prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringen beslutade attsocialstyrelsens gränsvärde i befintliga bostäder skuUe halveras från 400 till200 becquerel av radondöttrar per kubikmeter luft. Ca 130000 bostäder Uggeröver det nya gränsvärdet. En ganska enigexpertopinion bedömer att det inte finns några ofarUga radonnivåer. Det går dåinte att sätta ett gränsvärde som gör slut på radonriskerna. Det nya gränsvärdetberäknas minska antalet lungsjukdomar på gmnd av radon med 100-1000 faU perår. Åtgärderför att minska radonmäng-dema tiU det nya gränsvärdet kan medföramiljardkostnader . Kostnadema beror i hög grad på energipris ochränteläge. Radonbidraget med högst . per viUa har i alUnänhet baratäckt en del av de samlade kostnadema för attbygga om ett hus. var tidigt frammemed åtgärder mot radon. finns i många länder program och gränsvärden somUknar de svenska t.ex. inom EG. har funnit och byggt om en större andelbostäder med radonproblem än de flesta andra länder. Föroreningav mark och vatten med av människan skapade radioaktiva ämnen har förekommitsedan de första amerikanska kämvapenproven i atmosfären 1945. Inled-nUigsvisrörde det sig om mycket små mängder men blev de fuUt mätbaraockså i . kärnvapenprov fick en topp i det radioaktivanedfaUet som kunde avläsas genom mätning av radioaktivt cesium i kroppen påförsökspersoner. Bild 3.17 Stråldos från cesium. Stråldos från radioaktivt cesium i mat hos en kontrollgrupp.Tjernobyl-olyckan inträffade . NatuHig strålning ger ca 4 millisievert . Källa: SSI. Kapitd3 Långväga och lokala luftföroreningar Därefterkom en minskning fram tUl i , somåterförde den genomsnittUga förore-nmgen i landet til! 1960-talets nivå.Cesium-nedfaUet var dock mycket ojämnt fördelat Bild3.18 Cesiumnedfall i efter . Flygmätningar av cesium-1 37 underperioden 9 1 986. Cesium - 137, tusen becquerel per m. Källa:Sveriges geologiska AB. Framför aUt drabbades områden kring och avTjemobyl-nedfaUet. Föroreningenkommer att finnas kvar mycket . Mängden radioaktivt cesium halveras varttrettionde år. Dessutom kan cesium föras vidare, t.ex. långt ner i marken ellerut i haven, men sådana mekanismer ger en ganska Uten ytterUgare minskning. I stort sett liggerstråldosema från nedfallet inom ramen för variationema i de stråldoser somfinns från naturligt radioaktiva ämnen. Det finns inga kända ekologiska verkningarav så låga stråldoser. I vissa extrem-faU kan man möjUgen tänka sig att detskulle kunna gå att påvisa effekter på fortplantningen hos djur, t.ex. hosfisk i de mest nedsmutsade sjöama eUer hos renar som äter den mest nedsmutsaderenlaven. Mer påtag-Uga verkningar i form av t.ex. dödhghet hos de mest utsattadjuren väntas först börja uppträda vid markförorening som är ungefär hundragånger över de högsta nivåer som mätts i . Skyddsåtgärderna harinriktats på att minska risken för att människor skadas. Det gäUer risker förcancer, arvsskador och fosterskador som nämndes i mledningen av detta avsnitt.Som framgår av Tabell 3:16 är TjernobylnedfaUet en mycket liten riskkällajämfört med andra strålkällor i . En lång rad åtgärder tUlen kostnad av ca en mUjard kronor vidtogs efter Tjernobylolyckanför att hindra att människor utsattes för onödig stråUiing. kvarstårfrämst begränsningar i sötvattensfiske (se Kapitel 5, s. 125) samt irenskötsel, jakt och svampplockning (se Kapitel 10, s. 257). Forskning pågår ommotåtgärder t.ex. kalkning av sjöar. bedömer attytterligare