prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Vad slutligen gäller AMS förslag att det börutfärdas en förordning för personalförsörjningen inom det civila totalförsvaretövervägs frågan inom . Kostnadernaunder anslaget för det kommande budgetåret har jag beräknat till totalt 2619,1milj.kr. (-h 387,9 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att regeringen får bemyndiga AMS eller,efter AMS bestämmande,länsarbetsnämnderna att under /92 besluta om avskrivning avlånefordran som inte överstiger 75000kr. uppkommen inom arbetsmarknadsverket under de förutsättningar som gäller för /91 (avsnitt2.5), 2. godkänna att högst 50000000kr. av medlen under anslaget får användas för insatser inom den yrkesinriktaderehabiliteringen (avsnitt 2.5), 3. till ArbetsmarknadsverketsJÖrvaltningskoslnader /92 anvisa ett ramanslag på . 1989/90 Utgift 8 528 330 000 (1) Reservation 2 298 556245 (2) 1990/91 Anslag 9 473 770 000 (1) 1991/92 Förslag 11 418 687 000 (1)I utgifter och anslag ingår mi3del från denuvarande anslagen B2. Arbetsmarknadsservice, R3. B4.Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag, B5. Sysselsättningsskapandeåtgärder samt B6.Statsbidrag till inskolningsplatser. (2)Avser reserverade medel från anslagen B3.Arbetsmarknadsutbildning, B5. Sysselsättningsskapande åtgärder (exkl.strukturstöd för byggarbetsmarknaden) samt B6. Statsbidrag till inskolningsplatser. Från anslaget betalas utgifterna förutbudsstimulerande åtgärder i form av utredningskostnader, flyttningsbidragm.m., arbetsmarknadsutbildning inkl. utbildningsbidrag, utbildningsbidrag vidvidgad arbetsprövning samt bidrag till arbetslösa för att starta egenverksamhet. Dessa åtgärder skall i första hand befrämja den yrkesmässiga ochgeografiska rörligheten samt bidra till kompetensutvecklingen i arbetslivet. Vidare betalas utgifter försysselsättningsstimulerande åtgärder i form av beredskapsarbeten, rekryteringsstöd, otraditionella insatser, insatser för flyktingar och invandrare samt inskolningsplatser. Åtgärderna är främst avsedda för de mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden, nämli- 62 genlångtidsarbetslösa, deltidsarbetslösa, arbetshandikappade samt flyk- Prop.1990/91:100 tingar och invandrare. Utredningskostnader är service, i form avreseersättningar och traktamenten åt arbetssökande, som arbetsförmedlingentillhandahåller i samband med inställelse till arbetsförmedlingen,läkarundersökningar samt tolkhjälp. Flyttningsbidrag m.m. omfattar bidrag för attunderlätta för arbetssökande att söka och anta arbeten utanför hemorten ochinlösen av egna hem m. m. som avser utgifter för att lösa in fastigheter ochbostadsrätter frän arbetslösa som flyttar av arbetsmarknadsskäl. Arbetsmarknadsutbildning är sådan utbildning som enperson genomgår av arbetsmarknadsskäl och till vilken utbildningsbidragbeviljas av arbetsförmedlingen. Det kan vara utbildning för personer som äreller riskerar att bli arbetslösa och som uppbär utbildningsbidrag underutbildning vid särskilt anordnade kurser eller i det reguljärautbildningsväsendet, eller utbildning av anställda för vilka bidrag frånarbetsmarknadsverket utgår till arbetsgivaren. Särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning kan avlänsarbetsnämnderna upphandlas från såväl AMU-gruppen som från bl.a.kommunernas uppdragsutbildning, högskola, folkhögskola, studieförbund ellerföretag. Vidgad arbetsprövning, till vilket utbildningsbidragutgår, avser arbetsprövning i reell miljö. Åtgärden utgör ett viktig',komplement till övriga vägledningsinstrument. Bidrag till arbetslösa för att starta egenverksamhet avser bidrag till personer som har fyllt för att dessa vidstart av eget företag skall klara sin försörjning under ett initialskede. Beredskapsarbete syftar till att skapa tillfälligsysselsättning för arbetslösa som inte har kunnat erhålla lämpligt arbeteeller någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Beredskapsarbete kan ocksåanvändas som ett led i en rehabiliteringsprocess, för att ge ungdomararbetslivserfarenhet eller i