prop · GE03115 · 1990-12-31 00:00:00 — Omfattningen och utformningen av elevernas inflytande skall anpassasefter deras ålder, mognad och förutsättningar i övrigt. Bestämmelsen om elevinflytande har utförligt kommenteratsi den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3). Begränsningen av elevernas inflytande med hänsyn lillderas förutsättningar i övrigt motsvarar den begränsning som finns även försärskolan. Den avser enbart sådana inskränkningar som kan föranledas av alt eleverna är psykisktutvecklingsstörda eller har ett begåvningshandikapp Prop. 1990/91:115 somenligt 1 kap. 16 § skall jämställas därmed. Specialskolan skall för utbildning på grundskolenivå ha tio årskurser,som fördelas på lågstadium, mellanstadium och högstadium enligt föreskriftersom meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Föreskrifternaom specialskolans uppbyggnad motsvarar nuvarande 1 § första stycket. Utbildningeni specialskolan skall vara avgiftsfri för eleverna. De skall utan kostnad hatillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövsför en tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslagsom kan föranleda en obetydlig kostnad för eleven. Statenskall svara för att eleverna i specialskolan kostnadsfritt erhåller förutbildningen erforderliga resor. Förelever i specialskolan som till följd av skolgången måste bo utanför det egnahemmet skall staten svara för att eleverna utan extra kostnader fårtillfredsställande förhållanden. Bestämmelseni första stycket om den avgiftsfria utbildningen och rätten lill kostnadsfriahjälpmedel överensstämmer med den föreslagna regleringen för bl.a. grundskolani 4 kap. 4 § första stycket och har kommenterats i anslutning till denbestämmelsen. Skyldighetenför staten enligt andra stycket all betala elevernas resor avser såväl dagligaresor mellan det egna hemmet eller elevhem/familjehem och skolan som resormellan det egna hemmet och elevhemmet/familjehemmet i rimlig omfattning.Omfattningen av denna senare skyldighet måste bedömas från fall till fall.Bedömningen bör utgå från vad som sägs i tredje stycket om att eleven skall fåtillfredsställande förhållanden. Särskild hänsyn måste vid denna bedömning laslill elevens ålder. Föreskrifternai tredje stycket om statens skyldighet all sörja för elever som måste boutanför del egna hemmet överensstämmer med den reglering som i 4 kap. 7 § andrastycket har föreslagits för kommuner beträffande grundskoleelever. I 8 § finnsbestämmelser om möjligheten att överklaga beslut enligt detta stycke. Utbildningeni specialskolan skall bedrivas vid flera särskilda enheter. För varje sådanenhet skall det finnas en styrelse. Regeringen meddelar föreskrifter omenheterna och deras upptagningsområden. Utbildningi specialskolan kan också anordnas i särskilda klasser som Prop. 1990/91:115är förlagda till men leds av en styrelse för specialskolan. Paragrafen motsvarar nuvarande 3 S med de justeringar somföranletts av atl det sedan avskaffats saknas skäl altbenämna styrelserna för de olika specialskolorna lokala styrelser. Om en elev i specialskolan inte tillfredsställande harslutfört sista årskursen när skolplikten upphör men bedöms ha förmåga attfullfölja utbikJ-ningen, skall eleven beredas tillfålle att göra detta underhögst efter det att skolplikten upphörde. Vad nu sagts gäller dock inteom eleven är psykiskt utvecklingsstörd. Ungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför att de ärpsykiskt utvecklingsstörda får efter skolpliktens upphörande i mån av plats genomgåannan utbildning i specialskolan intill utgången av vårterminen det kalenderårdå de fyller . Bestämmelsen i första stycket motsvarar för specialskolansdel nuvarande 3 kap. 17 § första stycket. Någon förändring i sak är inteavsedd ulan bestämmelsen har bara för tydlighetens skull överarbetatsspråkligt. Regler om överklagande finns i 8 §. På motsvarande sätt avses regleringen i andra styckettillsammans med föreslagna 6 kap. 7 § första stycket ersätta nuvarande 3 kap.19 § första stycket utan all någon ändring