prop · GE03146 · 1990-12-31 00:00:00 — Ändringeninnebär att stycket indelas i tvä punkter, varav den ancha innehäller en ny beslämmelsesom innebär an kommunen kan införa bygglovsplUct för att anordna eller väsentiigtändra anläggningar för vissa gmndvattentäkter som är undantagna frånvattenlagens tillsiåndsplikt Beslämmelsen öppnar en möjlighet för kommunen attkräva bygglov för att anordna eller väsentiigt ändra anläggningar för gmndvattentäkterför en- eller tvåfamiljsfastigheters eller jordbmksfastigheters husbehovsförbmkningeller värmeförsörjning. Pä gmnd av hänvisningen till vattenlagens bestämmelsekan det inie bli fräga om nägon dubbelprövning. Syftet med den nya bestämmelsenär att göra det möjligt att genom en detaljplan eller områdesbestämmelserinföra bygglovsplUct tiU skydd för gmndvattnei inom ett område. Avlagtexten framgär att det krävs särskilda skäl för att införa bygglovsplikt.Sådana skäl får anses föreligga om det råder brist på gmndvatten eller om delfinns risk för att brist eller saltvatleninttängning skall uppkomma. Genom attäven mera omfattande ändringar>av befintiiga anläggningar blirbygglovspliktiga, kan konttollera att gmndvallenultaget inteökas alltför myckel genom t.ex. borming till större djup eller genom andraåtgärder som kan höja kapaciteten. Som framgär av den aUmänna motiveringen kanbestämmelsen cx;lcså tillämpas inom områden där det finns risk för föroreningarav gmndvatmet genom olämpliga bmnnar. Bestämmelsen är således avsedd attanvända som ett skydd för gmndvattnei som resurs, vilkel cx;ksä framgär av 12 a§ som reglerar fömisäitningama för att få bygglov. Avspecialmotiveringen till 5 kap. 7 § första stycket 1 framgår att bygg-lovsplikieni en detaljplan kan begränsas till att avse vissa åtgärder. Naturligtvis gäflermotsvarande för områdesbestämmelser. Ändringeninnebär att en bygglovsplikt enligt ttedje styckel 2 inte kan införas försädana anläggningar som är avsedda för totalförsvaret och som är av hemlignatur. 7 § Kommunen får i områdesbestämmelser besluta att bygglov krävs för att 1.sätta upp eller väsentligtändra ljusanordningar inom omräden som ligger i närheten av befintiiga ellerplanerade anläggningar för totalförsvaret, statliga flygplatser, andraflygplatser för allmänt bruk, kämreaktorer, andra kämenergianläggningar ellerandra anläggningar som kräver ett skydds- eUer säkerhetsområde, 2.sätta upp ellerväsentligt ändra skyluir eller ljusanordningar inom områden som utgörvärdefulla bebyggelsemiljöer. Ändringenhar behandlats i den alhnänna motiveringen, avsnitt 8. Ändringeninnebär att paragrafen delas upp i två punkter, varav punkten 2 innehäller enny bestämmelse. Den nya bestämmelsen gör det möjligt för kommunen att skyddavärdefulla bebyggelsemiljöer frän olämpligt placerade och utformade skyltar ochljusanordningar. Beslämmelsen kan tjäna som ett komplement till möjlighetenenligt 5 kap. 16 § 4 att meddela skyddsbestämmelser för sådana värdefullabyggnader som avses i 3 kap. 12 §. Fråganom vad som skall anses utgöra en värdefull bebyggelsemiljö har behancUats i denallmänna motiveringen. Detär självfallet möjligl att precisera bygglovsplikten så att den t.ex. avserendast skyltar eller ljusanordningar av vissl slag eller överstigande viss storlek.Detta kan vara särskilt betydelsefullt om kommunen önskar få till stånd enprövning av sådana skyltar och anordningar som är undaniagna från tillståndsplUcii namrvårdslagen (1964:822) eUer väglagen (1971:948). Deprövningsgmnder som är akluella framgår av 3 kap. 1, 2, 4 och 6 §§. 