prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Dessutom ökar antalet allergieroch det anses bl.a. bero på känslighet för olika typer av föroreningar.Samtidigt har luften i storstäderna förbättrats i flera avseenden, , ärblyhalten i stockholmsluften ungefär hälften av vad den var i slutet av1970-talet. Desenaste åren har betydelsen av för- > oreningar från andra länder fåttallt större Denna rapportbehandlar situationen i , föroreningar från svenska källor och påverkanfrån utländska källor. I andra delar av världen har miljöproblemen en annankaraktär. En mycket grov indelning visar att västvärldens miljöproblem i alltstörre utsträckning beror på trafiken, konsumtionen av varor,kemikalieanvändningen och avfallshanteringen. I är punktutsläpp frånindustri- och energianläggningarnas skorstenar och avloppsledningar fortfarandede dominerande problemen, medan utvecklingsländernas miljöproblem i hög grad ärkopplade till exploateringen av naturresurser. Ingenvet ännu vad som händer på lång sikt med alla de ämnen som finns i varor ochmaterial, den s.k. teknosfären. Användningen av t.ex. kvicksilver i batterier,termometrar, lysrör och mätinstmment är betydligt större än punktutsläppen avkvicksilver från industrier m.m. Kommer kvicksilver och liknande miljöskadliga ämneni olika varor att spridas i miljön eller kommer de att kunnakontrolleras? Tidigareokända svenska föroreningsproblem upptäcks också fortfarande. Det senaste äruppgifter om höga kadmiumhaher i avloppsvatten från en del skogsindustrier, någotsom var okänt . ►Skydda människans fortbestånd,häba och välbefinnande. Föroreningar och verksamheter får inte utgöra något hotmot människans fortplantningsförmåga och hälsa, varken för dagens eller morgondagensgenerationer. ►Bevara den biologiskamångfalden. De arter som finns inom landet, skall långsiktigt kunna utvecklasinom i huvudsak sina nuvarande utbredningsområden. ►Uppnå långsiktighet ibevarandet och utnyttjandet av naturresurser Skogs- och jordbmk samt fiskemåste kuima upprätthållas även på mycket lång sikt. ►Bevara natur- ochkulturlandskap samt kulturminnesmärken. Föroreningar får inte förstörabyggnader och föremål. Tillgången på värdefulla natur- och kulturlandskapskall inte allvarligt försämras. III11 lOO I D©¥Cl Deflesta förändringar i miljötillståndet redovisas som ändringar avutsläppsmängder -och då oftast med uppgifter om utsläpp från industrier,reningsverk, etc. Kunskaper om vilka mängder som naturen tål saknas på mångaområden, men utvecklas snabbt. Utsläppsmål börjar ersättas med miljömål, somkan uttryckas med hjälp av belastningsgränser för olika ämnen, relaterade tillförutsättningama i olika regioner. Belastningsgränserna blir ett sätt attkonkretisera målen för miljöarbetet, som är att: Kapitel I Avsiicten med Hur mår ? ► Vad tål naturen? Hur långt måste vi gå för att minskamiljöbelastningen och uppnå en hållbarutveckling? Vad tål naturen? Sedan 1 985 har detskett en snabb utveckling av kunskaperna föratt ta reda på denkritiska belastningsgränsen förolika ämnen och olika former av miljöpåverkan.Arbetet har än så länge nått längst för ämnena svaveloch kväve. Forskningen kring kritiskabelastningsgränser kommer sannolikt också att medföraatt nuvarande värden för kritisk belastning revideras vart efter somkunskaperna ökar. Kritiskbelastning för ett ämne kan vara den gräns där ämnet ansamlas i naturen utöverdess naturliga förekomst. En annan definition - somanvänds