åtgärder skuUe leda tUl förhåUandevis små vinster i form av minskadestrålningsrisker. Efter TjemobyUcatastrofenhar flera m-ternationella avtal slutits för att hindra att det blir flerolyckor som leder tiU nedsmutsning med radioaktiva ämnen eller för att Undra derasföljder. TvåintemationeUa avtal har tecknats Uiom mtemationeUaatomenergiorganet LAEA med syfte att säkra god information om olyckor ochömsesidigt bistånd. Avtal om mformationsutbyte har tecknats med de nordiskaländema och flera länder mnt . Diskussioner pågår om svenskt stöd föratt höja säkerheten och strålskyddsnivån på kämreaktorer i . Ofullständig kunskap om magnetfält Detfinns farhågor för att magnetfälten kring vanUga kraftledningar och andra ledningarsom försörjer oss med elström kan vara cancerframkaUande. Bl.a. har det amerikanskanaturvårdsverket sådana misstankar. Ett omfattande svenskt forskningsprogrampågår för att hitta eventueUa samband. I avvaktan på djupare kunskaper vidtasi åtgärder i t.ex. bostäder och barnstugor som utsätts för extremt högafält genom att de byggts nära kraftledningar. Upprepade svenska studierpå möss har visat att graviditeten störs om de utsätts för magnetiska fält somliknat bUdskärmamas men är starkare. Studier på gravida kvinnor har dock uitevisat på några effekter som kunnat kopplas tUl några magnetfält. OmfattandeintemationeU forskning pågår. I väntan på resultaten tog regeringen 1987initiativ tiU att utveckla ett system med frivUlig provning av bUdskärmar.Rekommendationer har dessutom tagits fram om vissa högsta mag-netfäftsnivåerför bUdskärmar. Detta har lett tUl att en ny gmpp "lågstrålande"bildskärmar har utvecklats, som har magnetfält under tiondelen av de tidigarehögsta värdena. Luftföroreningarförekommer i betydUgt större koncentrationer i tätorter än på landsbygden. Detgäller nästan alla föroreningar, inkl. buller. Enda undantaget är ozon, somoftast finns i högre halter på landsbygden. Det beror på att ozon i stadsluftensnabbt förenar sig med andra föroreningar. Luftföroreningar beräknasvara orsaken tUl mellan 300 och 2 000 faU av cancer i tätorterna ,enligt uppgifter i aktionsplan mot luftföroreningar ochförsuming. Andra hälsoeffekter är astma och allergier. Luftkvaliteten påverkasframför allt av trafiken och uppvärmningen av bostäder. BU-trafikens betydelsehar successivt ökat och är den största käUan tiU luftföroreningar itätorter (se även Kapitel 9, s. 236). , när avgasema inte i sammautsträckning sprids och förs bort, kan det byggas upprelativt höga föroreningshalter. Cancer, allergier, astma Luftföroreningamasbetydelse för förekomsten av cancer i tätortema är större än man hartrott. uppskattade cancerkommittén luftföroreningamas inverkan tUl100-1000 cancerfaU . Nya beräkningar pekar mot 300-2 000 cancerfaU medett sannoUkt värde nära 800 faU . Det motsvarar 50250 dödsfall i cancerper miljon invånare i tätortema. Riskenför cancer tiU följd av luftföroreningar är betydUgt högre än den risknivå someftersträvas när det gäUer skydd mot radioaktiv strålning. 