prop · GE03155 · 1990-12-31 00:00:00 — Ulredningensförslag ligger dock i linje med de förslag som den livsmedelspolitiskaarbetsgruppen framfört i rapporten (Ds 1989:63) En ny livsmedelspolilik.Jordbruksnämnden, som i alll väsentligt släller sig positiv till denlivsmedelspolitiska arbetsgruppens rapport, kan därför också tillstyrka attjordförvärvslagen ändras i en riktning som innebär ökad frihel för den enskildevid försäljning av jordbruksfastigheter. 1.8Statens lantmäteriverk: Utredningen lar upp åtskilliga frågeställningar avstort intresse. De iakttagelser och slutsatser som redovisas är i en del fallrimliga och relevanta. I andra fall förs dock resonemang som är alltför ytligaoch olillräckligl underbyggda. -- Samtidigl kan konstaleras att utredningen drar många alltför onyanseradeslutsatser pä områden där det närmasl föreligger elt behov av forlsaltforskning. Islorl sett blir utredarens slutsatser all JFL har misslyckats med samtligasina målsättningar utom att den privatägda jorden inte har minskat nämnvärt ochatt slorleksralionaliseringen har varil framgångsrik. Ägarstrukturenhar anpassat sig lill föränderiiga villkor för företag och företagande inomjord- och skogsbruksnäringarna. Förändringarna i ägarstrukturen beror i myckelpä förändringar i samhället i teknologiskt, ekonomiskt, socialt ochnäringspolitiskt avseende. Det går därför inte all acceptera en analys avmåluppfyllelsen, som bortser från andra faktorer än JFL. Förutom JFL harskattelagstiftning, arrendelagstiftning, finansieringsstöd lill jordbruketsrationalisering, prisstödet lill jordbrukels produkter samt en mängd andrafaktorer bidragit till utvecklingen. Detta har inte tillräckligt beaktats avutredaren. LMVanser att storl avseende måste fästas vid alt JFL har en begränsad räckvidd påen mindre del av det totala antalet överlåtelser av jord- och skogsbruksmark.En utvärdering av lagen måste därför ske med detta i åtanke. Sannolikt hademåluppfyllelsen blivit sämre för flera av samhällels målsättningar med avseendepä jord- och skogsbruksförelagen ulan en jordförvärvslag. LMVanser vidare all ulredningen ger belägg för alt forskning och metodutvecklinginom strukturområdet bör öka. Oberoende utvärderingar av måluppfyllelsen förolika lagar och verksamheter i samhället är också en angelägen uppgift, somtyvärr sker alllför sällan. LMV har lillsammans med ochlantbruksstyrelsen verkat för all sådan forskning skallkomma rill stånd. dispositionsrätt över FoU-medel har dock Prop.1990/91: 155 effekten varit begränsad. LMVanser i första hand atl det också fortsällningsvis finns behov av JFL. Någolbehov av genomgripande ändring föreligger inte. LMVföreslår att eventuellt fortsall lagstiftningsarbete i de frågor som harbehandlats i den föreliggande utredningen bedrivs i form av enlagslift-ningsutredning av sedvanligt slag. 1.9 kan utifrån det presenterade materialet instämma i några av de slutsatser utredningen drar. Dock är analysen i rapporten bristfällig i flera avseenden. Läsaren får ett intryck av att den negativa utvecklingen i glesbygd huvudsakligen kan hänföras lill jordförvärvslagen. Såär givelvis inte fallel, men SIND kan instämma i bedömningen att lagenförmodligen har medverkat till en utarmning av glesbygden genom att den vidtillämpningen ofta ensidigt har gynnat ortsboende och därmed förhindratflyttning till glesbygden. SINDkan även konstatera atl andelen markägare har blivil färre och alt lagen hargynnat storlekslillväxt samt all avsiklen härvidlag från lantbruksnämndernassida har varit all underlätta rationaliseringen. Lagen har uppenbarligen variteffektiv så lill vida atl bolagsköp har förhindrats. Utredningenhar i sin utvärdering stannat vid en traditionell nationalekonomisk analys ochinte fört nägot resonemang kring andra orsaker lill avfolkningen av glesbygden,den negativa åldersstrukturen, ungdomsflykten och den stora andelen dödsboägdafastigheter (enbarl i 2 200) etc. Enligtvad SIND erfarit har jordförvärvslagen tillämpats olika i olika