prop · GE03181 · 1990-12-31 00:00:00 — 1. ledighet för semester, 1. ledighet för semester, dock inte om den försäkrade uppbär semesterlön enligt semesterlagen(1977:480) och, enligt 15 § samma lag, kan begära aU dag då han är oförmögentill arbete på grund av sjukdom inte räknas som semesterdag, 2.ledighet understudietid för vilken oavkortade löneförmåner utges, 3.ledighet undertid då den försäkrade genomgår sådan utbildning eller undervisning som anges i5 § tredje stycket 2 eller uppbär korttidsstudiestöd enligt studiestödslagen(1973:349), och 4.ledighet förferier eller för motsvarande uppehåll för lärare som är anställda inomutbildningsväsendet. Om en arbetsgivare skall svara för sjuklön enligt lagen(1991:000) om sjuklön för som sjukpenning kommer i fråga, fastställssjukpenningens storlek på grundval av en sjukpenninggrundande inkomst som inteomfattar anställningsförmåner från den arbetsgivaren. 14 §5 Sjukpenning får inte utges för tid innan anmälan omsjukdomsfallet har gjorts hos den allmänna , där inte hindermött för sådan anmälan eller annars särskilda skäl föranleder att sjukpenningbör utges. Utan hinder avföreskriften i första stycket skallsjukpenning som grundas på inkomst av anställning utges, om den försäkradesarbetsgivare skall anmäla sjukdomsfallet enligt * Lydelse enligt prop. 1990/91:102, bilaga 1.9. ' Senastelydelse 1987:223. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 12 § första stycket lagen (1991:000) 1990/91:181 omsjuklön. Föräldrapenningförmåner utges Föräldrapenningförmåner utges inte i den mån föräldern för samma intei den mån föräldern för uppbär sjukpenning enligt dag uppbärsjukpenning enligt denna lag eller lagen (1976:380) om dennalag eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller uppbär arbetsskadeförsäkringeller uppbär motsvarande ersättning enligt annan motsvarandeersättning enligt annan författning eller på grund av rege- författningeller på grund av rege ringens beslut i ett särskilt fall. Utan ringensbeslut i ett särskilt fall eller hinder härav utges dock föräldra- uppbärsjuklön eller annan ersättning penningförmånen om den avser an- enligt lagen(1991:000) om sjuklön. nan tid än sjukpenningen eller den Utanhinder härav utges dock för ändra ersättningen, äldrapenningförmånen om den av ser annan tid än sjukpenningen eller den andra ersättningen. 11 kap. 2§' Med inkomst av anställning avses lön ellerannan ersättning i pengar eller andra skattepliktiga förmåner, som en försäkradhar fått såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Med lön likställskostnadsersättning som inte enligt 10 § uppbördslagen (1953:272) undantas vidberäkning av preliminär A-skatt. Till sådan inkomst räknas dock inte från enoch samme arbetsgivare utgiven lön som ej uppgått till 1 000kronor. Till sådan inkomst räknas inte heller intäkt som avses i 32§ 1 mom.första stycket h och i kommunalskattelagen (1928:370) eller sådan ersättningsom enligt 1 § första stycket 26 lagen (1990:659) om särskild löneskatt utgörunderlag för nämnda skatt. I fråga om arbete som har utförts utomlands bortsesvid beräkningen av pensionsgrundande inkomst från sådana lönetillägg som betingasav ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden i sysselsättningslandet.Såsom inkomst av anställning anses även a)sjukpenningenligt denna lag eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring ellermotsvarande ersättning som utgår enligt annan författning eller på grund avregeringens förordnande, i den mån ersättningen träder i stället för försäkradsinkomst såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst, b) föräldrapenningförmåner, c)vårdbidragenligt 9 kap. 4§, i den mån bidraget inte är ersättning för merkostnader, d) dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa, e) kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371)om kontant arbets marknadsstöd, f) utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildningoch yrkesinriktad rehabilitering i form av dagpenning, g) korttidsstudiestöd, vuxenstudiebidrag ochutbildningsarvode enligt stu diestödslagen (1973:349), h) delpension enligt lagarna (1975:380) och (1979:84) omdelpensionsförsäkring, i) dagpenning till värnpliktiga och vapenfriatjänstepliktiga under repeti- * Senaste lydelse 1985:87. 