1 det senare falletär åtgärdsgränsen 110 dödsfall i cancer och miljon invånare. Deluftföroreningar som framför aUt kan bidra tUl att cancer utvecklas är eten,bensen och polyaromatiska kolväten som huvud- Kapitd3 Långväga och lokala luftföroreningar sakUgenkommer från bUtrafik och vedeldning. Även kvävedioxid kan misstänkas habetydelse. En undersökning av vägtrafikens föroreningar visar att merparten avpartiklar med cancerframkallande ämnen, kommer från dieselfordon, trots attdieseltrafi-ken bara svarar för av trafiken. Effekten av olikaföroreningar är inte entydig. En del ämnen kan motverka cancer-bUdning, andrakan öka risken. T.ex. kan svaveldioxid och kvävedioxid påverka lungoma så attcancerframkallande ämnen lättare kan angripa lungcellerna. Stadsluften ökar ocksårisken för allergier och astma, men det är svårt att finna klara sambandmellan en särskild förorening och en viss hälsoeffekt. En rad studier visar att förekomsten av astma och allergier ökarmed ökad industriaUsering och urbanisering. Luftföroreningar som irriterarslemhinnoma kan också försämra kroppens försvar mot infektioner och indirektorsaka allergier, genom att det blir lättare för allergiframkallande ämnenatt ta sig genom slemhinnorna. () har klarlagt att luftvägssjukdomar ökar när koncentrationen av sot ochsvavel är /m'' luft. Barn är känsUgare än vuxna. Enligt en svenskundersöknmg av väm-pUktiga är astma och aUergier betydUgt vanUgare i städemaän på landsbygden. T.ex. var aUergisk snuva nästan dubbeU så vanlig bland dem sombodde i StockhoUn jämfört med dem som bodde på landet. En undersökning av astmahos bam i påvisade dock ingen skiUnad mellan bam som bodde i centmmresp. utanför staden, trots att halterna av kvävedioxid i centrum hörde till dehögsta i landet. Vid en annan undersökningav förekomsten av allergier fann man emeUertid en skiUnad mellan innerstads-och ytterstads-områden. En tredje studie, frånNorrköpingstrakten, gav vid handen att bam som bodde i närheten av enmassaindustri med stora punktutsläpp, oftare än andra barn drabbades av astma,allergier och hosta. Tabell 3.17 Miljö- och hälsoeffekterav olika luftföroreningar. Slemhinneirritation,luftvägs- besvär, astma Kvävedioxid, svaveldioxid, sot, stoft, ozon, aldehyder Nickel, svaveloxider, kvävedioxider, ozon kan ha betydelse för uppkomst av astma och allergi _ Bly, kolväten, lösningsmedel, klorerade kolväten, dioxiner Förhöjdcancerfrekvens, skador på arvsmassan hos personer med kranskärlssjukdom Nedbrytningav material i byggnader och konstföremål Polyaromatiskakolväten (PAH), eten, asbest, 6-värt krom, partiklar Svavelväte,merkaptaner, kolsvavla och lösningsmedel(butylacetot, xylen) Svaveldioxid, kvävedioxid,ozon Ozon, vissa kolväten Bådelokala och långväga föroreningar LuftkvaUteten i tätortema påverkas både av lokala ochlångväga förorenUigar. Även om merparten av de totala mängderna kvä- Bild3.19 Svaveldioxid i tätorter under vinterhalvåret1989/90. |_ ' svaveldioxid/n BLÅ STAPLAR visar medelvärden i tätorter SVARTA STAPLAR visar mätningarpå landsbygden och regionalabakgrundsvärden Källa: IVL. vedioxidnedfaUi kommer utifrån, så har åtgärder mot lokala utsläpp stor betydelseför luftkvaUteten i tätortema. I trafikerade stadsdelar kommer av kväveoxidemafrån lokala käUor. Det finns också ett klart samband meUan mängdenkvävedioxid och tätortens storlek, ett samband som inte är Uka tydligt för svaveldioxidoch sot. Svaveldioxid i tätortsluften kommer i större utsträckningutUrån. I kan svaveldioxid och sot utifrån ha stor betydelse närförorenmgshaltema tUUäUigtvis är höga. I mmdre orter i norra och påsmåländska höglandet har vedeldning en relativt stor betydelse förluftkvaUteten. har angett riktvärden förluftföroreningar i tätorter och dessa används numer i flera kommuner. Riktvärdenaöverskrids för något ämne i 25-30 orter. I nästan