prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — kommer under delposten atterhålla medel för personal- och administrationskostnader i samband med attFN-stipendiater tas emot i . Från delposten kommer även bidrag att ges tillSvenska information om det multilaterala utvecklingssamarbetet. Den statliga stiftelsen sin verksamhet till största delen genom försäljning av UNlCEF-produkter. Kommittén bedriver informationsverksamhet och medverkar i det svens ka stödet till och samarbetet med . Kommittén är engagerad i den svenska uppföljningen av och av den deklaration och handlingsplan som antogs vid toppmötet för barn. Inovember 1990 träffades överenskommelse mellan Väridsbanken, Prop. 1990/91:100UNDP, Afrikanska och bilaterala givare om att upprat- Bil. 5ta en fond för kapacitetsbyggande i . Syftet med fondens verksamhet äratt förstärka de afrikanska ländernas kapacitet vad gäller ekonomisk analys ochekonomisk-politiskt ledarskap. Detta ska främst ske genom uppbyggnad avselektivt utvalda nationella och regionala institutioner samt genom stöd tillde myndigheter som ansvarar för den ekonomiska politiken. har deltagiti de förberedande diskussionerna och förklarat sig berett att bidra tillfonden med 33 milj.kr. att inbetalas , vilket innebär ettbidrag med 8,25 milj.kr. för /92. kommer att ha enrepresentant i fondens styrelse. Mot bakgrund av vad jag ovan redovisat beräknar jagmedelsbehovet under delposten Övriga insatser till 153 milj. kr. AnslagspostenBiträdande experter har tidigare redovisats under reservationsanslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA, och då använts för såväl multilaterala sombilaterala biträdande experter. Den omfattning som multilaterala biträdandeexpert-programmet nu fått gör att jag redovisar det multilaterala programmetunder detta anslag, medan det bilaterala fortsatt redovisas under C2-anslaget. bör utnyttjas främst för rekrytering,utbildning och finansiering av cirka 100 biträdande experter och JuniorProfessional Officers (JPOs) inom internationella organisationer, främstFN-systemet. Vidare finansieras ett antal tjänster genom FNs volontärprogram(UNV). Möjlighet ges också för kortare tids anställning av återvändandeexperter för alt ge möjlighet till aterföring av deras erfarenheter tillsvenska biståndsorgan. De som rekryteras erbjuds möjlighet till arbete ien internationell organisation . Fördelningen avtjänster på organisation och geografiskt område, fastställs i samråd mellan UDoch SIDA. Biträdande experter och volontärer utgör en viktigresurs för biståndet. De har efter sin internationella tjänstgöring en djupareförståelse för utvecklingsfrågor och den multilaterala rollen och dessarbetsformer. Ett antal av dessa personer har, efter sin tjänstgöringstid,rekryterats till arbete inom FN eller inom annan biståndsverksamhet. Vidare föreslår jag att vissa FN-organ gesmöjligheten att rekrytera biträdande experter, och volontärer från u-ländermed svensk finansiering. Det är angeläget att även på detta sätt gesmöjlighet att utveckla sin resursbas. En mindre del av anslagsposten ställs tillförfogande för universitet och institutioner i . Medlen används för s.k.Minor Field Studies (MFS) och erbjuder studenter möjligheten att i fält studerautvecklingsfrågor förknippade med det multilaterala samarbetet. Jag förordar att 57 milj. kr. avsätts för delpostenMultilaterala biträdande experter. Bil 5 Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen alt 1. godkänna de riktlinjer för multilateraltutvecklingssamarbete, som jag har förordat i det föregående, 2. godkänna de gjorda utfästelsersom jag angivit i det föregående, 3. bemyndiga regeringen att göra de utfästelser,åtaganden och utbetalningar somjag härutöver har föreslagit i det föregående, 4. till Bidrag tillinternationella biståndsprogram för /92 anvisa ett reservationsanslag på 3 . Reservation 1 468 249 000(1) 6 541 458 000 6 787 000 000 7 305 000 000 (1) Vid 1989/90 årsutgång var 1 430 milj.kr. avreservationen intecknad genom gjorda