12 a § Ansökan om bygglov för ålgärder som avses i 6 § tredje stycket 2skall bifallas om åtgärden inte medför risk för skada på befintliga eller i denkommunala planeringen redovisade grundvattentäkter. Den har behandlais i den allmänna motiveringen, avsnitt 7.2.2. Paragrafeninnehåller fömtsättningen för att en ansökan om bygglov för alt anordna eller väsentiigtändra en anläggning för gmndvattentäkt för en en- eller tvåfamiljsfastighetseller en jordbruksfastighets husbehovsförbmkning eller värmeförsörjning skallbifallas. En prövning kan bara bli akmeU om bygglovspliki införts med stöd av6 § ttedje stycket 2, se specialmotiveringen till den bestämmelsen. Som framgårav den allmänna motiveringen måste planeringen för en vallenläkl ha nått enviss konkretion för att den planerade takten skall kunna åberopas som gmnd förett avslag på en bygglovsansökan. emeUertidinte nödväncUgt att takten avses ingå i en . Bedömningen av risken förskada skaU givetvis göras mot de skäl som an- Prop. 1990/91:146 förts förinförandet av bygglovspUkten. Ettbygglov som meddelas med stöd av denna paragraf kan förenas med villkor påsamma sätt som gäller för andra bygglovsbeslut. innebär att ettlovbeslut, om det behövs, kan ange villkor om l.ex. det största djup tillvilket en bmnn får borras. Eftersombestämmelsen i denna paragraf faller tillbaka pä bestämmelsen i 3 kap. 2 §andra meningen, kommer överklaganden av beslut som avser bygglov i dessa fallan prövas enligt samma inslansordning oavsett om åtgärden skall vidtas inomett område med detaljplan eller inom ett område som inte omfattas av endetaljplan. beslut kommer således alltid att överklagas hoskammarrätten. 18 a § Har beslut fattats om antagande, ändring eller upphävande avdetaljplan, områdesbestämmelser eller fastighetsplan får bygglov, rivningsloveller marklov ges med villkor att planbeslutel vinner laga kraft. I beslutet omlov skaU därvid tas in en upplysning om att sökanden inte har rätt att påbörjaåtgärden innan planbeslutet har vunnit laga krctfi. Den har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6. Paragrafengäller alla former av lov och den ger möjUghet att lämna lovinnan tiden för överklagande i planärendet har gått lill ända. Det spelar ingenroll om planärendet har handlagts enligt reglema för ncjrmalt eUer enkeltförfarande. Stadgandetär avsett atl tillämpas enban när någon konflikt om planbeslutel inteföreligger. I annat fall riskerar man bl.a. alt arbete pä lovprövning läggs nedhelt i onödan. Lovet måste förses med villkor att del inle får utnyttjas fönänplanbeslutet har vunnit laga kraft. SjälvfaUetskall lovprövningen ske mot bakgmnd av den nya plansituation som följer avplanbeslutet. Prövningen skall alltså ske som om planbeslutet hade vunnit lagakraft Fömtom att kravet på överensstämmelse med plan härigenom skall anses uppfyllipåverkas frågan om vilka som enligi 8 kap. 22 § skall beredas tillfälle atl ytttasig över ansökningen om lov. Vid bedömningen av frågan om villkorat lov kanges gäfler i övrigt samma fömtsätmingar som vid vanlig lovgivning. Enplanändring kan t.ex. vara ett nödvändigt vUlkor för lov enUgt 8 kap. 11 § menden kanske inte alltid är ett tillräckligt villkor. Kravet enligt 8 kap. 11 §2 a att fastigheten skall vara anpassad till fastighetsplan innefattar ettförbud att meddela bygglov innan fastighetsplanen är genomförd genom attfastighetsbildning skett i enlighet med planen. Om detta krav medför atlbygglov inte kan ges förrän fastighetsbildning skett så gäller givetvisdetsamma för vUUcorat bygglov. Inte heller ett sådant kan aUtså ges i detangivna fallet. Att en fastighetsplan i vissa faU får genomföras utan hinderav alt den inte vunnit laga kraft framgår av 6 kap. 15 §. I vissa fall kan bygglovetbehöva förenas med dubbla viUkor. Utöver vUl- Prop. 1990/91:146 koret enUgtförevarande beslämmelse kan det således fmnas anledning att enligt 8 kap. 32 §bestämma att byggnadsarbeten inte får påbörjas förrän fastighetsägarenfullgjort viss prestation. Omvillkoret enligt bestämmelsen inte framgår av lovbesluiet och en besvärsprövningleder tiU att ett påbörjat bygge mäste avbrytas, kan kommunen bliskadeståndsskyldig gentemot såväl den klagande som den bygglovssökande. 