samtliga faU gäUer detkvarter vid trafikerade gator. Det finns också ett klart samband meUan mängdenkvävedioxid och tätortens storiek, ett samband som inte är Uka tydligt för svaveldioxidoch sot. Utsläppen av svaveldioxid i städema ökade under 1950-, 60-och 70-talen, men har minskat kraftigt genom utbyggnadav fjärrvärme och övergång tUl mer svavelfattiga oljor. I StockhoUn är t.ex.medelvärdet för vmterhalvåret ungefär en tredjedel av nivån kring1970. Riktvärdet för svaveldioxider överskrids bara i isamband med korta perioder med höga luftföroreningshalter. Mmskadesvavelutsläpp i och väntas medföra att riktvärdena kommeratt underskridas i hela landet. Sotvärdena Ugger under riktvärdet i hela landet.Sothaltema har också minskat från att ha varit relativt höga under 1960-talet.En begränsning är att sotmätningar enbart visar svarta partUdar, som oftastkommer från förbränning. Andra partiklar, från bl.a. fotokemiska reaktioner,har antagUgen större betydelse för hälsan, men tiUgången tUl mätdata är sämre.Den totala mängden partiklar, som är 3-4 gånger högre än sot- Kapitel3 Långväga och lokala luftföroreningar Bild3.20 Svaveldioxidhaiter i , och ,T 978-1989. 1978/79 79/8080/81 81/82 82/83 83/84 84/85 85/86 86/87 87/88 88/89 Källa: SCB. STOCKHOL/V, ~ " " , Odinsgatan , Bild3.21 Partiklar i stadsluft. 90Partiklar i luften vid Källa:SCB, NA 24 . 1978/79 79/80 80/81 81/82 82/83 83/84 84/85 85/86 86/87 Bild3.22 Kvövedioxidhalter i centrum av , Göteborgoch 1978-1989. Mikrog ram/m 90 1978/7979/80 80/81 81/82 82/83 83/84 84/85 85/86 86/87 87/88 88/89 ■#■" STOCKHOL/v\, B ■■ M , Odinsgatan , Källa: Naturmiljön i siffror 1990, SCB. TabeU3.18 riktvärdenför luftkvalitet i tätorter. Riktvärden för medelvärdet, mikrogram/m~, under Kapitel3 Långväga och lokala luftföroreningar mängden,förefaUer ha varit oförändrad när det gäUer stadsluft, trotsatt de stora punktutsläppen av partiklar totalt sett har minskat i . Utsläppenav kväveoxider har trefaldi-gats , framför aUtberoende på vägtrafikutveckUngen. Det finns mte tUUäckligt långa mätserier somvisar om de ökade utsläppen dUekt motsvaras av höjda halter av kvävedioxid istadsluften. Riktvärdena för kvävedioxid och koloxid är de som oftastöverskrids. Mängdenkvävedioxid i luften styrs av ozonhaftema, eftersom ozon omvandlarkvä-vemonoxid tUl kvävedioxid. Kvävedioxid anses ha större betydelse förhälsan, men kunskaperna om kvävemonoxidens effekter är ofuUständiga. Detär oklart hur många människor som verkUgen utsätts för halter över riktvärdet.Man vet att ca 20000 människor i och drygt 6 000 i StockhoUn borutmed gator där riktvärdet för kvävedioxid överskrids. EnUgtbUavgasutrednUigen fanns det 1983 sammanlagt 200000 personer som bodde eUerarbetade utmed gator där riktvärdena överskreds. AUa städer, med undantag förStockhoUn, och eventueUt MaUnö, räknar med att klara riktvärdet förkvävedioxid . Det skaU ske med hjälp av gäUande krav påavgasrening och planerade trafikregleringar. ÖvergångentUl bensin med lägre blyhalt och blyfri bensm har också medfört bättreluftkvaUtet. Ozonhalternaär i alUnänhet större på landsbygden än i städema, men ozonhalter /m(riktvärde för enstaka tUl- TabeU3.19 Utsläpp av partiklar i , ton . fäUen enUgt den nordiskaluftvårdsplanen) har rapporterats från . Höga halter förekommer äveni . I hela har ozonhaltema ökat (se avsnitt om ozon-bUdning, s.38) Närdet gäUer vissa föroreningar som kan bidra tUl cancer finns det få