kombination med arbetsmarknadsutbildning. Rekryteringsstöd syftar till att underlättaanställning av långtidsarbetslösa som annars skulle ha svårt att få arbete. Otraditionella insatser syftar till att dels,utöver ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärder, möjliggöratillsvidareanställning för arbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, dels stödja försöksverksamhet i form av icke traditionellaarbetsmarknadspolitiska åtgärder, med syfte att skapa nya arbetstillfällen förenskilda personer i orter och regioner med undersysselsättning. Insatser för flyktingar och invandrare avserförsöksverksamhet för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden och förkortasökandetiden för dessa grupper. Medlen får användas till dels förhöjtrekryteringsstöd i syfte att underlätta värvning av svenskundervisning ocharbete , dels andra åtgärder som underlättar förflyktingar och invandrare att få arbete. Inskolningsplatser syftar till att underlätta förungdomar att få en fast förankring på arbetsmarknaden. Platserna är avsedda främst åringar. Inskolningsplatserna är av två slag, avtalade och särskilda. AMSföreslår i anslagsframställningen att ett enhetligt arbetsgivarbidrag, "' ' benämnt anställningsstöd, införs. Enligt AMS bör det nya stödetindelas i två former, dels en tidsbegränsad form benämnd allmäntanställningsstöd, dels ett icke tidsbegränsat stöd benämnt särskiltanställningsstöd. AMS vill att det allmänna anställningsstödet skallersätta nuvarande rekryteringsstöd, introduktionsbidrag, beredskapsarbete avicke investeringskaraktär och medflyttandebidrag. Det särskilda anställningsstödetskall ersätta strukturstöd för byggarbetsmarknaden, lönebidrag, skyddat arbetehos offentliga arbetsgivare och bidrag till arbetsbiträde. AMS föreslår vidare att inskolningsplatsernakvarstår som särskild åtgärd. Samma bör även gälla för beredskapsarbeten avinvesteringskaraktär, som bör bibehållas i form av ett tillfälligtinvesteringsstöd. AMS föreslår också att en promille av bidragen tillarbetsgivare och enskilda skall kunna användas föir forskningsinriktatutvärderingsarbete rörande den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. AMSbegär ingen ökning av medlen för utredningskostnader. AMSföreslår att då behov föreligger, kostnader för medföljande förmedlare pågruppresor för arbetssökande får belasta anslaget flyttningsbidrag m. m. utankostnadsbegränsning. Beträffande medlen för kulturarbetares hemresorföreslår AMS att högstbestämningen på 2 milj.kr. för verksamheten tas bort ochatt kravet på familjeanknytning på hemorten för dessa månadsresor ändras tillkrav på bostad på hemorten. Tidsbegränsningen för resornaföreslås förlängas till högsl . 1 fråga om merkostnadsbidraget föreslår AMS attbidraget i fortsättningen skall benämnas starthjälp och att kravet på tvåmånaders arbetslöshet för att erhålla bidraget tas bort. Villkoret för bidragetbör i stället vara att den arbetssökande är eller riskerar att'bli arbetslös.Vidare bör bidraget omfatta även de som tar anställning i elleri eller . I syfte att undertätta för bl.a. sjukvården attrekrytera utbildad nyckelpersonal föreslår AMS att starthjälp tillnyckelpersoner även får beviljas för anställning inom hälso- och sjukvård,undervisning eller annan verksamhet, som kan anses som samhällsviktig eller påannat sätt väsentlig för ortens utveckling och fortbestånd. AMSbegär vidare kompensation för prisökningar med 14,9 milj. kr. 1den särskilda rapporten inför treårsbudgeten pekar AMS bl.a. på att en stigande medelålder iarbetskraften innebär nya krav på arbetsmarknads- 64 utbildningen.Om skall behålla sin konkurrenskraft genom välut- Prop. 1990/91: 100bildad arbetskraft måste nya insatser riktas mot de medelålders och äldre Bil.12 på arbetsmarknaden. AMS förutser även ett ökat behov av utbildningsinsatserför handikappade och förtidspensionerade. Betydande insatser inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen behöver också göras för att sänka arbetslöshetenbland flyktingar och andra invandrare och