ätaganden. Närmare70 % av det totala biståndet utgår som bilateralt bistånd. Den absolutamerparten av detta avsätts för bilateralt samarbete genom SIDA på anslaget C 2. SIDA konstaterar i sin anslagsframställning attframsteg har gjorts på många områden i när det gäller att förbättramänniskors levnadsvillkor. Men nöden och misären är fortfarande stor.Skillnaderna i utvecklingstakt och levnadsnivå mellan olika grupper av u-länderhar blivit tydliga. En rad länder i har genom en snabb ekonomisk tillväxtnärmat sig i-ländernas nivå medan många länder, särskilt i söder omSahara, befinner sig i en djup kris. Utvecklingen i och Central-och har lett till en politisk och militär avspänning i världen. Det föderförhoppningar om att de minskade rustningskostnaderna skall kunna satsas påutveckling i . Någon sådan tendens har emellertid ännu inte noterats.Tvärtom tycks det internationella biståndet gå ned. SlDAs verksamhet bedrivs huvudsakligen i de fattigasteu-länderna. En ökad skuldbörda kombinerad med kraftig befolkningstillväxt ochoutvecklade strukturer samt oljeprisökningar som följd av Gulf-krisen gör attreformer som lar sikte på att förbättra fattiga människors levnadsvillkor blirsvåra att genomföra. Riskerna finns också att biståndsgivarna, för attåtminstone i det kortare perspektivet kunna visa påtagliga resultat, tar övermer av genomförandet av biståndsprojekt. Det leder till att mottagarlandetsförmåga att driva utvecklingen på egen hand försvåras. För att motverka denna negativa trend har SIDAunder utvecklat ett mer integrerat synsätt, där biståndsgivarnas och motta garnas roller klarare definieras som en grund för SlDAs prioriteringar. Dessa är bl. a. fortsatt starkt stöd till de sociala sektorerna som hälsovård, 116 utbildningoch vatten/sanitet. Särskilda program för förvaltningsbistånd Prop. 1990/91:100 inriktas på att stärka vitala funktioner inom statsförvaltningen, t. ex.cent- Bil. 5 ralbanker, skatte-, statistik- och revisionsfunktioner. SIDAöverväger att inrätta en särskild byrå för förvaltningsbistånd. 1anslagsframställningen anförs vikten av fortsatt stöd till ekonomiskastmkturanpassningsprog-ram, då biståndet för att fungera effektivt kräver enviss samhällsekonomisk balans. Ökad vikt har lagts vid miljöfrågorna, kvinnornascentrala roll i utvecklingen liksom insatser för att främja utvecklingen motdemokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Mer kraftfulla satsningarföreslås för åtgärder inom befolkningsområdet. Med anledning av detinternationella barntoppmötet har SIDA presenterat en plan för hur man ännubättre kan satsa på barnen. Amningsfrågor, familjeplanering och stöd tillaidssjuka barn är exempel på områden där ökat stöd markeras. Biståndet utgör oftast bara en del av landets egnasatsningar, och dess effektivitet måste således mätas i mottagarländerna. SIDAför i sin framställning ett resonemang kring svårigheterna att mäta effekteroch effektivitet i biståndet, där givarnas mer kortsiktiga effektivitetskravinte får äventyra den viktigare, men också mer svårmätbara kunskapsuppbyggnaden.Även om det är svårt att fastställa samband och mäta förändringar som resultatav bistånd görs likväl sådana försök systematiskt inom ramen för SlDAsverksamhet. Som ett led i diskussionerna kring och framtagandetav direktiven för den fördjupade anslagsframställningen poängterar SIDAangelägenheten av att förstärka sambandet mellan utvärderingar och ökadeffektivitet avseende biståndets bidrag till bestående utvecklingseffekter. Medexempel från stöd till vattenförsörining och humanitärt stöd till södra gjort en effektivitetsbedömning av insatserna. Exemplen visar hur detär möjligt att dra slutsatser beträffande måluppfyllelse, kostnadseffektivitetoch varaktiga effekter av biståndsinsatserna. I länder där bl.a. samarbetet fungerattillfredsställande föreslås uppräkningar med i stort motsvarande inflationen.Två länder, och Sri Länka, föreslås få sänkta landramar medanBangladesh, , och föreslås få oförändrade landramar. anslagspost för