inom det nordiska samarbetet -är att man inte får överskrida dengräns där det uppstår betydelsefulla skador. I detsenare fallet är det inte enbart en fråga om tillgängligafakta, utan man gör också en bedömningav vilka skador och förändringar som kan accepteras. Mångaklimatforskare anger t,ex, att vi kan acceptera en ökning av medeltemperaturen på jorden om det sker i en takt som underskrider per decennium, eftersom växter och djur dåhinner anpassa sig till förändringarna, (Det finns ocksåen absolut gräns för hur stor ökningentotalt får bli, men här är meningarnabetydligt mer delade.) De nordiska ländernatog 1 985 initiativ till att utveckla värdenför kritisk belastning för svavel och kväve,inom ECE (FNs ekonomiska kommission förEuropa) har miljöministrarna beslutat att framtidaavtal för att begränsa gränsöverskridande luftFör-oreningor skall utgå från kritiska belastningsgränser, ECE har också fastställt preliminära belastningsgränserför svaveldioxid, kvävedioxid, ammoniak och ozon. Inom pågår en kartläggning av kritisk belastning för olika ämneninom olika områden. Den kritiska belastningenskiljer sig åt mellan olika regioner beroende på jordmån,klimat, etc. I dennarapport anges belastningsgränser där det ärmöjligt, enligt aktionsplaner. Kritisk belastningdefinieras här som den belastning som ledertill långsikftgo negativa effekter hos demest känsliga nafurtyperna. Om en föroreningshalt ärlägre än den kritiska belastningen skall den inte innebära något hot motföljande miljömål: ► Djur och växterskal! kunna utnyttjas som föda utan riskför människors hälsa, Djur och växter skallkunna utnyttjas ►Vad tål naturen? ekosystemen skall kunna upprätthållas, ►Naturligt förekommande arter skall inte bli påtagligt påverkade, ►Mark och vattenskall utgöra ett balanserat system både kemisktoch biologiskt. Måttet på kritisk belastning skall utgå frånnaturvetenskapliga kunskaper. Utifråndessa kan beslut fattas om riktvärden,som då även tar hänsyn till politiska och ekonomiskaaspekter. Ett riktvärde kan vara lägre än denkritiska belastningen, om en säkerhetsmarginalbehövs, eller högre om förändringar accepteras (t.ex. på grund av att kostnaderna fÖr att nåde kritiska nivåerna är för höga). Riktvärden och nya förslag till preciserade miljömål behandlasi propositionen. I denna rapport jämförs miljötillståndet med den kritiska belastningen, så långt den är känd. För en del ämnen är denkritiska belastningen noll. för stabila organiska föreningar som dioxiner och PCB, som inte förekommer naturligt. Det gäller ocksåför cancerframkallande ämnen och radioaktiv strålning. Förcancerframkallande ämnen och radioaktiv strålning ökarrisken ju högre belastningen är, men det gårinte att ange någon nedre gräns för när en skada kan uppstå. Strålskyddet utgår i ställetfrån att strålningen inte fåröka med överden naturliga bakgrundsstrålningen. För andra typer av föroreningar kan ett visst påslog utöverden naturiiga halten accepteras. Det kan ävengälla ämnen som förekommer i naturen men inte brytsner, t.ex. flertalet tung- Risken för miljöskadorhänger samman med den totala metallmängden i miljön.Om endast små metallmängder tillförsfrån mänsklig verksamhet utöver det som är en naturlig halt i miljön, är risken för negativa effekter liten. har i aktionsprogrammet Hav 90 angett deacceptabla metallhalterna i procent av den naturiiga halten. Dessa varierar för olika metaller men hamnar i intervallet över