prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Folkoperanhar i särskild skrivelse till regeringen uttryckt önskemål om att verka somstadsopera i , som regionopera i samt som turnéopera isamarbete med . Iutvecklingen av kulturpolitiken beslut har på teaterområdetstora förhoppningar och förväntningar knutits till de fria teatergrupperna.Inte minst har detta kommit till uttryck i den offentliga bidragsgivningen.Sålunda har det statliga bidraget ökat mellan budgetåren 1975/76 och 1987/88från ca 8 milj.kr.till 23 milj.kr. Under de senasteåren har ökningen fortsatt. De fria teatergrupperna har prioriterats inom denstatliga kulturpolitiken. Det är ingen tvekan om att denna satsning harresulterat i en mängd spännande och nydanande teateraktiviteter, inte minst påbarnteaterområdet där de fria grupperna gör en mycket betydande insats för atttillgodose barns behov av teater. Den ökade offentliga bidragsgivningen och ettväxande teaterintresse har inneburit att antalet grupper har vuxitoch härmed antalet verksamma skådespelare och andra teaterarbetare i grupperna.Sålunda kan nämnas att endast 56 personer var verksamma på heltid i de friateatergrupperna /70 medan de statsbidragsmottagandeteatergrupperna /89 representerade 583 årsverken. Denna expansion av grupper och yrkesverksamma paradmed kostnadsstegringen för fasta teaterlokaler m.m.har utsatt många grupperför ekonomiska påfrestningar, som de har haft svårt att klara. Vi har ocksånyligen sett exempel på grupper som efter att ha verkat nu harfunnit anledning att upphöra med sin verksamhet. roll har i detta sammanhang varittämligen otacksam. Trots ständigt ökade resurser till rådets disposition har många grupper upplevt sin situation försämrad och framfört kritiska synpunkter på rådets bidragsfördelning. har i viss utsträckning genomfört en kon- 271 centrationav sin bidragsgivning så att de gmpper som erhåller bidrag Prop.1990/91:100 faktiskt skall ges rimliga förutsättningar för sitt arbete. Dettaarbete har Bil. 10 dock skett under protester från delar av teatersektorn. Mot bakgrund av den allmänna ekonomiska situationenoch den omständigheten att stödet till de fria teatergrupperna faktiskt harvarit en prioriterad verksamhet inom kulturpolitiken, finns det enligt minbedömning ingen möjlighet att genom expansion komma ur det besvärliga läge sommånga från grupperna upplever. Det finns därför anledning att pröva nyametoder. Det är bakgrunden till min syn på de förslag som har förtfram. De allmänna forutsättningarna för planeradeökningar enligt det s. k. treårsprogrammet har jag redovisat i inledningen. Denökning av bidraget till fria grupper på 2 milj.kr. utöver sedvanligprisomräkning somjag här föreslår är ett uttryck för ambitionen att förbättravillkoren för konstnärerna inom detta område. har i sin anslagsframställninginformerat om att rådet fr.o.m.nästa budgetår avser att tillämpa nyabidragsregler när det gäller bidrag till de fria teatergrupperna. Syftet med denya bidragsreglerna är att möjliggöra en bättre anknytning till deprioriteringar som görs av kommuner och landsting. anser rådet detviktigt att det fortfarande finns vissa statliga medel för att stimulera denkonstnärliga förnyelsen. Enligt min uppfattning är det rimligt attkulturrådet nu prövar en bidragsmodell som förhoppningsvis kan medverka tillatt skapa en stabilare ekonomisk situation för de grupper som erhållerverksamhetsbidrag. Det presenterade systemet bör kunna möjliggöra en tydligareansvarsfördelning mellan stat, landsting och kommun. Enligt kulturrådetsredovisning medför systemet också att fler teatergrupper i landsorten börkunna komma i fråga för verksamhetsbidrag. Jag anser det väsentligt att ett nyttbidragssystem inte medför alltför negativa, snabba och drastiska förändringarför dem som berörs. Även i en ny bidragsmodell bör enligt min meningstor omsorg läggas vid bidrag som avser förnyelse och utveckling iteatergruppernas konstnärliga arbete. Av de teatergrupper som får bidrag under dettaanslag intar i