föreslås. I denna ingår överföringar frånanslagsposten för humanitärt bistånd samt från C 3 anslaget vad gäller pågåendeprojektbistånd i , och . Biståndet till föreslåsfinansieras över C 2 anslaget och tilldelas en egen anslagspost. SIDA föreslårökningar av anslagsposten Katastrofer och stöd till återuppbyggnad m. m.,anslagsposten Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer samtanslagsposten Särskilda miljöinsatser. inkom SIDA med en revideradanslagsframställning sedan åtgärderna som regeringen aviserat mot denekonomiska krisen ändrat förutsättningarna för biståndsramen. /92 föreslår jag att 7 305 milj. kr. ställs till förfogande förutvecklingssamarbete genom SIDA. Deprioriteringar som görs i SIDAs anslagsframställning ligger enligt min meningväl i linje med och regeringens direktiv. Jag har i de inledandeavsnitten behandlat många av de områden som SIDA tagit upp i sin framställning.Huvudtanken bakom biståndet, om hjälp till självhjälp, får inte urholkas ochjag stöder SlDAs strävanden att förstärka sambanden mellan utvärderingar ochökad effektivitet och att tydligare försöka definiera de olika rollerna ibiståndsprocessen, där mottagarländerna fömtsätts ta ett ökat ansvar för sinautvecklingsprogram. Det är också väsentligt att biståndet, så långt det ärmöjligt, främjar tillkomsten av en miljö som tar tillvara och uppmuntrarinhemska initiativ till ökad produktion och förslag till lösningar på probleminom olika samhällssektorer, dvs. även sådana som ligger utanför den offentligasektorn. Jag noterar att tyngdpunkten i SlDAs arbete kommer att läggas mer påanalys, planering, styrning, uppföljning och utvärdering. Verksamhet av dettaslag kräver god insikt om ländernas förvaltningsstmktur och sätt att fungera.Arbetet med att främja demokrati och respekt för mänskliga rättigheter,insatser för att stärka kvinnans ställning och insatser för att undvikamiljöförstöring samt förbättra miljön ställer stora krav på en kontinuerligbevakning och uppföljning av biståndet, där ambassaderna och bi.ståndskontorenhar en väsentlig uppgift. SIDA har i den reviderade anslagsframställningenföreslagit alt 7 435 milj. kr. av en beräknad tillgänglig biståndsvolym på 13520 milj. kr. avsätts för bilateralt samarbete på anslaget C 2. Jämfört med deturspmngliga förslaget har lägre anslagshöjningar föreslagits framför allt inomregionala insatser samt för vissa anslagsposter inom programmet för övrigaposter. BNI-beräkningar visar att det tillgängliga utrymmet för nyabiståndsinsatser genom SIDA blir mindre än de som ligger till grund även förSlDAs reviderade beräkningar. Det har därför varit nödvändigt att göraytterligare justeringar i de förslag som SIDA har lagt. Jag har därvid försöktsäkerställa att redan gjorda utfästelser inom det långsiktiga samarbetet medenskilda länder skall kunna genomföras som planerat och föreslår i övrigt ökadmedelstilldelning framför aUt till katastrofanslaget och till bistånd genomfolkrörelser och övriga enskilda organisationer. Biståndets huvudsakliga inriktning på långsiktighetfår inte skymma vikten av att också insatser skall kunna genomföras för att tillgodose speciellt akuta behov. Jag förutser att för i kris bör viss del av tillgängliga medel inom landramen vid behov också kunna utnyttjas för katastrofändamål. Krishärdarna i världen, nu senast exemplifierad från , kräver fortsatt hög beredskap och resurser från anslagspos tema för katastroföistånd och åtemppbyggnad. Mot bakgmnd av de stora behoven föreslår jag en avsevärd ökning av medelstilldelningen till kala- . strofinsatser.Jag menar att en uppdelning av katastrofmedel i två anslags- Prop. 1990/91:100 poster är relevant, men ökade medelsbehov måste främst Bil.5 hänföras till insatser för överlevnad. Jag stöder SIDAs förslag om en ny anslagspost förLatinamerika. Det innebär fördelar i beredningen av olika typer av insatser ochökad klarhet i redovisningen av insatser i skilda länder och sektorer. För som är starkt beroende av bistånd ochmed vilka vi har ett omfattande och långsiktigt samarbete ärlandprogrammeringstekniken av stort värde. Utvecklingssamarbetet med ärav en sådan karaktär och har nått en sådan omfattning att det bör ges en egenanslagspost. De starkt ökade behoven och möjligheterna för stödtill demokrati och mänskliga rättigheter motiverar införandet av en nyanslagspost. Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd. Dettainnebär att man anslagstekniskt för samman verksamhet av samma karaktär somtidigare finansierats från skilda anslagsposter. Uppdelningen av anslaget C 2. Utvecklingssamarbetegenom SIDA framgår av tabell 5. Utvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren 1990/91 1991/92 (milj. Anvisat Förslag För-1990/91 1991/92 ändring 585 -I- 35 110 +110 1) O - 70 2) 15 - 10 3) 280 + 10 110 +20 160 +160 4) Demokrati, mänskliga rättigheter och humani tärt bistånd 500 Katastrofer m. m. 597 Stöd till åter uppbyggnad 250 Bistånd genom folk rörelser o. andra enskilda organisationer 675 Särskilda miljöinsatser 225 Särskilda program 408 Rekrytering och utbild ning av fältpersonal 88 Vissa landprogram- kostnader 55 Information genom SIDA 14 Prop.1990/91:100 Bil.5 1) Biståndet till har tidigare finansierats över anslaget C 3. 2)Reserverade medel täcker budgeterade biståndsinsatser. 3)Mi1jörelaterade insatser inom finansierasöver anslaget C 1.Andra multilaterala bidrag. 4)Medel för bistånd i har tidigare huvudsakligenanvisats över anslaget C 3. Delar av anslagsposten Humanitärt bistånd till förs hit. 5)inkluderar 50 milj.kr. från Särskildaprogram samt anslagsposten Humanitärt bistånd till södra ochdelar av anslagspostenHumanitärt bistånd till . 6)50 milj.kr, för demokrati/mänskliga rättigheter-insatserfrån anslagspostenSärskildaprogram har överförts till-den nya anslagsposten för Demokrati, mänskliga rättigheter ochhumnitärt bistånd. 15 milj.kr avseende AIDS-insatser har överförts till anslagsposten C 3. Andra biståndsprogram,U-landsforskning. Medel för Försök och metodutveckling, industri teknik, räknas in ianslaget C 3. Andra biståndsprogram för näringslivsutvecklingi en föreslagen ny myndighet. 7)Kostnader för rekrytering och utbildning av FNpersonal, 57milj.kr., finansieras över anslaget C 1. Andra multilaterala bidrag, delposten Multilaterala biträdandeexperter. Kriseni de afrikanska ländemas utveckling har inneburit snabbt sjunkande inkomsterunder större delen av . De fattigas antal har ökat. Vid sekelskiftetberäknas söder om svara för av världens absolut fattigajämfört . En fortsatt snabb befolkningsökning och svagekonomisk tillväxt skulle innebära en ökning med 100 miljoner av antalet mycketfattiga människor. För att motverka denna ökning krävs kraftfullareformåtgärder av de afrikanska regeringarna, skuldlättnader och ett omfattandebistånd. Deflesta har mött krisen med långtgående ekonomiskaåterhämtningsprogram. Större vikt har lagts vid att motverka de socialakonsekvenserna av den ekonomiska krisen. Vissa uppgifter rörande tillväxtensom helhet och jordbmksproduktionen pekar på att en återhämtning äger mm. Överhela kontinenten pågår nu också en vital debatt och ett sökande efter öppnarepolitiska stmkturer. Kraven på folkligt deltagan- Prop. 1990/91: 100 de ökar och enpartisystem ifrågasätts. Det svenska utvecklingssamarbetet i , framförallt med länder söder om , är omfattande. Jag förutser fortsatt starktstöd till det långsiktiga utvecklingssamarbetet och till insatser för attfrämja de påbörjade reformprocesserna. Trotshoppingivande händelser i , är den ekonomiska och socialasituation för flertalet angolaner djupt allvarlig. Vid sidan av diplomatiskaansträngningar att nå en fredlig lösning, har den väpnade konflikten mellanregeringen och motståndsrörelsen UNITA fortsatt. Ett närmande iförhandlingspositioner har trots parternas djupa misstro mot varandra skett vidåterkommande samtal. Kriget och svår torka i de södra och centraladelarna av har förorsakat hungersnöd. Ett glädjande framsteg var att destridande parterna utlovade fri passage för transporter