den naturiiga halten. För övriga ämnen är utgångspunkten att man skall kunna ange den mängd som kan tillförasmiljön, utan att skador uppstår. nedfall av kväve från luftföroreningar, där belastningsgränsernavarierar för olika typer av mark. T.ex. klararlövskogar ett betydligt större kvävenedfallän ljunghedar. Den kritiska belastningenär då beräknad utifrån att tillförselninte skall öka kväveutlakningen och att sammansättningenav olika växt- och djurarter inte skall påverkas. När det gäller att bedömaeffekterna av olika ämnen är verkligheten mer komplicerad änvad som kan inrymmas i ett mått somkritisk belastning. Det finns sällan ettenda tydligt samband mellan ett enskilt ämneoch en skada i miljön - människor och miljö utsätts ju ofta för påverkan av flera ämnen eller ämneskombinationer . Dessutom varierar känsligheten förolika ämnen mellan och inom olika arter,t.ex. reagerar allergiker i allmänhettidigare än andra människor påföroreningar som medför hälsoproblem. *■-- 'V*■■-■ * f'' v-.. i:'.T-- *'* '- ■ ordens atmosfärfungerar ungefär på samma sätt som ett växthus. Om inte atmosfären fannsskulle medeltemperaturen vid jordytan vara - ... -, istället ärmedeltemperaturen omkring -l-15°C. Koldioxid, metan, vattenånga och andra s.k.växthusgaser fångar upp en del av den solvärme som jordytan utstrålar ochhindrar värmen från att direkt föras ut i rymden. {Bild 2:1.) I stratosfären, den del avatmosfären som ligger ovanför jordytan, finns ett lager med ozon somskyddar jorden mot vissa typer av ultraviolett strålning. Ozonlagret kan kallasför "jordens solglasögon". Bådadessa system, som är fömtsättningar för liv på jorden, störs av människansaktiviteter. Den naturligaväxthuseffekten förstärks framför allt på gmnd av att vi eldar med olja, koloch naturgas. Det leder till mer koldioxid i atmosfären och därför stannar mervärme kvar i atmosfären. Detta innebär risk för stora klimatförändringar.Konsekvensema kan bli olika i ohka delar av världen. Vissa områden kan drabbasav torka, andra kan få ökad nederbörd. En del områden kan t.o.m. få kallareklimat på gmnd av att t.ex. vattenströmmarna ändras. Ozonskikteti stratosfären fungerar som en skyddande hinna för livet på jorden. Ozonskiktettunnas ut på gmnd av utsläpp av CFC-föreningar, som används i bl.a. kylskåp,värmepumpar, kemtvät- Bild 2.1 Växthuseffekten. infraröd strålning (värmestrålning) absorberas av växthusgaser som också avger värme. Jordytan och atmosfären närmast jordenvärms upp Merpartenav solstrålningen absorberas av jordytan ochvärmer upp den Infraröd strålning (värmestrålning)avgår från jordytan Atmosfären är relativt genomskinlig för solljuset, men fångar upp merparten av den värmestrålning som sändsut från jordytan. Om halterna av de gasersom kan absorbera värmestrålning ökori atmosfären, fångas mer av värmestrålningen frånjordytan in och temperaturen stiger. Kapitel 2 Ozonskiktet och växthuseffekten Bild2.2 Ozonskiktet och den ultravioletta strålningen. eteckning Våglängd (nm) Stoppas på höjden Nära marken eller inte oiis _Ozonskiktet (en del når marken; liöid Ozonskikte* stoppar ultraviolett stréining, frömstUV-B Källa: Efter teckning av i Naturmiljön isiffror 1990, SCB. tar och isoleringsmaterial och på gmnd av utsläpp av andraliknande ämnen. När ozon i stratosfären bryts ner minskar jordens skydd mot solensultravioletta strålning, vilket ökar risken för att människor drabbas avhudcancer och ögonskador. En ökning av