'Senaste lydelse 1991:120. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. tionsutbildning, frivilliga som genomgår utbildning under krigsförbandsöv- 1990/91:181 ning eller särskild övning inom värnpliktsutbildningen, läkareunder för-svarsmedicinsk tjänstgöring samt civilförsvarspliktiga, j) utbildningsbidrag för doktorander, k) timersättning vid grundutbildning för vuxna (grundvux),vid vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) och vidgrundläggande svenskundervisning för invandrare, 1) livränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring eller motsvarande livränta som bestäms med tillämpning avsagda lag, m) från och konstnärsnämndenutgående bidrag som ej är att hänföra till inkomst av annat förvärvsarbeteenligt 3§, i den mån regeringen så förordnar, n) statsbidrag till arbetslösa som tillskott till derasförsörjning när de startar egen rörelse, o) värdet av vad den försäkrade tillgodoförs som följd avatt en arbetsgivare lämnar sådant bidrag som likställs med lön enligt 2 kap. 3§andra stycket lagen (1981:691) om socialavgifter, p) ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning ochledighet för närståendevård, q) tillfälliga förvärvsinkomster av q) tillfälliga förvärvsinkomster av verksamhet som inte bedrivs själv- verksamhet som intebedrivs själv ständigt, ständigt, r) ersättning som en allmän försäkringskassa utger enligt20 § lagen (1991:000) om sjuklön. I fråga om ersättning i pengar eller andra skattepliktigaförmåner för utfört arbete i annan form än pension gäller i tillämpliga delarbestämmelserna i 3 kap. 2 § andra stycket. Vid beräkning av inkomst av anställning skall hänsyn tastill lön eller annan ersättning, som den försäkrade har fått från enarbetsgivare, som är bosatt utom riket eller är utländsk juridisk person,endast i fall då den försäkrade sysselsatts här i riket och överenskommelseinte träffats enligt 3 kap. 2a§ eller då han tjänstgjort som ombord påsvenskt handelsfartyg. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön tillsvenska rnedborgare, om svenska staten eller, där lönen härrör från utländskjuridisk person, en svensk juridisk person, som äger ett bestämmande inflytandeöver den utländska juridiska personen, enligt av riksförsäkringsverketgodtagen förbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften. Hänsyn skall ej heller tas till lön eller annan ersättningfrån främmande makts beskickning eller lönade konsulat här i riket eller frånarbetsgivare, som tillhör sådan beskickning eller sådant konsulat och som inteär svensk medborgare. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön tillsvensk medborgare eller till den som utan att vara svensk medborgare är bosatti riket, om en utländsk beskickning här i riket enligt av riksförsäkringsverketgodtagen förbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften. Den som åtagit sig förbindelse enligt tredje eller fjärdestycket skall anses såsom arbetsgivare. 19 kap. 2§« Sjukförsäkringen finansieras, förutom genomavgifter som avses i 1 §, av statsmedel. " Senaste lydelse 1988:1466. Statsbidrag lämnas med femton procent av kostnaderna för sjukförsäkringsförmåner, inberäknat försäkringens kostnader enligt lagen (1974:525) om ersättning för viss fö-delsekontrollerande verksamhet m.m., lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård och lagen (1991:000) om sjuklön. Statsbidrag lämnas med femton procent av kostnaderna försjukförsäkringsförmåner, inberäknat försäkringens kostnader enligt lagen(1974:525) om ersättning för viss fö-delsekontrollerande verksamhet m.m. ochlagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, samt förförvaltning. samt för förvaltning. Statsbidraglämnas vidare med femton procent av kostnaderna för den allmänna försäkringenför förmåner enligt lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m.samt för centrala med anledning av att sådana studielån sombelöper på en studerandes sjukperiod enligt studiestödslagen (1973:349) inteskall återbetalas. 