för att ge dem som har monotona ochokvalificerade arbetsuppgifter bättre möjligheter på arbetsmarknaden.Utbildningen bör även medverka till att bryta bryta könsuppdelningen påarbetsmarknaden. Enligt en undersökning som AMS har genomfört avsamtliga arbetslösa visar det sig att ungefär var tredje saknar erforderligkompetens för de lediga platser som finns på orten. Arbetsmarknadsutbildningutgör därmed ett viktigt medel för att stärka den enskildes ställning påarbetsmarknaden. Slutsatsen av de uppföljningsundersökningar som görs avarbetsmarknadsutbildningen är att utbildningen ger individerna även de medsvårt utgångsläge - goda möjligheteratt erhålla ett arbete under förutsättningatt utbildningen riktas mot de yrken inom vilka det råder hög efterfrågan påarbetskraft. Arbetsmarknadsutbildning framstår emellertid intealltid som det mest förmånliga handlingsalternativet för den arbetssökande. Attgenomgå utbildning kan betraktas som en riskfylld investering. Den upplevda riskenkan enligt AMS minskas på olika sätt. 1 första hand genom bättre informationom utbildningsyrkena och deras framtida förutsättningar men också genom enbättre anpassning av incitamentsstrukturen för individen till de alternativ somfrån samhällets synpunkt är de mest fördelaktiga. Enligt AMS bör därför den pågåendeförsöksverksamheten med stimulansbidrag till viss arbetsmarknadsutbildning, omden faller väl ut, permanentas och utsträckas till att gälla helaarbetsmarknaden. Detsamma bör även gälla försöksverksamheten med särskiltbidrag till arbetsgivare för att stödja kompetensutvecklingen i företagen. 1.3.1Särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning m. m. Kostnadernaför den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen inkl. elevsocialverksamhet och boendeservice samt bidrag till utbildning i företag beräknar AMStill 3051,6 milj.kr. 1.3.2Arbetsmarknadsutbildning i det reguljära utbildningsväsendet AMShar föreslagit att även behovet av utbildningsplatser inom det reguljärautbildningsväsendet skall få upphandlas genom att delar av statsanslaget tillskolan tilldelas AMS. Kostnaden beräknas till 750 milj.kr. AMS har därutöverföreslagit att regeringen skall ge AMS i uppdrag att i samråd med universitets-och högskoleämbetet och utreda förutsättningarna för attanordna högskolestudier inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. ;en 1990/91. 1.3.3 Utbildningsbidrag Prop.1990/91:100 Förutbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning beräknar AMS kost- "'''" nåden till 3 342,2 milj.kr. AMS föreslår att tilläggstraktamente skall utgåtill de kursdeltagare som studerar utanför hemorten och har en boendekostnadsom överstiger I . Därutöver framhåller styrelsen att traktamentetför den som deltar i utbildning utanför hemorten fortlöpande bör räknas upp itakt med höjningarna på hyresmarknaden. Densammanlagda kostnaden för arbetsmarknadsutbildningen under /92blir därmed enligt AMS 7 118,8 milj. kr. 1 sitt förslag till anslagstilldelning har AMSutgått från samma utbildningsvolymer som under innevarande budgetår. Detinnebär att förslaget inte har tagit hänsyn till effekter av förändringar ikonjunkturen. AMS har därefter i skrivelse den 12 november 1990lämnat en bedömning av vilken omfattning de arbetsmarknadspolitiska insatsernabehöver ha under /92. För att förhindra en arbetslöshet som överstiger2% anser AMS att arbetsmarknadsutbildningen behöver omfatta ytterligare 35000personer vilket i det närmaste innebär en fördubbling av nuvarandeutbildningsvolym. 