en särställning genom sin omfattande verksamhet och därmed i dessa sammanhang stora ekonomiska omslutning. Det har blivit alltmer uppenbart att Fblkoperan inte kan betraktas som en fri teatergrupp i gängse mening och därför på många sätt inte kan jämföras med den verksamhet som bedrivs av övriga fria teatergrupper, som får bidrag under detta anslag. Detta skapar problem i avvägningen av bidrags medel mellan olika grupper. är genom sin fasta scen i Stock holm i hög grad en angelägenhet för och får förutom statsbidrag även bidrag från och lands ting. Jag anser med hänsyn (ill de särskilda skäl som råder i detta fall att tillsammans med andra berörda bidragsgivare och bör pröva om skall betraktas som en permanent institution och därmed kunna ges bidrag i de former som sker till andra fasta teaterin stitutioner, dvs. för statens del under anslaget Bidrag till regionala och 272 lokalateater-, dans- och musikinstitutioner. Om så bedöms lämpligt bör Prop.1990/91:100 återkomma till regeringen med förslag. Av detta anslag får medel användas för att täckakostnader för arvoden, resor och andra omkostnader för ledamöter i urvalsgmpper(referensgmp-per). Fr. o. m. nästa budgetår bör . för nämnda kostnaderberäknas under anslaget och detta anslag minskas med motsvarandebelopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att 16. till Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper m.m.för /92 anvisa ett reservationsanslag på53910000 kr. 1989/90Utgift 2201999 1990/91Anslag 2 570000 1991/92Förslag 2 698000 skall enligt sina avregeringen fastställda stadgar främja tonkonsten och vårdamusiklivet. skall även följa utvecklingen inom det svenska ochinternationella musiklivet, ta initiativ som främjar den svenska musikkulturenoch inom musikens områden stödja konstnärligt utvecklingsarbete m. m. Akademienbegär en uppräkning av anslaget med . för publikationer, konferens-och kontaktverksamhet samt ökade lokalkostnader. Förnästa budgetår beräknar jag en höjning av anslaget med . Jaghemställer att regeringen föreslår att 17. till Bidrag till /92 anvisa ett anslag på . 18 1990/91. 1990/91: lOO 10 G 18. Bidrag till regional biblioteksverksamhet 1989/90Utgift 28928 840 1990/91Anslag 27 936000 1991/92 Förslag 33094000 Bidrag till regional biblioteksverksamhet lämnasenligt förordningen (1985:528) om statsbidrag till folkbibliotek. Underlaget för statsbidrag till kostnader förlänsbiblioteken utgör 252 grundbelopp. Grundbeloppets storlek fastställsårligen av regeringen. Innevarande budgetår uppgår beloppet preliminärt till172 . För verksamheten vid varje länsbibliotek beräknas lägst sexgrundbelopp. Statsbidrag utgår av grundbeloppen. Av grundbeloppenavser tio lånecentralsverksamhet i enlighet med vad har uttalathärom (KrU 1987/88:14 s. 20). Under anslaget har beräknats medel tilllånecentraler och depåbibliotek med . Av dessa medel får sammanlagthögst . användas för depåverksamhet. Medlenunder detta anslag fördelas av . Kulturrådeterinrar om sitt avgivna förslag till ny organisation förlånecentraler och bokdepåer. Förslaget innefattade i korthet -att nuvarandelånecentralsorganisation bibehålls, -att en särskildinvandrariånecentral inrättas, -attdepåverksamheten koncentreras till . upprepar nu förslaget om eninvandrariånecentral. Enligt bedömning bör en invandrariånecentralkomma till stånd med hänsyn till att var tionde svensk har något annat språk änsvenska som modersmål. Behovet är stort av en fungerande litteraturförsörjningsåväl för de senaste årens flyktinggrupper som för tidigare invandrargrupper.För att kunna åstadkomma en fullgod litteraturförsörjning med ett någorlundaurval av böcker krävs en fungerande central lösning. Det är inte rimligt attden enskilda kommunen skall förväntas bygga upp bokbestånd för att tillgodosealla önskemål från olika invandrargrupper. Enligt beräkningaruppgår kostnaderna för en invandrariånecentral till 3,6 milj.kr. föreslår en ökning av anslagetmed , varav . utgör en uppräkning av bidraget tilllånecentraler