prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — arbetar medfacklig utbildning. Även katastroföistånd har lämnats till . Totaltutbetalat under /90: 1,8 milj. kr. har erhållit u-krediter ochstöd till tekniskt samarbete genom BITS. Fyra u-krediter om totalt ca 110 milj.kr. En kredit har avsett utrustning för endriftsledningscentral för elkraftmyndigheten i landet. En u-kredit har lämnatsför en omfattande konsultförslärkning av det nationella telebolaget. Dettaprojekt har dock avbrutits på grund av de akuta ekonomiska svårigheter somdrabbat . Det tekniska samarbetet genom BITS uppgår till ca 10 milj.kr. Genom BITS' internationella kurser har 98 deltagare från sedan1980/81 erhållit utbildning i . genomförde IMPOD ett marknadsseminariumtillsammans med . mottog ettlivsmedelsbistånd på runt 6,3 milj. kr. Huvuddelen av det svenska stödet genom enskildaorganisationer kanaliseras genom Individuell Människohjälp till stöd för ettrehabiliteringscenter i Sweileh utanför . Projektet omfattar ett barnhemför ca 150 gravt utvecklingsstörda barn. grundskola, träningsskola och yrkesutbildning.Rädda Barnen har bl .a. etablerat ett barnhälsocenter i . Centret, sominvigdes , har dock ej erhållit svenska statliga medel. bidrarockså indirekt till genom stora bidrag till UNDP, och . 1samband med Gulf-krisen har också finansierat transporter av ettbetydande antal drabbada gästarbetare från läger i till respektivehemländer. Totaltutbetalat under budgetåret l989/90:ca 16 milj. kr. har lämnat bistånd till sedan år1979, dvs. lika länge som FN har haft en samordnad verksamhet där. Det svenskabidraget har huvudsakligen gått till insatser inne i landet. Biståndet har främst lämnats genom () för stöd till landets primärskolor, hälsovård ochdricksvattenförsörjning, men också genom svenska enskilda organisationer t.ex.Diakonia som bidragit med bl.a. jordbruksinsatser. Röda Korset lämnar stöd tillett provinssjukhus. Genom ett regeringsbeslut kommer dethumanitära stödet till för /91 att uppgå till ca 36milj. Också detta bidrag kommer att ha samma profil som tidigare bidrag. Totahutbetalat under /90: 40,4 milj. kr. Efter händelserna i beslötregeringen att icke avtalsbundna biståndsprojekt tills vidare skulle frysasmen att ingångna avtal skulle honoreras. En mindre del av de sålunda frystau-krediterna har frisläppts . Det tekniska samarbetet med inleddes år 1979och u-krediter om sammanlagt har lämnats sedan år 1983.U-kreditgivningen har i väsentliga delar avsett en utbyggnad av Kinastelekommunikationssystem i provinserna avseende drift och underhållscentra för uppföljning avdessa projekt samt för uppbyggnad av ett utvecklingscenter på teleområdet iPeking har finansierats inom det tekniska samarbetet. Samarbetet inom industriområdet har varitkoncentrerat till pappers-och skogsindustrin. U-krediter har lämnats föranläggning av spån- respektive fiberskivefabriker samt till modernisering avpappers- och massafabriker. Moderniseringen av massaindustrin har medförtpositiva effekter på miljön. U-krediter till livsmedelssektorn har lämnats tillprojekt som avser tillverkning av fruktjuice, förädling av vegetabiloljor,framställning av sojamjölk och tillverkning av barnmatspulver. BITS har underflera år bidragit till ett utbildningscenter för mejerinäringen utanför . På energiområdet har u-krediter lämnats för ettmindre vattenkraftverk samt ett projekt för tillverkning av kolvattenbränsle iPeking. Därtill har bidrag lämnats till en konsultinsats angåendestabilitetsbedömningar av bergväggar i samband med underjordsbyggande av ettpumpkraftverk i samt till utbildningsinsatser avseende högspändlikström. Äventill miljösektorn har bidrag lämnats från BITS. är det land som haft flestdeltagare i de internationella kurserna. Totalt har deltagit med 348personer och /90 med 12 personer i de internationella kurserna. SARECs samarbete med inleddes . Tilloch med /89 har detta samarbete stötts med 28,8 milj. kr. Påsenare tid har det koncentrerats till medicinsk forskning