delar avlandel. En analys av detta vore intressant atl ta del av liksom hur andrarekommendationer har påverkal utvecklingen, t.ex. trädesersätt-ning,skogsplantering och nedläggning av etc. Sammanfattningsvisgör SIND den bedömningen att utredningen måste sällas in i ett slörresammanhang och snabbulredas i perspektivet av en ny regionalpolitik saml en nylivsmedelspolilik. Förslaget till ny livsmedelspolitik innebär avreglering ochfri konkurrens i produktionsledet. Frågan om jordförvärvslagen måste prövas iden förbindelsen. Endast så kan analysen göras mer fullständig och säkrareslutsatser dras, innan lagen förändras eller undanröjes. 1.10 Domänverket:De areella näringarna och särskilt jordbruket kommer under 1990-lalet alt ställas inför krav på stora omställningar. De fysiska och tekniska förutsättningarna förändras och anpassning måste ske lill en ny marknadssituation. Målen bör framför medlen stå i centrum för intres set vid en översyn av jordförvärvslagen. Utredningenhar urskiljt och utgått från tre mål för nuvarande jord förvärvslag, nämligen att främja familjeföretag och sambandet brukan deägande inom jord- och skogsbruket, all främja jord- och skogsbrukets rationalisering samt alt främja sysselsättningen i glesbygd. varilalt undersöka om jordförvärvslagen bidragit till förverkligandet av Prop.1990/91:155 dessa mål. Utredningens slutsatser är inte särskilt väl underbyggdaoch kan Bilaga 2 på flera punkter ifrågasättas. Utredningensrekommendationer har ett värde endast om målen för en jordförvärvslagstiftningligger fast. Domänverketförutsätter alt en översyn av jordförvärvslagen baseras på en mera genomarbetadutredning där mål, medel och konsekvenser analyseras på ett bättre sätt. 1.11Kammarkollegiet anser sig saknatillräckligt underlag för att ta ställning lill något av de av ulredningenframlagda alternativen. Kammarkollegiet vill emellertid framhålla alt enliberalisering av jordförvärvslagen även med bibehållande av nuvaranderestriktioner för kyrkliga förvärv kan samtidigl underlätta önskvärdöverföring av kyrklig jord i enskild ägo och ge bättre förutsättningar förstrukturrationalisering av det kyrkliga markinnehavet. Kollegiet vill därförfrån sin synpunkl tillstyrka en sädan liberalisering. 1.12Statskontoret: Den av utredarengjorda analysen visar atl jordförvärvslagen inte längre tjänar sina syften. Videlar därför utredarens slutsats atl lagen kan avskaffas. 1.13Riksrevisionsverket har ingetall erinra mot utredningens analys och förslag. RRVförutsätter atl utredningens förslag medför att resurser för tillståndsprövningenfrigörs. RRV saknar i utredningen emellertid bedömningar av adminislralivakostnadskonsekvenser och av hur prövningsarbetet efter en eventuellavreglering skall bedrivas. 1.14 Näringsfrihetsombudsmannen:Med hänsyn till den avreglering av jordbrukssektorn som är föreslagen i belänkandel (Ds 1989:63) En ny livsmedelspolitik är det av stor betydelse att kringliggande lagstiftning för sektorn är så utformad att en marknadsanpassning av näringen underlät tas. I delta sammanhang kan särskilt framhållas belydelsen bl. a. av alt en strukturomvandling av näringen och en alternativ användning av marken underlättas, att mark ej onödigtvis undanhålls marknaden samt att säljare som måste lämna näringen erhåller det pris marknaden är villig att betala. Denanalys som utredningen har gjort av jordförvärvslagen visar inte bara på endålig måluppfyllelse utan även på att konkurrensen i sektorn onödigtvis harbegränsats genom lagstiftningen i dess hittillsvarande utseende. NOdelar därför utredningens slutsats alt lagen bör förändras och biträder därvidutredningens förslag altemativ 2. Denteoretiska analysen visar att lagens huvudeffekt är att den begränsar efterfrågan på fastigheter, som den minskar utbudet. En avregle ring av jordbruket medför en myckel stor omställning, vilken kan fömtsät tas kräva en strukturanpassning. En sådan anpassning försvåras genom att mark ej bjuds ul på marknaden eftersom priset som erhålls betraktas som 60 Ett slopande avden garanti en bonde har att få avsättning för det Prop. 1990/91: 155 hanodlar lill ett vissl pris, kan också komma att medföra alt värdet pä Bilaga2 marken frän produktionssynpunkt minskar. Del är vid en avreglering därförviktigt, särskilt för den som önskar lämna näringen och sälja sin fastighet,att inte efterfrågan onödigtvis begränsas. NOdelar utredningens slutsats att lagen bör förändras. 