20 kap. 3§'' Ersättning enligt denna lag får dras in ellersättas ned, om den som är berättigad till ersättningen a) uppsåtligen åsamkat sig sjuk dom eller skada, som orsakat den ut gift eller nedsättning av arbetsförmå gan, för vilken ersättning begäres; a) ådragit sig sjukdomen eller skadan vid uppsåtligt brott som han har dömts för genom dom som har vunnit laga kraft; b) vägrar att genomgå undersökning av läkare eller att följa läkares föreskrifter; b) ådragit sig sjukdomen eller skadanvid förövandet av handling, för vilken ansvar genom lagakraft-ägande dom ådömtshonom; c) vägrar att underkasta sig undersökningav läkare eller att följa läkares föreskrifter eller eljest gör sig skyldigtill grov ovarsamhet ur hälsosynpunkt; c) medvetet eller av grov vårdslöshet lämnar oriktig eller vilseledande uppgift angående förhållande, som är av betydelse för rätten till ersättning. Vägrar en försäkrad utan giltig anledning att underkasta sig sådan rehabilitering som avses i 22 kap. 7 § får sjukpenning, rehabiliteringsersättning eller förtidspension helt eller delvis tills vidare förvägras honom, under förutsättning att han erinrats om denna påföljd. Motsvarande skall gälla i fråga om särskild efterlevandepension, om den efterlevande utan giltig anledning vägrar att följa ett villkor som uppställts med stöd av 16 kap. 3§. d) medvetet eller av grov vårds löshet lämnar oriktig eller vilsele dande uppgift angående förhål lande, som är av betydelse för rätten till ersättning. Denna lag träder i kraft den 1januari 1992. Den nya föreskriften i 11 kap. 2 §tillämpas första gången när pensionsgrundande inkomst bestäms för . ' Lydelseenligt prop. 1990/91:141. Lag omändring i lagen (1976:380) om Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5, 5 a och 6§§ lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring' samt punkt 1 av ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande lydelse. 3 kap 5f Vid sjukdom som efter samordningstidens slut sätter ned den försäkrades förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete med minst en fjärdedel utges sjukpenning från arbetsskadeförsäkringen. Vid sjukdom som efter samordningstidens slut sätter nedden försäkrades förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete med minst enfjärdedel utges sjukpenning från arbetsskadeförsäkringen. Räu till sjukpenningföreligger dock inte på grundval av anställningsförmåner för tid som ingår i ensjuklöneperiod, under vilken den försäkrades arbetsgivare har att svara försjuklön enligt lagen (1991:000) om sjuklön. Uppkommer för den försäkrade rätttill sjukpenning från arbetsskadeförsäkringen i omedelbar anslutning till utgångenav en sjuklöneperiod, skall sjukperioden enligt denna lag anses omfatta ocksåsjuklöneperioden. Bestämmelserna i 5a-5c§§ tillämpas inte i sådant fall ifråga om sjukpenning som grundas på inkomst av anställningen. Detta undantaggäller dock inte för en försäkrad som avses i 3 kap. 5§ första stycket 1 lagen(1962:381) om allmän försäkring. Saknar den försäkrade förmåga att skaffa siginkomst, utges hel sjukpenning. Om denna förmåga inte saknas helt men ärnedsatt med minst tre fjärdedelar utges tre fjärdedels sjukpenning. Ärförmågan nedsatt i mindre grad men med minst hälften utges halv sjukpenning. Iannat fall utges en fjärdedels sjukpenning. Om inteannat följer av 5 a-5 c§§ utgör hel sjukpenning för dag en trehundrasextiofemtedelav den försäkrades sjukpenningunderlag enligt 6§. Sjukpenningen avrundas tillnärmaste hela krontal. När sjukpenning skall utges till den försäkrade försådan tid, för vilken denne har erhållit sjukpenning enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring, får sjukpenningen dock beräknas till det sammanlagdabelopp som har betalats ut med tillägg för vad som avräknatsenligt 3 kap. 4 § fjärde - sjätte styckena lagen om allmän försäkring och ökat med54, , beroende på om den tidigare ersättningen utgetts pågrundval av 65, av den sjukpenninggrundande inkomsten. ' Lagenomtryckt 1977:264. - Senaste lydelse 1990:1517. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Som sjukperiod anses tid, under vilken en försäkrad ioavbruten följd lider 1990/91:181 av sjukdom som avses i första stycket. Medför arbetsskada att den försäkrade insjuknar eftersamordningstidens slut utges sjukpenning, som svarar mot sjukpenningunderlag iform av inkomst av anställning, för den dag då anmälan om sjukdomsfalletgjordes hos den allmänna och isjukperioden endast under förutsättning att den försäkrade skulle ha utförtförvärvsarbete om han inte hade varit sjuk. För en försäkrad som avses i 3 kap.5 § tredje stycket 1 lagen (1962:381) om allmän försäkring skall vad som harsagts nu gälla även för tid av sjukperioden. Vidberäkningen av sjukpenning skall 5 b och 5 c §§ tillämpas. Om sjukpenning utges för tid före anmälan skall den förstaersättningsdagen anses som sjukanmälningsdag. Med tid för förvärvsarbete enligt första stycket jämställs 1. ledighet för semester, 1. ledighet för semester, dock inte om den försäkrade uppbär semesterlön enligt semesterlagen(1977:480) och, enligt 15 § samma lag, kan begära an dag då han är oförmögentill arbete på grund av sjukdom inte räknas som semesterdag, 2. ledighet under studietid för vilkenoavkortade löneförmåner utges, 3. ledighet under tid då denförsäkrade genomgår sådan utbildning eller undervisning som anges i 3 kap. 5 §tredje stycket 2 lagen (1962:381) om allmän försäkring eller uppbärkorttidsstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349), och 4. ledighet för ferier eller förmotsvarande uppehåll för lärare som är anställda inom utbildningsväsendet. Har en påbörjad period om som avses i 3kap. 10 § första stycket lagen om allmän försäkring inte avslutats föresamordningstidens utgång, skall sjukpenning som utges frånarbetsskadeförsäkringen för sjukperioden beräknas med tillämpning avföreskrifterna i denna paragraf samt 5 b och 5 c §§, dock för högst det antaldagar som återstod vid samordningstidens utgång. 6§'' Sjukpenningunderlag utgörs av 1. för den som är sjukpenningförsäkrad enligt 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring: hans sjukpenninggrundande inkomst enligt nämnda kapitel, 2. för den som ej är sjukpenningförsäkrad enligt 3 kap.lagen om allmän försäkring men likväl har inkomst av förvärvsarbete: den inkomst som skulle ha utgjort sjukpenninggrundandeinkomst för honom enligt nämnda kapitel, om han hade varit sjukpenningförsäkrad,dock lägst , 3. för försäkrad som avses i 1 kap. 1 § andra stycketeller som i annat fall genomgick yrkesutbildning när skadan inträffade: hans livränteunderlag enligt 4 kap. Sjukpenningunderlaget får ej be- Sjukpenningunderlaget får ej be- räknas till högre belopp än som mot- räknas till högrebelopp än som mot- ' Senaste lydelse 1989:220. Senaste lydelse 1987:225. svarar det basbelopp enligt 1 kap. 6§lagen om allmän försäkring som gällde vid årets början. Denna lag träder i kraft den 1 juH 1977, då lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring skall upphöra att gälla. Äldre bestämmelsergäller fortfarande i fråga om skada som har inträffat före ikraftträdandet. svarar det basbelopp enligt 1 kap.6 § lagen om allmän försäkring som gällde vid årets början. Om en arbetsgivareskall svara för sjuklön enligt lagen (1991:000) om sjuklön för somsjukpenning kommer i fråga, fastställs sjukpenningens storlek med bortseendefrån den del av sjukpenningunderlaget som hänför sig till anställningsförmånerfrån den arbetsgivaren. Denna lag träder i kraft , då lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring skall upphöra att gälla. Äldre bestämmelsergäller fortfarande i fråga om skada som har inträffat före ikraftträdandet.Föreskrifterna i 3 kap. 5 § första stycket andra meningen och 6§ andra stycketandra meningen skall dock tillämpas på motsvarande sätt ifråga om sjukpenningenligt lagen om yrkesskadeförsäkring. Dennalag* träder i kraft . 