mätserier. Bild3.23 Kvävedioxid i tätorter /90. I _ kvävedioxid/m Källa: SNVrapport 3761. Man vet att höga halter avtoluen och xylen kan förkomma lokalt kring möbelsnickerier. Liknande lokalaproblem kan finnas kring bensinstationer (bensen) och plastfabriker (styren).Dessa kolväten ingår även i bUavgaser. För benso(a)pyren finns beräkningar avutsläpp från bostadsuppvärmning och trafikutsläpp. Utsläppen från bostäder minskadeunder tiden , men har legat still när det gällervedeldning. Trafikutsläppen av benso(a)pyren har minskat och kommeratt minska ytterUgare i takt med att fler bUar har katalytisk avgasrening. Byggnader och kulturminnen vittrar Mångaav de vackraste portalema tiU kyrkor, slott och privathus skulpterades under 16(X)-talet iGotlandssandsten - den sten som är mest känslig för luftföroreningar. Svavelföreningar,framför aUt svaveldioxid skyndar på vittringen och kvävedioxid förstärkerprocessen. Minskade utsläpp av svaveldioxid har hittUls mte kunnat avläsas iminskad korrosionstakt på byggnader och kulturminnen. VUtringen av kalk- ochsandsten är högre i jämfört med på landsbygden.Även mnstenar, häUristningar och glasmålningar skadas av luftföroreningar. De riktvärden som finnsför luftföroreningar i tätorter utgår från föroreningamas hälsoeffekter.Luftföroreningar på samma nivå som riktvärdena påverkar både metaller ochstenmaterial. Miljöpåverkanpå byggnader och andra kulturföremål beskrivs även i Kapitel 4 (s.84). Tabed3.20 Bly i Stockholmsluften. Medelvärde, mikrogram/m. 78/ 79/ 80/ 81/ 82/ 83/ 84/ 85/ 86/ 87/ 88/ Kommen-79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 tar 1,1 1,0 0,7 .. 0,6 0,8 0,6 0,4 0,4 0,4 0,4 nov-dec 2,3 2,0 1,3 1,2 0,9 1,2 0,9 0,5 0,7 .. 0,6 maj-jun Källa:SCB, NA 24 SM9001. Tabell3.21 Utsläpp av benso(a)pyren frånbostadsuppvärmning och trafik i tätorter1935-1987, kg/år. Källa:SNV Rapport 3761. Kapitel3 Långväga och lokala luftföroreningar har buUemi-våema i hela västvärldenhöjts markant. Bara i har vägtrafiken ökat trefaU ochflygtrafiken tiofalt. Bullerinverkar på flera sätt på människors hälsa och välbefinnande: hörselskador,stressreaktioner och sönmstömingar bUr resuhatet. Konsumtionen av läkemedel-mot exempelvis högt blodtryck och magsår - tenderar också att öka vid högbuUerbe-lastning. De största buUerproblemen finns i arbetsmiljön, som intebehandlas här, men även i den yttre mUjön störs många av buller. ► Buller - ett icke önskat ljud Ljud är vågrörelser som utbreder sig i gaser, vätskor och fasta kroppar och som kan uppfattas med vår hörsel. Buller används som benämning påett icke önskvärt ljud. Ljudstyrkanmäts i decibel. För aft uttrycka ljudstyrka används på grund av den stora skillnaden mellan hörtröskel och smärtgräns en logaritmisk skala med enheten decibel (dB). En ökning av ljudnivånmed upplevs ungefär som en fördubbling av ljudstyrkan. Vid mätning av ljudtrycket vägs ljudets olika frekvenser såatt de skall efteriikna örats känslighet. Den vanligaste enheten betecknas dB(A). {A) motsvarar ljudnivån i en tyst stadsvåning, (A) ett normalt samtal på en meters avstånd och (A) ljudet av en slipmaskin. Trafiken är den käUa som exponerar flest människor förbuUer och vägtrafiken är det trafikslag som flest antal märmiskor störs av.Jämväg och flyg buUrar emeUertid mer om man utgår från varje enskUt tåg respektiveflygplan. TrafikbuUer är i första hand ett tätortsproblem och mest drabbade ärstorstäderna. Utmed starkt belastade