1.15Svenska kyrkanscentralstyrelse: Vad gäller resultatet av den företagna analysen konslalerarulredningen att nuvarande lagsliftning är ineffektiv i förhållande till desssyften. Centralstyrelsen saknar utredningsresurser för att på elt mervetenskapligt sätt kunna ta slällning lill riktigheten av detta konstaterande.Mot bakgrund av den gmndlighel med vilken utredaren synes ha ulförl siltuppdrag och omfallningen av del förebringade materialet finns det dock inte ioch för sig någon anledning att ifrågasätta riktigheten avutredningsresultatet. 1.16Konjunkturinstitutet:Institutet finner del beklagligt all utredningen inte diskuterat vilkenrelevans jordförvärvslagens målsättning har i dagens samhälle, utan enbartundersökt dess tekniska effektivitet i fråga om att uppnå de förutbestämdamålen. Ulifrånen allmän målsättning om ell sä effektivt jord- och skogsbruk som möjligl harinstitutet ingel att invända mol att jordförvärvslagen avskaffas. Som ett ytterligareargument för ett avskaffande skall framhållas all de paragrafer som berörförvärvstillstånd är sä utformade att rättstilllämpningen lätt torde kunna bligodtycklig. 1.17 Länsstyrelseni konstaterar inledningsvis att ul redningen är bristfällig i sin analys av jordförvärvslagens effekter. a.har sambandet med arrendelagstiftning och fastighetsbildningslagen och den belydelse dessa har på jord- och skogsbruket inte berörts. Jordförvärvs lagen och faslighetsbildningslagen bör samordnas så atl de syfiar till att uppnå gemensamma övergripande mål. Sammanfattningsvisanser länsslyrelsen all först bör fatta beslul om en nylivsmedels/jordbrukspolitik. Därefter bör en översyn göras av samtliga lagverksom rör förhållandena pä landsbygden, där jord-och skogsbruksfastigheterberörs. 1.19Länsstyrelsen i länvill dock betona att det är nödvändigl med någon form av reglering avjordförvärv för alt uppnå en positiv ulveckling inom lantbruk och landsbygd.Från atl lidigare ha varit en lagsliflning som i huvudsak rört enbarlförändringen inom lantbruket, sker en successiv förskjutning mol attförvärvslagstiftningen blir en angelägenhet för hela landsbygdsutvecklingen.Della innebär också alt argumenten för lagens bibehållande och dess inriktningförändras. 1.20Länsstyrelsen i län: Eltgenomförande av förslagen i betan- 61 kandet (Ds 1989:63) En nylivsmedelspolilik kommer att få omvälvande Prop. 1990/91: 155 konsekvenser förden svenska jordbmks- och livsmedelspoliliken. Utred- Bilaga 2 ningens förslagkommer att leda till en betydande krympning av jordbrukssektorn. En analys avutredningens konsekvenser för län visar atl vid oförändradtotalproduktion skulle ulredningens förslag innebära all jordbrukarna i länetårligen förlorar 204 milj. kr. Detta kommer att leda till en ohållbar situationför ell storl antal jordbrukare. Många jordbrukare som etablerat sig och/ellergjorl slora investeringar under 19701980-lalen med en hög skuldbelastning somföljd kommer därför all bli tvingade att avveckla sina företag trots atl dessaär effektiva ur teknisk synpunkt. Uppskattningsvis beräknas utredningensförslag leda lill ell bortfall av I 500 2000 årsarbeten inom jordbrukssektorni län. Effekterna av en förändrad jordbruks- och livsmedelspolitik ilandel kommer all leda lill strukturförändringar inom jord- och skogsbruket,som hell förändrar förutsättningarna att nå de uttalade huvudsyftena medjordförvärvslagen. finner därför inle anledning att nu förordanågra förändringar i gällandejordförvärvslag. Länsslyrelsen finner del dockangelägel all en översyn görs av jordförvärvslagen sedan