avhumanitärt motiverade katastroffornödenheter. Till de positiva inslagen hör en begynnande rörelsemot ökad pluralism i landet. fattades viktiga beslut omreformer av rättsväsendet, införande av flerpartisystem och betydandeförändringar mot ökad indelning mellan partiets och statens roll i samhället äratt vänta. Respekten för mänskliga rättigheter var emellertid fortsattundergrävd till följd av den väpnade konflikten. Allvarliga anklagelser omövergrepp mot civilbefolkningen riktades mot båda parterna i konflikten. Situationen i landet förvärrades av brist påutbildad arbetskraft, svag förvaltning och av en utvecklingshämmande ekonomiskpolitik. tillhör inte gmppen av fattigaste beroende på landetsoljeintäkter som svarar för en stor del av nationalinkomsten. Regeringensuttalade ambitioner att inleda ett reformprogram understöds av Internationellavalutafonden och , vilka båda initierade ett relativtomfattande tekniskt bistånd till centrala delar av den angolanskaförvaltningen. bistod i sammanhanget med att finansiera en makroekonomiskrådgivningsgrupp i syfte att underlätta reformer. Bistånd utgår bl.a. till fiskesektorn där stödettill hantverksfisket kan förväntas öka i takt med att en statlig avregleringsker inom fiskenäringen. Stödet inom hälsoseklorn lämnas under svårabetingelser men motiverar hög prioritet. 1 den mån säkerhetssitutionenförbättras i landet bör programmet kunna expandera geografiskt. Under år 1990påböriades en övergång från vambistånd till renodlat projektstöd inom områdenaelförsörjning och lastbils- och bussrehabilitering. Ett nytt vambiståndsavtalbör aktualiseras först i händelse av att ett ekonomiskt reformprogram genomförs.Viss del av landramsmedel bör också kunna användas till katastrofinsatser ochinsatser för åtemppbyggnad. erhåller också betydande stöd utanförlandramen. /90 utbetalades över 48 milj. kr. i katastrofstöd inklusivelivsmedelsbistånd. Det allvarliga katastrofläget kan förväntas beståså länge den väpnade Prop. 1990/91:100 konflikten fortgår. Beredskap börfinnas för fortsatta humanitära insatser Bil. 5 och stöd till återuppbyggnadi händelse av vapenvila. Jag föreslår en oförändrad medelsram om 200 milj. kr. Utvecklingssamarbetetmed har motiverats bl.a. av landets beroende av . Under desenaste åren har relationen till fått ett inslag av ökat ömsesidigtberoende, t.ex. genom de stora sydafrikanska investeringarna i gruvnäringen iBotswana. Biståndet syftar till ekonomisk och socialutveckling med tyngdpunkt på landsbygden. Jag anser att insatserna inomdistriktsutveckling och undervisning bör fortsätta, medan investeringar idricksvattenförsörjning fasas ut . Övergången från kapitalinvesteringartill kunskapsuppbyggnad bör genomföras fullt ut med tanke på de avsevärdabotswanska överskotten från diamantbrytningen. Jag finner det angeläget att satsa på insatser föratt förebygga markförstöring både genom särskilda program och inomlandprogrammet. Den snabba befolkningsökningen och kvinnors situation börvidare uppmärksammas i samarbetet liksom den allt skevare inkomstfördelningenoch växande arbetslösheten. Jag anser att personal- och konsultfonden utgör ettviktigt instmment för att initiera nya ansatser och röja väg för insatser genomandra biståndsorgan som BITS och och för en samverkan på kommersiellgrund med svenskt näringsliv. har haft gynnsanima ekonomiskafömtsättningar och upprätthållit en demokratisk tradition med flerpartisystem,lokal demokrati och rättssäkerhet. Landets ledning har fört en fast politik motSydafrika och skapat en väl fungerande förvaltning. Den ekonomiska politikenkaraktäriseras av försiktighet och marknadsorientering. En finansmarknadhåller på att växa fram med etablerandet av en fondbörs. Landets bruttonationalprodukt har alltsedansjälvständigheten ökat med i genomsnitt och beräknas uppgåtill . En viktig orsak har varit den växandediamantexporten. Gruvsektorn skapar få arbetstillfällen medan sysselsättningeni andra sektorer vuxit snabbt. Under torkår har regeringen försörit 2/3 avbefolkningen