51976:380, " 1991:000. 2 1990/91. 4 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt 1990/91:181 Härigenom föreskrivs att punkt 1 av ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna till lagen (1977:265) om statligt personskadeskyddskall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag' träder i kraft . a)militärersättningslagen(1950:261), b) förordningen (1954:249) omersättning i anledning av kroppsskada, å-dragen under tjänstgöring icivilförsvaret, c)förordningen(1954:250) om ersättning i anledning av kroppsskada, å-dragen under vistelse åanstalt m.m. Äldre bestämmelser gäller fortfa- Äldre bestämmelser gäller fortfa- rande i fråga om skada som har in- rande i fråga om skadasom har in träffat före ikraftträdandet. träffat före ikraftträdandet. Bestäm melserna i 3 kap. 5 a första stycket andra meningen och 6§ andra stycket andra meningen lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäk ring skall dock tillämpas på motsva rande sätt ifråga om sjukpenning och särskild sjukpenning enligt de upp hävda författningarna. Denna lag- träder i kraft . 5 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till 1990/91:181 Härigenomföreskrivs att 6 § lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare skall haföljande lydelse. 6§'Smittbärarpenningen skall minskas med följande förmåner i den utsträckningförmånerna utges : 1. sjukpenning och sjukpenningtillägg enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd eller motsvarande äldre lagstiftning samt rehabiliteringspenningenligt lagen om allmän försäkring, 2. havandeskapspenning och föräldrapenningförmåner enligt lagen om allmänförsäkring samt ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighetför närståendevård, 3. livränta enligt lagen om arbetsskadeförsäkring eller lagen om statligtpersonskadeskydd eller motsvarande äldre författning som smittbäraren får pågrund av att han är smittbärare, 4.ersättning enligt utländsk lag- 4. ersättning enligt utländsk lag stiftning om arbetsskadeförsäkring stiftning om arbetsskadeförsäkring som smittbäraren får på grund av att som smittbäraren får på grund av att han är smittbärare. han är smittbärare, 5. sjuklön eller annan ersättning enligt lagen (1991:000) om sjuklön. Dennalag träder i kraft . 'Lydelse enligt prop. 1990/91:141. Lag omändring i lagen (1988:1465) om ersättning och Härigenom föreskrivs att 118 lagen (1988:1465) omersättning och ledighet för närståendevård skall ha följande lydelse. Ersättningutges inte i den mån vårdaren för får sjukpenning,havandeskapspenning, föräldrapenningförmåner eller rehabiliteringspenningenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller sjukpenning enligt lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller får motsvarande ersättning enligtannan författning eller på grund av regeringens beslut i ett särskilt fall.Utan hinder härav utges dock ersättning enligt denna lag om den avser annan tidän den andra ersättningen. Ersättning utges inte i den mån vårdaren för fårsjukpenning, havandeskapspenning, föräldrapenningförmåner eller rehabiliteringspenningenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller sjukpenning enligt lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller får motsvarande ersättning enligtannan författning eller på grund av regeringens beslut i ett särskilt falleller uppbär sjuklön eller annan ersättning enligt lagen (1991:000) omsjuklön. Utan hinder härav utges dock ersättning enligt denna lag om den avserannan tid än den andra ersättningen. Dennalag träder i kraft . Lydelse enligt prop. 1990/91:141, 7 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter 1990/91:181 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 och 3 §§ samt 4 kap. 1 §lagen (1981:691) om socialavgifter' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 1 § En arbetsgivare skall på det avgiftsunderlagsom anges i 3-5 §§ betala 1. sjukförsäkringsavgift med