görs i sak. Specialskolans möjligheteratt la emot dessa ungdomar är beroende av om de kan beredas plats. Med tanke påde specialskolor som finns torde det bara vara möjligt all beredaplats för vissa ungdomar med synskada. För hörselskadade psykisktutvecklingsstörda har .staten vidare sedan 1%8 ett avtal med länslandsting om yrkesundervisning. De ungdomar som inte kan beredas plats på enspecialskola men som i övrigt omfattas av bestämmelsen skall tas emot isärskolan enligt föreslagna 6 kap. 7 § första stycket. Hemkommunen skall betala ersättning till staten för vissakostnader för den som är elev i specialskolan. Detta gäller dock inte om elevengår i en sådan särskild klass av specialskolan som är förlagd till hemkommunensgrundskola. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om ytterligare undantag samt om ersättningensstorlek. Bestämmelserna i första stycket motsvarar vad som finnsupplaget i 5 § första stycket i kapitlets nu gällande lydelse samt vad som iövrigt till-lämpats. De nu gällande föreskrifterna om beräkningen aversättningens storlek har däremot utgått, eftersom de anknyter till enreglering av interkommunal ersättning som har föreslagits skola upphöra. andra stycket ettbemyndigande till regeringen atl direkt meddela före- Prop. 1990/91:115skrifter om ersättningen och om ytterligare undantag från skyldigheten atlbetala ersättning. Beslut av styrelsen för utbildningen enligt 4 § tredje stycket om åtgärderför elever som inte bor hemma samt enligt 6 § första stycket om rätten attfullfölja utbildningen får överklagas av eleven eller företrädare för denne hosskolväsendets överklagandenämnd. Frågorom Överklagande har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1). beslut inte får överklagas vidare följer av föreslagna 1kap. Utbildningeni sameskolan skall syfta till att ge samers barn en utbildning med samiskinriktning som i övrigt motsvarar utbildningen till och med årskurs 6 igrundskolan. Särskiltstöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. Iförsta stycket anges det grundläggande syftet med sameskolan. Andrastycket överensstämmer med vad som enligt 4 kap. I § andra stycket föreslåsskall komma atl gälla för . Elevernaskall ha inflytande över hur deras utbildning utformas. Omfattningen ochutformningen av elevernas inflytande skall anpassas efter deras ålder ochmognad. Bestämmelsenöverensstämmer med vad som enligt 4 kap. 2 § föreslås skall komma att gälla förgrundskolan. Frågor om elevernas inflytande har kommenterats utförligt i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.3). Samersbarn får fullgöra sin skolplikt i sameskolan i stället för i grundskolan.Detsamma gäller andra barn, om det finns särskilda skäl. Bestämmelsenmotsvarar nuvarande 2 §. Här anges den krets som är berättigad tillundervisning i sameskolan, nämligen samers barn. Huruvida föräldrarna skallräknas som samer får liksom i första hand bero på deras egenuppfattning. Finns särskilda skäl har även andra barn rätt lill undervisning isameskolan. Utbildningen isameskolan skall vara avgiftsfri för eleverna. utan kostnad hatillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövsför en tidsenlig utbildning. dock förekomma enstakainslag som kan föranleda en obetydlig kostnad Bestämmelseni paragrafen överensstämmer med den som finns för i 4 kap. 4 §. Denhar kommenterats I anslutning till den paragrafen. För elever i sameskolan som till följd av skolgången måste bo utanfördet egna hemmet skall staten svara för att eleverna utan extra kostnader får tillfredsställandeförhållanden. Statenskall svara för att eleverna i sameskolan kostnadsfritt erhåller förutbildningen erforderliga resor. Statensskyldigheter enligt första stycket överensstämmer i sak med vad som i 4 kap. 7§ andra stycket föreslagits skall gälla för kommuner beträffandegrundskoleelever. Andrastycket överensstämmer med vad som i 7 kap. 4 jj andra stycket föreskrivs förspecialskolan. Vilken typ av resor som främst avses har kommenterats ianslutning till specialmoliveringen till