1sin anslagsframställning har AMS för nästa budgetår begärt oförändrat anslagför beredskapsarbeten m.m. AMS har dock i skrivelsen den 12 november 1990framhållit att antalet personer i sysselsättningsskapande åtgärder behöver ökaskraftigt eller med ca 35000 personer under /92. AMS anser vidare att beredskapsarbetena numera kanses som en del i en rehabiliteringsplan där stödformen används somarbetsprövning eller för att skapa referensmöjligheter. Enligt styrelsen är detönskvärt att den nya inriktningen även bibehålls i ett sämre konjunkturläge. EnligtAMS har införandet av rekryteringsstöd inneburit betydande ar-bet.sbesparingarför såväl huvudmän som för arbetsmarknadsverket. Åtgärdens enklahanteringsform har också inneburit fördelar för de arbetslösa som snabbare harkunnat anvisas arbete. AMS anser därför att det är angeläget att denna enklastödform bibehålls och utvecklas. Subventionsgraden bör dock vara flexibel ochanpassas till arbetsförmedlingens bedömning av stödbehovet. AMS anför i sinskrivelse att möjligheten att arbetsplacera ungdomar medrekryteringsstöd bör införas när placering på avtaladinskolningsplats inte är möjlig. För att motverka långa arbetslös- Prop.1990/91:100 hetsperioder bör enligt AMS rekryteringsstöd även generellt kunnautnytt- Bil. 12 jas efter tre månaders arbetslöshet. /90 disponerade AMS högst 200 milj.kr. för s.k. otraditionellainsatser. Av dessa har 60 milj. kr. fördelats till länen för egna beslut. Avresterande medel har AMS bl. a. tilldelat de fackliga organisationerna 12milj. för uppsökande verksamhet bland långtidsarbetslösa och avsatt 10milj. för särskilda insatser i Bergslagen. I slutredovisningen av projektetuppger AMS att länet hartilldelats 15 milj.kr. under /90 för fortsatta insatser ochslutförande av påbörjade delprojekt. AMS konstaterar att det är svårt att inuläget ha en definitiv åsikt om projektets samhällsekonomiska effekter ochdess betydelse för den fortsatta utvecklingen i regionen. Den samladeutvecklingen av befolkning, sysselsättning och arbetslöshet under projekttidenhar varit bättre inom än vad den har varit ijämförelseområdena. AMS anser att även fortsättningsvis en mindre delav medlen bör få användas för projektledning och andra liknande kostnader somhänför sig till specifika projekt. Medlen bör även innefatta åtgärder för attfrämja jämställdhet mellan könen på arbetsmarknaden. 1.7 Bidragtill arbetslösa JÖr att starta egen verksamhet utvärdering av starta-eget-bidraget, som AMS redovisade till regeringen ijanuari 1990 liksom i den fördjupade anslagsframställningen, framhålls attstarta-eget-bidraget är ett bra och nödvändigt komplement till övrigaarbetsmarknadspolitiska åtgärder oavsett konjunkturtäge. De personer sombeviljats bidrag har framför allt varit personer för vilka annat arbete ellerannan åtgärd ej kunnat erbjudas. Under de fyra budgetåren 1985/86-1988/89 har ca12000 bidrag beviljats till en total kostnad av ca 430 milj.kr. avde nystartade företag, som beviljats starta-eget-bidrag, var fortfarande iverksamhet . Bidraget har alltså i hög grad bidragit tillstadigvarande sysselsättning. efter starten av företaget tar drygthälften av företagarna ut en nettomånadslön på ca . och övriga betydligtmer. AMS konstaterar att bidragets funktion somsysselsättningsskapande åtgärd är begränsad i dess nuvarande utformning. Ettgenerellt små/nyfö-retagarstöd utan koppling till arbetslöshetsbegreppet skullepå ett annorlunda sätt kunna skapa arbetstillfällen i skogs- och glesbygd. Ettsådant stöd skulle i så fall sortera under statens industriverk. 1 anslagsframställningen föreslår AMS atthandläggningen av starta-eget-bidraget överförs till annan myndighet eller attutbetalningen av starta-eget-bidraget överförs till ombidraget behålls i oförändrad form. 1.8 Insatserför flyktingar och invandrare Prop. 1990/91: 100 AMSföreslår i anslagsframställningen att medlen för insatser för flykting- "'' ar och invandrare ökas från 130 milj.kr. till 200 milj.kr. perbudgetår /92- 1993/94 om AMS förslag till ny anslagsstrukturinte accepteras. AMS har i skrivelsen påpekatbehovet av förstärkta arbetsmarknadspolitiska insatser för vissa grupper medsvag ställning på arbetsmarknaden varav flyktingar och invandrare är en. AMSföreslår i anslagsframställningen en i förhållande till /91oförändrad medelsnivå, som man påtalar att huruvida anslaget kommeratt vara tillfyllest är beroende av konjunkturutvecklingen. AMS föreslår vidare att kommunerna efter medgivandeav länsarbetsnämnden får låta ungdomar med dokumenterade handikapp, somarbetar på särskilda