samtlantbruksforskning. deltar i två fabriksprojekt i landet,avseende läkemedel Prop. 1990/91:100 och framställning av värmetråd. mission (SKM) stödjer ombyggnadenav ett servicecentrum. Totaltutbetalat under /90: 4,6 milj. kr. erhöll under budgetåret drygt 4,5 milj. kr.i katastroföistånd genom svenska enskilda organisationer. är den endasvenska organisationen med verksamhet i . Hjälpinsatserna koncentrerastill inköp och distribution av mediciner samt yrkesutbildning och bedrivs i enmycket besvärlig miljö. Ytterligare svenska organisationer har på andra sättbistått utsatta grupper i landet. Bland dessa kan nämas Svenska Röda Korset somlämnat bidrag till Internationella röda korskommitténs program i ,som lämnat stöd för rehabilitering av bostäder och skolor. Ca1 milj. kr. lämnades under budgetåret i form av livsmedelsbistånd. Totaltutbetalat under /90: 29,4 milj. kr. Samarbetet med , som påbörjades ,har ökat i omfattning . Totalt har 116 milj. kr. beviljats iu-krediter och 21 milj. kr. utbetalats inom det tekniska samarbetet. Flertaletav insatserna avser energisektorn. Två u-krediter på sammanlagt drygt 90 milj.kr. har beviljats för elektrifierings- och transmissionsprojekt. En tredjeu-kredit har beviljats för anläggning av transformatorstationer i Västmalaysia.Dessutom pågår samarbete inom områdena vattenrening, miljö och förvaltning. IMPOD har kartlagt den malaysiska fruktmarknaden,och också arrangerat kampanjer för den malaysiska karambolan och papayan. Densvenska marknaden för turism i har kartlagts genom IMPODs försorg. En rad enskilda organisationer är verksamma ilandet, bl.a. mission (SKM), Amningshjälpen och . SKM medverkar i ett projekt för vattenförsörjning. arbetar med facklig utbildning. Totaltutbetalat under /90: 45,9 milj. kr. erhöll /9011 milj. kr. överanslagsposterna katastroföistånd och bistånd genom enskilda organisationer. Dessutom utbetalades i samband med olikaBlTS-insatser 28 milj. kr. BITS tekniska samarbete med inleddes och /90 förelåg tre avtal om u-krediter på ett totalt belopp om 180 milj. kr. Samarbetet har till stor del inriktats på infrastruktur och industriutveck ling men har insatser inom miljö och utbildning till- 367 /90 haravtal ingåUs om en u-kredit på 60 milj. kr. 1990/91: 100 enpakistansk utvecklingsbank för vidareutlåning till små och medelstora Bil. 5industri- och infrastrukturprojekt. har i landet samarbete med en fabrik förframställande av infusionslösningar. 1,2 milj. kr. Genom SAREC stödjer ett forskningsprojektkring infektionssjukdomar och näringsproblem hos mödrar och bam. Detta projektär ett samarbete mellan King i och svenska institutioner. Bland de enskilda organisationer som verkar iPakistan kan nämnas , och . Huvuddelenav deras verksamhet i landet inriktar sig på hjälp till afghanska flyktingar. Totaltutbetalat under /90: 11,4 milj. kr. Biståndsinsatserna i ägnas huvudsakligenmiljö- och energisektorerna. BITS har bedrivit tekniskt samarbete med Thailandsedan år 1984. De totala utbetalningarna uppgår till drygt 11 milj. kr. ochgäller energiutveckling och energibesparing innebärande bl.a. ett projekt medvedeldade kraftverk. Även projekt inom miljövård planeras. Sammanlagt har 202personer deltagit i de internationella kurserna. Tvåu-krediter med en kredilvolym på 106 milj. kr. Den ena gäller enavloppsanläggning till en pappers- och massafabrik. Den andra avser stöd thailändsk utvecklingsbank. Också IMPOD samarbetar med inom en radolika projekt. IMPOD har t. ex. kartlagt exportmöjligheterna för trethailändska produkter, nämligen leksaker, biltillbehör samt trädgårdsverktyg. Genom lämnas stöd över katatrofanslagettill flyktingar. () arbetar bl.a. med by- och hälsovårdsprojekt,och KFUK-KFUM driver ett socialt verksamhetscenter. Via Svenska Missionsrådetkanaliseras biståndsmedel till olika landsbygdsprojekt i landet. RödaKorset stöder trädplanteringsarbete. Totaltutbetalat under /90: 25,1 milj. kr. Sverigeär den tredje största bidragsgivaren i /. Det svenska bidraget