del lagrummet. Vid bedömningen avvilka resor som skall anses vara erforderliga för ulbildningen bör skolhuvudmännenvidare kunna finna viss ledning i bestämmelserna om skolskjulsning igrundskolan. Försameskolan skall finnas en styrelse. Styrelsenbeslutar om intagning av elever i sameskolan. Styrelsens beslut i sådanafrågor får överklagas av eleven eller företrädare för denne hos skolväsendetsöverklagandenämnd. Enbestämmelse som motsvarar första stycket finns i punkten 6 iövergångsbestämmelserna till lagen (1990:1477) om ändring i skollagen. Regelni andra stycket om alt styrelsen beslutar om intagning motsvarar första delenav nuvarande 3 §. Däremot är överklagandereglerna nya. f-rågan om lill vilkeninstans överklagande skall riktas och om möjligheten all överklaga vidare harutförligt kommenterats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1). Vidare föreslåsden förändringen alt talerätlen uttryckligen skall begränsas till eleven ellerföreträdare för denne. 6Riksdagen 1990/91. 9 kap. Frisfåendeskolor Prop. Skolpliktfår fullgöras i en frisfående skola, om skolan är godkänd för Ärenden om godkännande för vanlig skolplikt prövas avstatens skolverk. Såvitt gäller särskild skolplikt prövas 1.sådantgodkännande som avser en skola som motsvarar särskolan av styrelsen försärskolan där skolan är belägen och 2.sådantgodkännande som avser en skola som motsvarar specialskolan av styrelsen förden specialskola som ansvarar för utbildning av samma handikappgrupp därskolan är belägen. Vad som avses med en frislående skola framgår av 1 kap. 3 §. Första stycket innehåller den grundläggande regeln om atlskolplikt får fullgöras i sådan frislående skola som är godkänd för ändamålet.I andra stycket finns föreskrifter om vem som får godkänna frislående skolorför fullgörande av skolplikt. Bestämmelserna innebär inga förändringar i sakjämfört med regleringen i nuvarande 1 och 3 §§ annat än atl det skall ankommapå statens skolverk alt godkänna frislående skolor för fullgörande av vanligskolplikt. Denna fråga har behandlats närmare i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.5.3). Godkännande för vanlig skolplikt skall meddelas, omskolans utbildning ger kunskaper och färdigheter som till art och nivåväsentligen svarar mot de kunskaper och fårdigheter som förmedlaroch skolan även i övrigt väsentligen svarar mot allmänna mål. Godkännande för särskild skolplikt skall meddelas, omskolan ger eleverna en utbildning som väsentligen svarar mot den som de skullefå i särskolan eller specialskolan. En ytterligare förutsättning är atteleverna i samband med utbildningen bereds erforderliga omsorger. I godkännandet för särskild skolplikt skall anges om detavser särskoleutbildning eller specialskoleutbildning eller båda dessaskolformer samt för vilka handikappgrupper utbildningen godkänns. Kraven i första stycket för alt en frislående skola skallgodkännas för fullgörande av vanlig skolplikt motsvarar lill fullo vad som gäller enligt nuvarande 1 § andra stycket. Även kraven i andra stycket för att en frislående skolaskall godkännas för fullgörande av särskild skolplikt motsvarar till en delvad som är föreskrivet i nuvarande 3 § andra stycket. Till denna tidigarereglering har i tredje stycket fogals en föreskrift om atl ett godkännandeskall ange om det avser särskole- eller specialskoleulbildning samt i förekom- mande fallför vilka handikappgrupper utbildningen godkänts. 1990/91:115med denna föreskrift är att möjliggöra den prövning som förutsätts i följandeparagraf. Bestämmelser om överklagande av beslut enligt dennaparagraf finns i9§. Om ett barn har handikapp som enligt 3 kap. 3 § kan varagrund för särskild skolplikt, får barnet fullgöra sin skolplikt i en godkändfristående skola endast om 1.skolanär godkänd för elever som har särskild skolplikt på grund av samma handikappsom barnet eller 2.huvudmannenför särskolan respektive specialskolan bedömer att barnet ändå kan tillgodogörasig utbildningen vid skolan. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak vad som följer avnuvarande 4 §. Smärre förändringar har gjorts dels för att anpassa lydelsen lillde nya benämningarna på de ansvariga organen för särskolan och specialskolan,dels av redaktionella skäl. Bestämmelser om överklagande av beslut enligt dennaparagraf finns i 9 §. Den som har vanlig skolplikt men som endast för kortaretid är bosatt i landet eller som har andra skäl att få en utbildning medinternationell inriktning får fullgöra sin skolplikt i en frisfående skola medsådan inriktning (internationell skola), om skolan av statens skolverk har godkäntsför ändamålet. För godkännande krävs att skolans utbildning som helhetbetraktad är likvärdig med . Skolan skall förmedla kunskaper ochfärdigheter som underlättar fortsatt skolgång utomlands. Undervisning i svenskaspråket och om svenska förhållanden skall meddelas i den omfattning som de ilandet bosatta eleverna behöver. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 2 §, dock med denförändringen alt rätlen atl godkänna en sådan fristående skola som här avses,en internationell skola, för fullgörande av skolplikt flyttas från regeringentill statens skolverk. Denna ändring har berörts i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.5.3). Bestämmelser om överklagande av beslut enligt dennaparagraf finns i9§. Frisfående skolor som avses i 1 och 4 §§ skall i fråga omsin utbildning för skolpliktiga elever sfå under tillsyn av statensskolverk. Denomedelbara tillsynen över sådan utbildning ankommer på den Prop. 1990/91:115styrelse som finns för respektive särskolan eller specialskolanför den kommun där skolan är belägen. Bestämmelsen motsvarar i sak den reglering som följer avnuvarande 5 och 6 §§, dock med den förändringen atl alla godkända friståendeskolor skall stå under skolverkels tillsyn i stället för skolöverstyrelsensoch länsskolnämndernas. Vidare har bestämmelsens utformning anpassats till determinologiska förenklingar som möjliggjorts beträffande skolhuvudmannens ansvarigaorgan. Om en fristående skola inte längre uppfyller kraven förgodkännande och bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen, skallgodkännandet återkallas. Återkallande beslutas av den myndighet som beslutar omgodkännande. Regleringen i första stycket motsvarar nuvarande 7 §första stycket. Bestämmelsen om återkallande i andra stycket har anpassatstill de föreslagna förändringarna i fråga om vem som skall godkänna. Bestämmelser om överklagande av beslut enligt dennaparagraf finns i9§. Ett delegationsuppdrag enligt 3 kap. 12 § andra stycketkommunallagen (1977:179) får inte omfatta befogenhet att meddela elleråterkalla godkännande för en frisfående skola enligt denna lag. Det föreslagna delegeringsförbudet motsvarar nuvarande 8 §. När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en frisfåendeskola, skall huvudmannen för skolan lämna uppgift om detta tillstyrelsen för utbildningen i elevens hemkommun. I 3 kap. 14 § finns föreskrifter om uppgiftsskyldighet vidvissa fall av frånvaro. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 10 §, dock har styrelsenför ulbildningen i elevens hemkommun salts in som mottagare av uppgiften. Beslut av statens skolverk i ärenden om godkännande elleråterkallande av godkännande för en frisfående skola enligt I, 4 eller 6 S fåröverklagas hos kammarrätten. Beslutav styrelsen för utbildningen i ärenden om godkännande eller Prop.1990/91:115 återkallande av godkännande för en frisfående skola för särskildskolplikt enligt 1 eller 6 § får överklagas hos kammarrätten. Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden som avses i3 § får överklagas hos skolväsendets överklagandenämnd. Beslut om godkännande av en fristående skola eller återkallelseav sådant godkännande överklagas till kammarrätt. Skälen till denna instans-ordninghar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1). Huruvidakammarrättens avgörande skall kunna bli föremål för prövning i regeringsrättenberor på vanliga regler om prövningstillstånd. Beslut av styrelsen för utbildningen enligt 3 § fåröverklagas lill skolväsendels överklagande nämnd. Av 1 kap. 14 § följer attnämndens beslut inte får överklagas vidare. En internatskola kan på framställning från huvudmannen gesställning av riksinternatskola genom beslut av statens skolverk. Kommuner ochenskilda kan vara huvudmän för riksinternatskolor. En riksinternatskola skall ha till uppgift att anordnautbildning, som motsvarar och gymnasieskolan eller endera av dessaskolformer, för i första hand barn och ungdomar som har utlandssvenskaföräldrar eller har behov av miljöombyte eller som är från glesbygd och intekan beredas tillfredssfållande inackordering. I den del en riksinternatskola motsvarar skallden i fråga om rätten att fullgöra skolplikt där anses vara en enligt 9 kap. 1§ första och andra styckena godkänd frisfående skola. I fråga om riksinternatskolornasorganisation och tillsynen över dem meddelas föreskrifter av regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer. Prövningen av om en internatskola skall ges ställning av riksinlernatskolagörs enligt första stycket av statens skolverk. Om en skola har förklarats somriksinternalskola innebär del, när det gäller en eventuell grundskoledel avskolan, att skolan utgör en godkänd fristående skola i den delen. Beslut omgodkännande av frislående skolor för fullgörande av vanlig skolplikt och om attförklara skolor för riksinternalskolor har därför samlats hos samma myndighet. Hur ett beslut meddelat med stöd av denna paragraf fåröverklagas följer av 6 §. Beslut i ärenden enligt 1 § om att ge en skola ställningav riksinternatskola och om återkallande av sådant beslut samt enligt 4 § omatt fullgöra skolplikten på annat sätt än som anges i denna lag får överklagashos kammarrätten. Frågor i samband medregieringen av överklaganden har behandlats i Prop. 1990/91:115 den allmännamotiveringen (avsnitt 2.1). Möjlighetenatt överklaga kammarrättens avgörande lill regeringsrätten beror på regler omprövningstillstånd i förvaltningsprocesslagen. Varje elev i eller sameskolan skall erbjudas att genomgå allmänhälsokontroll en gång på varje stadium. Den första kontrollen skall äga rumförsta läsåret. Eleven skall dessutom, mellan de allmänna hälsokontrollerna,erbjudas att genomgå kontroll av syn och hörsel och andra begränsadehälsokontroller. Omskolläkaren pä förekommen anledning anser att en viss elev i ellersameskolan behöver undersökas särskilt, skall eleven genomgå sådanundersökning. Elevernai de delar av särskolan och specialskolan som motsvarar skall närdet behövs erbjudas att genomgå särskilda undersökningar som föranleds avderas handikapp. I övrigt gäller bestämmelserna i första och andra styckenaäven för dessa elever. Skolhuvudmännenär skyldig att erbjuda eleverna hälsoundersökningar i den omfattning som sägs iförsta och tredje styckena. För eleverna föreligger dock normalt ingenskyldighet all låta sig undersökas. Omskolläkaren på förekommen anledning bedömer atl en elev i ellersameskolan eller inom de delar av särskolan och specialskolan som motsvarargrundskolan behöver undersökas är eleven emellertid enligt andra stycketskyldig atl låta undersöka sig. Det har förutsatts bara förekomma i undantagsfallall denna möjlighet till tvångsvis undersökning utnyttjas. Bakgrunden lillbestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.4). skall ha tillsyn över skolhälsovården. Skolverketskall vara tillsynsmyndighet för skolhälsovården. Vad detta innebär, liksombakgrunden lill bestämmelsen har berörts i den allmänna motiveringen (avsnitt2.4). Densom efter skolpliktens upphörande genomgår utbildning inom det offentliga skolväsendeteller annars genomgår utbildning med stöd av denna lag skall på egen eller sfållföreträdaresbegäran befrias från deltagande i inslag som annars inte kan väljas bort, omförutsättningarna i 3 kap. 12 § är uppfyllda. I fråga om prövning och överklagandegäller bestämmelserna i 3 kap. 12 § tredje stycket. 