inskolningsplatser hos kommunen, utföra arbetsuppgifter åtenskild arbetsgivare. /.10 Arbetslöshets- och permiiieringslöneersättning AMSföreslår med hänsyn till att arbetslöshetsförsäkringens betydelse som stödformhar ökat som det kontanta arbetsmarknadsstödet(KAS) fått en alltmer marginell betydelse att regeringen låter utreda fråganom förändringar av KAS och dess administration. En samordning av KAS medarbetslöshetsförsäkringen anser AMS innebära att även KAS bör finansieras genomarbetsmarknadsavgiften. AMS föreslår att ett belopp motsvarande av undernärmast föregående år utbetalat statsbidrag till de erkändaarbetslöshetskassorna får användas för i första hand samverkansprojekt med defackliga organisationerna. Detta bör dock endast få ske för att brytaarbetslöshet och förkorta ersättningsperioden för arbetslösa kassamedlemmar,t.ex. genom uppsö-karverksamhet och fortsatt uppbyggnad av verksamheten medjobbklubbar. AMS beräknar antalet stöddagar i KAS för budgetåret1991/92 till ca 1,5 miljoner. Med ett genomsnittligt utbetalat stöd på 157 kr.per dag beräknas kostnaderna för KAS under budgetåret uppgå till ca 235 milj.kr. AMS beräknar vidare utbetalningen av statsbidragtill de erkända arbetslöshetskassorna under /92 till ca 6 700milj.kr. Finansieringsavgifterna, dvs. det bidrag som arbetslöshetskassornaskall betala till staten, uppskattas till ca 540 milj.kr., varför nettoutgiftenför staten blir ca 6 160 milj.kr. AMS målsättning att minska kontantstöden med10% innebär att antalet ersättningsdagar per medlem och år skulle uppgå till ca4,0 under /94. Med antagandet att den artiga ökningstakten förgenomsnittligt utbetalad dagpenning kommer att vara /921993/94, uppgår den genomsnittliga dagpen- islutet av perioden. AMS beräknar antalet medlemmar i . 1990/91: 100 kassorna i slutet av /94 till 3 670000. Med hänsyn till utfallet under de senaste årenberäknar AMS medelsbehovet för statsbidrag till permitteringslöneersättningtill oförändrat 50 milj.kr. AMSföreslår genomgripande förändringar av de arbetsmarknadspolitiska stödsystemen.Jag anser att AMS förslag är en logisk utveckling av den , frånstatsmakternas sida, ökade fokuseringen mot resultat- och målstyrning.Eftersom AMS förslag till nytt system för bidrag till arbetsgivare är så passomfattande bör det dock övervägas ytterligare. Jag är inte beredd att tillstyrka AMS förslag omett s. k. promilleanslag till forskningsinriktat utvärderingsarbete.Kostnaderna för utvärderingsarbete skall normalt täckas av ordinarieförvaltningsmedel om inte särskilda medel avsätts för specifika projekt. Under förutsättning att mitt förslag om nyttåtgärdsanslag bifalls får arbetsmarknadsverket fr.o.m. nästa budgetår rätt attfritt välja hur de arbetsmarknadspolitiska medlen skall fördelas på åtgärdsform.I denna fördelning bör dock gälla principen, som jag har framfört vid ettflertal tillfällen, att utbudsstimulerande åtgärder skall väljas föresysselsättnings-stimulerande åtgärder. Kostnaderna för utbudsstimulerande åtgärder underanslaget har jag för nästa budgetår beräknat till 9079,7 milj.kr., eller ca 80%av det totala anslaget. För sysselsättningsstimulerande åtgärder har jagberäknat 2 339,0 milj.kr. Av medlen under anslaget bör regeringen disponeradels 50 milj.kr. för särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser på krisorteroch liknande, dels 10 milj.kr. för olika utvecklingsprojekt inom arbetsmarknadspolitiken.Dessa senare medel ersätter de nuvarande 15 milj.kr. som anvisats förförsöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder. Innan jag går in på min redogörelse ochmedelsberäkning för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna under nästa budgetårvill jag först redovisa arbetet med de deltidsarbetslösa. Regeringenhar, som tidigare redovisats kompletteringsproposition, hållitöverläggningar om deltidsarbetslösheten med parterna inom de statliga ochkommunala sektorerna samt handeln. Vid dessa överläggningar uppmanade jagparterna att ta fram planer på hur en minskning av deltidsarbetslösheten skalluppnås. Med