och depåbibliotek samt en invandrariånecentral. I 1990 årsbudgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 10 s. 366-367) föreslog regeringen vissaförändringar av folkbibliotekens fjärrlåne- och 274 depositionsverksamhet, bl.a. att en för folkbiblioteken i hela landet ge- Prop. mensam bokdepå skulleförläggas till lånecentralen i och att övriga Bil. depåfunktioner skulleupphöra /91. grundade sig på statenskulturråds rapport (1989:5) Lånecentraler och Ensammanfattning av rapporten och en sammanställning av remissyttrandenaåterfinns i nämnda budgetproposition (bilagorna 1 sitt betänkande (1989/90: KrU20 s. 4) uttaladekulturutskottet att det är önskvärt att lånecentralernas depåfunktion finnskvar på de tre orter där de nu finns och att det torde uppstå svårigheter fören enda bokdepå att betjäna hela landet. För att depåerna skulle kunna fungeratillfredsställande borde depåerna få ett medelstillskott om sammanlagt I milj.kr. 222) beslöt i enlighet med utskottets förslag. Medanledning härav vill jag anföra följande. Efter hand som folkbibliotekens bokbestånd växerblir bevarandefrågorna allt viktigare. Det handlar om att garanterafolkbibliotekens låntagare tillgång till den äldre litteraturen.Depåbiblioteksverksamheten har inte fungerat helt tillfredsställande.Jag har också inhämtat att det i folkbibliotekskretsar numera föreligger enhög grad av samstämmighet kring förslaget att lägga ner verksamheterna viddepåbiblioteken i och . Då det är av stor vikt attdepåbiblioteksfrågan får en tillfredsställande lösning finns det således ånyoanledning att överväga en omstrukturering av depåverksamheten genom attkoncentrera verksamheten till depåcentralen i Umeå.Vid en sådan omstruktureringfrigörs medel, vilka därmed kan användas för att finansiera eninvandrariånecentral. Det har länge ansetts som en självklar uppgift förfolkbiblioteken att eftersträva en fullgod litteraturförmedling med hänsyntill olika invandrargruppers skiftande behov. Frågan om invandrarnaslitteraturförsörining är mer komplicerad . Biblioteken skall hantera betydligt fler och mindre språkgrupper. Det ökade antalet språkställer biblioteken inför stora svårigheter. Den decentraliseradeflyktingmottagningen ställer stora krav på samordning och organisation på invandrarspråk. En invandrariånecentralhar enligt min mening en viktig uppgift att fylla i detta sammanhang. Mot bakgrund av vad jag har anfört föreslår jag pånytt att en för hela landet gemensam bokdepå förläggs till lånecentralen i Umeåoch att depåfunktionerna i och upphör fr. o.m. budgetåret1991/92. får i anslutning till bidragsfördelningen mellanlånecentralerna utfärda de riktlinjer som fordras medanledning av omstmktureringen. Vidare föreslårjag att de medel som frigörs vidomstruktureringen av depåverksamheten i stället används till en invandrariånecentral.Kulturrådet får fatta erforderliga beslut i denna fråga. De medel, 2 364000kr., som beräknas för inköp av litteratur på invandrar-och minoritetsspråkunder anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. börtillföras invandrarlånecentralen. Underanslaget beräknarjag ett oförändrat antal grundbelopp. ningenav medelsbehovet har jag utgått från ett preliminärt beräknat grundbelopp på172 , varav statsbidraget är . För lånecentraler och depåbibliotek samtinvandrariånecentral beräknar jag . Vidare räknar jag med att tiogrundbelopp även i fortsättningen skall tillföras lånecentralerna. Jag hemställer att regeringen dels föreslår riksdagenatt 18. till Bidrag till regional biblioteksverksamhet för /92 anvisa ett förslagsanslag pä . deb bereder tillfälle att ta del av jaghar anfört i fråga om 19. lånecentraleroch depåbibliotek. BiMkonst,konsthantverk m. m. Prop.1990/91:100 BiL 10 Enligt förordningen (1988:743) med instruktion förstatens konstråd har rådet till uppgift att genom förvärv av konstnärligaarbeten till statens byggnader och andra lokaler för statliga myndigheter verkaför att konstnärliga värden införlivas med samhällsmiljön. Rådet skall lämna statliga, kommunala ochlandstingskommunala myndigheter samt enskilda personer och företag informationom förvärv av konstnärliga arbeten som är av betydelse för samhällsmiljön samti övrigt om konsten i denna miljö. Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning (2 362000) ( + 236000) Ett uttag av besparingen enligthuvudförslaget kommer att medföra att konstrådets informationsverksamhet måste skäras ned ytterligare. hemställer att besparingskravet helt efterges. föreslår för nästabudgetår en höjning av medlen för informationsverksamhet med . Ökade resurserbehövs för att upprätthållarådets uppsökande pedagogiska verksamhet på arbetsplatser, för fortsatt kontinuerlig anskaffning av diabilderav offentlig konst till rådets arkiv samtför fortsatt utgivning av rådets periodiska skrift. Med hänvisning till förslageti betänkandet Konstnärens villkor om permanentningav projektet där vi bor ansöker konstrådet om 4 milj. kr. Det bör anställas en informatör per län förtjänstgöring i genomsnitt . Vid bör detfinnas två heltidstjänster för att hålla iövergripande frågor, såsom samordning, utbildning,trycksaker, utställningar, mässor och konferenser m. m. Rådet föreslår att projektet som varit verksamt i tvåår bedrivs och utvecklas i ytteriigare och därefterutvärderas. Dämtöver behövs ökade medelför sammanträdesarvoden ( + .) samt en engångsanvisning på 150000kr.för vissa slutliga datoriseringskostnader. Kulturrådettillstyrker en ökning av anslaget till konstrådet för vidgat informationsarbetei anslutning till projektet där vi bor och för utveckling av denkonstbildande verksamhet som är riktad till arbetsplatserna. översynav statens konstråds organisation och rutiner Ordförandeni har till regeringen överlämnat en översynav verksamheten vid konstrådet. 1 denna översyn har ordföranden studeratkonstrådets organisation och mtiner och prövat om det behövs någraförändringar. Ordföranden anser att konstrådets verksamhet välsvarat och svarar mot vad som åsyftats med och regeringens beslut området. Ordföranden anser att rådets interna organisation och rutiner bör kunnabedömas som effektiva mot bakgrund av de positiva resultaten av verksamheten.Dock anser han att några förändringar bör kunna höja effektiviteten. Bl.a.föreslåsvissa förändringar i syfte att möjliggöra dels en enklare och tydligarebeslutsprocess, dels rationaliseringar när det gäller konstanskaffningen såatt en större del av förvärvsanslaget kan komma konstnärerna till godo. Vidareföreslås att rådets kansli skall avlasta projektledarna vissa uppgifter.Förändringarna kan enligt ordförandens mening genomföras genom föreskrifter iregleringsbrev och genom ändringar i rådets instruktion. Förändringarnaföreslås bli genomförda från . Översynen av konstrådets organisation och rutinerremissbehandlas . Jaghar i inledningen redovisat mina ställningstaganden till de förslag som lämnatsav konstnärsutredningen i betänkandet (SOU 1990:39) Konstnärens villkor. Vid beräkningen av rationaliseringskravet har jagtagit hänsyn till de konsekvenser som myndigheten har redovisat. Minskningen avutgifterna har därför kunnat begränsas till . Ordföranden i har för migredovisat en översyn av rådets verksamhet och organisation. Jag kommer senare att ta ställning till om deförslag som lämnats föranleder några åtgärder från min sida. Jaghemställer att regeringen föreslår att 20. till för /92anvisa ett förslagsanslag på . Förvärv av konst för statens byggnader m.m. Prop. 1989/90Utgift 26681334 Reservation -84132 1990/91 Anslag 27020000 1991/92Förslag 28 101000 Från anslaget bekostas sådana förvärv av konst tillstatens byggnader och andra lokaler för statliga myndigheter som beslutas avstatens konstråd. Förvärven kan avse dels konst som särskilt beställts ianslutning till olika byggnader, dels stafflikonst, skulptur, grafik,konsthantverk m. m. Till dessa ändamål har för /91 anvisats23410000 kr. Utöver beställningar som är möjliga inom anslagets ram fårkonstrådet innevarande budgetår beställa konst intill ett belopp