prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — Medutgångspunkt i en modell som utarbetats av statens pris- och konkurrensverk harteleverket i sin treårsplan för perioden 19921994 föreslagit att ett pristakinförs för telefoni. Telefontaxorna skall enligt detta få ökas med maximalt70procent av förändringen av nettoprisindex. Nettoprisindex definieras somkonsumentprisindex rensat från effekterna av indirekta skatter. Pristaketkombineras med ett mål för totalproduktivitets-ökning. Totalproduktivitetinnebär att värdet av produktionen sätts i relation till den totalaresursförbmkningen. Det är ett viktat mått där den samlade produktiviteten avkostnaderna förarbete, kapital, drift m. m. vägs in. Totalproduktivitetsmåttettar därför hänsyn till fler faktorer än det enklare arbetsproduktivitetsmåttet,som använder sig av . Verket föreslår att desstotalproduktivitet skall öka . Medde nya mått som presenterats och som regeringen ställer sig bakom följer ocksåatt taxebesluten fullt ut kan delegeras till . Regeringen beslutarför närvarande om hushållens abonnemangsavgift, om samtalsmarkeringsavgiftensamt om markeringsintervallens längd för lokalsamtal. Övriga taxor beslutarverket om. Vi menar att det prismål som förordas för telefonin och med deriktlinjer som tidigare lagt fast i fråga om omstrukturering avtaxorna kan också taxebesluten fullt ut delegeras till . Det nyaprismålet bör gälla med början med som basår. Idetta sammanhang kan åter erinras om post- och teleutredningens förslag om attföretag och hushåll skall ha tillgång till den normala telefontjänsten tillenhetliga priser, vidare att dessa i görligaste mån skall kostnads-anpassas.Utredningen har också understrukit att principen bör vara att sammakundkollektiv i princip skall betala enligt samma taxa för fasta och rörligaavgifter oberoende av i vilken del av landet man är ansluten. Gällanderiksdagsbeslut om omstmkturering av taxorna och därmed en bättre kostnadsanpassning har som utgångspunkt den ökade konkurren sen. Detta bygger på insikten att det inte långsiktigt går att t. ex.subventio- 142 neraabonnemangsavgiften och samtalsavgiften för lokalsamtal med över- Prop.1990/91:87 skott från rikssamtal och utlandssamtal. I syfte att minskasubventionsströmmarna från företagssektorn till hushållssektorn föreslår post-och teleutredningen att en små- och storförbrukariaxa Införs. Vidare föreslåsen ökad differentiering av abonnemangsavgiften mellan storstads- ochglesbygdsabonnenter. Enmodell med små- och storförbrukariaxa innebär att en abonnent som ringerrelativt få samtal skulle kunna välja en taxa som innebär låg kvartalsavgiftoch en relativt sett högre markeringsavgift. I princip skulle hushållen varasmåförbmkarna och storförbmkarna företagen. Ett system enligt den modellutredningen skisserat och som remissinstanserna rent allmänt ställer sig bakomär ett sätt att ytterligare minska obalanserna i taxesystemet. Utredningensförslag om ökad differentiering av abonnemangsavgiften är inte förenligt medriksdagens beslut om att abonnemangstaxorna A och B, dvs. för storstäder ochövriga landet, skall vara lika. liksom tidigare når abonnenterna utanförstorstadsområden ett mindre antal abonnenter än vad abonnenterna istorstadsområden når med ett lokalsamtal. Utredningen föreslår attinriktningen av taxeomläggningen ändras på denna punkt. Vikan dela den allmänt positiva grundsyn som framförts från remissinstansernassida beträffande differentierade abonnemangsavgifter och små-ochstorförbmkartaxa. Vi anser att bör konkretisera förslagen ochutarbeta ett samlat förslag för ett genomförande. Ianslutning till de redovisade förslagen till nya ekonomiska styrformervill vi föreslå att kravet på särredovisning av konkurrensutsatt verksamhetupphör. Kravet på särredovisning av konkurrensutsatta verksamhetinfördes då större delen av verksamheten fortfarande bedrevs i monopoleller under monopolliknande former. Vissa produkter, såsom telefonsvarare,hänvisningsdatorer, larmutrustning m.m. kom att läggas utanförmonopolområdet. Teletex och telefaxtjänsterna, som då var nya, låg ocksåutanför monopolområdet. Särredovisningen omfattade då dessa produkter ochtjänster. 