prop · GE0318 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition 1990/91:18 Regeringenföielägger vad som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de ål-gärder och de ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås en klarare ansvarsfördelning mellan staten ochkommunerna när del gäller verksamheten inom , gymnasieskolan ochden kommunala utbildningen för vuxna. Statenskall ange mål och rikllinjer som är nationellt giltiga. 1 skollagen skallanges grundläggande mål för utbildningen. Grundläggande demokratiskavärderingar, aktning för varje människas egenvärde och respekt för vårgemensamma miljö skall prägla all utbildning. Måloch rikllinjer för utbildningen skall anges i läroplaner för de olikaskolformerna. Läroplanerna, som primärt skall rikta sig lill lärare ochskolledare, skall vara klara och tydliga. Kommunernaskall svara löi all verksamheten genomförs inom de ramar och rikllinjer somriksdagen och regeringen lägger fast. De föreslås få stor frihet att organiseraskolverksamheten. Kommunerna skall vara skyldiga alt använda lärare som har enutbildning som huvudsakligen svarar mol den undervisning som läraren skallbedriva. De skall också vara skyldiga att se till att lärarna fortbildas. Ett förändratstatsbidragssystem föreslås. Bidrag skall utgå till Prop.1990/91:18 samtliga primärkommuner i form av ett generelltfinansiellt stöd till verksamheten i skolan.Systemet bygger på atl dessa skall vara skyldiga atterbjuda sina barn, ungdomar och vuxna utbildning antingen inom den egnakommunen eller, efter överenskommelse med annan kommun,inom denna. Bidraget skall beräknasschablonmässigt enligt olika beräkningsmodeller förde olika skolformerna, där kommunernas skiftandestrukturella och demografiska förutsättningar och behov beaktas. Ett system föruppföljning och utvärdering presenteras. Det skall ge ochregeringen en samlad bild av skolverksamheten och ge underlag för att bedömaom åtgärder behöver vidtas för alt nationella mål och rikllinjer skall upprätthållas och resultaten i skolan förbättras. Den statliga skoladministrationen skall förändras. , , länsskolnämndernaoch fort-bildningsnämnderna avvecklas. Ett nyttstatligt ämbetsverk för skolväsendetinrättas, vars huvudsakliga uppgifterskall vara utveckling av skolan samt uppföljningoch utvärdering av skolverksamheten. Hos ett institut förhandikappfrågor inom skolväsendet samlas ansvaret för olika former av stödåtgärder för handikappade elever, ett ansvarsom varit splittrat på olikamyndigheter. Propositionens lagförslag P'"°p-i990/9i:i8 Lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenomföreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)' dels att 1 kap. 1, 2, 5 a och 7§§, 2 kap. saml 12 kap. 9 § skall upphöra att gälla, dels att rubrikernanärmast före 1 kap. 1, .3 och 7 §§ skall utgå, dels att nuvarande 1 kap. 3-6 §§saml 8 och 9 §§ skall betecknas 1 kap. 4-7 §§ resp. 14 och 15 §§, delsatt det skall införas nya bestämmelser, 1 kap. 1-3 och 8-13 §§, 2 kap. 1-8 §§,12 kap. 11 och 12 §§ samt närmast före 1 kap. 1, 8 och n §§ nya rubriker avföljande lydelse. Ulhddning för barn och ung-dotn För barn och ungdomar anordnar det allmänna tithildning i form avgrundskola och gymnasieskola samt vissa motsvarande skolformer, nämligen särskola,specialskola och satne-skola. , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolanbildar del o f-f c n t I i g a s k o I v ä s e n-d c i för barn och u n g d oin. Dessutom finns särskilda uthildningsforiner som anordnas av det allmännaför de ni som till följd av .sjukdom eller av annat skäl inte kan della iskolarbetet inom det offentliga skolväsendet. .S a § IW0:2'W ) kap. 7 § |(A)I);2'M 7 § IW();11').1 2 kap. I 1 S l'W'):25(). Allabarn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala ochekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i det offentligaskolväsendet för barn och ungdom. Utbildningen skall inom varje skolform varalikvärdig, varhelst den anordnas i landet. Utbddningenskatt ge eleverna kunskaper