av högst 6,8milj. för betalning under följande budgetår. Under /91 harav de medel som konstrådet disponerar under anslaget avdelats sammanlagt 600000kr.för inköp och beställningar hos . Från anslaget utgår vidare bidrag med sammanlagt 3610000 kr.för konstinköp till folkparker. Folkets hus, bygdegårdar ochnykterhetsorganisationernas samlingslokaler. För /91 har bidragutgått med . till Folkparkernas centralorganisation och med 2 340000 kr.till att fördelas mellanallmänna samlingslokaler inom Folkets husföreningarnas riksorganisation.Bygdegårdarnas riksförbund och . föreslår att den av rådet disponeradeanslagsposten till förvärv av konst för statens byggnader m. m.bestäms till minst en procent av de för /92 redovisadebyggnadsinvesteringarna. Då lokalförsörjningen för statliga verksamheter iallt högre grad ordnas genom långtidsforhyrningar begär konstrådet 10 milj.kr.för förvärv av konst till sådana lokaler. För konstnäriig utsmyckning avredan befintliga lokaler föreslås ett belopppå 4 milj.kr. Utöver beställningar som blirmöjliga inom anslagets ram bör konstrådetfå beställa konst till ett belopp av 8 milj.kr.för betalning under följandebudgetår. Kulturrådettillstyrker ett engångsbelopp för inköp av konst till befintliga lokaler.Kulturrådet föreslår vidare att anslaget för konstinköp till'folkparker.Folkets hus, bygdegårdar och nykterhetsorganisationernas samlingslokaler höjsmed . 1990/91: 100 Anslagetbör i sin helhet föras upp med 28 lOl . '''- ' För statens konstråds förvärv har jag beräknat24346000 kr. Jag har utgått ifrån att utsmyckningen av lokaler för deaffärsdrivande verken i huvudsak skall bekostas av verken själva. bör enligt samma principer som gällerför innevarande budgetår medges att utöver beställningar som blir möjliga inomanslagets ram beställa konst till ett belopp på högst 6,8 milj.kr.för betalningunder följande budgetår. bör tillförsäkrasstöd genom att ett visst belopp av de medel för konstinköp som statens konstråddisponerar avsätts för inköp och beställningar hos . Bidraget för konstförvärv till samlingslokaler ochfolkparker bör utgå med . Jaghemställer att regeringen föreslår att 21. godkänna vad jag har anfört om beställningar avkonst som föranleder utgifter under senarebudgetår än /92, 22. till Förvärv avkonst för statens byggnader m. m. för /92 anvisa ett reservationsanslag på 28 lOl . Utställningar av nutida svensk konst i utlandet Enligt förordningen (1988:744) med instruktion av nutida svensk konst i utlandet (NUNSKU) harnämnden till uppgift att anordna utställningar i utlandet av nutida svenskkonst samt att vara det organ som enligt stadgarna för nordiskt biennalråd haratt planlägga och genomföra svenskt deltagande i biennalutställningarna i Venedig.Anslaget används av utställnings- och administrationskostnader. Nämndenför utställningar av nutida svensk konst i utlandet NUNSKUberäknar besparingen enligt huvudförslaget för nästa budgetår, som är det andraåret i en treårsperiod, till . Om besparingen tas ut leder det till attNUNSKUs utställningsaktivitet påverkas negativt. Nämnden anhåller därför om attbli undantagen från huvudförslaget. Nämnden föreslår därutöver att anslaget för nästabudgetår höjs med , dels för att kompensera automatiska kostnadsökningar, dels för att möjliggöra fortsatt svenskl deltagande i . Kulturrådetanser det viktigt att det inledda samarbetet kring kanupprätthållas i den nya politiska och kulturella situation som uppstått i dennadel av världen. För biennalen och för att kvaliteten på verksamheten i stortskall kunna upprätthållas föreslår att anslaget höjs med . Vidberäkningen av rationaliseringskravet har jag tagit hänsyn till de konsekvensersom myndigheten har redovisat. Minskningen av utgifterna har därför kunnatbegränsas till . Jaghemställer att regeringen föreslår att 23. till Utställningar av nutida svensk konsti utlandet för budget /92 anvisa ett reservationsanslag på I . Bidrag till för de fria konsterna 1989/90Utgift 1404000 1990/91 Anslag 1461000 1991/92Förslag 1519000 för de fria konsterna har till uppgiftatt inom främja utvecklingen av målar-, bildhuggar- och byggnadskonstenoch övriga till den bildande konsten hänförliga konstarter samt att yttra sig ifrågor som hör till verksamhetsområde. Akademienfor de fria konsterna Förkompensation av automatiska kostnadsökningar föreslås en uppräkning med 146000kr. Anslagetbör föras upp med I . Jaghemställer att regeringen föreslår att 24. till Bidrag till for de friakonsterna för /92 anvisa ett anslag på I . 