till FN:s hjälporganisationför palestinaflyktingar (UNRWA) uppgick under budgetåret till 100 milj. kr.,varav 10 milj. kr. är specialdestinerat till och . Detta görSverige till den femte största bidragsgivaren i absoluta tal. stödjerockså Internationella Rödakorskommitténs arbete på och i . Genom enskilda organisationer kanaliserades underbudgetåret drygt 25 milj. kr. i bistånd till /. De svenska insatserna är framför allt koncentrerade till hälsosektorn. svarar för den beloppsmäs- 368 I på har byggt ett Prop.1990/91: 100 rehabiliteringscenter av mycket hög kvalitet. har ocksåfärdig- Bil. 5 ställt och bidragit med personal till en ortopedverkstad iJerusalem. planerar i en nästa fas att utöka sitt engagemang inomhälsosektorn. Även Palestinagrupperna har länge varit verksamma inomhälsovårdssektorn på de ockuperade områdena. Ett treårigt program avser bl. a.stöd till hälsocentraler i städerna Tubas och samt ett sjukhus påGaza-remsan. Bland övriga organisationer märks IndividuellMänniskohjälp som verkat i . bedrivs arbetet medett daghem för gravt utvecklingsstörda, en särskola och en yrkesskola förutvecklingsstörda. IM har också engagerat sig i katastrofinsatser för drabbadefamiljer på de ockuperade områdena. KFUM-K stödjer en förskola i ochSvenska Kyrkans Mission bedriver hälsoarbete i samt stödjergrundskolor i tre städer på . har bl.a.lämnat stöd till en flickskola i . En uppmärksammad insats är svenska avdelningen avinternationella juristkommissionens arbete med rättshjälp på de ockuperadeområdena. Totaltutbetalat under /90: 26,8 milj. kr. Underperioden fick Yemen livsmedelsbistånd på omkring 4 milj. kr. Rädda barnen arbetar i landet ochbedriver ett omfattande arbete inom bl.a. familjeplanering och hälsovård.Under året har även katastroföistånd utgått genom tillöversvämmningska-tastrofer i södra delen av landet. Även PMU finns på plats. Totaltutbetalat under /90: 39,9 milj. kr. Ett tekniskt samarbete genom BITS bedrivs medBolivia . Samarbetet har innefattat et tiotal olikainsatser till en sammanlagd kostnad om i 1 milj. kr. Det tekniska samarbetet är i huvudsak inriktat pågruvnäringen. Ett större projekt om 30 milj. kr. inleddes förinstitutionsutveckling inom den statliga gruvsektorn. Insatsen är ettsamarrangemang med Väridsbanken. Samarbetet genom BITS har även inkluderat deltagandei internationella kurser. anslogs 10 milj. kr. som stöd förBolivias återköp av en resterande statsskuld till utlandet. Ett bidrag om 26 milj. kr. lämnades genom SIDA tilllandets sociala nödhjälpsfond. Denna fond ersattes av en socialinvesteringsfond med inriktning på hälsa och utbildning. Medellämnades genom SIDA till svenska enskilda organisationer verk- 369 Stödetgavs till främst Pingstmissionen, , Röda Prop. 1990/91: 100 korset ochUtbildning för Biståndsverksamhet (UBV), vilka var engagera- Bil. 5 de i ett15-tal skilda projekt för sjukvård, undervisning och andra humanitärainsatser. beviljades ett bidrag om 3 milj. kr. förinsatser inom i huvudsak folkbildningsområdet samt för stöd till ett kreditinstitutsom förmedlar lån till småföretag inom den s.k. informella sektom. Totaltutbetalat under /90: 21,6 milj. kr. Ett bilateralt samarbete inleddes med sedanen demokratiskt vald civil regering tillträtt . Samarbetet bedrivssom projektbistånd genom de olika svenska biståndsmyndighetema. Motivet är attstödja demokratins befastande i landet. SIDA har avtalat om 32 milj. kr. för en insatsrörande uppmstning av eftersatta skolor. Av dessa medel utbetalades 10 milj.kr. Regeringen har också beslutat om en insats genomSIDA för socialt bostadsbyggande. Det svenska bidraget uppgår till 86,5 milj.kr. Projektet syftar till att avhjälpa den värstabostadsbristen i några chilenska kommuner och projektet fömtses genomföras inära samarbete med lokala grannskapsföreningar. Genom SAREC inleddes ett bilaterahforskningssamarbete och 5,5 milj. kr. avsattes för budgetåren 1989/90-1990/91för aU komma igång med projekt vars tyngdpunkt är på hälsa och