34 § På ansökan skall ge förhandsbesked humvida en ätgärdsom kräver bygglov kan tillåtas pä den avsedda platsen. Förhandsbesked kan ävenavse huruvida åtgärden kan antas uppfylla de krav som anges i 3 kap. 7 § och 15§ första stycket 6. Meddelasdet sökta tillständet får beslämmas de villkor som behövs. Tillständet ärbindande vid prövning av ansökan om bygglov som görs förbeslutet. Görsinte ansökan om bygglov inom den tid som anges i andra stycket, upphörtillståndet atl gälla. I beslutet om förhandsbesked skall tas in en upplysningom detta. Sökanden skall ocksä upplysas om att tillståndet inie medför rättatt påbörja den sökta åtgärden. Bestämmelsemai 19-23 samt 25-28 §§ skall lillämpas i fråga om förhandsbesked. Ändringenhar behandlats i den alhnänna motiveringen, avsnitt 3.2.5. Genomändringen blir det möjligt för den som avser att vidta en bygg-lovspliktigåtgärd att erhålla förhandsbesked rörande de krav som ställs i fräga ominstallation av hiss och anordnande av parkeringsutrymme. Förhandsbeskedetkan vila på fömtsättningen au vissa villkor uppfylls. Dessa viUkor bör då angesi beskedel i enlighel med andra stycket 4 § Stadsplaner och byggnadsplaner enligt byggnadslagen (1947:385) ellerstadsplanelagen (1931:142), sädana äldre planer och bestämmelser som anges i79 cx;h 83 §§ sismämnda lag samt avstyckningsplaner, till den del de inte omfattasav förordnande enligt 168 § byggnadslagen, skall gälla som detaljplaner somantagits med slöd av denna lag. Avstyckningsplaner, till den del de omfattasav förordnande som har angetts, skall upphöra att gälla vid Ucraftirädandet Ifräga om stadsplaner och byggnadsplaner, som har fastställts efter utgången avär 1978, skall genomförandetiden enhgt 5 kap. 5 § vara fem är räknat från ikraftttädandel.I fråga om övriga planer cx;h bestämmelser som avses i första stycket skaUgenomförandetiden anses ha gått ut Ominte annat är föresknvet i sådan plan eUer bestämmelse som enligt förstastycket skafl gälla som detaljplan enligt denna lag, skall 39 § byggnadsstadgan(1959:612) tUlämpas som bestämmelse i planen. Ändringenhar behancUats i den allmänna motiveringen, avsnitl 9. Ändringengör det klart att PBlsystemets regleringar i alla delar gäller för äldre planer, om inle annat särskill föreskriviis. Givetvis innebär ändringen inte atl det blir möjligt att ta ul planavgifter för planer som upprättats före PBL:s Ucrafittädande. Planema skall däremot behandlats som om de antagits med stöd av PBL. 17 kap. 8 § Om skadauppkommer till följd av att en plan eller bestäm- /91-146 melse,vars genomförandetid enligt 4 § skall anses ha gäll ut, ändras eller upphävs,har ägare cx;h innehavare av särskild rätt tfll fastighet rätl lill ersättningav kommunen under fömtsätming att 1. fastighetenär belägen i ett område som tiU stöne delen är bebyggt i hu vudsak i enlighet med planen eller bestämmelsen, 2.beslul om ändring ellerupphävande av planen eller beslämmelsen meddelas före utgången av cx;h 3.fastigheten efter ändringeneller upphävandet inte fär bebyggas eller fär bebyggas endast i en uisttäckningsom är uppenbart oskäUg. Andraseller upphävs planen eller bestämmelsen