attsola i solarier. DenallvarUgaste hudcancerformen kallas malignt melanom. Mellan åren 1958 och 1986 fyrdubblades antaletupptäckta fall och ökningen fortsätter. drabbas ca 1 500människor årUgen i . Samband med tidigare brännskador från solstrålninghar påvisats. Svenska myndigheter harupprättat mätstationer för att kunna följa om den ultravioletta strålningensnivåer ökar. En lång-sikrig kampanj har också startats för att minska riskenför hudcancer från solstrålning och åstadkomma tidigare upptäckt av decancerfall som ändå uppträder. Sverigehar infört bestämmelser om att sollampor och solarier skall likna solen när detgäUer strålningens sammansättning och intensitet. Dessa bestämmelser har följtsav motsvarande intemationeUa regler. Omden ultravioletta strålningen vid marken skulle öka finns en risk för fler fallav hudcancer. Dessutom skulle växter och djur kunna skadas. Ungefärhälften av alla hitfiUs undersökta växter är känsliga för ökad ultraviolettstrålning. De blir t.ex. kortare eller får mindre löv. Även viktiganäringskedjor i havet skulle störas efter negativ påverkan av t.ex. plankton,krabblarver och fiskyngel. Övrigatänkbara effekter är försämrad luftkvalitet i tätorter eftersom strålningen bidrartiU uppkomst av smog via giftiga luftföroreningar som ozon och väteperoxid. Tabed3.16 Antalet cancerfall i på grund av strålning. Naturlig strålning i omgivning och kropp Radon i byggnader, framför allt bostäder Ultraviolett strålning (fall av både maligna melanom och skivepitelcancer) Medicinska undersökningar, framför allt röntgen Siffrorna är ungefäHiga uppskattningar utifrån Källa: SSI. Kapitel3 Långväga och lokala luftföroreningar Radontränger in i bostäder Radonkommer från sönderfall av radium, ett radioaktivt grandämne som finns allmänt inaturen. Radium i mark och byggnadsmaterial omvandlas vid sönderfallet tUlädelga-sen radon som tränger in i bostaden underifrån eUer genom väggar ochtak. Om berggmnden innehåUer mycket radium, som i delar av , kanvatten i djupborrade bmnnar ha hög radonhaU. När sådant vatten får rikligkontakt med luften i en bostad, t.ex. när man duschar, kan radongas frigörastUl luften. I utomhusluft finns radonendast i mycket små mängder. Om inomhusluft späds ordentUgt med utomhusluft bUrhalten m-omhus också låg. Förhöjd halt inomhus har förekommU . Denhar berott på dålig luftväxUng eUer sådant undertryck inomhus som gjort attradon sugits in från marken. På1950-talet var radonhaltema likartade dem som mättes . Isamband med energibesparingen efter energikrisen minskadesluftväxUngen i husen och radonhaltema fyrdubblades i många hus. Vid mitten av1980-talet hade ännu ingen större minskning skett. Den 1990 beslutadesänkningen av gränsvärdet för befint-Uga bostäder skaU, när åtgärdema är genomförda,sänka den genomsnittUga radonhalten med några tiotals procent. Radon sönderfaller iluften tUl andra radioaktiva gmndämnen, radondöttrar. Dessa fastnar i lungomanär vi andas. Där Ugger de och bestrålar vävnaden eUer transporteras vidare såatt andra delar av kroppen bestrålas. I första hand befarar man att radon kanorsaka lungcancer. Uppskattningarna av risken varierar meUan några hundra ochnågra tusen cancerfaU årUgen i . En stor studie som avslutas väntasge närmare besked. Bild3.16 Exempel på otätheter i en byggnad dörmarkradon kan tränga in. Schematisk skiss övervanliga otätheter i en grundkonstruktion. Springa mellan betonggolv och vägg. Otätheter vid rörgenomföringar, äveni skyddsrör. Otätheter vid lucka över rensbrunn. Källa: SSI. Otätheter i rör för el- och teleledningar. Sprickor i golv eller vägg på grund av sättningar. Läckage genom luftgenomsläppligabyggnadsmaterial. befaras, men i mindreutsträckning. Åtgärder i större skalamot radon påbörjades , i samband med omfattandeinformations- och mätmsatser. En lägesrapport visade att takten för attgenomföra oUka åtgärder varit låg.