och färdigheter samt. i samarbete med hemmen, främjaderas harmoniska utveckling titl ansvarskännande människor ochsamhällsmedlemmar I utbildningen skall hänsyn tas titt elever med särskddabeliov. Verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse medgrundläggande demokratiska värderingar. Var och en sotn verkar inom skolanskall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vårgeinensatnnia miljö. Vidsidan av de skolformer som anordnas av det allitiänna kan del finnas skotor somanordnas av enskilda fysiska etter juridiska personer (frist å-ende skolor). För vuxna anordnar del all männa uthitdning i form av grundutbildnitig för vu.Ktia Ig r u n d v u x) och konimunal vuxenutbildning (k o tn v u .r) samt vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (sä r v u .v). Nuvarandelydelse Föres tagen lydelse Grundvux, kotnvux och sär-vtix bildar det offentliga s k o I v ä s en d e t f ö r v u x n a. Dessutom finits särskilda utbildningsformer somanordnas av det allmänna som konipleiiertng tdl vu.xenuibild-ningen inotn detoffentliga skolväsendet j'ör vuxna. Deloffentliga skolväsendet för vuxna skall ge vuxna ullfälle au i enlighet medindividuella önskemål komplettera sin utbildning. Härigencmi skall främst desom erhåliit minst inbildning få möjlighet att stärka sin ställning iarbetslivet och i det kulturella och politiska livet. Utbildningen skall inomvarje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Verksamheteninom det of-fendiga skolväsendet för vuxna skall utformas i övcrenssiäni-metsemed grundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom detskolväsendet skall främja aktning för varje människas egenvärde och respektför vår gemensamma miljö. Kommunernaär huvudmän för grtindvnx. Kommuner och landstings-konintuner är huvudmän för kotnvux. Landstitigskontmiiner och i vissa fall kommuner är huvudmän försärviix. 1990/91:1! Geniensamnia bestänimctser för det offentliga skolväsendet Det offentliga skolväsendet för barn och ungdom och del offentligaskolväsendet för vuxna bildar tittsamtnans det offentliga s k o I v ä s e n-dc L Densom är huvudman för en del av det offentliga skolväsendet ansvarar för attutbildningen genomförs i enlighet nied bestämmelserna i denna lag och debestätnmelser som kan finnas i annan lag etter förordning. Utöver vad som föreskrivs i denna lag kan i annan författning finnasföreskrifter särskilt otn - mål och riktlinjer för utbildningen, - inbildningens iniwliåll och - utbildningens omfattning i liden. Fördet offentliga skolväsendet finns stadiga skolmyndigheter. Nuvarandelydelse Föres tagen lydelse Den koninmnala organisationen för skolan Varje kommun och landstingskommun skall som styrelse för siuoffendiga skolväsende ulse en eller flera nämnder Om det inrättas en etter flera särskilda nätniuler som styrelse förskolväsendet skatt för dessa i lUtäniptiga delar gälla 3 kap. 2 §, 3 § förstastycket, 4 §, 5 § första och tredje styckena, 6-S §§, 9 § första stycket samt10-12 §§ kotnmunallagen (1977: 179). För gäller dock inte 3kap. 5 § första stycket eller 6 § nämnda lag. För ledningen av utbildningen i skotorna skall det finnas rektorer.Rektorn skatt hålla sig förtrogen med det dagliga arbetet i skolan. Detåligger rektorn att särskdt verka för att utbildningen utvecklas. Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhethar förvärvat pedagogisk insikt. Varje kommun är skyldig atl för undervisningen använda lärare som haren utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Nuvarandelydelse Föres tagen lydelse Undanlag får göras endast otn personer med sådan utbildning inte finnsatt tillgå eller det finns något annat särskdt skäl med hänsyn till eleverna. Föratt få anställas sotn lärare i det offenifigu skolväsendet utan tldslwgränsningskall den sökande uppfylla ett av följande krav: Sökanden har genomgått svensk etter därmedjämställd nordisk lärarutbildning med huvudsaklig inriktning mot denundervisning anställningen avser. Sökanden har genomgått annan högskoleutbildning somav universitets- och högskote-äinbetet förklarats i huvudsak motsvara sådanlärarutbildning som avses under I. Om det saknas sökande som uppfyller kraven enligt 1 eller 2, men detfinns särskilda skäl au anställa någon av de sökande utan tidsbegränsning, fårsådan anställning ändå komma titt stånd, i fatt den sökande har motsvarandekompetens för den undervisning som anställningen avser och det dessutom finnsskäl att anta au sökanden är lämpad att sköta undervisningen. Den sont inte uppfyller kraven enligt 4 § fär anställas som lärareför högst eu år i sänder. 