effekterna av en nyjordbruks-och livsmedelspolitik kan skönjas. senaste förändringen av jordförvärvslagen, som genomfördes från den 1 juli1987, skedde en betydande uppmjukning genom all bl.a. prisklausulen i principupphörde att gälla. Utredningens analyser av lagens måluppfyllelse bygger ihuvudsak pä etl statistiskt underlagsmaterial för tiden fram lill är 1987.Effekterna av den senasle genomförda revisionen av jordförvärvslagen har därförinle kunnat belysas i ulredningen. Mot denna bakgrund finner länsslyrelsen detmeningslöst alt lägga nägra förslag om förändringar i lagen då effekterna avden senaste översynen inle har kunnal analyseras. Sammanfatlningsvisanser atl ingen översyn bör genomföras av nugällandejordförvärvslag innan effekterna av en ny svensk jordbruks- ochlivsmedelspolitik kan skönjas. Länsstyrelsenanser alt den statistiska analysen inte har lyckats fånga in effekterna av densenaste revideringen av jordförvärvslagen. Med sädana brister iutredningsmaterialet är del inte rimligt att föreslå några förändringar ilagtexten. 1.21Länsstyrelsen i inslämmer i de synpunkler som redovisas i bifogatyttrande från lantbruksnämnden i . vill för sin delsärskilt framhålla lagens belydelse för alt främja elt fast boende pälandsbygden. Delta är av stor regionalpolitisk betydelse och en av förutsättningarnaför en levande landsbygd. Lantbruksnämnden:Aktuell ulredning måsle närmast karaktäriseras som en diskussion hur under åren1940 1987 tillämpad jordbrukspolitik överensstämmer med de av utredarenformulerade målen ärs jordbrukspolitik. Ulredningen kan enligtnämndens uppfattning inte utgöra grund för en objektiv utvärdering avjordförvärvslagens lillämpning. Lantbruksnämndeni avvisar förslagel om upphävande av 62 störredelen av jordförvärvslagen. Det måste finnas möjlighet att styra Prop.1990/91: 155 förvärvenav jordbruksfastigheter på sådant sätt att bäsla möjlighet för Bilaga 2 utvecklingav näringsliv och sysselsättning för fasl boende i länet skapas. Lantbruksnämndenhävdar därför atl jordförvärvslagen bör vara kvar i nuvarandeutsträckning och atl tillämpningen kan anpassas lill regionala 1.22 Länsstyrelseni län: Inledningsvis anser länsslyrelsen atl det är svårt och ej särskill välbetänkt atl la ställning till en sågenomgri pande ändring av jordförvärvslagen (JFL) som utredaren föreslår i ell tidsskede, då den framtida jordbrukspolitiken är under omprövning och målet för densamma ej är klarlagt. Det oaklal kan de förändringar i lagen som länsslyrelsen nedan föreslår tämligen omgående genomföras. Ettstudium av andelen prövningar, som leder lill avslag, visar all denna andel ärrelativt liten. Detta skulle kunna uppfattas som att lagen har en myckelbegränsad verkan. Lagen har dock genom sin blotta existens en ej oväsentlig påverkanpå fastighelshandeln. lillsammans med lidigare påtalade omständighetermedför, all JFL med sina rikllinjer har en tung och styrande inverkan på såväljordbruksnäringen som landsbygdsutvecklingen. Föratl minska administration och byråkrali föresläs alt fastigheter under 5 haundantas från förvärvsprövning förutsatt all mer än halva taxeringsvärdetulgörs av tomt- och bosladsvärde. Avsamma skäl föreslås en utvidgning av regeln om tillståndsfrihet vid förvärv avandel i fastighet för den som redan äger andel i samma taxeringsenhet.Tillståndsfriheten bör omfatta även den vars make/maka äger andel i enheten. Vissamöjligheteratt mera aktivt kunna främja från naturvårds-, kulturminnesvårds-och miljövärdssynpunkt lämpliga förvärv borde kunna införas. 