den ultravioletta strålningen medförockså att många växter på land och många organismer i havet växer sämre. Heraav de ämnen som påverkar ozonskiktet är också mycket starka växthusgaser. (Seockså Bild 2:2.) Effekterna är oberoende av var på jorden utsläppen sker avde ämnen som påverkar jordens värmebalans och ozonskiktet i stratosfären. Dethandlar om i verklig mening globala föroreningar. Därför har varje ut- släpp ochvarje åtgärd för att minska dessa, lika stor betydelse, var de än sker. Det finnsockså ett helt annat ozonproblem, som inte hör tiU de globala miljöproblemen.Nära marken kan olika luftföroreningar som kväveoxider och kolväten bidra tiQatt ozon bildas och i marknivå kan höga ozonhalter vara skadligt för både djuroch växter. Detta behandlas i Kapitel 3, s 38. har ozonskiktet över Antarktisminskat dramatiskt under vårmånadema (). Det beror på atten del långlivade ämnen som innehåller klor eller brom (t.ex. CFC Bild2.3 Ozonhålet över . I det ljusblåområdet har ozonskiktet minskat , i det mörkblå är minskningen . Källa: SNV. Kapitel 2 Ozonskiktet och växthuseffekten ochhaloner) inte bryts ner i de lägre luftskikten. De når ozonskiktet istratosfären och kan där attackera ozonmolekylema. Att effekten är störst närdet är vår vid polerna beror på att klor och brom övergår till aktiv form undervintems polarkyla. När solen återkommer reagerar klor och brom medozonmolekylema med hjälp av solljuset. ÖverAntarktis har ozonskiktet minskat med under vårmånadema.Forskarna talar om ett "hål" i ozonlagret. (Se Bild 2:3.) Även över i norrfinns det höga halter av aktiva klorföreningar, men där har det inte skett enlika kraftig uttunning av ozonskiktet. Det beror på att temperaturen överArktis är högre och att luftmassorna där växlar och bryts upp snabbare än överAntarktis. Ozonskiktet utanförpolarområdena påverkas också. I minskade ozonhalterna vintertidmed . ningarsom bekräftar att ozonhaltema har minskat ovanför alla breddgrader både pånorra och södra halvklotet. (Se Bild 2:4.) Den ultraviolettastrålningen från solen medför i normala doser solbränna och bildar vitamin D ihuden. Den kan också orsaka snöblindhet och göra att huden åldras. Vidlångvarig exponering ökar risken för ögonsjukdomen grå starr och hudcancer.Kommande effekter på människors hälsa av ökad ultraviolett strålning som följdav minskat ozonlager är svåra att beräkna, men det finns grova uppskattningar. Om ozonlagret tunnas utmed i genomsnitt beräknas antalet blinda i världen öka med ca 100 000, pågmnd av att de får grå starr som följd av den ökade ultravioletta strålningen. Förekomsten av hudcancerberäknas öka . För del skulle minskning av ozonskiktetmotsvara ca 300-400 fall av hudcancer , men det handlar huvudsakligen omformer av hudcancer som inte är livshotande. Bild 2.4 Förändring av ozonskiktet. -2,3 -6,2 -3,0 -4,7 -2,1 -1,7 -2,3 -1,9 Förändringar av ozonhalterna i stratosfärenpå olika breddgrader 986. 