1990/91:1! Föralt få anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkesorientering i deloffentliga skolväsendet skall den sökande ha en utbildning avsedd för sådanverksamhet. Densom inte uppfyller dessa krav fär anställas för studie-och yrkesorientering förhögst i sänder. Varjekommun skall se till au fonhildniiig anordnas för den personat som har hand omutbildningen. I alla kommuner skall det finnas en av koininiinfullmäklige antagenskolplan som visar hur kommunens skolväsende skall gestaltas och utvecklas. Av.skolplanen skall särskilt framgå de åtgärder som koitiinunen avser vidta förau uppnå de nationella mål som har satts upp för skolan. Kommunenskall kontinuerligt följa upp samt utvärdera skolplanen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddelaföreskrifter om skyldighet för skothuvudmannen an lämna sådana sakuppgifter omskolverksamheten och sådan verksamheisredovisning som behövs för uppföljningoch utvärdering av verksamheten. Regeringenfår vidare meddela föreskrifter om viten för den som inte följer bestämmelserom sådan uppgiftsskyldighet Regeringen får meddela föreskrifter om vad som skall beaktas vidurval av sökande ull anställning som lärare. Denna lag träder i kraft . En kommun eller en landstingskommun får besluta attden lokala styrelsen för skolan som har utsetts före ikraftträdandet redanunder skall ersättas med en eller flera andra nämnder enligt bestämmelsernai 2 kap. I §. Beslutar kommunen eller landstingskommunen om en sådanförändring, skall fullmäktige också entlediga ledamöter och suppleanter i denlokala styrelse som upphör. Ledamöter och suppleanter i den eller de nya nämndernafår utses för tiden intill utgången av . .3.Bestämmelser i lag eller ann-in författning som gäller skolstyrelsen eller denlokala styrelsen skall i stället avse sådan styrelse som kommunen ellerlandstingskommunen enligt 2 kap. 1 § har inrättat för sitt offentligaskolväsende. 4.För svårt rörelsehindrade ungdomai får de kommuner som regeringen bestämmer, isin gymnasieskola anordna speciellt anpassad utbildning (gymnasieskola medRh-anpassad utbildning). Somsvårt rörelsehindrad anses den som på grund av ett rörelsehinder eller, om även annat funktionshinder föreligger, sitt samlade handikapp inte kanfölja reguljär studiegång i gymnasie- Prop. 1990/91:18 skolan och som föratl kunna genomföra gymnasiala studier behöver tillgång till en gymnasieskolamed Rh-anpassad utbildning och särskilda omvårdnadsinsatser i form av boende ielevhem, omvårdnad i boendet och habilitering. Hänvisningar till 1 kap. 5 a § i 3 kap. 19 a §, 5kap. 5 a § och 12 kap. 10 § skall i stället avse punkt 4 i dessa övergångsbestämmelser. skall vara lokal styrelse försameskolan. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i vuxenutbildningslagen (1984:1118) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 2 och 4 §§ vuxenutbildningslagen (1984:1118)' skallupphöra aU gälla. Dennalag träder i kraft den . ' Senaste lydelse av 2 kap. 2 § m««:()<)4. 