1990/91:100 Bil. 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag 106 908 976 108 353000117906000 och landsarkiven är statliga myndighetermed särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården ilandet. är central förvaltningsmyndighet för arkivfrågor och chefsmyndighetför landsarkiven. skall verka för en rationell organisation ochutveckling av arkivverksamheten med hänsyn både till rätten att ta del avallmänna handlingar och till forskningens behov. De sju landsarkiven i , , ,, , och är regionala arkivmyndigheter. 1arkivmyndigheternas uppgifter ingår att vara arkivdepåer, att främja forskningoch att på begäran ge kommunala myndigheter och enskilda råd i arkivfrågor. Inom fullgörs landsarkivfunktionen avStockholms stadsarkiv och i av stadsarkiv. För och landsarkiven gällerförordningen (1988:1187) med instruktion för och landsarkiven. Beräknad ändring 1991/92 (därav lönekostnader) ( + 4273000) föreslår att myndigheten undantasfrån besparingar. Ett uttag av besparingen måste enligt mötas med minskningar av personalen, något som med nödvändighet skulle slå hårt mot arkivmyndig heternas verksamhet. föreslår att fyra tjänster inrättas vidmyndigheten varav två för verksamheten vid Svensk arkivinformation i Ramselesamt en tjänst som juridisk expert och enavseende företagsarkiv. föreslår att myndigheten tillförs 5,5milj.kr.för mottagande och förvaring avarkiv från myndigheter och enskilda. Riksarkivetföreslår att 0,9 milj. kr. av medel som stått till myndighe- Prop. 1990/91:100 tens förfogande såsom en engångsanvisning förs till myndighetens anslag Bil. Medlen bör användas för personalutveckling inommyndigheten och för att förstärka myndighetens service mot arkivanvändare. föreslår attmyndighetens anslag för bidrag till enskilda arkiv utökas med 1,5milj. Stiftelsen har begärt medelför en halvtidstjänst för ADB-arkiveringsamt ökade medel för bokinköp (+ . Enligtriksdagens beslut med anledning av regeringens proposition om arkiv m.m. (prop.1989/90:72, KrU 29, rskr. 307) anvisades knappt 2 milj. kr. såsomen engångsanvisning under anslaget Statliga arkiv: Vissa kostnader församlingar och materiel m.m. I propositionen (s. 86) anförde jag att riksarkivetäven i fortsättningen borde kunna påräkna att utnyttja dessa medel för såvälengångsvisa insatser som för ändamål av långsiktig karaktär. 1 enlighet meddetta synsätt föreslårjag att . förs upp under riksarkivetsförvaltningskostnader. Anslaget Statliga arkiv: Vissa kostnader för samlingaroch materiel m. m.bör minskas med motsvarande belopp. Medlen bör användas föratt täcka vissa kostnader för personalutvecklingsinsatser och för service tillarkivens användare i enlighet med förslag m. m. Vid beräkningen av rationaliseringskravet har jagtagit hänsyn till de konsekvenser som myndigheten har redovisat. Minskningen avutgifterna har därför kunnat begränsas till . Vid min beräkning av anslagethar jag därutöver tagit hänsyn till pris- och löneutvecklingen. Jag vill slutligéi för kännedom anmälaatt arkivdepåkommit-tén (U 1990:10) beräknas avsluta sitt arbete under våren1991. Kommittén har i uppdrag att lämna förslag om hur de statligaarkivdepåerna bör utvecklas med hänsyn till tillväxten av arkivhandlingar.Förslagen i kommitténs betänkande kommer att remissbehandlas . Jaghemställer att regeringen föreslår att 25. till och landsarkiven /92 beräkna ett förslagsanslag på . Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv 1989/90Utgift 21411773 1990/91Anslag 20857000 1991/92 Förslag 22 485000