6-7, 1990. hur stor risken är för den farligare formen av hudcancer,malignt melanom. (Se även avsnitt om strålning. Kapitel 3, s.53.) I städerbidrar den ultravioletta strålningen dessutom till uppkomst av s.k. smog, somökar förekomsten av luftvägsinfektioner. Mångaväxter är känsliga för ökad ultraviolett strålning och även en litenförsämring av spannmålsproduktionen kan leda till stora konsekvenser ibristområden. Det är också möjligt att algproduktionen i haven påverkas påsamma sätt som växterna på land. Algema är gmnden i näringskedjan och det kanbli så att vissa algarter hämmas medan andra arter kanske ökar. Om produktioneni haven minskar ökar också växthuseffekten. Det beror på att växterna i havendå inte tar upp koldioxid från luften. Ämnen som bidrar till problemen Det finns flera gmpper av ämnen som påverkar ozonskiktetoch flertalet är industriprodukter. De är växthusgaser. Den största effekten på ozon har de stora utsläppen av CFC(fullständigt halogenerade klorfluorkarboner, t.ex. freon) och haloner(bromerade fluorkarboner). Kemiföretagen mnt om i världen arbetar med att tafram nya kemiska föreningar som kan ersätta CFC och haloner. Det finns ämnensom har mindre inverkan på ozonlagret, HCFC, och helt klorfria ämnen, HFC, sominte bryter ned ozon, men är starka växthusgaser. Även bland CFC-föreningamavarierar effektema. Den vanligaste föreningen är tjugo gånger starkarenär det gäller att bryta ner ozon än HCFC-22. (Se TabeU2:I.) Även om all användning av ozonnedbrytande ämnen skullestoppas omgående kan man räkna med att nedbrytningen av ozon fortsätter och -under de närmaste decen-niema - även ökar. Det beror på dessa ämnens långalivslängd. Det tar ofta innan ozonförstörande ämnen i olika varor Tabell2.1 Några olika kemiska ämnenspåverkan på ozonskiktet ochklimatet jämfört CFC 11, samt deras livslängdI atmosfären. Effekt på ozonskiktet per viktsenhet jämfört med CFC 11 1,1,1-trikloretan Källa: Luft 90, SNV. blir utsläpp och det kan ta innan utsläppen nårstratosfären. Klorhalten i atmosfären kommer enligt prognosema att bli minstdubbelt så hög som den var då en allvarlig uttunning av ozonskiktet överAntarktis först konstaterades . Om vi nu överallt skullefå ett stopp för alla ozonnedbrytande ämnen, skulle det ta 50-60 årinnan klorhaltema har återgått nivå. Den urspmngliga klorhalten i atmosfären var 0,7 ppb(miljarddel). 1 slutet av var den ca 2 ppb, är den närmare Kapitel2 Ozonskiktet och växthuseffekten 3 ppb och väntas öka till minst 4 ppb fram . CFC (fullständigt halogenerade klorfluorkarboner) användssom köldmedel i kylskåp och värmepumpar, för att blåsa upp skumplast, somlösningsmedel och avfettningsme-del, som tvättvätska och som drivmedel isprayförpackningar. Användningen av CFC ökade snabbt {Tabell 2.2.). Eftersom CFC inte i sig är giftigt infördes det bl.a. för attersätta mer hälsofarliga ämnen, t.ex. för kemtvätt. Man var inte medveten omatt hälsoproblem ersattes med miljöproblem. Världenstotala utsläpp av CFC var 1988 över en miljon ton . svarade förungefär 0,av detta. Användningen av CFC i är låg jämfört med andraindustriländer, men hög om man jämför med genomsnittsförbmkningen i hela världen.År 1986 var den årliga förbmkningen i knappt per person, iEuropa 0,9, i 1,2 och i per person. Förbmkningen i Sverigeberäknas ha minskat till drygt per person. AUt CFC som har använts har nått eUer kommer attnå atmosfären. Dessa ämnen kan sedan vara aktiva i stratosfären , . (Varje klor-atom från CFC kan under den tiden förstöra 10000-100 000 ozonmolekyler) Tiden mellan produktion och utsläpp kan vara 15-40år eller mer. T.ex. innehåller varje kyl- och frysskåp ca CFC ikylslingor och isoleringsmaterial. Nya kylskåp innehåller i alknänhet betydligtmindre CFC än de som såldes . Teknik för att ta hand omCFC-innehållet i gamla kylskåp i samband med skrotning finns utvecklad, men äräimu inte införd i större skala i något land. I Sverigekom det första förbudet mot CFC 1979, då