prop · GE0388 · 1990-12-31 00:00:00 — Bidraglämnas även för ombyggnad av befintliga värmeverk och fossilbränslebaseradekraftvärmeverk till anläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen.Bidrag lämnas i sådana fall av investeringkostnaden för ombyggnaden.Bidraget får dock inte överstiga . per kW installerad eleffekt. Stödsystemetträder i kraft och avser anläggningar som har beställtstidigast . Skälen för mitt förslag:Stödet till investeringar i anläggningar för kraftvärmeproduktion medbiobränslen bör lämnas som ett bidrag per kW installerad eleffekt. Härigenomfrämjas en hög elverkningsgrad, dvs. en så stor elproduktion som möjligt frånen given bränslemängd. Styreffekten är i detta avseende jämförbar medmiljöavgiftsutredningens förslagom ett bidrag per kWh producerad el. Stödformeninnebär vidare att beställarens incitament att hålla ned anskaffningskostnadenför anläggningen inte minskas. Detta motverkar risken för prishöjningar tillföljd av investeringsbidraget. Stöd bör lämnas för nyaanläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen samt för ombyggnad avbefintliga värmeverk och fossilbränslebaserade kraftvärmeverk tillanläggningar för kraftvärmeproduklion med biobränslen. Av praktiska skäl ärdet dock inte lämpligt att bidrag lämnas per kW eleffekt vid ombyggnad avbefintliga verk. Kostnaderna för sådana ombyggnader varierar kraftigt och ettschablonbidrag per kW el skulle kunna ge felaktiga styreffekter. Bidraget vidombyggnad bör därför relateras till investeringskostnaden för ombyggnaden. Ett villkor för bidrag börvara att biobränslen svarar för den huvudsakliga bränsleförsörjningen. Det bördock godtas att även andra bränslen än biobränslenanvänds som komplement och som reservbränsle när särskilda skäl finns. i detta avseende bör utformas av den myndighet som skalladministrera stödet. Med biobränslen avser jaghär exempelvis trädbränslen, energigrödor och halm, även i förädlad form såsombiogas, pellets m.m. Stöd bör inte lämnas till anläggningar där torv svarar förden huvudsakliga bränsleförsörjningen. Anläggningar enbartavsedda för eldning med osorterat avfall bör inte vara stödberättigade. Det kandock från såväl energi- som miljömässiga utgångspunkter vara fördelaktigt attförbränna sorterade avfallsfraktioner, som miljömässigt är jämförbara medbiobränslen. Sådana avfallsfraktioner bör därför i detta sammanhang likställasmed biobränslen. Även kraftvärmeanläggningar som utnyttjar metangas som utvinnsur avfallsde-ponier bör vara berättigade till slöd. Alla typer av anläggningarför kraftvärmeproduktion med biobränslen bör kunna komma i fråga för stöd. Detbetyder att även kraftvärmeanläggningar inom industrin, exempelvis s. k.industriellt mottryck, är stödberättigade. Investeringskostnaden föranläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen varierar avsevärt ochberor främst på den teknik som väljs och på verkets storlek. Ett typiskt värdepå investeringskostnaden för medelstora verk kan bedömas vara . Investeringsbidraget bör enligt min mening uppgå till 4000kr. per kWinstallerad eleffekt. Ett sådant bidrag kan bedömas leda till att ny biobränslebaseradkraftvärme blir en konkurrenskraftig produktionsform i fjärrvärmen ochindustrin. Förombyggnad av befintliga värmeverk och fossilbränslebaserade kraftvärmeverk tillanläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen bör bidrag lämnas med 25%av investeringskostnaden för ombyggnaden. Bidraget får dock inte överstiga4000kr. per kW installerad eleffekt. Stödsystemetbör träda i kraft den och avse anläggningar som har beställtstidigast den 20 febmari 1991. Av skäl som jag har anfört, bl. a.risken för en prishöjande effekt, bör ett investeringsstöd inte ges permanentkaraktär. Jag anser att stödsystemet bör gälla . Prop.1990/91: Bilaga 1 7.3 Åtgärder för att förbättra konkurrenskraften förbefintliga anläggningar Mittförslag: Ett bidrag på . per kW installerad eleffekt lämnas till befintligaanläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen. erhålletstatligt