I. sjukförsäkringsavgift med /0,/ö procent, S,, 3.tilläggpensionsavgiftefter den procentsats som anges i särskild lag, 10. lönegarantiavgift . Arbetsgivare som avses i 1 kap. 2 Arbetsgivare som avses i 1 kap. § andra stycket skall dock betala en- 2 § andra stycketskall dock beträf- dast tilläggspensionsavgift. fande ersättning som avses i 11 kap. 2 § första stycket m och femte stycket lagen (1962:381) omallmän försäkring betala endast tilläggspensionsavgift. Staten betalar intearbetsskadeavgift. Underlag för beräkning av avgifterna är summan av vadarbetsgivaren har utgett som lön i pengar eller annan ersättningför utfört arbete eller eljest med anledning av tjänsten, dock inte pension,eller andra skattepliktiga förmåner eller, i fall som avses i 3 kap. 2§ andrastycket lagen (1962:381) om allmän försäkring, annan ersättning för utförtarbete. Bidrag som avses i 11 kap. 2 § första stycket m) lagen om allmänförsäkring likställs med lön. Med lön likställs även kostnadsersättning sominte enligt 10 § uppbördslagen (1953:272) undantas vid beräkning av preliminärA-skatt. Med lön likställs också bidrag som Med lön likställs också enarbetsgivare lämnar till en juri- /.bidragsomen arbetsgivare läm- disk person, om ett väsentligt ända- nar till en juridiskperson, om ett vä- mål för den juridiska personen är att sentligt ändamål för den juridiska tillgodose ekonomiska intressen hos personen är att tillgodose ekono- dem som är eller har varit anställda miska intressen hos dem som är eller hos arbetsgivaren. Detta gäller dock har varit anställda hos arbetsgiva- inte bidrag som lämnas till en pen- ren. Detta gäller dock inte bidrag sions- eller personalstiftelse enligt som lämnas till en pensions- eller lagen (1967:531) om tryggande av personalstiftelse enligt lagen pensionsutfästelse m.m. (1967:531) om tryggande av pen- ' Lagen omtryckt 1989:633. -Senastelydelse 1990:1429, 21 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 2. ersättning som en arbetsgivare 1990/91:181 utgertill en allmän försäkringskassa som följd av bestämmelsen i 24 § första stycketlagen (1991:000) om sjuklön. Värdet av vad någon tillgodoförs Värdet avvad någon tillgodoförs som följd av sådant bidrag som lik- som följd avsådant bidrag som likställs med lön enligt andra stycket ställs med lönenligt andra stycket 1 skall anses som ersättning till arbets- samtersättning som avses i andra tagare vid tillämpning av 4 och 5 §§. stycket2skall anses som ersättning till arbetstagare vid tillämpning av 4 och 5§§. 4 kap. 1§ Sjukförsäkringsavgifter används, i den månkostnaderna inte skall täckas med statsbidrag enligt 19 kap. 2 § lagen(1962:381) om allmän försäkring, för att täcka 1. kostnader försjukförsäkringsförmåner enligt lagen om allmän försäkring, 2. kostnader enligt lagen (1974:525)om ersättning för viss födelsekontrol-lerande verksamhet m.m., 3. den allmänna försäkringens kostnader för förmånerenligt lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m., 4. centrala kostnadermed anledning av att sådana studielån som belöper på en studerandes sjukperiodenligt studiestödslagen (1973:349) inte skall återbetalas, 5. förvaltningskostnader för deallmänna försäkringskassorna, 6. kostnader enligt lagen 6. kostnader enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledig- (1988:1465) om ersättning och ledig het för närståendevård. het för närståendevård, 7. den allmänna försäkringens kostnader enligt lagen(1991:000) om sjuklön. För reglering av över- och underskott finns en fond,benämnd allmänna sjukförsäkringsfonden. Grunderna för överföring av medel tilloch från fonden fastställs av regeringen. Denna lag träder i kraft i fråga om 2 kap. 1 § andrastycket och i övrigt . Äldre bestämmelsergäller fortfarande i fråga om avgifter som avser tid före ikraftträdandet. 8 Förslagtill Prop. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 1990/91:181 Härigenom föreskrivs att punkt 12 av anvisningarna till 32§ kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Anvisningar till 32 §