CFC förbjöds i sprayer, och förbudetutvidgades . CFC är förbjudet i förpackningsmaterial och imjuka skumplaster, vissa hårda skumplaster, rengöringsmedel- ochavfettningsme- Tabell 2.2 Ackumulerade utsläpp i världen av de två vanligaste CFC-föreningarna. Ackumulerat utsl tusen ton CFC-11 används CFC ikylskåp, bilinredningar, för kemtvätt och i hård skumplast för speciellaisoleringsändamål. Så gott som all användning av CFC skall ha upphört före1995, enUgt den svenska aweckUngsplanen som fattade beslut om 1988.Naturvårdsverket bedömer att utvecklingen hittUls följer planen, som anger attanvändningen av CFC skaU ha minskat från 1986 tUl efter 1990. Haloner är ett brandsläckningsmedel som genom en kemiskreaktion effektivt släcker bränder. Det används i fasta brandsläckare som finnsute på industrier och i bärbara brandsläckare, t.ex. i fordon av oUka slag.SärskUt vUctiga är halonbrandsläckare i t.ex. flygplan, som inte kan utrymmasvid brand, och intUl datorer där bränder inte bör släckas med vatten, eftersomvatten förstör utmstningen. Halonerär än mer aggressiva mot ozonskiktet än CFC-föreningama, men den sammanlagdaeffekten är lägre eftersom haloner används i mmdre omfattning än CFC. Merpartenav de haloner som förbmkas används för att instaUera nya brandsläck- 2 Hur mår ? Bara entiondel används tUl faktisk brandbekämpning. I världen används ca haloner (1986), varav ca i . I brandsläckare mntom i landet finns 1000-1 500 ton haloner lagrade. har meddelat andraländer (s.k. notifikation) att regeringen avser att förbjuda haloner i nyabrandsläckare från . Ersättningsmedel för haloner håller på attutvecklas för brandbekämpmng där det inte går att använda vatten, koldioxideUer pulvermedel. Koltetrakloridär ett lösningsmedel som både medför direkta hälsorisker och kan bryta ner ozon(effektivare än t.ex. CFC-11). Det används i relativt Uten utsträckning i Sverigepå gmnd av att koltetraklorid är cancerframkallande. De mängder som används iSverige, ca , mnebär en relativt Uten inverkan på ozonskiktet,men ämnets allvarUga effekter på hälsan är i sig ett problem. 1,1,1-trikloretan 1,1,1-trikloretanär också ett lösningsmedel som används inom framför aUt metaU- ochverkstadsindustrier samt kemisk industri. Det är varken brandfarUgt eUersärskilt giftigt, men bidrar till uttunningen av ozonskiktet. Merparten avdet 1,1,1-trikloretan som används i unporteras i kemiska produkter ochanvänds för rengöring i verkstadsindustrin samt i lim och färger (totalt ca ) och avdunstar vid användningen. Ämnet hanteras i något mindreutsträckning än CFC, men kan ersätta CFC inom flera användningsområden,varför det finns risk för att utsläppen kommer att öka. HCFCoch HFC (oftiUständigt halogenerade karboner) utvecklas för att snabbt kunnaersätta CFC. HCFC påverkar ozonskiktet i mindre utsträckning än CFC. HFCbryter inte, så vitt man vet, ner ozon, men medlet bidrar tiUväxthuseffekten. (Se Tabed 2.3). Användningenav HCFC är än så länge begränsad. Om HCFC skuUe ersätta aU CFC inomskumplasttiUverkning, kylskåp, kemtvättar, etc. skuUe den svenskaHCFC-förbmkningen öka från ca 1988 tiU omkring1995. Det skulle mnebära en minskad men fortsatt ozonpåverkan, och även enfortsatt kUmat-påverkan. Kväveoxider(NO och NO2) från flygtrafik på hög höjd misstänks också bidra tiU nedbrytningenav ozon. Det handlar framför allt om miUtärt överljudsflyg och civilaöver-Ijudsplan som . Hur stor inverkan kväveoxider från flygtrafikenhar