efter utgången av skallförsta stycket tillämpas, om bygglov har sökts men ärendet inte har avgjortsföre den nämnda tidpunkten. Ersättning skaU bestämmas som skillnaden mellan fastighetens marknadsvärdeföre cx;h efler beslutet att upphäva eller ändra planen. Fastighetensmarknadsvärde före beslutet skall bestämmas med hänsyn till såväl de planförhållandensom de ersättningsprinciper som gällde vid lagens ikraftttädande. Om kommunenbegär det får dcx;k värdet inte bestämmas högre än ett belopp som motsvarar vadsom enligt anvisningama till 36 § kommunalskattelagen (1928:370) i deraslydelse vid utgången avjuni 1990 fick dras av vid beräkning av realisationsvinstom fastigheten avyttrats ändrat med det procenttal med vilkelbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring ändrats fram tiU värdetidpunkien. Talanom ersältning enligt första stycket skall väckas från det anbeslutet på viUcet talan gmndas vann laga kraft Har fastighetsägare ellerinnehavare av särskild rän till fastighet väckt talan och har han rätt tillersättning, fär kommunen i stället lösa fastigheten eUer rättigheten. Imäl om ersättning cx:h inlösen skall i övrigt 14 kap. 9 § samt 15 kap. 1 och 6 §§tillämpas. Änchingenhar behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 11. Ändringenär föranledd av au anvisningama till 36 § kommunalskallelagen (1928:370)upphörde au gälla . Den innebär att den s.k. begränsningsregelnfår etl innehåll som motsvarar det urspmngliga. Således skall omkosmadsbeloppetper räknas om till del uppräknade värdet vidvärdetidpunkten och dä utgöra det högsta belopp som värdet skall bestämmastill om kommunen begär det. Värdetidpunkten är enligt praxis dagen för domen i ersättningsmålet 14.2 Förslaget till ändring i väglagen (1971:948) 46§ Inom etl avstånd av från etl vägområde fär inte utan länsslyrelsenstUlslånd skyltar eller dänned jämförliga anordningar för reklam, propaganda eUerlUcnande ändamål finnas uppsatta utomhus. Isamband med tillstånd får meddela de föreskrifter som behövs medhänsyn tiU ttufUcsäkerheten. Bestämmelsemai första stycket gäller inte 1.inom områden med detaljplaneller 2.för sådana anordningar som äruppsatta pä byggnader för upplysning om affärsrörelse eUer annan verksamhet på slälleleller 3.för anslagstavlor förmeddelanden som rör kommunala angelägenheter, föreningssammantt-äden, auktionereller dylUct 4.åtgärder för vilkabygglov krävs. Den nya fjärde punkten itredje stycket, som är en följdändring till 8 kap. Prop. 1990/91:146 7 § PBL,har behancUats i den allmänna motiveringen, avsnitt 8. Dennya punkten är nödvänchg för att undvika dubbelprövning i de fall bygglovspliktinförs för att utanför omräden med detaljplan sätta upp eUer vä-sentUgt ändraskyltar och ljusanordningar. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemstäUer jag an regeringen dels föreslårriksdagen an anta förslagen tiU 1.lag om ändring i plan- ochbygglagen (1987:10), 2.lag om ändring i väglagen(1971:948), delsger tiUfälle an ta del av vad jag anfört om 3.erfarenheter av plan- ochbygglagen (avsnitt 2), 4.parkeringsköp (avsnin 3.1 cx;h3.2.1-3.2.3) 5.brandsäkerhet vid altemativaboendeformer, inbrottsskydd och källsortering av sopor (avsnin 12.1), 6. säkerhets-CK;h hälsofrågor inom cx;h utanför samlad bebyggelse (avsniu 12.2). Regeringenansluter sig tifl föredragandens överväganden och beslutar au genom propositionförelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärd cx;h det ändamälhan har hemställt om. Sammanfattning av betänkandet (SOU 1989:23) Prop. Parkeringsköp ''s' Plan-och bygglagen (PBL) innehåller i 3 kap. 15 § första stycket 6 krav pä att