näring. Arbetsmarknad och miljöskydd är två områden inomvilka BITS planerar ett svenskt samarbete med . BITS beviljade också enu-kredit avsedd för uppgående till 125 milj.kr. att användas som lånemedel för små och medelstora industri- och infrastrukturprojekt. tog initiativ till att stödja ettnäringslivssamarbete med och ordnade bl.a. för det ändamålet en"chilensk dag" i för svenskt näringsliv. Svenska och internationella organisationer erhöllmedel från det humanitära biståndet för stöd lill chilenska organisationer.Stödet riktades till projekt inom folkbildning, bevakning av mänskligarättighetsfrågor och för återvändande av exilchilenare. Totahutbetalat under /90: 59,2 milj. kr. Från SIDA utbetalades 25 milj. kr. iprojektbistånd, i humanitärt bistånd samt 4,5 milj. kr. Därtill utbetalades 14,5 milj. kr. från BITS samt 3,5milj. Sedan det bilaterala samarbetet med inleddes har totalt 32,4 milj. kr. utbetalats för socialt bostadsbyggande samt 22 milj. kr. Avtalen för budgetåren 1990/91 1992/93 omfattar sammanlagt 110 milj. kr. Insatsernabereds av SIDAs sektorbyråer och genomförs av lokala eller Prop. 1990/91: 100regionala organisationer, utan medverkan av svenska företag eller bi- Bil. Erfarenheterna av denna biståndsform är positiva. BITS inledde tekniskt samarbete med år1980. Det tekniska samarbetet har föranlett utbetalningar om 55 milj.kr. Energisektorn svarar för av det tekniska samarbetet med CostaRica. a. stöd till landets el- och telemyndighet förutveckling, drift och underhåll av kraftnätet. Andra samarbetsområden ärtelekommunikationer, industri, bostäder, förvaltning, fysisk planering ochskogsutveckling. ligger tonvikten på insatser som rör energi,telekommunikationer, samt skogsbruk och skogsindustri. BITS utbildar också costarikansk personal, som isin tur skall leda den regionala utbildning som landets teleförvaltning kommeratt erbjuda personal från de centralamerikanska teleförvaltningarna. 59deltagare från har deltagit i BITS internationella kurser, varav 10under . 1989/90. Huvudintresset gäller el, tele och management. 1 samband med en kartläggning av den svenskamarknaden, genomförde IMPOD en fact-finding mission till förblommor, gröna växter, frukt och grönsaker. IMPOD har också lämnat stöd tillupprättandet av en costarikansk marknadsföringsorganisation. Vidare bidrogIMPOD till deltagande i en svensk turistmässa. stödjer ettmöbelfabrikprojekt i . SAREC inledde bilateraltforskningssamarbete med . Forskningssamarbetet är koncentrerat tillmedicin och veterinärmedicin. /91 utvidgas samarbetet till attomfatta projekt inom arbetsmiljöfrågor, naturprodukter samt marinbiologi. () och FöreningenBarnens Regnskog beviljades 3,5 milj. kr. för naturskyddsinsatser och , , beviljades 1 milj. kr. för samarbete med denkonsumentkooperativa rörelsen i . GenomUNHCR och gavs stöd till humanitära insatser. /89 lämnades drygt 3,8 milj. kr. ikatastroföjälp för uppbyggnad av bostäder som förstörts efter orkanen . Totaltutbetalat under /90; 24,7 milj. kr. erhåller bilateralt stöd främst via BITS. BITSinledde sitt tekniska samarbete med landet , som upphördeatt vara svenskt programland. Därefter har samarbetet föranlett utbetalningarom totalt 115 milj. kr., varav drygt 70 milj. kr. avser utrustning till bl.a.sockerindustrin, livsmedelsindustrin och pappersindustrin. Inom sockerindustrin har bl.a. fått stöd förinköp av reservdelar till den utrustning som upphandlades i . medverkar även till upprustning av ett mejeri som skall stå modell för andra mejerier. har vidare erhållit konsulthjälp för rening av utsläpp från pappersindustrin samt för studier rörande energibesparing och kemi- 371 har /80 haft ett stort antaldeltagare i BITS internatio- Prop. 1990/91: 100 nella kurser. Totalt har 154personer deltagit i kurser främst inom industri- Bil. 5 ellt underhåll,projektledning och kvalitetskontroll. SAREC har medverkat till att stärkaforskningssamarbetet mellan och . omfattar delta bl. a.miljövård, medicin, jordbruksforskning och mikrobiologisk