2 kap. 4 §l')H'):2.S7. pop- i990/9i:i8 Utdragur protokoll viti rcgcringss.inniianlriiile iW-w I I oklohcr 1990 Närvarande:statsministem ("iirlsson, onHörinule, dcIisUilsriiilcn S. , , (ir;iilin, I >iihl, K. ('iulsson, .lohansson, , G. , I öniu|visi, Tlcilén,freiviilils, Wallsiröin, Lööw, , , , Proposition om ansvaret (or skolan Skolreformernaunder efterkrigstiden genomfördes under en stark central styrning. Ambitionenvar att göra utbildningen geografiskt tillgänglig för alla, att höj;iutbildningsnivån oavsett social bakgrund samt att föra samm;in olikautbiklningar som byggde på segregation och urval. Denn;i omfatt;mde ochgenomgripande lor-ändring av det svenska skolsystemet hade inte varit möjligulan en betydande styrning från lik.sdagen och regciingcn. Undersjuttiotalet pål-)örj;ides en relormstrategi som byggilc på avreglering ochdecenlralisciing. Syftet vai ;itl minska Llelaljicgle-ringen och effektiviseravoiks;unhclen genom en ökatl lok;il frihet. För del blevrcsuluilcl bl.a. en ny läroplan, l.gr 80, och en förändring avsMisbidriigssyslenicl. Inom siiviil gyiim:i' sieskolan som den kommun:il;imliiklningcn för vuxna minskailes detaljregleringen. Imitten gjonlcs en s;iml;iil beredning av fi;igoni;i om styrningenav skolv;"iscntlcl. lic s;ikkunnig;i iil;iihct;ide etl underlag sompresenler;idcs i i;ippoilcn (Ds IJ l')87:l) Ansvaislöi-delning och styrning päskolomiiiiict. lin p:iihiincnl:irisk kommitté, styrningsberedningen, lämn;idemed hl.a. delta underlag som grund överväganden och l'öisl;ig i betänkandet(SOU 1988:20) En förändrad ansvarsfördelning och slyining på skolområdet. Betänkandetlåg till giuntl lör en proposition lill likstkigen om skolans utveckling ochslyining (prop. 1988/80:4). I propositionen föreslogs att skolan i framtidenskall präglas av en utveckling från regelstyrning mot målstyrning med färreregler och tydligare mål. och regeringen sk;ill ha det samladeövergripande ansvaret för att garantera en likvärdig utbildning över helalaiulet, och kommunerna skall h;i ;msv;iicl för alt org;misei;i och gcnom- Dessa principer för utvecklingen ställde Prop.1990/91:18 sig bakom (l988/89:UblJ7, rskr. Meddetta uttalande som grund har elt arbete bedrivits inomutbildningsdepariemenlet (del s.k. skolprojektet). Syftet har varit att tafram underlag för att omsätta nämnda principer i konkreta förslag tillförändringar. Som ett första led i detta arbete har förslag lagts fram om attden statliga regleringen av tjänsterna som lärare, skolledare, biträdantleskolledare och syofunktionärer skall upphöra med utgången av . Riksdagenhar fattat beslut i enlighet härmed (prop. 1989/90:41, UbU9, rskr. 58).Beslutet innebär atl kommunerna nu får eil hell och odelat arbetsgivaransvarför all personal i skolan. Med utgångspunkt häri har arbetet bl.a. inriktatspå att löiäiulra skollag stiftningen. Ettförslag till nytt statsbidragssystem för grunil,sktil;i, gyinn;i sieskola ochkommunal utbildning (Ds I990:.32) lör vuxna har utarbetats. lin sammanlaltning av förslaget samt en sammanställning aviemissyttraiulen;i bör log;is som bilaga 1 resp. bilaga 2 till delta protokoll.I)et(:i material till sammans med underlag i övrigt som tagils liam inompiojeklct ligger till grund för de förslag jag nu lägger fi;im. Jagredovisar också i detta sammanli:ing slällningstagaiuleii lill vissa förslagsom Skola-Arbete-uliedniiigen l;igl Iraiii i betänkan det (SOU 1989:11.3)Ungdomars kom|H!tens. Ivn samin:inl;ittnin|< av förslaget och ensammanslälliiiiig av lemissyllraiulena i iclc vänta delar bör fogas som bilaga.3 icsj). bilaga 4 lill dcli;i pioio koll. Jaglägger också fram lörslag med anledning av beslut vid behandlingenav den s.k. kommunaliseringspioposilioncn om stimulansbidrag till förbättringav skolans fysiska miljö. Närjag i fortsättningen talar om skolan och skolverksamheten menar jag grundskola,gymnasieskola och utbildning för vuxna. 