stöd till investeringen räknas av. En förutsättningför stöd är att kraftvärmeverket skall ha beställts den Ijanuari 1985 . Skälen för mitt förslag:Jag har (avsnitt 6.2) föreslagit att den allmänna energiskatten på insattbränsle skall få dras av vid kraftvärme- produktionmed beskattade bränslen. Som jag då framhöll, bedömer jag Prop. 1990/91:1att denna åtgärds negativa inverkan på biobränslenas konkurrenskraft i Bilaga 1 befintliga kraftvärmeanläggningar blir liten. För att säkerställa enfortsall användning av biobränslen i dessa anläggningar anser jag dock att ett särskiltstöd bör lämnas. Stödet bör lämnas i form av ett engångsbidrag på 1 000kr. perkW installerad eleffekt. Delfinns 510 anläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen. Förflertalet av dessa anläggningar har tidigare lämnats någon form av statligtstöd till investeringen, exempelvis från bränslemiljöfonden,energiforskningsprogrammet, leknikulvecklingsprogrammet eller något avinvesteringsprogrammen. Sådant stöd bör avräknas från bidraget på . Endastden del av eleffekten som kan bedömas vara hänförlig till biobränsleeldning börvara stödgrundande. Exempelvis bör, i de fall flera pannor för olika bränslenförsörjer samma turbin med ånga, stödet lämnas i proportion tillbiobränslepannans andel av den totala bränsleeffekten. Ettvillkor för stödet bör vara att anläggningsägaren förbinder sig alt under enfemårsperiod ha en faktisk användning av biobränslen, dock ej torv ellerosorterat avfall, som uppgår till minsl av den totala bränsleförbrukningeni den biobränsleeldade pannan. Enavgränsning bör göras av de anläggningar som är berättigade till stöd på såsätt att dessa skall ha beställts den 19februari 1991. Kapitalkostnaden för anläggningar som har beställts före år 1985kan bedömas vara så låg, att konkurrenskraften utan tillkommandestatligt slöd. Befintligakraftvärmeanläggningar inom industrin bör inte kunna komma i fråga för dettastöd. 7.4 Medelsbehov m. m. Enligtmin bedömning bör 1 000 milj. kr ställas till förfogande för stöd till anläggningarför kraftvärmeproduktion med biobränslen under den närmaste femårsperioden.Medlen bör anvisas i form av årliga anslag på 200milj.kr.Jag återkommer senare (avsnitt 11) till anslagsfrågan. Riskenför bidragsköer bör minskas genom att den stödgivande myndigheten, inom dentotala medelsramen 1000 milj. kr., får möjlighet alt fritt fördela sinaåtaganden över femårsperioden. Utbetalningarna får dock inte överstiga detbelopp som finns tillgängligt på anslagel. Detbör ankomma på regeringen att bestämma om formerna för administrationen avstödet. För information vill jag anmäla att det enligt min mening ärlämpligt att stödet handhas av den nya näringspolitiska myndigheten (prop.1990/91:87). 8 Utveckling och introduktion av ny energiteknik Pop.1990/91:88 Detstatliga energiforskningsprogrammel har bedrivits . Riksdagenbeslutade (prop. 1989/90:90, NU40, rskr. 337) omenergiforskningsprogrammets utformning den 30juni 1993. Jag återkommer senare (avsnitt 11) till anslagsfrågorna förenergiforskningsprogrammet under /92. Energiforskningsprogrammethar innefattat stöd till bl.a. utveckling av teknik för produktion ochutnyttjande av biobränslen. Ny miljövänlig teknik för förbränning av fastabränslen har utvecklats och kommersialiserats. Betydelsefulla steg har tagitsi utvecklingen av storskalig vindkraft. Ny energieffektiv teknik har utvecklatsinom den tyngre energikrävande processindustrin och bebyggelseseklorn. Kunskapoch kompetens har vidare byggts upp, främst inom högskolan, när det gällerteknik som kan bli aktuell på marknaden under de kommande decennierna. Detgäller exempelvis bränsleceller och solceller. Riksdagenhar vidare anvisat betydande belopp för att utveckla och demonstrera nyenergiteknik. Det gäller bl. a. oljeersättningsprogrammen (prop. 1980/81:49, NUI9,rskr. 100 och prop. 1983/84:62, NU9, rskr. 124), bränslemiljöfonden (prop.1984/85:120, NU30, rskr. 362) och programmet för utveckling och introduktionav ny teknik