1980/81 särredovisa-des av televerketsomsättning som konkurrensulsatt. 1 bokslutet uppgick särredovisningenav konkurrensutsatt verksamhet till 30procent av omsättningen. Särredovisningenav konkurrensutsatt verksamhet är administrativt resurskrävande. Verketberäknar att kostnaderna för att sammanställa särredovisningen uppgår tilldrygt 1 milj. kr. Särredovisningen innehåller dessutom betydandeosäkerhet eftersom verksamhet i hög grad är integrerad. Detta harockså och statens pris- och konkurrensverk framförti sin kritik av särredovisningen. Medde nya ekonomiska styrformer och mål som vi redovisat bör också särredovisningen kunna upphöra. Genom att ställa upp ett specificerat prismål för telefoni och mål för totalproduktivitet motverkas möjligheten till subventionering av konkurrensutsatt verksamhet. Vi vill i samman hanget understryka vikten av att utförligt redovisar sitt resultat per resultatenhet i bokslutet. Genom att vidare driva den konkurrensutsat- 143 taverksamheten i bolagsform saknas skäl för en särredovisning. Särredovisningenbör slopas fr.o.m. bokslutet . Med de förslag vipresenterat beträffande ny kapitalstruktur och ekonomiska styrformer gesteleverket relativt likvärdiga förutsättningar med ett jämförbart aktiebolag påmarknaden. De skärpta avkastnings- och utdelningskraven är enligt vår meningviktiga instrument för att bibehålla en hög effektivitet och konkurrenskraft iverksamheten. Den nya kapitalstrukturen innebär ingen sänkning av målsättningenför televerkskoncernen att vara ledande marknadsmässigt och tekniskt och attvara aktiv på den framväxande integrerade internationella europamarknaden. Deekonomiska förutsättningar vi nu redogjort för är förenliga med en bibehållenhög investeringsnivå. Treårsplanen 1992 till 1994 omfattar investeringar pådrygt . Vi bedömer det både som möjligt och angeläget atthöja service- och kvalitetsmålen inom teletjänsten vilket vi behandlar i detföljande. Regeringensbedömningar och förslag: Marknadensefterfrågan på nya teletjänster förutsätts öka, vilket kräver en fortgåendemodernisering av nätet. Trafiktillväxtenför telefoni- och datatjänster beräknas medföra behov av att öka den totalakapaciteten i telenätet med ca lOprocent Televerkskoncernensinvesteringar beräknas uppgå till -1994. Servicemålenför telefonitjänsten höjs. Kvalitetsmålen i form av högsta acceptabelfelfunktion i telefonsystemet skärps. Skälentill regeringens bedömningar och förslag treårsplan förperioden 1994 lar fasta på att kommer att präglas av ökadkonkurrens i såväl den nationella som den internationella tele- ochdalatrafiken. Ny teknik öppnar möjligheter att utveckla nya tjänster vilket isin tur ökar efterfrågan på tjänsler och på bättre nätkvalitet. De förändrade kraven påteletjänsterna leder till en fortsatt och även mer intensifierad moderniseringav nätet. Telefonitjänsten, som är den volymmässigt största tjänsten och somsvarar för av de totala intäkterna, beräknas öka med ca 7procent. Datatrafiken beräknas öka än snabbare. För att tillgodosekundernas krav på kostnadseffektiva teletjänster krävs en fortgående utbyggnadoch modernisering av telenätet. Denna kommer att ske med digital teknik. Takteni moderniseringen måste bestämmas av delsefterfrågeutvecklingen, dels den tekniska standarden i det befintliga Prop.1990/91:87 nätet. Medde ekonomiska fömtsättningar vi angivit för kan investeringarnaligga kvar på en hög nivå och även kunna öka beroende på efterfrågan. Förperioden 1994 beräknar vi i enlighet med förslag attinvesteringarna kommer att uppgå till ca . Detta innebär enökning på nära jämfört med vad som redovisats i föregåendetreårsplan. Merpartenav investeringarna avser investeringar i telenätet. Satsningar på att ökamoderniseringen av telenätet kräver ökade investeringar i telestationer,mellanortsnät och lokallinjenät m. m. Under planeringsperioden 