jämvägar och vägar i landet bUrstömingama också påtagliga, liksom i anslutrung tUl flygplatser. mventerades buUersituationen längs hela detstatUga vägnätet, dvs. Man fann då att ca 30000personer utsattes för en ljudnivå som översteg (A). I beräk-, nasca 25 000 personer bo i fastigheter där buUenuvån utanför är högre än (A),och i StorstockhoUn rör det sig om ca 100 000 personer. Inom hela beräknas ca en mUjon boende ha enbuUemivå utanför sUi bostad överstigande (A). För ca tre mUjoneröverskrids (A), som är det av beslutade riktvärdet för planeringav nya bostäder och trafikleder. fömtspår att antalet personersom utsätts för över (A) kommer att öka tUl 3,4 rruljoner och 3,6mUjoner , om mga åtgärder vidtas. BuUer uppkommer från flera käUor i ett fordon. Motor,avgassystem, kylsystem, luftmotstånd, kraftöverföringssystem, slutväxelnsutväxUngsförhåUande och däcks-utmstning bidrar i varierande omfattnmg tiUbulUet, liksom hastigheten. års bUmodeUer kommer strängare buUerkrav attmföras i . Med de nya skärpta trafikbuUerkraven kommerdäck-vägbanebuUret att dominera över motorbuUret redan vid hastigheter över 40km/tim. Nya tunga fordon buUrar (A) mer än personbUar. Det mnebär att,vid en normal lastbUsandel av , bidrar den tunga trafiken med ungefär Uka 5 Hur mår ? storandel av buUret som personbUama. 1978 mfördes i deförsta gränsvärdena för buUer från bUar. Inom EG har skärpta gränsvärden förbilar införts . De nordiska mUjömmistrama har antagit ettlångsiktigt mål för att minska trafikbuUret - mga fordon skaU tUlåtas överskrida80 dB(A). Kraven är kopplade tUl en viss mätmetod vari acceleration ingår, menden tar inte hänsyn tiU däck-vägbanebuUer. Idagsläget finns ett 30-tal trafikflygplatser i . Vid de civUatrafikflygplatsema i beräknas ca 60 000 personer vara utsatta förflygbuller över (A). Antalet ankommande och avresande flygpassagerare påArlanda flygplats uppgår tiU 14 mUjoner/år. En ordinär dag startar eUer landarmeUan 600 och 700 flygplan på . Bild3.24 Flygbuller kring . (A)-gräns (A)-gräns Förändringar avflygtrafiken kräver sedan den 1 juU 1989 tiUstånd enligt miljöskyddslagen (omlandningsbanan har en längd över 1200 m). Ett exempel på ärende som har prövatsgäUde en utökning av flygtrafiken tUl flygplats.TUlstånds-prövningen ledde tiU att trafiken begränsades morgon- och kvällstidsamt att tystare flygplan krävdes för postflyget . Utvecklingen är i daginriktad på att ersätta äldre flygplan som har höga buUemi-våer med modemareoch tystare flygplanstyper. BuUer från större jetplan beräknas tUl (A).Med ny motorteknik har man kunnat minska bullerruvåema med medbibehållen motoreffekt. Någon ytterUgare sänkning av flygplansbuUer genom utveckUngav ny teknik kan inte förväntas på kort siki. (miljöministrama) har uttalat att äldre civUa jetplan, t.ex. av typ F28och DC9-41, bör förbjudas i så många länder som möjUgt . Fleraflygbolag har också beslutat byta ut vissa flygplanstyper. Det mnebär attbuUernivåema t.ex. vid skaU ha kuUninerat för att därefterminska fram tUl med ca (A), trots ökad trafik. Genom dennautveckling kommer antalet mycket bullerstörda personer kring de civUaflygplatsema att mmska. Närdet gäUer mUitärt flyg, pågår en analys av vUka förändringar avbullerstörningar som kan uppkomma vid introduktion av flygplan JAS 39 efter1995. De teoretiska beräkningar som har utförts pekar mot att buUerstömmgamafrån JAS 39 bUr större än från flygplan 37 . Detta kan komma att