inom energiområdet (prop. 1985/86:102, NU 17, rskr. Förnärvarande kan stöd för att ulveckla eller förbereda kommersiell introduktionav ny energiteknik lämnas ur energiteknikfonden (prop. 1987/88:90, NU40, rskr.375). Vidsidan av forsknings- och utvecklingsprogrammen har konjunkturan-passadeinvesteringsprogram genomförts. Utvecklingoch demonstration av ny energiteknik sker även inom bl.a. Vallenfall, deprivata kraftföretagen och . Jagkommer i del följande att föreslå ett program för fortsatt utveckling ochintroduktion av ny teknik i enlighet med de riktlinjer för energipolitiken,som jag tidigare (avsnitt 1) har redovisat. Programmet innebär en utvidgning avden nuvarande energiteknikfonden saml särskilda utvecklingsinsatser förbiobränslen och vindkraft. Vidare föreslås slöd till investeringar ivindkraftverk och solvärmeanläggningar. Somjagtidigare (avsnitt 5.2) har anfört bör stödreglerna lillämpas på ett sådant sätlalt snedvridning av handel eller konkurrensförhållanden o.d. inte uppslår istrid med internationella åtaganden. 8.2 Särskilda insatser for utveckling avbiobränsleteknik Omfattandeforskningsinsatser rörande biobränslen har gjorts och pågår, bl.a. inom ramenför energiforskningsprogrammet och med stöd från energiteknikfonden. Flerasamarbetsprojekt av utvecklingskaraktär drivs av kraftbranschen tillsammans medbl. a. kommuner och skogsindustri. Förutsättningarnaför och konsekvenserna av en väsentligt ökad an vändning av biobränslen särskilt vid storskalig elproduktion är inte till räckligt kända, bl. a. avseende kostnader och miljöaspekter. Jag avser att senare i dagföreslå regeringen att en biobränslekommission tillkallas för att analysera delångsiktiga förutsättningarna för en ökad kommersiell användning avbiobränslen och lämna förslag till åtgärder för att stärka biobränslenaskonkurrenskraft på lång sikt. Kommissionen bör med förtur redovisa övervägandenoch förslag om samordning och förstärkning av pågående utvecklingsinsatser förbiobränslen. Kommissionen bör redovisa resultatet av sitt arbete senast den 1juli 1992. Prop.1990/91: Bilaga 1 8.3 En utvidgad energiteknikfond 8.3.1 Bakgrund Energiteknikfondeninrättades (prop. 1987/88:90, NU40, rskr. Stöd ur fondenlämnas för att utveckla eller förbereda kommersiell introduktion av nyenergiteknik eller ny miljöskyddsteknik. Föreskrifter för stödet har meddelatsi förordningen (1988:805) om statligt stöd ur energiteknikfonden, m.m. Fondenfinansierades urspmngligen via den särskilda skatten på olja. Sedan denna skattslopades finansieras fonden via den allmänna energiskatten (prop.1989/90:111, SkU31, rskr. Fonden tillförs medel sommotsvarar . per kubikmeter olja av den allmänna energiskatten påoljeprodukter. Regeringenbeslutade att får disponera högst 25milj. per budgetår ur energiteknikfonden för stöd till utveckling av nymiljöskyddsteknik utanför energiområdet. Fonden i övrigt administreras avstatens energiverk. Stödetur energiteknikfonden har utvärderats av energiforskningsnämnden under våren1990. Utvärderingen har publicerats i rapporten för energitekniskutveckling (Efn rapport 36). En slutsats är att fonden i huvudsak har fungeratbra men att vissa justeringar av stödregler m. m. bör genomföras. Ensammanfattning av nämndens rapport och en sammanställning avremissinstansernas synpunkter har publicerats i rapporten (Ds 1991:4)Energiutredningar . Mitt förslag:Utveckling av storskahg vindkraft samt utvecklings-och demonstrationsprojektrörande användning av motoralkoholer ges ökad prioritet vid fördelning avstödet ur energiteknikfonden. Skälen för mitt förslag:Enligt nuvarande riktlinjer för stödet ur energiteknikfonden (prop.1987/88:90, NU40, rskr. 375) kan stöd ur fonden lämnas till projekt vars ändamålär att utveckla eller förbereda kommersiell introduktion av ny energiteknik. Chefen för miljö- ochenergidepartementet angav vid sin anmälan av frågan om inrättande av fonden (prop.1987/88:90 s. 76) exempel på stöd-berättigade projekt. Sådana projekt är bl.a.utveckling av teknik för