behandling avsockerrörsavfall. Under /89 påbörjades ett institutionelltsamarbete rörande epidemisk hjärnhinneinflammation. Totalt har SARECfinansierat forskningssamarbete med med 37,4 milj. kr., varav 11,5 milj.kr. /89-1989/90. Totaltutbetalt under /90: 16,5 milj. kr. Därutöver beviljade SAREC11,3 milj. kr. för forskningssamarbete i /. BITS bedriver ett tekniskt samarbete med Uruguaysedan år 1986. Energisparande inom industrin har varit det volymmässigt störstainsatsområdet. Stöd har lämnats inom miljöområdet, bland annat för rehabiliteringav huvudvattenledning och för algbekämpning idricksvattenreservoarer. En förstudie gjordes om förutsättningar för etableringav ett vedeldat kraftverk, vilket rönte stor uppmärksamhet. Ett trettiotaldeltagare från medverkade vid BITS internationella kurser. SAREC är aktivt i , till enbörjan genom stöd åt ett antal samhällsvetenskapliga institutioner. Ett avtalom forskningssamarbete mellan och undertecknades i augusti1990. De viktigaste sektorema för samarbetet är jordbruk, medicin och hälsa,miljö-och bioteknik. För budgetåren 1989/90-1991/92 har 13,6 milj. kr. Cirka 8,2 milj. kr. lämnades i biståndsmedel genomSIDA till svenska enskilda organisationers insatser i . var engagerad i kooperativ verksamhet i landet. Diakoniastödde bl.a. projekt för återvändande och gav stöd åtmänniskorättsorganisationen . SIDA understödde med . det kulturellautbytet med /90. Andra anslagsposter Prop. i990/9i: lOO Regionalt ekonomiskt samarbete i södra (SADCC) har under /90 utbetalats 211 milj. kr. (SADCC) bildades för att minska beroendet av ochfrämja ekonomisk tillväxt och samarbete i regionen. Medlemmarna i SADCC ,, , , , , , , Zimbabweoch det självständiga har satt som främsta prioritetatt stärka transporter och kommunikationer mellan länderna. hartillsammans med de nordiska länderna engagerat sig särskilt starkt i dennasektor. Därutöver ges bistånd inom främst energisektorn. För att stärka SADCC:s förmåga att bereda ochgenomföra projekt har stöd givits i form av finansiering av personal och annattekniskt bistånd till transport- och kommunikationskommissionen i , tillindustri- och handelssekretariatet i och till miljö- ochmarkvårdssekretariatet i . En konsultfond har knutits tillSADCC-sekretariatet i . och ger stöd tillgruvsekretariatet i . Inom telekommunikationsområdet deltar Sverigetillsammans med i finansieringen av tre mikrovågslänkar mellan ,och ; mellan , och samt mellan Malawioch . Ytterligare stöd ges för installation av en internationellteleväxel i . Teletrafiken i regionen har inneburit ett stort stegmot oberoende från . På järnvägsområdet levereras tele- ochsignalutrustning till järnvägen i . harjärnvägsvagnar levererats från företag i . 1 Beira-korridoren och ihamnen i pågår stora upprustningsarbeten, liksom i Dar es Salaams hamn.Arbetena omfattar reparation av hamnanläggningar, banvallar, spår och väg.Planer finns för rehabilitering av Lobito-korridoren när säkerhetssituationentillåter. har öppnats för trafik. På energiområdet har studier gjorts omkraftöverföring från och om underhåll av kraftverk. SADCC arbetar på ett pragmatiskt sätt som harvunnit respekt inom del internationella samfundet. 1 första hand inriktasverksamheten på upprustning och/eller utbyggnad av befintliga anläggningar.Utbildning samt drift- och underhållsfrågor får en allt viktigare roll isamarbetet. Inom det regionala stödet ges även bidrag tillILO:s regionala sysselsättningsorgan SATEP (Southern Team forEmployment Promotion). Nya former för nordisk samverkan har prövats inomramen för SADCC-biståndet. Betydande resursbesparingar och bättre utbud hardärmed skapats. De nordiska länderna svarar för en tredjedel av detbilaterala biståndet till SADCC-området. är den största givaren. Andrastora givare är EG, , , och . Ett visstsamarbete har kommit igång med FN och . Den alliansfria rörelsens Afrika- fond mobiliserar resurserför SADCC-länderna och befrielserörelserna i Prop. 1990/91: 100 Sydafrika.Svenska bidrag