19921994beräknas investeringarna i telenätet uppgå till ca . Abonnenttillströmningentill kabel-TV kräver också ökade investeringar i anläggningar för kabel-TV. Ilikhet med föregående treårsplan redovisas stora investeringar för att utvecklamobiltelefontjänsterna. Dessa uppgår för perioden till ca . Deomfattande investeringarna i telenätet utgör en grundläggande förutsättningför att successivt också kunna höja service- och kvalitetsmålen för olika teletjänster. Måletför den genomsnittliga leveranstiden för ett telefonabonnemang är högst 17dagar. Tidenmellan att ett fel anmäls och att det avhjälps får vara i genomsnitt högst 2,1arbetsdagar. av felen skall vara avhjälpta inom 8 arbetstimmar.Utfallet var , dvs. Undervåren 1990 genomförde en privatkundsatsning där servicemålen förprivatkunderna höjdes påtagligt. Verket har därmed, för hushållsabonnenterna,överträffat de av fastlagda servicemålen. Post- och teleutredningenföreslår i sitt betänkande att dessa höjda servicemål bör anges och följas uppav statsmakterna. I den nu framlagda treårsplanen följer upp de avutredningen föreslagna höjda servicemålen. Höjningen berör målen förleveranstid och felavhjälpning enligt följande: Leveranstidenför telefonabonnemang i permanentbostäder sänks från 17 . Underförsta skedde av alla leveranser . Måletför felavhjälpning för abonnemang i permanentbostäder skall vara att den skallske och senast dagen efter felanmälan. Jämförtmed tidigare servicemål innebär det att i stället för avfelen skall vara avhjälpta . Under första halvåret 1990avhjälptes av felen . Beträffande kvalitetsmåletför telefoni har uttalat att målet för framkomligheteni riksnätet skall vara i genomsnitt under kontorslid. För år 1989uppgick denna till . Ipost- och teleutredningens betänkande presenteras förslag till precise ringar av kvalitetsmålen. Utredningens förslag som ansluter sig till i sin treårsplan innebär att ett minimivärde på för framkom lighet mellan enskilda stationsområden läggs fast. Vidare anges som accep- 145 IO 1990/91. 1 saml Nr 87 tabelgenomsnittlig felfrekvens högst 160 kundanmälda fel per 1 000 terminalpunkteroch år. skärps kravet till högst 120 fel. För enskildastationsområden föreslås 600 kundanmälda fel per 1 000 terminal-punkter och år. I enlighet med post- ochteleutredningens förslag förordar vi att de servicemål avseende leveranstid ochfelavhjälpning som presenterat i sin privatkundsatsning kan läggasfast och följas upp av statsmakterna. Beträffande de av utredningen föreslagnakvalitetsmålen för framkomlighet och felfrekvenser anser vi att de kan liggatill gmnd för den fortsatta moderniseringen av telenätet. Det är av storbetydelse att telefontjänsten fungerar med hög och jämn kvalitet i helalandet. I sammanhanget kan vidarenämnas att har satt som internt mål att av allakunder skall ha möjlighet till faxkommunikation med rätt kvalitet vid utgångenav . Eftersom de tekniska kraven för datakommunikation är ungefärdesamma som för fax, förbättras även kvaliteten för denna tjänst. Regeringensbedömningar och förslag: Internationaliseringenav teletjänstmarknaden och den ökande konkurrensen kräver en förändradassociationsform för . Denna skall införas . Alternativen är aktiebolagsformen eller enutvecklad affärsverks-form. Skälenför regeringens bedömningar och förslag Som framgått av vårredovisning ökar konkurrensen snabbi och påtagligt påtelekommunikationsmarknaden. Den av fastställda telepolitiken harockså som ett uttalat mål att staten skall skapa fömtsättningar för en effektivkonkurrens på utmstningsmarknaden och vid utveckling av teletjänster.Regeringen har beslutat att tilldela frekvenser till en tredjeGSM-operatör på mobiltelefoniområdet. Regeringen har vidare lagtfast riktlinjer i fråga om villkor för samtrafik med det kopplade telenätet ochsamtidigt ställt sig bakom att det tidigare förbudet mot s. k.tredjepartstrafik hävs. Avgörande steg har med andra ord tagits för attytterligare utveckla konkurrensen på teletjänstområdet. Som vi tidigare framhållithar fömtsättningarna