små- skäligakraftvärmeanläggningar, vindkraftverk och teknik som medger direkt utnyttjandeav solenergi. Somandra exempel angavs utveckling av bränsledrivna värmepumpar, ny kul vertteknikför fjärrvärme och teknik som medger att miljöpåverkan a v förbrännings- och förgasningsanläggningarkan minskas. Föredragande statsrådet framhöll att teknik som möjliggör en ökadanvändning av inhemska bränslen särskilt bör uppmärksammas. Stödkan även lämnas till vissa projekt som rör energianvändning, exempelvisutveckling av teknik som innebär en effektivisering av elanvändningen. Enligt min mening är detangeläget att utvecklingen fortsätter av sådan teknik, exempelvisbiobränsleteknik, som har kunnat stödjas via energiteknikfonden. Jaganser dock att några teknikområden bör ges ökad prioritet. Jag bedömer att ettmedelstillskott till fonden är nödvändigt för att möjliggöra en sådan satsning.Jagåterkommer strax (avsnitt 8.3.5) till frågan om medelsbehovet. I detföljande anger jag de teknikområden som enligt min mening bör ges ökadprioritet vid stödgivningen. Högprioritet bör ges åt projekt som innebär utveckling av storskalig vindkraft. Jagåterkommer strax (avsnitt 8.4.2) till denna fråga. Användningav motoralkoholer som drivmedel har fördelar från såväl miljö- somberedskapssynpunkt. Det är angeläget att stimulera utvecklingen av teknik för ahernativadrivmedel och att genomföra försök med fordon i tätortsmiljö för att vinnaerfarenheter av hantering och användning av alternativa drivmedel. Jag anseratt transportforskningsberedningen bör få disponera 30 milj. kr. från energiteknikfonden för stöd till utvecklings- ochdemonstrationsprojekt rörande användning av motoralkoholer.Transportforskningsberedningen bör vid stödgivningen samråda med den nyanäringspolitiska myndigheten och . Jaghar tidigare (avsnitt 5) redovisat mitt förslag till program för effektivareanvändning av energi. Enligt min mening bör medel från energiteknikfondenutnyttjas för vissa delar av detta program. Det gäller delprogrammet fördemonstration av energieffektiv teknik i lokaler och bostäder (avsnitt 5.4) samldelprogrammet för demonstrations- och pilotanläggningar inom industrin(avsnitt 5.5). Prop.1990/91:88 Bilaga 1 8.3.3Utformning av stödet, m. m. Mittförslag: Stöd ur energiteknikfonden kan i fortsättningen även lämnas till programorienteradverksamhet och kollektivforskning inom energiområdet. Slöd urenergiteknikfonden kan i fortsättningen lämnas i form av bidrag, villkorligabidrag, lån och lånegarantier. Energiforskningsnämndenföreslår i rapporten energilek-nisk utveckling bl.a. att stödetur energiteknikfonden skall göras mer flexibelt genom attanpassas till situationen i varje enskilt fall. 1990/91:88framhåller att en förutsättning för god flexibilitet är att den stödgivande Bilaga 1 myndigheten har tillgång till ett brett spektrum av stöd. Nämndenanser att stödnivån bör kunna uppgå till . Nämnden föreslår även att lånskall införas som ny form för stöd från energiteknikfonden. framhåller i sitt remissyttrande över nämndens rapport att det ärmycket angeläget att möjligheter skapas att främja mer sammanhållna program.Häri bör innefattas möjligheter att stödja kollektivforskning. Verket anseralt någon förändring av den högsta stödnivån om inte bör genomföras. Verketinstämmer i energiforskningsnämndens bedömning att stöd under vissa fömtsättningarbör kunna lämnas i form av lån. Skälenför mitt förslag: Jag anser att slöd ur energiteknikfonden även i fortsättningenbör kunna lämnas med högst av investeringskostnaden. Stödregler med dennautformning ligger bl.a. väl i linje med de principer för stödgivning som finnsinom EG. Undantagsvis bör dock energiforskningsprogrammet kunna kompletteraenergiteknikfonden så att den totala stödnivån uppgår till . Enligtnuvarande riktlinjer för stödet ur energiteknikfonden (prop. 1987/88:90, NU40, rskr.375) boren samordning ske mellan energiteknikfonden ochenergiforskningsprogrammet. Det bör ankomma på ansvariga myndigheter attutforma riktlinjer för fondens