till fonden avser finansiering av järnvägsvagnar Bil. 5 till och transporter inom ramen för projektetTRANSCARGA i . Det bredare samarbetet mellan och SADCCfastlades i den s. k. Harare-deklarationen . Syftet är att finna nyasamarbetsområden som komplement till det reguljära biståndet, särskilt inomhandel, investeringar och kultur. Efter ett omfattande inventerings- ochstudiearbete har flera insatser tagit form. Avtal har tecknats förmotköpsaffarer mellan och SADCC och inom . Ökadeansträngningar görs för att främja export från SADCC-länderna genom IMPOD. NORSAD-fonden en revolverande fond för att stödja joint mellan företag i Nordenoch SADCC-regionen har skapats. Nordiskt stöd utgår för upprättande av engenbank i SADCC-området. Tidskriften har fått ett positivtmottagande. fungerade som nordisk samordnare för detnordiska initiativet fram till i januari/februari , varefter övertagit ansvaret.En översyn av /SADCC initiativet har utförts av Chr.Michelsen-lnsti-tutet i , vilken ligger till grund för utarbetande av ettnytt ramprogram för perioden . Ett flertal organisationer ochinstitutioner har dragits in i det bredare samarbetet såsom banker, standardiseringsinstitutioner,ungdomsorganisationer, industriinstitutioner m.fl. Sverigestödjer via FAO ett regionalt program för utveckling avhantverksfiske i länderna kring Bengaliska bukten. Programmet omfattar ,, , , , Sri Länka och . gällandeavtal avser perioden 1987- 1991. Stödet uppgår till 6 milj. kr. Danmarkoch mottagarländerna själva deltar i finansieringen. Svenskt stöd utgår lillMekongkommittén, som verkar för regionalt samarbete mellan , ochVietnam avseende utnyttjandet av . finansierar ettvattenkvalitetsprojekt, konsultstudier samt tjänster vid kommittén.Utbetalningarna uppgick under /90 till 13,7 milj. kr. NärKambodjafrågan lösts kan förväntas komma att spela en störreoch verkligt regional roll. Underdet gångna året har fem av länderna i fått nya regeringar efter demokratiska val. Att val hålls och följs av normala makt övertaganden innebär ett stärkande av den demokratiska processen. Till detta kommer flera positiva framsteg i fredsprocessen. Bräckligheten i dessa processer ar dock uppenbar. Strider pågår alltjämt i såväl som , där även 374 situationenförde mänskliga rättigheterna är fortsatt allvariig. Den ekono- Prop.1990/91:100 miska strukturanpassningen utsätter samtliga länder för mycketstora poli- Bil. 5 tiska påfrestningar. Ekonomiskt har bekräftat 80-taletsnegativa tendens. BNP minskade med nästan sjutton procent . Förhela var siffran . De samladeutlandsskulderna i regionen uppgår till , en ökning underår 1989 på från föregående år. Budgetnedskärningar har framför alltdrabbat de sociala sektorerna, vilket i synnerhet drabbar dem som redan leverunder fattigdomsnivån. Medel för regionala insatser i Centralamerikaanvisades första gången /87. För /90 anslogs 55milj. Syftet är att främja fredssträvandena i regionen ochstödja ansträngningarna att öka samarbetet mellan länderna. Decentralamerikanska länderna har, i samarbete med FN, utarbetat en särskildplan för regionens återhämtning där man gemensamt söker angripa centralautvecklingsfrågor och sociala problem. Inom ramen för denna har länderna söktprioritera gemensamma lösningar på flyktingproblematiken i regionen. 1 juli1989 ägde en första konferens om flyktingsituationen i rum iFN:s regi. Vid en uppföljningskonferens redovisades väsentligaframsteg i de flesta länderna såväl vad gäller integration som repatriering.Den stora majoriteten salvadoranska flyktingar i hade återvänt ochsamtliga flyktingläger, utom ett, hade som en konsekvens därav stängts. Påsamma sätt hade förhållandena för de nicaraguanska flyktingarna i Hondurasgenomgått en drastisk förändring sedan flyktingarna börjat återvända tillNicaragua. Medlen har i övrigt utnyttjats för stöd tillsociala program såsom primärhälsovård och malariaförebyggande åtgärder genomden allamerikanska hälsovårdsorganisationen (PAHO)och vattenförsörjning genomUNICEF.