påverkamarkanvändningen i närheten av ett tiotal flygflottUjer. SJhar kartlagt hur många som störs av buller från jämvägstrafik. JämvägsbuUretöverstiger (A) vid ca 30 000 lägenheter och (A) vid 200000lägenheter. överstiger buUret (A) vid 270000 lägenheter. I Sverigefinns inga gränsvärden för järnvägsbuller. I bl.a. Nederländema, Kapitel3 Långväga och lokala luftföroreningar och pågårarbete för att faststäUa gränsvärden. Inkapsling av boggier,tystare bromsar och bättre hjul gör att de modema tågen buUrar mindre än degamla. Banans utformning har också betydelse för buUemivåema. För de nya snabbtågen, somnår hastigheter om /tUn, har SJ i sitt kontrakt med tUlverkarenföreskrivit att ljudnivån inte får överskrida den som ett vanligt persontågåstadkommer vid i tUnmen. Det kan jämföras med förhåUandena i ,där snabbtåg år vanUga. Ett snabbtåg i /timme kommer upp i (A), medanett vanUgt expresståg i 140km/timme når (A). Attftyden tUl buller skiljersig i oUka länder. BuUer orsakar framför aUt lokala problem, men möjlighetenatt införa gemensamma bullemormer för bUtrafiken, diskuteras internationeUt.En samordning av bullemormer kan också minska kostnadema för att utveckla tystfordonsteknik. DetmtemationeUa mUjösamarbetet för att motverka luftföroreningar inleddes i börjanav , då en arbetsgmpp inom FNs ekonomiska kommission för ochNordamerika (ECE) diskuterade gemensamma luftföroreningsproblem. , underFN-konferensen om den mänskliga mUjön, antogs en deklaration som angavprincipema för det meUan-statUga mUjöarbetet. EnUgt deklarationen har enskUdastater ansvar för att verksamheter inom det egna territoriet mte förorsakar skadorpå mUjö- och naturresurser i andra länder eller mom områden som Ugger utanförnationeUa lagar, t.ex. de öppna haven. har fleraregionala konventioner utarbetats på luftvårdsområdet. ramkonventioner som angavmål och aUmänna förpUktelser. har flera av dessa utvecklatstiU mer precisa, bm-dande åtaganden och ibland har kvantitativa mål angetts.Det har också skett en utveckUng i synen på miljömålen. TiU nyUgen haröverenskommmelsema varit inriktade på att sätta upp mål utifrån den bästateknik som finns för att uppfyUa målen (BAT, ). Nuutgår arbetet aUt mer från vad naturen tål, dvs. experternas bedömnmgar av vadsom är den kritiska belastningsgränsen för oUka föroreningar. De viktigaste konkretaåtagandena som har gjort inom luftvårdsområdet är konventionen motgränsöverskridande luftföroreningar och den nordiska handUngsplanen motluftföroreningar. Konventionen motgränsöverskridande luftföroreningar utarbetades inom ECE och undertecknades iGeneve 1979. TUl konventionen hör två protokoU: ProtokoUet om begränsning avsvavelutsläpp och protokoUet om kväveoxider . SvavelprotokoUetinnebär att svavelutsläppen skaU reduceras , räknat från1980. hade protokoUet ratificerats (dvs. antagits av parlamenten)i 20 av de 21 länder som skrev under protokoUet. De flesta av de länder som undertecknatSvavelprotokoUet har redan minskat sina utsläpp med . De svenskasvavelutsläppen har minskat . IkväveprotokoUet utfäster sig 27 stater att utsläpp av kväveoxider inteskaU överstiga nivå. I samband med detta protokoU deklarerade 12länder, däribland , att kväveoxidutsläppen skaU begränsas tUl1998 räknat från ett medeUal . ProtokoUet tar inte upputsläpp av ammoniak. De svenska utsläppen av kväveoxider har minskat med någraprocent . De beslut som hittUls fattats väntas ge ennunskning tUl mitten av .