1.23 LänsstyrelsenI anser alt den i rapporten redovisade analysen inte kan läggas till grund för ell slällningstagande lill ändringar i jordförvärvslagen. Inle minsl det förhållandel all de slarkt skiftande förut sättningarna för jord- och skogsbruksnäringarna mellan olika delar av inte har beaktats och belysts minskar tilltron till slutsatserna. Vikligaändringar har relalivt gjorts i jordförvärvslagen. De ökademöjlighelerna att ta regionalpolitiska hänsyn har inneburit en lämpligkomplettering av lagen, som det kan konstateras all del fortfarandefinns behov av slrukturförbällrande insatser i vissa områden. I denomställningsprocess som näringen står inför till följd av en livsmedelspolitiki förändring bedömer länsslyrelsen del värdefullt alt samhället inle avhändersig del inslrument som förvärvslagen utgör. Prisprövningenbedöms dock kunna ulgå ur lagen. Utredningsmannenhar i huvudsak med stöd av tillgänglig statistik sökt Prop. 1990/91; 155 altutröna vilken effeki jordförvärvslagen har haft i skilda avseenden. Bilaga 2Villkoren för näringen är emellertid alllför komplexa för att det skall varamöjligt atl ulan en väsentligt bredare och djupare analys dra några någorlundasäkra slutsatser. Sålunda har del använda slatistikmaterialet endast omfattatuppgifter på riksnivå. Förutsättningarna för jordbruks- och skogsproduktionenär dock synnerligen slarki varierande över riket. Riksgenomsnitt ger därför enmycket ofullsländig bild av svenskl jordbruk och av hur jordförvärvslagen harpåverkat detta. Ävenvid sidan av de naturbelingade villkoren finns åtskilliga inslag all beakta.Prisregleringen på jordbruksprodukter liksom utformningen av jordbruksstödethar säkerligen' i högre grad än förvärvslagen påverkat näringen, på olika sätti olika delar av riket. Av grundläggande betydelse för det ekonomiskaresultatet är givetvis den allmänna utvecklingen i samhället. Rapporteninnehåller inom dessa fäll en belysning bara av etl område, i form av en jämförelsemellan skilda kapilalplaceringsallernativ. Rapportengör ett flertal internationella jämförelser rörande utvecklingen i skildaavseenden och drar långtgående slutsatser av dessa. Som grund för dessajämförelser borde emeUerlid ha tecknats en bakgrundsbild över lägel vidjämförelseperiodens början. Även samhällsutvecklingen och inslagen av andrapoliliska styrmedel borde ha belysts. Först då skulle det vara meningsfulll attdra några slutsatser. Ytterligaremå erinras om alt jordförvärvslagen har ändrats under den lidsperiod som harstuderats. Väsenlliga ändringar gjordes sålunda så sent som per den 1 juli1987. Detta har berörts endasl periferi i rapporten och inle påverkaldiskussionen. Länsslyrelsenär sålunda iveksam till uppläggningen av undersökningen, i varje fall i denstarkt begränsade form som den har fått. Rapporteninnehåller inle något utarbetat lagförslag. Etl eventuellt ställningslagande ilinje med utredningsmannens rekommendationer måsle därför följas av alt etllagförslag las fram och remissbehandlas. Ändringarna innebar bl.a. sänktarationaliseringsambilioner och ökat ulrymme för regionalpoliliska hänsyn samlen kraftigt reducerad prisprövning. Det kan noteras atl del i försia hand ärinom samma områden och i samma riktningar som utredningsmannen nurekommenderar ändringar. Länsslyrelsen anser dock att del ännu är för tidigtatt bedöma etfekterna av de senasle lagändringarna och av den nu gällandelagen. Förslaghar lagts om en ny livsmedelspolitik (Ds 1989:63) som ell led i den avregleringav väridshandeln med jordbruksprodukter som planeras inom ramen för . Denomställning som lill följd härav kommer all bli nödvändig för del svenskajordbruket blir betydande och mycket kännbar. Bl.a. måste en kraftig andel avvår åkerareal läggas om lill annan produktion. Del skulle enligt länsslyrelsensmening vara mindre välbetänkt att jusl inför en sådan omställningsprocessförsvaga etl av de inslru- mentsom kan bidra lill lämpliga lösningar på de strukturproblem som blir Prop.1990/91: 155 ofrånkomliga. 