ett undantag har parterna kommit in med skrivelser i frågan.Svenska arbetsgivareföreningen () har på eget initiativ tillställtregeringen en skrivelse angående deltidsarbetslösheten. Av arbetsgivarsidans skrivelser framgår att de haruppmanat sina med lemmar, via cirkulär o.d., att uppmärksamma frågan, att de bedriver 69 uppsökandeverksamhet samt att man i en del fall har tagit fram åtgärds- Prop. 1990/91:100 planer som utgångspunkter för arbetet med gruppen. Arbetstagarsidan har föreslagit att lagen (1982:80)om anställningsskydd (LAS) ändras i vissa delar. i (LO) och de medlemsförbund som deltog i överläggningarna har föreslagit att mangenom tillägg i LAS anger att anställningsavtalet normalt skall avse heltidsarbeteoch att avtal om deltidsarbete endast skall få träffas med hjälp avkollektivavtal. Enligt LO och dess medlemsförbund samt () behöver dessutom lagen kompletteras med en regel som anger attarbetstagare som inte arbetar heltid har företrädesrätt till utökad arbetstid.Vidare anser att vikariatsreglerna i LAS bör ändras. SAF har i sin turhemställt om en översyn av arbetslöshetsförsäkringens nuvarande regler fördeltidsarbetslösa. 1 avvaktan på utfallet av det nu pågående arbetetute i landet är jag dock inte beredd att tillstyrka något avdessa förslag till lagändringar. Arbetet med de deltidsarbetslösa kommer attbedrivas på bred front och nästa budgetår. Eftersomdeltidsarbetslösheten är nära förknippad med arbetsorganisationen som sådan, ärdet angeläget att arbetsgivarna angriper problemet med strukturella åtgärder.Jag kommer att noga följa de statliga, kommunala och handelns arbetsgivaresarbete med de deltidsarbetslösa. De deltidsarbetslösa utgör drygt en fjärdedel av dekvarstående sökande (exkl. personer i åtgärder och ombytessökande) vidarbetsförmedlingen. Av denna anledning är det av yttersta vikt attarbetsmarknadsverket ökar sina ansträngningar för denna kategori, framför alltmed syfte att öka gruppens genomströmning och korta dess sökandetid. Arbetsmarknadsverketsresurser för deltidsarbetslösa måste utnyttjas effektivare. Det viktigaste ärdock att det finns en klart uttalad målsättning för gruppen somlämplig metodik utformas. Regeringen har uppdragit åt AMSatt klargöra hur samarbetet, när det gäller de deltidsarbetslösa, fungerarmellan aktörerna på den lokala arbetsmarknaden. Uppdraget har nyligenredovisats av AMS. Styrelsen ger i sin skrivelse i huvudsak en positivbild av möjligheterna att anvisa deltidsarbetslösa arbete med längre arbetstidhos samma arbetsgivare. Bl.a. har arbetet med det kommunalahandlingsprogrammet medför att ett betydande antal personer erhållit utökadarbetstid. Vidare anger AMS att det är ett fåtal länsarbetsnämnder som harnågon större erfarenheter av den särskilda prövningen av rätten tillarbetslöshetsersättning efter sex månaders ersättningsperiod. Det har visat sig att arbetet meddeltidsarbetslösa kan underiättas väsentligt om arbetsgivarna skriftligt, på s.k. särskilda blan ketter, anger om de deltidsarbetslösa kan erbjudas ytterligare arbetstid. Enligt AMS skrivelse används de särskilda blanketter i varierande omfatt ning. I vissa län använder flertalet förmedlingskontor blanketterna medan motsatsen gäller i andra län. Sammanfattningsvis anser jag att AMS skri velse har tillfört ytterligare kunskaper i frågan om deltidsarbetslösheten. Skrivelsen har också givituppslag och väckt frågeställningar som kommer Prop. 1990/91: 100 att vara till nytta i det fortsatta arbetet med gruppen. Utredningskostnadernahar jag endast räknat upp med inträffade prisökningar. Medelsbehovetför utredningskostnader beräknarjag därför till \0.2 milj. kr. (+ 0,9 milj.kr. Arbetsmarknadenkommer att kännetecknas av betydande yrkesmässiga ochregionala obalanser. Bristen på personal inom vissa yrken är på en del hållmycket stor som arbetslösheten stiger i hela landet. Geografiskrörtighet är därför nödvändig för att möta arbetsmarknadens behov. Verksamheten med fria hemresor för kulturarbetareär en försöksverksamhet och får omfatta högst 2 milj.kr.