det,när tomter tas i anspräk för bebyggelse, skall tUlses att lämpligt uttymme förparkering, lastning och lossning av fordon i skälig utsträckning anordnas påtomten eller i närheten av denna. Enligt 3 kap. 16 § PBL gäller kravet i skäligutsträckning även bebyggda tomter. Beteckningenparkeringsköp har kommit an användas pä avtal som i huvudsak innebär an ägarentiU en fastighet mot ersätming fär tiUgäng tiU bilplatser i närheten av denegna fastigheten. Uttedningensuppdrag har varit att undersöka hur olika former av parkeringsköp fungerar ipraktiken och att mot bakgmnd av resultatet av undersökningen lägga framförslag till den lagstiftning som behövs pä området Undersökningenhar gjorts i form av en enkät till byggnadsnämndema i landets samtiigakommuner. Av svaren framgär att det i stora och medelstora kommuner finns ettbetydande behov av att tillämpa någon form av parke-ringsköpsförfarande. Ävenom det från många kommuner efteriyses enhetUga regler, uttalas del cx;ksäskepsis inför detaljerade bestämmelser som låser förfarandet Motbakgmnd av vad som framkommit vid enkäten, cx;h med beaktande även av vad somår 1968 uttalades i ämnet av parkeringskommiitén i betänkandet"Parkering" (SOU 1968:18), har uttedningen stannat för au föreslå andet i PBL införs en kortfattad bestämmelse om parkeringsköp. Genom bestämmelsenlagregleras möjligheten att fullgöra kravet pä fordonsuttymme genomparkeringsköp. I det föreslagna lagmmmet definieras begreppet parkeringsköp cx;hföreskrivs alt rätten an utnyttja fordonsutrymme som är förlagt utanförfastigheten skall vara knuten till fastigheten på bettyggande sätt Frän reglemaom parkeringsköp har undantagits anordnande av fordonsutrymme vid tomträiisupplåtelsecx;h vid förrättning enligt anläggningslagen (1973:1149). Parkeringsköp fårinte avse uttymme på alhnän plals. Denav uttedningen valda lösningen ger partema möjlighet atl i viss utsträckningsjälva beslämma hur parkeringsköpsavtalet skall konstmeras. För att avtalet skaUkunna godtas av måste det emellertid innehåUa nägon form avgaranti för att fastighetsägarens rättigheter och skyldigheter kommer attövergå oförändrade till varje ny ägare av fastigheten. Vidare bör, enligt uttedningensuppfaiming, avtalet innebära att parkeringsbehovet tUlgodoses när detuppkommer. Det bör således inte gcxitas att anläggandet av parkeringsplatsemaskjuts . I ett inledningsskede kan dock provisoriska platser få gcxltas. Uttedningenlägger inte fram förslag tiU lypavtal om parkeringsköp. Däremot uttalas an delkan vara lämpligt att kommunala cx;h enskilda inttesseor-ganisalioner gemensamtutarbetar exempel på typavtal. Uttedningenföreslär en utvidgning av möjlighetema till förhandsbesked. Sådant besked börkunna avse även humvida en bygglovskrävande åtgärd kan antas uppfylla krav somställs i 3 kap. PBL, däribland kravet på for- Prop. 1990/91:146 donsutrymme.Genom att det införs möjlighet till bindande prövning av par- Bilaga 1 keringsfrågani ett tidigt skede, minskar risken för att fastighetsägaren hamnar i denberoendeställning som kan sägas föreligga i samband med bygglovsprövningen. Idetaljplan fär enligt 5 kap. 7 § första stycket 8 PBL meddelas bestämmelser bl.a.om förbud an använda viss mark för parkering. Om sådana detaljplanebestämmelserinie meddelats har fastighetsägaren i princip frihet att själv bestämma om hanvill förlägga parkeringsplatsema tUI den egna tomten eUer till utrymme inärheten av denna. Utredningen föreslår au ordet "mark" utbyts mot"fastighet eller del därav". Ändringen innebär atl det med stöd avbestämmelsen även kan meddelas förbud att anordna parkeringsplatser i