för de statliga affärsverkens verksamhet förändratsradikalt. Verk som har arbetat på marknader som karaktäriserats av s.k. naturliga monopol måste numera i allt större utsträckning arbeta på en frimarknad. Ett påtagligt bevis för att marknaden ställer nya krav är attaffärsverken också måste driva viss verksamhet i aktiebolagsform. Det som nusagts gäller i högsta grad . Konkurrensen ökar och inriktar sig främst på de stora och lönsammakunderna, dvs. storföretagen och vidare på den internationellalångdistanstrafiken. formen blir därför avstrategisk betydelse för att slå vakt om ett heltäckan- Prop. 1990/91:87 denät med god kvalitet. Den blir vidare strategisk för att kunna uppfyllanödvändiga sociala och regionala mål i televerksamheten. Vihar tidigare (avsnitt 6.1) ingående utvecklat regeringens övervägandenavseende såväl affarsverksformens som aktiebolagsformens begränsningar ochmöjligheter. Vi kommer i det följande att redovisa skälen för en ändradassociationsform för . Synen på associationsform måstenaturligtvis med tanke på telesystemets betydelse präglas av stor eftertanke. Televerkethar i en skrivelse till regeringen föreslagit att hela televerkskoncernenöverförs till aktiebolagsform från den . Skrivelsen redovisar ävenskäl som enligt verket talar för en börsintroduktion . Televerketkonstaterar att såväl den internationella som den nationella telemarknadenförändras. Från att vara en dominerande aktör på den svenska marknaden blirverket en liten aktör på den intemationella marknaden. Detta ställer särskildakrav när det gäller förutsättningarna att konkurrera om stora företagskunderoch om den intemationella långdistanstrafiken. Medhänsyn tagen till de svenska företagens internationella aktionsradie krävsockså från sida en flexibilitet, i detta fall möjlighet att följakunderna ut och in i . Eftersom med sin begränsade storlekmätt med internationella mått inte kan upprätthålla egen närvaro på mer än ettfåtal marknader krävs samarbete med andra för att ge kunderna en heltäckandeservice. Verket måste kunna erbjuda konkurrenskraftiga integreradeintemationella tjänster vilket i sin tur kräver möjlighet att delta iinternationella allianser och konsortier. Samarbete, även samgående med andraaktörer, är en nödvändighet för att vinna nya marknader utomlands och för attklara konkurrensen om de lönsamma marknadssegmenten på svenska ochinternationella marknaden. Ett stort antal teleorgan i bedrivs numera ibolagsform. En liknande åtgärd också i är enligt verket både konsekventoch nödvändig. Videlar verkets syn på att den nya marknadssituationen kräver nya förutsättningarockså för del. betonar starkt att man måsle ha sammamöjligheter som konkurrenterna att organisera hela sin verksamhet medutgångspunkt i kundernas behov. Vi delar denna uppfattning. Konkurrensenkommer självklart att inriktas på de lönsamma marknadssegmenten. Om verket kanhävda sig väl på såväl den svenska som den internationella marknaden ökar ocksåfömtsättningarna att kunna bibehålla en tätposition i den tekniska utvecklingensamt att kunna vidareutveckla det samlade svenska telenätet med hög standard.Ett konkurrenskraftigt televerk är också den naturliga garantin för att kunnabibehålla ett regionalt och socialt ansvar i televerksamheten. Vi anser att dettaär av stor betydelse. Densuccessivt förändrade marknadssituationen ställer självklart också krav på en utveckling av associationsformen. Erfarenheten visar att de begränsningar som finns i affarsverksformen i fråga om t. ex. bestämmelser om förvärv och försäljning av fast egendom, försäkringar, upplåning m. m. är komplicerade att lösa.Genom att bilda bolag har de praktiska pro- Prop. 1990/91:87 blemen hittillskunnat kringgås. Dotterbolag kan t.ex. redan nu genom etablerasbåde på den nationella och internationella marknaden. Verket har vidare genomdet bildade bolaget () fått ettsärskilt instmment för att etablera och driva samarbete med utländskateleföretag. Den bedömning gör, innebär emellertid attflexibiliteten i