1990/91:115Bestämmelsen motsvarar med en redaktionell förändring nuvarande 3 kap. 20 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i fråga omutbildning enligt denna lag efter skolpliktens upphörande meddela föreskrifterom disciplinära åtgärder och skiljande av elev från en viss utbildning. Bestämmelsenmotsvarar nuvarande 3 kap. 21 §. Bemyndigandet gäller för hela del offentligaskolväsendet, således såväl för barn- och ungdomsskolan som förvuxenutbildningen. Ikraftträdande-och övergångsbestämmelser Prop. Utöver vad som följer av 3 kap. i dess nya lydelseskall bestämmel serna i 3 kap. 7 och 16 §§ i deras äldre lydelse tillämpas beträffande barn födda . Vad som sägs om länsskolnämnden i 3 kap. 16 § skall dock i stallet avse styrelsen för utbildningen. Bestämmelsen innebär alt den gamla möjligheten atl skjutaupp skolstarten etl år skall gälla för barn som fyller under år 1991.Den möjlighet som följer åv nuvarande 3 kap. 9 § all överklaga beslut i dennatyp av ärenden finns inte kvar efter . Bestämmelsen i 3 kap. 8 § skall tillämpas först frånoch med . Till dess gäller att hemkommunen får medge barn att börja i eller i annan skola för vanlig skolplikt redan det kalender år de fyller , om barnets vårdnadshavare begär det. Motsvarande skall gälla huvudmannen för särskolan respektive spe cialskolan såvitt gäller skola för särskild skolplikt. I fråga om samesko lan lämnas sådant medgivande av sameskolstyrelsen. Bakgrunden till att skolhuvudmännen skall ha en sexårigövergångstid för alt fullt ut införa den flexibla skolstarten har berörts i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.2). Sådana godkännanden av frisfående skolor som harmeddelats en ligt besfåmmelserna i 9 kap. 1-3 §§ i deras äldre lydelse och inte återkal lats skall alltjämt gälla. Motsvarande skall för riksinternatskolor gälla beträffande sådana förklaringar som avses i besfåmmelsen i 10 kap. 1 § i dess äldre lydelse. Bestämmelsen innebär att lämnade godkännanden alltjämtskall gälla och alt således statens skolverk inte särskilt behöver pröva dessapå nytt. Frågor om återkallande av godkännande skall efter den prövasav även om godkännandet meddelats . På samma säll gälleratt en skola som vid ikraftträdandet har ställning som riksinlernatskolabehåller denna ställning utan någon ny förklaring från . Förekommer i lag eller annan författningbeteckningen den lokala styrelsen för specialskolan skall därmed avses den styrelse för special skolan som föreskrivs i 7 kap. 5 §. I andra lagar och författningar förekommer den gamlabeteckningen för det ansvariga organet för specialskolan. I stället för allomedelbart ändra samtliga dessa föreskrivs att dessa bestämmelser skall avseden styrelse som skall finnas enligt den nya bestämmelsen i 7 kap. 5 §. Beträffande sådana ärenden som överklagats till en länsskolnämnd eller enligt äldre bestämmelser och som inte avgjorts den skall följande gälla. överklagandenav beslut enligt 3 kap. 4 § om lämplig skolform, 3 kap. Prop. 1990/91:115 7§ om uppskjuten skolstart, 3 kap. 10 § om skolpliktens upphörande, 3 kap. 17 §om fullföljande av skolgången sedan skolplikten upphört samt enligt 4 kap. 13 §och 5 kap. 10 § om mottagande av en elev från en annan kommun prövas avskolväsendets överklagandenämnd. Även överklaganden av beslut som får överklagas enligt 3kap. 7 §, 4 kap. 5 §, 4 a kap. 6 § vuxenutbildningslagen (1984:1118) och 10 §lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare prövas avskolväsendets överklagandenämnd. Beslut av skolväsendets överklagandenämnd får inteöverklagas. Överklaganden av beslut enligt 3 kap. 12 § om befrielsefrån undervisning och 9 kap. 1, 3 eller 7 § om godkännande eller återkallandeav godkännande av frisfående skola prövas av kammarrätten. Övriga sådana överklaganden som anges i första stycketprövas av regeringen. I fråga om beslut som har meddelats före ikraftträdandetmen för vilka tiden för överklagande inte har gått ut vid den tidpunktengäller att, utan hinder av äldre besfåmmelser om överinstans, överklagandenaskall prövas av den instans som ovan i denna punkt har föreskrivits såvitt gällerredan överklagade ärenden.