verksamhet så att energiteknikfonden kankomplettera energiforskningsprogrammet i den senare delen avutvecklingsprocessen. Stödetur energiteknikfonden kan med nuvarande föreskrifter lämnas främst tilluppförande av anläggningar och genomförande av enskilda projekt. Jag instämmeri bedömning att det är angeläget att även programorienterad verksamheioch kolleklivforskning kan stödjas med medel ur energiteknikfonden.Utvecklingsprogrammen kan genomföras i samarbete mellan den stödgivandemyndigheten och övriga aktörer, exempelvis utrustningstillverkare, energibolag,kommuner eller den energianvändande industrin. Jag anser att en förändring avföreskrifterna för stödet bör göras så all del tydligt framgår att stöd ävenkan lämnas till programorienterad verksamhei och kolleklivforskning. Enligtnuvarande riktlinjer bör stödet huvudsakligen lämnas till beställarna av dennya tekniken. Även utruslningstillverkare m.fl. kan undanlagsvis ges stöd, omdetta krävs för att underlätta för användarna att la ny teknik i anspråk.Energiverket påpekar i sill remissyttrande alt stöd till utruslningstillverkarelämpligen kan lämnas i form av ett villkorligt lån. Verket anser att sådantstöd bör lämnas främst i de fall en kommersialisering av den nya tekniken kanförutsättas ske inom 5 . Jag delar bedömning att det ivissa fall kan vara lämpligt med ett stöd i form av ett lån. Stödur energileknikfonden bör således fortsättningsvis kunna lämnas i form avbidrag, villkorliga bidrag, lån och lånegarantier. 8.3.4 Ansvarför stödgivningen Prop. (Efn) föreslår i rapporten för energi- """&« tekniskutveckling att ansvaret för stödet ur energiteknikfonden skall fördelas påstatens energiverk, styrelsen för teknisk utveckling (STU) ochByggforskningsrådet (BFR). remissyttranden över rapporten motsätter sig statens energiverk och VÄSTen uppdelning av handläggningsansvarel pä olika programorgan. STU, somtillstyrker Efns förslag, föreslår all en särskild nämnd skall bildas förattpröva ärenden om stöd ur energiteknikfonden. BFR, ochSveriges tillstyrker Efns förslag. Delbör ankomma på regeringen att bestämma om administrationen för stödgivningen.För information vill jag dock redovisa min bedömning i denna fråga.Regeringen har (prop. 1990/91:87) föreslagit att en myndighet förnäringspolitiska frågor skall inrättas. Arbetet med utformningen av den nyamyndighetens organisation pågår. Ett ställningslagande till ansvarsfördelningenför stödgivning ur energiteknikfonden bör ske i samband med detta arbete. bör dock även i fortsättningen besluta om stöd till nymiljöskyddsteknik utanför energiområdet. Vidarebör, som jag (avsnitt 8.3.2) har anfört, transportforskningsberedningendisponera vissa medel ur energiteknikfonden för stöd till utvecklings- ochdemonstrationsprojekt rörande användning av motoralkoholer. Enfömtsättning för att de insatser som jag har föreslagit skall kunnagenomföras är att energiteknikfonden tillförs ytterligare medel. Jag beräknarmedelsbehovet till 110 milj. kr. Jagföreslår att dessa medel tillförs fonden via ett anslag på statsbudgeten. Jagåterkommer senare (avsnitt 11) till anslagsfrågan. Utöverdetta belopp bör fonden även i fortsättningen tillföras medel som motsvarar 10kr. per kubikmeter olja av den allmänna energiskatten på oljeprodukter. 8.4 Stöd till utveckling och introduktion av vindkraft 8.4.1 Inledning Omvindkraften skall kunna ge ett betydande tillskott till landets elenergiförsörjningbör utbyggnaden sannolikt ske i huvudsak med stora vindkraftverk (större än 1000 kW). Medelstora och mindre verk kan ge värdefulla tillskott till lokal ochregional elförsörjning. Somett räkneexempel kan anges att det behövs omkring I 200 aggregat för all åstadkomma årsproduktionen lOTWh med stora vindkraftverk, om medelstorleken på aggregaten är 3 MW. För att åstadkomma motsva rande kraftproduktion med aggregat i storleken 100 kW skulle flera tiotu sental aggregat krävas. 5 1990/91. 