1 Principiella utgångspunkter lörförslagen '''"i> i''''o"'i:i8 Medborgarnaställer allt större krav pä den olTciitliga verksamheten. Kraven gäller bällietillgång lill och kvalilcl pä service (. :llci tjänster. Kraven omfall;n ocksåiiiriyl;mile över vad som presiei;is samt möjligheter alt välj;i nicikin olik;i;ilicin;iliv. Kravoch synpunkter ;iv ik:U;i sliig ;ii n;iliiilig;i konsekvensei ;iv ettvälfärdssamhälle, där ;ill;i medborgiiie lär ail) kiiiisl,;ipcr om ochallt större insiklcr i linhällaiideiiii i sin oniviiild. Miillmi-garnas krav påinflyt;inde och insyn gäller luksii liägor inli problem som i hög grad piägkiiv:iid;igen. Behovetav föiändriiig;ir och rörliällring;ii iiunn den oH\'iilliga sektorn har längekunnat lillgodoses genom expansion. Denii.i väg står inte längre öppen.Möjlighetern;i all lilllöra den ollenlligii sektorn ökade resurser är nubegränsailc. Kraven på tillgång och kvalitet kan därför alltmera sälkmlillgotloscs genom tillskoll av resurser. Istället måste de resurser som vi li;u uliiyujas på etl bällie sätt. Kraven påen förändrad och rörbålliad t)flcntlig verksamhet måste mötas genom atlansvaret förs längre liam i organisationen till dem som verkar och arbetar där.Härigenom och genom all de som är beroende av verksamheten får ett störreinflytande över t.ex. prioriteringar av insatser kan verksamheten blieffekliv;ne. Prestationerna kan därmed i större ulslräckning motsvara medborgarnasbehov, och kvaliteten kan bli bäiiic i lörhåilandc lill insatta resurser. Dettainnebär all mcdliorgarna både får möjlighet alt ta ett större ansvaroch lår cll större utrymme lör personligt engagemang. Jaghar tidigare, i min anmälan till Inidgetpioposilioncn 1990 (prop. 1989/90:100bil. 10 s. 10), IVamhållil alt vällärdsfrågorna i fortsättningen mera kommer;iil handki om ;»u gör:» medborj',;\rna delaktiga i fördelningen ochutvecklingen ;iv väHänlcn.Den offentliga verksamheten finns och bedrivsfiuiilor allt i Liiulels kommuner. Det är i kommiinern;i och kommiiiulehirnasom medborgarnas krav på inflytande och ansviii mäsle inöi;is. Enförändring i denna riktning röiulsätlcr :itl del tradilioiiella sättet attgenom en detaljenid statlig icglciiiig slyra dun olTciillig;i verksamhetenupphör. Styrningen inåsie i si;ilk'i ske genom all och regeringenanger miil luli r;nn;n och övertiimnar ansvaret för genomfönmdcl lill dem somarbetar och veik;ir i kommuner och kommundelar. Skolanhar ca 200 000 anslälkhi oih iilbikku ca I .300 000 elever varjeverksamhetsår. Den är biiilc lill vci ksamhclsvolym och i fråga om ekonomiskomslutning en av de största organiscriiile verksamheterna i samhället. Denfinns i landels alla kommuner. Den ekonomiska omslutningen k;m grovt uppskattastill ca . 2 1990/91. 1 sami Nr 18 En stordel av våra produktiva resuLscr satsas således påut- Prop, l')<)()/01:18 bildning. Nästanalla ungdomar som lämn;u grundskokm gär vidare till gymnasieskolan. Åtskilliga vuxna deltar i en eller annan form avstudier . Många medborgine Ihmöis ;illiså som anställda eller som elever och röiäkli;ii/våiiliiadsh;ivaieav verksamheten i skolan. Det är dock inte bara på grund av sin volym och sin ckoiu) miska omslutningsom skolan är en vikiig ilcl av den oneiillig.iverksamheten. Utbildning är cll ;iv de främst;! mctllcn ;ilt uppiiii välfärd och rättvisa. Utbildning och kompelens är oek.sä;ivgöiande för vår förmåga och våra möjlighclerall ulvcckki välfärden i en allt hårdare internationell konkurrens.Samtidigt är utbildning och kunskaper viktigaför den personliga utvecklingen och för den enskilda människansmöjlighcler lill cll rikare liv. En välul bildad medborgare har bredare valmöjlighctei i fiåg;iom arbete och framtid än en med bristfälliga kunskaper. Däilöi är tillgång till god utbildning också en frågaom valfrihet lör cll rikare liv och en bättre framtid. Allas lika rätttill utbildning är grundläggande förden svenska skolpolitiken. Rätten tillutbildning skall omfatta alla, oavsett var man bor i landet och vilkaekonomiska eller andra förutsättningar man har. Skolan skall ge alla samma möjligheter all utvecklas. Utbildningen skall varalikvärdig. Just därför att utbildningen är så vikiig, kräver allt fler störreinflytande över skolan och den utbildning somerbjuds. Detta gäller såväl föräldrar ochelever som de politiskt ;msvariga i kommunerna. Jag har tidigare understrukit vikten ;iv elt ökal lokalt ansvar för den offentliga verksamheten. Påskokms område .ser jag en sådan förändring som helt nödvändig om skolan skall kunna utvecklas och upprätthålla en godkv;iliicl. Skolans verksamhet bygger i särskilt slor utstiäckningpå