på ozonhalterna i stratosfären är inte klarlagt. Vidmarknivå har kväveoxider i stäUet motsatt effekt - där bidrar de till att ozonbildas, tUl smogbildning och tUl skador på skogen. (Se Kapitel 3, s.38) Dettaberor på kemiskt komplicerade reaktioner med bl.a. oUka kolväten. DennaturUga växthuseffekten förstärks av människans aktiviteter. Mer av solvärmenhålls kvar i atmosfären när haltema av olika växthusgaser ökar. Det gäUerframför aUt koldioxid, CFC, metan, ozon (nära marken, i troposfären) ochlustgas {Bild 2.5). VUitigastär koldioxid som svarar för ungefär hälften av den ökade växthuseffekten.Haltema av koldioxid i atmosfären har ökat i takt med industriaUseringen ochsom följd av skogsavverkning och eldning av skog, som inte återplanteras.Koldioxidhalten är nu högre än den var , före industriaUseringen. Exakthur kUmatet på jorden kommer att påverkas vet ingen , men sommaren 1990sammanfattade en stor intemationeU Kapitel2 Ozonskiktet och vöxthuseffeJcten expertgmpp, IPCC(Intergovernmental Panel on Climate Change) samarbete.Regeringsexpertemas bedömning bygger på modeUberäkningar utifrån dagens mångagånger ofullständiga kunskaper. De kom fram tiU att om användningen av fossUabränslen fortsätter att öka och mga åtgärder vidtas, kan jordensmedeltemperatur komma att stiga med 1-2,fram , jämfört medtiden före industriaUseringen. pekar beräkningama mot en ökningmed 2,. De största naturUga temperaturförändringama de senaste 500 årenhar varit 0,rC/decennium. har medeltemperaturenstigit med 0,3-0,. De fem varmaste åren har aUa inträffat , mendet har varit stora skiUnader mellan oUka regioner. Det är inte hellervetenskapUgt säkerställt att den temperaturökning som konstaterats underdenna period beror på växthuseffekten. Den temperaturökning somväntas inträffa om inte utsläppen av växthusgaser minskar kraftigt, kommerinte att bU jämnt fördelad över jorden. T.ex. kan vintertemperaturen på vårabreddgrader komma att Bild2.5 Olika gasers bidrag till växthuseffekten. METAN (SUMPGAS) Bilden visor olika gasers bidrag tiil den ökade växthuseffekt,som beror på mänskliga aktiviteter. Även ozonbidrar, men dess andel är inte klarlagd. stigamed betydUgt mer än den globala medeltemperaturen. Följdemaav en ökad växthuseffekt kan bU svåra översvämningar, ändrade fömtsättningarför odling och långtgående förändringar för ekosystemen. Desenaste 100 åren har havsytan på jorden stigit med . IPCC beräknar atthaven kan komma att stiga ytterUgare fram tUl . En sådanförändring skulle främst bero på att vattnet utvidgar sig när det blirvarmare. Osäkerheten i bedömningama beror bl.a. på att det är svårt att beräknai vUken utsträckning in-landsisama på och i kommer attsmälta. Bara små förändringar väntas, men även en Uten mmsknmg av inlandsisamastjocklek har stor betydelse för nivån på havsytan. Mestsårbara är människor som redan lever under svåra förhåUanden i utvecklingsländer,i låga kustområden och på mycket torra jordar som savanner och stäpper. Tiotalsmiljoner människor i kustområden i , , och många öriken,t.ex. Maldivema, skuUe bU ekologiska flyktingar. När det gäller jord- ochskogsbmk finns det risk för att de områden som redan är utsatta drabbashårdast. IPPC tror att det kanske blU torrare i redan torra områden och merregn i regioner som redan har tilUäck-Ugt med nederbörd. Det skuUe i så faU förvärrasituationen i t.ex. Sahelområdet i , BrasiUen, Pem, sydöstra , Kinaoch den asiatiska delen av .