1.24 Länsstyrelseni : Ett rationellt utnyttjande av jord bruks- och skogsbruksmarken är ett samhällsintresse. har varit och bör även vara ett riktmärke för den jordpolitiska lagstiftning en. Vad som är ett rationellt utnyttjande av marken varierar från tid tiU annan. Länsstyrelsenssamlade erfarenheter av jordförvärvslagens verkningar stämmer inte med flera avde resultat som utredningen kommit fram tili. De framstår som förvånande ochdelvis bristfälligt underbyggda. Utredningen bortser från atl andra merdjupgående faktorer såsom den allmänna samhällsutvecklingen, näringslivetsulveckling och den ekonomiska utvecklingen har haft en mer avgörande betydelseän JFL för den utveckling som skett. Denpågående omorienteringen av jordpolitiken kommer för att ledatill omfattande-förändringar av jordbruket. Staten kan då enligt länsstyrelsensmening inte avhända sig möjligheterna att ha ett inflylande överstrukturförändringarna. Särskilt inom skogsbruket är resultatet avstrukturförbättringar så långsiktigt att det utan statlig påverkan kan varasvårt att fä igenom en strukturrationalisering. Medhänsyn till de ändrade förutsättningarna kan ifrågasättas om intelagstiftningen borde få karaktären av en förköpslag. Tillämpningen av en sådanlag skulle kunna anpassas regionalt efter länsövergripande mål fastlagda avlänsförvaltningen. För skulle länets grundsyn, det skogligastrukturprogrammel, ett framtida jordbruksprogram m.m. styra tillämpningen avlagstiftningen. Via sådana övergripande program skulle man bl.a. klara ut inomvilka geografiska områden staten har ett så slarki intresse av utvecklingen atllagstiftningen skulle tillämpas. Detskogliga strukturprogrammet inom länet omfattar t.ex. 85000 ha () avskogsmarken inom ca 60 områden. möjligheter att bygga upp enmarkreserv inom dessa områden har en avgörande betydelse för att nä godaresultat. Även utanför dessa särskilt utpekade områden finns inom såväljordbruk som skogsbruk behov av punktinsatser. Detta kan t.ex. avse behovet avatt stänga järnvägskorsningar, skapa naturreservat eller skjutfäU men ocksåvanlig strukturrationalisering. Del är därför viktigt att staten via jordfondenkan aktivt påverka strukturrationaliseringen. Detta fär utanför de särskiltutpekade områdena ske på fastighetsmarknadens villkor. 1.25 Länsstyrelseni län: Utredningens slutsats är att lagen inte fyller sina syften utom då det gäller juridiska personers ägande. Denna slutsats är inte invändningsfri. Länsstyrelsenkonstaterar att jordförvärvslagen alltifrån dess tillkomst varit ett istort sett bra inslrument när det gällt att främja strukturrationaliseringen.Lagens innehåll har förändrats och anpassats till rådandejordbrukspolitik. De uppställda målen har uppnåtts 5 1990/91. 1 saml Nr 155 i varierande omfattning.Sålunda har förvärv i spekulationssyfte i stor Prop. 1990/91; 155 utsträckning förhindrats. Strukturrationaliseringeninom jordbruket har varit nödvändig. Huruvida storleksrationaliseringenbidragit till atl öka effektiviteten kan inte med någon säkerhet avgöras medsådana enkla samband som utredaren använder. Denavveckling av den interna marknadsregleringen inom jordbruket, som planeras ibörjan av , kommer sannolikt alt medverka lill ett kraftigt utbud avjordbruksfastigheter. Tidpunkten för en avreglering av förvärv av lantbruksfastigheterbör med hänsyn härtifl noga övervägas. 1.26Länsstyrelsen i anser i likhet med utredningen att det finnsanledning att se över jordförvärvslagen och dess tillämpning och attsträvandena härvid bör vara i riktning mot en avreglering. 1.28Länsstyrelsen i : Utredaren föreslår en kraftigt försvagadlagstiftning när det gäller samhällets kontroll över jordförvärv. I hans enaförslag bibehålls endast den s. k. bolagsparagrafen. I hans andra alternativförutsätts att man vid förvärvsprövning därutöver skall kunna ta vissaregionalpolitiska hänsyn. Därvid förespråkas ett företräde för nya bosättareframför i orten boende yrkesutövare. Utredaren ser generellt prisfrågan som enangelägenhet mellan säljare och köpare. Länsstyrelsenvill bestämt avråda från att utforma jordförvärvslagen på det sätt somutredaren föreslagit. är som nedan framgår även starktkritisk till utredningens rent metodiska uppläggning. Utredarenhävdar, att nuvarande lagstiftning gynnar köpare och missgynnar säljare. Hanvill därför ha en helt fri prisbildning. Höjda fastighetspriser är enligt hansbedömning etl medel att uppnå ett större utbud av fastigheter.