agerandet behöver utvecklas vidare. Samarbete och samägande ikonsortier eller allianser ingår som möjliga åtgärder. Den typen av åtgärdermåste dessutom kunna beslutas i smidiga former. Vi delar bedömningi denna del. Vifinner det vidare vara väsentligt att verket har ekonomiska befogenheter ochandra villkor likställda med konkurrenternas. Det gäller t. ex.upplåningsmöjligheter, försäkringar och möjligheten att ha en affärssekretesssom är densamma som för andra företag. Den utveckling som kankonstateras för övriga länder i är en bolagisering avteleförvaltningarna. Vianser det vara av avgörande betydelse att får en associationsformsom är likvärdig den som övriga konkurrenter i har. Med den gemensammamarknaden följer att måste drivas enligt samma regler som för andraföretag. Bolagsformen är internationellt erkänd och accepterad.Affärsverksformen är däremot specifik för och dessutom oklar på viktigapunkter. Riksdagenhar i olika sammanhang framhållit det angelägna i att det finns en sammanhållenteleverkskoncern med bred verksamhet. Sålunda framhöll trafikutskottet i sittbetänkande 1984/85.28 om vissa telefrågor; "Enligt utskottets uppfattningtillgodoses intresset av goda telekommunikationer bäst genom att Televerketsbreda verksamhet bibehålls. Den verksamhet, som bedrivs i verkets bolag börvara ett naturligt slöd och komplement till egen, och den bör varainordnad i en kon-cemstrategi." Samma principiella syn anges i regeringensprop. 1987/88:118 om inriktningen av telepolitiken. Dettasynsätt har enligt vår mening i ännu högre grad giltighet nu och i framtidenmed det växande konkurrenstrycket. Samma gmndläggande synsätt om behovet av ettsammanhållet företag har kommit till uttryck när man i andra länder, såsomDanmark, Nederländema och , har överfört sin televerksamhet ibolagsform. När hela televerkskoncernen bedrivs sammanhållet ökar ocksåmöjlighetema till en rationell stmktur inom ramen för en övergripandekoncernstrategi. Viden ändrad associationsform är det av största vikt att staten fortsatt har ettinflytande över verksamheten. måste insyn och inflytandeöver som telepolitiskt instmment kunna säkras. En bolagsbildningmedför ändrade styrformer men möjliggör ett fortsatt aktivt inflytande frånstatsmaktemas sida. Vi har tidigare pekat på möjligheterna att regeringenårligen till redovisar bolagets verksamhet inkl. målanalyser.Riksdagen kan även ge regeringen i uppdrag att verka för t.ex. ett bättreekonomiskt resultat eller att åstadkomma ett ökat hänsynstagande till vissasamhällsmål. Denavgörande utgångspunkten vid valet av associationsform måste 148 varaatt ge bästa möjliga verksamhetsfömtsättningar. För de Prop.1990/91:87 övriga konkurrensutsatta affärsverken som föreslås få ändradassociationsform har valts aktiebolagsformen. Det finns starka skäl för denlösningen också för . Med hänsyn till omfattande socialaoch regionala betydelse bör dock, innan slutlig ställning tas tillassociationsformen, möjligheterna analyseras att bedriva televerketsverksamhet inom ramen för en utvecklad aflfarsverksform. Regeringen kommer attskyndsamt pröva denna fråga. Regeringen har inriktningen att skallkunna ha en ny associationsform . Televerketföreslår i sin skrivelse att de gmndläggande förpliktelserna i telepolitikenövergångsvis regleras genom avtal mellan staten och bolaget. I avtalet skullemål för service, kvalitet och framkomlighet för telefonitjänsten tas in sombilaga till avtalet. Vidare föreslår verket bl. a. att mål för prisutvecklingför telefoni samt för arbetsproduktivitet och totalproduktivitet tas in. Regeringenanser emellertid att det fortsatta beredningsarbetet i den delen primärtinriktas på att ta fram en lag som ger utgångspunkten för den nödvändigaregleringen av verksamheien på telekommunikationsområdet. Med stöd av en sådanlag kan staten sedan föreskriva närmare villkor för verksamheten. Krav på ochvillkor för att upplåta nätet för samtrafik med konkurrerande företag ärexempel på sådant som bör regleras i lag. Sådana villkor bör givetvis