med livsmedel. Samarbete mellan svenska och botswanskainstitutioner ger värdefulla resultat över . ansvarar i ökadutsträckning för rekrytering av svensk personal. Det svenska biståndet används effektivt ochBotswana tar på sig en allt aktivare roll i planering och genomförande avinsatser. Det ger därför möjlighet att pröva nya och flexibla former förutvecklingssamarbetet, där andra biståndsmyndigheter kan spela en viktigareroll. Jag föreslår en oförändrad medelsram om 95 milj. kr. 1990/91: 100 Bil 5 är ett av väridens fattigasteländer med en per capita inkomst om Fortsatta krigshandlingar i kombination med cyklisk torka harlett till mycket svåra umbäranden för stora befolkningsgrupper. 1 harmotståndsrörelsen EPLF haft betydande militär framgång.Regeringssidan kontrollerar endast regionhuvudstaden ochområdet däromkring. Även i andra delar av landet förekommer olikamotståndsrörelser som syftar till att störta den styrande militärregimen. Någotslut på kriget kan ännu inte skönjas. Samtal mellan etiopiska regeringen ochEPLF har åtempptagits men inte gett några resultat. Krigföringenbinder fortsatt stora resurser på ömse sidor. av den etiopiskastatsbudgeten avser militära utgifter. Bilden av är dock inte entydigtmörk. Ett ekonomiskt reformprogram innebärande liberalisering och avregleringhar kungjorts och landet har inlett förhandlingar med om ettstmkturan-passningsprogram. Även på det politiska området har reformeraviserats. I detta avseende har signalerna dock endast i begränsadutsträckning omsatts i praktisk politik. Det svenska biståndet har på gmnd av läget i landetoch svårigheterna att genomföra angelägna utvecklingsinsatser omdisponerats,och avtal utformats så att största möjliga flexibilitet erhållits. Detgällande samarbetsavtalet löper . Cirka en tredjedel avlandramsmedlen har reserverats för katastrofinsatser bl. a.via FN och Röda korset. Katastrofstöd inklusive livsmedelsbistånd ges ävenutanför landramen. /90 erhöll mer än 120 milj.kr. De nu pågående utvecklingsinsatserna kan fortsättapå ett meningsfullt sätt även . Jag tänker särskilt påstrategiska insatser i sociala sektorer som undervisning och hälsovård, menäven på reformfrämjande insatser exempelvis inom ramen för personal- ochkonsultfonden. Eftersom den svåra försöriningssituationen i är avpermanent karaktär är det också angeläget med fortsatta katastrofforebyggandeinsatser. Det är min förhoppning att de återupptagnafredssamtalen skall kunna leda till verklig fred i . Omkrigshandlingarna upphör finns behov av stora återuppbyggnadsinsatser i landet.Enligt min mening bör svensk beredskap för stöd till sådana insatser fmnas. 1händelse av en väsentligt förändrad politik som innebär ökad öppenhet ochmarknadsekonomi kan det bli meningsfullt att överväga andra former för stöd. De mycket stora behoven av bistånd till denetiopiska befolkningen, den svåra situationen och de pågående fredssamtalenmotiverar största möjliga flexibilitet. Mot bakgrund av behoven men ocksåsvårigheterna att genomföra utvecklingsinsatser föreslår jag en medelsram om100 milj. kr. Guinea-Bissauär ett av världens fattigaste länder. Utvecklingen sedan självständigheten har inom flera sektorer gått långsamt. Landet är också ett av de mest skuldsatta i världen. är mycket beroende av utländskt bistånd, inte minst för att vidmakthålla en rimlig social service 123 Sedan någraår genomför landet ett ekonomiskt stmkturan- Prop. 1990/91:100passningsprogram i samarbete med Väridsbanken och IMF. På många Bil. 5områden anses detta ha varit framgångsrikt. Liberaliseringar, bl.a. i form avhöjda producentpriser, har lett till högre tillväxt och ökad handel. Samtidigtdrabbas de sociala sektorerna av åtstramningen. bör fortsätta att stödja Guinea-Bissausansträngningar att genomföra anpassningsprogrammet. /90 lämnades 20milj. Ett fortsatt stöd till de sociala sektorerna,särskilt utbildning, är av stor betydelse. Inom det statsbärande partiet PAIGChar utarbetats en plattform för gradvis övergång till flerpartisystem.