utbildad och kompetent personal.Det finns därför i skokms värld goda förutsättningar attlägga ett ök;il inflyuinde och cll större ansvar förplanering och genomföi;indc av vcrks;imliclen längre fram i organisationen. Lärarnas yrkeskunskap och dcr;is inställning till läiararbclclsamt skolledarnas förmåga ati s;imki alla i skolan kring gemensamma mål och handlingsmönsterär avgörande lör lesullatcn i skolan. Att skapagoda förutsättningiir för alt stärka och ulvcckki yrkesrollerna blir dessutom ;illlviktigare, om skokm skall kunna behållaoch rekrytera duglig och kompelent personal. Om ett större inflytandeför personalen skall bli fruktbarloch leda till en bättre skola, ställer dctt;i ocksånya och bcslämda krav på lärarna.Traditionellt har läi;iiyrkel varit ett"ensamyrke". Detta är naturligtmed den org;inisation av skolverksamheten som länge varit rådande, där uppgiften förden enskilde läraren varit att genomföra verksamheten enligl mer eller mindre bestämda riktlinjer.Kraven på gemensam planering och gemensamtan- l'rop. 1990/91:18 svarstagande förbåde insatser och utvärdering blir påtagliga,när det system för styrning av skolan som jag nu föreslår blir fulltgenomfört. Detta innebär ocksåökade krav på ledarfunktioncn i skolan. 1 nu nämnda avseenden kommer skolan i rorlsällningen att ställasinför samma krav som många ;iiulia verksamluler i samhället. Arbetet i skolan skall utgå från och basei;is på elevernas lörul-sättningar och behov. Även eleverna li;ir bcrätiigade kravpä ;ilt få del av ett ökatlokall inflytande. Deras möjlighcler atl medverka iplaneringen och uppläggningen av :ubclcl i skolanvaiici:ii givetvis efter ålder och mognad. Hur ticiasintresse och engagemang - som dessutom ärhelt ;ivgöiandc för iilbildningsi"esiill;itcn - till fullo skalltas till vara är inle iiiigol som k:iii lösas på central nivå. Den fostran till demoki;ili som vi :ilki vill ge våra biiiii och ungdomar måste grundläggasi licinnicii ocli i skokni. Del iii fiiin denna principiella utgångspunkt som en lösninj'pä clev<:iiMS iii-flytandefrågor i skolan måstesökas och l'imi;is. Det är i (öisUi handskolledarnas och lärarnas ansvar alt så sker. För all skolan skall kunna fungerabra krävs all ansvarslönlcl-ningen ärtydlig och klar. Föräldrar, elever och ;mslällda skallveta vem som bär ansvaret för förhållanden och åtgärder av olika slag. Ansvarsförhållandetmellan staten och kommunerna måste därför vara så tydligt som möjligt.Också ansv;iislorhållandel mellan politiker och de anställda, i förstahand skolledare och lärare, måste bli klarare. Det är i spänningsfältetmellan nu nämnda strävanden - att tillgodose behovet av större inflytande och garantera alla en likvärdig utbildning - som lösningen påstyrningsproblemen för skolan måste sökas. En förändring avstyrningen får inte innebära att skolan återigenblir ojämlik så all bara de som kan betala eller de som bäst kan bevaka sina intressen får en bra utbildning. Del får heller inte innebära att innehållet i utbildningen blir så beroende av lokala beslut eller förhållanden altlikvärdigheten kan ifrågasättas. Vi har högaambitioner för våra barn och ungdomar ocli lörvår skola. Internationella jämlöicisci visarockså atl de resultat eleverna i Sverigepresterar ligger högt. De ligger bland de bästa i världennär det gäller naluioiicnlciaiule ämnen och bra närdet gäller läsning, främmandespråk och samhällskunskap. Inom ma-tematikområdel, därden inici ii;ilionclki jämlörclsen inte är lika fördelaktig, har åtgärder .satis iii bl.a. i foiiii ;iv fortbildning lör lärare.Kvaliteten är inte bai;i hög iiUin den äiockså genomgiicn-de jämn över landet.Skilln:idcrn:i iiulkin olik:i skolor ärmiiulie i an i flertalet andra indush iländci. Men även om resultaten av uiidcisökningai av della slag vis;ir all svensk skolahuvuds;ikligcn rungev;n bra i cll generellt jicr-spektiv finns det givelvisproblem i tkigcns skola som måslc och En del elevers studieresultat är oiillfredsstälkmde.Skollokaler, läromedel och arbetsmiljö har brister.