omfattaockså andra operatörer. Vi anser att frågan om en lagreglering avteleverksamheten är gmndläggande. Somframgår av skrivelse krävs vidare att t.ex. STNs roll utvidgas. Denroll som fyllt som signatär och som representant istandardiseringsorgan måste överföras till en särskild myndighet. Behovet av enutvidgad myndighetsfunktion är i sig inte relaterat till en bolagsbildning avteleverket. En ändrad associationsform gör emellertid att dessa frågor kräveren snabb lösning. Frågorom framtida kontribution och distribution av radio- och TV-program måste ocksåberedas vidare. Detta är en renodlad och klart avgränsad transportuppgift, somskiljer sig starkt från verksamheten i övrigt i det kopplade telenätet.Utrustningen för kontribution/distribution av radio/TV används för mångaändamål. Antalet programföretag kan antas växa. Med hänsyn tagen till att ocksåmedieområdet är starkt dynamiskt måste särskilda överväganden göras i fråga omden särskilda infrastmkturen på detta område. I sammanhanget kan påpekas atten beredning med representanter för samtliga riksdagspartier behandlarhithörande frågor. Utbildningsministern planerar att i en särskild propositionredovisa beredningens resultat. Viavser att återkomma till med en samlad redovisning av de åtgärder sombehöver vidtas inför en ändring av associationsformen. Vinoterar att i sin skrivelse också redovisar skäl för en senare börsintroduktion. Det av förvaltade telenätet utgör en central del av vår grundläggande infrastmktur. Därför måste det också ägas av staten. Även det nödvändiga inflytandet över verksamheten motiverar ett helstatligt ägande. Genom ett statligt helägande kan också successiva för ändringar och anpassningar göras av relationer och inriktning av verksam- 149 hetenutan att komma i konflikt med utomstående ägarintressen eller med de regler,som gäller för börsnoterade företag. I avvaktan på attteleverket får en ny associationsform bör vissa åtgärder kunna genomförasomgående. Det gäller bl.a. bildandet av ett centralt FoU-bolag. Bolaget skallinitiera, finansiera och självt driva forsknings- och utvecklingsarbete inomtelekommunikationsområdet. satsar över 1 miljardkronor på forskning och ulveckling för att utveckla och underhållatelenätet och teletjänsterna. Detta motsvarar av koncernensomsättning. Större delen, , av satsningen är hänförlig tillutveckling. Satsningen görs inom såväl internationellt som nationelltsamarbete. 6.2.5Televerkets kostnader för särskilda åtaganden Telefontjänstenoch telefonterminaler skall utformas så att de så långt möjligt kan användasoberoende av eventuella handikapp. Statenskall inom totalförsvaret ansvara för ett väl fungerande telenät för telefon-och datakommunikation. Ett nytt konsortialavtal avseende samhälletsalarmeringstjänst skall godkännas. Utöver det sociala ochregionala ansvar som förutsätts ta inom ramen för affärsmässigahänsyn finns andra krav på teletjänstområdet som måsle beaktas i särskildordning. Det gäller förutom telefonautomater i glesbygd, handikapphänsyn,totalförsvarsaspekter och även samhällets alarmeringstjänst (SOSAB). Post- och teleutredningenuttalar att statens övergripande ansvar måste innefatta ett ansvar för att geäven människor med handikapp tillgång till grundläggande telekommunikationer. finns ettorganiserat samarbete mellan . Detta samarbete synes fungera väl och är ettvärdefullt instrument för utbyte av önskemål och synpunkter. resulterat i det s.k. , som genomförtbehovsutredningar, försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom områdettelematik och handikapp. Det är angeläget att denna verksamhet kanvidareutvecklas och övergå i permanent form. PTU har också föreslagit att man,med hänsyn till den ökande mångfalden på teleområdet vad gäller tjänster ochprodukter, bör pröva att vidga intressekretsen i samarbetet. ger gmpper avhandikappade rabatter på vissa tjänster. Synskadade och andra handikappade,som har stora svårigheter att använda telefonkatalogen, kompenseras förteleverkets avgift för nummerupplysningen.