1 .saml Nr 88 lillkalladeregeringen en särskild utredare för att föreslå lämpli- Prop. 1990/91: 88 galägen för stora vindkraftverk i . Utredningen antog namnet Bilaga 1vindkraftsutredningen. Utredningen överlämnade sitt betänkande (SOU 1988:32)Läge för vindkraft till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats.Regeringen har i propositionen 1990/91:90 om en god livsmiljö behandlatbetänkandet och remissinstansernas synpunkter. Mot bakgrund av utredningensredovisning kan det bedömas vara möjligt all finna lägen för lokalisering av enårlig produktion på storskalig vindkraft på land och omkring 20TWh tillhavs. Förden slorskaliga vindkraften fordras det fortfarande flera utvecklingssteginnan tekniken blir fullt kommersiell. Kostnaderna för elproduktionen bedömsbli höga även efter ytterligare utvecklingssteg och i serieproduktion. Däremotkan mindre och medelstor vindkraft betraktas som beprövad kommersiell teknikmed kostnader i nivå med vad annan ny kraft skulle kosta. Idet följande kommer jag att föreslå dels särskilda insatser för utveckling av storskaligvindkraft, dels ett stöd till investeringar i vindkraftverk. Jagvill i della sammanhang framhålla att det är angeläget att småskalig vindkrafterbjuds rimliga villkor för leverans av el till nätet. Genom en ändring av ellagen(prop. 1986/87:167, NU 1987/88:7, rskr. 56) infördes skyldighet för eldistribulionsföretagatt köpa el från små elproduk-lionsanläggningar, upp till I 500 kW, inomföretagets distributionsområde. gavs de små producenterna möjlighetatt få skäligheten i pris och andra villkor prövad av en oberoende statliginstans. Genomlagändringen gavs alla små elproducenter den fasthet i reglerna som krävs föratt de skall våga investera i en elproduktionsanläggning som i praktiken endastkan leverera till del lokala eldistributionsföretaget. Storleksgränsen, I 500kW, inrymmer flertalet "oberoende" små vatten-eller vindkraftverk. Jagbedömer att dessa regler nu har varil i krafl så all en första ulvärderingbör göras. Därvid bör behovel av regeländringar prövas. Utvärderingen böromfatta alla lagregler eller andra förutsättningar som kan ha betydelse förutbyggnad och drift av småskalig vindkraft. Jag avser att återkomma tillregeringen i denna fråga. 8.4.2Insatser för utveckling av storskalig vindkraft ISverige har betydande insatser gjorts för utvecklingen av den slorskaliga vindkraften. Den statliga vindkraftssalsningen, som inleddes , har varit inriktad på grundläggande forskning och utveckling av storskalig vindkraft. Två protolypaggregat, Maglarp (3000 kW) i och Näsud den (2000 kW) på , har byggts och utvärderats. Erfarenheterna har i stort sell varil goda och utvecklingen fortsätter. I aggregatet i håller rötor, turbin m. m. på att bytas ut mot nyutvecklade komponenter. Vallenfall överväger dessutom att, inom ramen för sitt utvecklingspro gram för vindkraft, uppföra en gruppslalion beslående av fem landbasera de stora vindkraftsaggregal vid . I har en industrigrupp genomfört en omfattande studie av de 66 industriellaförutsättningarna för att bygga havsbaserad storskalig vindkraft.Industrigruppen har i en skrivelse till regeringen och kraftföretagenföreslagit att en grupp stora havsbaserade vindkraftsaggregal skall uppföras isödra . Staten stöder bl. a. genomenergiforskningsprogrammel grundläggande forskning inom vindkraftsområdet. Delankommer i första hand på kraftförelagen att svara för att den slorskaligavindkraften utvecklas och demonstreras. Detta kan ske bl.a. genom attkraftindustrin beställer och utprovar aggregat. Staten kan understödja dennaverksamhet bl. a. genom stöd ur energiteknikfonden. Som jag (avsnitt8.3-2) har anfört bör därför vid stödgivningen ur energiteknikfonden en ökadprioritet ges åt projekt som innebär utveckling av storskalig vindkraft. 1990/91: Bilaga 1 8.4.3Stöd till investeringar i vindkraftverk Mittförslag: Ett bidrag av investeringskostnaden lämnas för investeringar ivindkraftverk med en eleffekt på minst 60 kW. Investeringsstödet kan intekombineras med statligt forsknings- eller utvecklingsstöd. Stödsystemetträder i kraft och gäller .