byggnad. Uttedningenhar även övervägt finansieringen av parkeringsköp, cx;h har därvid behandlat reglemaom statlig belåning och skattefrågor. Dä frågan om statliga län inte berörenbart parkeringsköpen ulan parkeringskravens kostnadssida generellt cx;h då uttedningeninlc ansen sig kunna väga in de staisfi-nansieUa skäl som kan inverka, har uttedningendock stannat för att inte framlägga nägot förslag tiU ändrade låneregler. Inteheller när det gäller skattefrå-goma i samband med parkeringsköp framläggs nägraförslag. Uttedningen har emellertid funnit det angeläget att dessa frågorklarläggs. Författningsförslagi betänkandet (SOU 1989:23) Parkeringsköp Lag omändring i (1987:10) 1990/91:146 Bilaga 2 Härigenomföreskrivs i fräga om (1987:10)1 delsau 1 kap. 4 §, 3 kap. 15 §, 5 kap. 7 § samt 8 kap. 34 § skall ha delsatt det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 kap. 16 a § av följande Till byggande cx;h rivning av byggnader samt lill schaktning, fyllning, ttädfälhiing och skogsplanering fordras tiUsiånd i form av bygglov, rivningslov respektive marklov i den omfattning som följer av denna lag. Bettäffande älgärder somkräver bygglov fär ges förhandsbesked humvida byggande kan tillåtas pä denavsedda platsen. Bettäffande åtgärdersom kräver bygglov fär ges förhandsbesked humvida byggande kan rillåtas pä denavsedda platsen och huruvida en åtgärd kan antas uppfylla krav i 3 kap. Tomtersom tas i anspräk för bebyggelse skall anordnas pä ett sätt som är lämpligt medhänsyn rill stads- eller landskapsbilden och rill natur- och kulturvärdena päplatsen. Dessutom skall tUlses att 1. naturfömtsättningamasä långl möjligt tas tfll vara, 2.betydande olägenheter föromgivningen inte uppkommer, 3.risken för olycksfall begränsascx;h belydande ölägenheter för ttafiken inte uppkommer, 4.det finns en lämpligt belägen utfaneller annan utgång från tomten samt anordningar som medger nödvändiga ttansporteroch tillgodoser kravet på framkomUghei för uttyckningsfordon rill och från bebyggelsenpä tomten, 5.tomten, om del inle är obefogatmed hänsyn lUl terrängen och förhållandena i övrigt, kan användas av personermed nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. 6. lämpligl uttymme för parkering, lastning och lossning av fordon i skälig uisttäckning anordnas på tomten eUer i närheten av denna. 6. lämpligt uttymme förparkering, lastning och lossning av fordon (for dons ut rymme) i skälig uisttäckninganordnas pä tomten eller i närheten av denna. Om tomter tas i anspråk förbebyggelse som innehåller en eller flera boslä- 'Lagenomuyckt 1987:246. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga2 der eller lokaler för bamstuga, skola eller annan jämförlig verksamhet, skalldet finnas tUlräckUgt stor friyta som är lämplig för lek cx;h utevistelse påtomten eller på utrymmen i närheten av denna. Omdel inte finns tUlräckUga utrymmen för att anordna både parkering och fnyta,skall i första hand friyta anordnas. Skyldigheten att anordna fordonsutrymme kan fullgöras genom parkeringsköp. Med parkeringsköp avses avtal varigenom en fastighetsägare, eller densom har bestämmaderätt över fastighetens nyttjande, mot ersättning färtillgång till fordonsutrymme i närheten av den egna fastigheten. Rätten attutnyttja fordonsutrymmet skall vara knuteri till fastigheten på betryggandesätt. Med parkeringsköp avses ej anordnande av fordonsutrymme vidupplåtelse med tomträn eller vid förrättning enligt anläggningslagen(1973:1149). Parkeringsköp får ej avse fordonsutrymme på sådan allmän plats förvilken kommunen år huvudman enligt 6 kap. 26 § eller staten väghållare enligt6 kap. 29 §. Utövervad som enUgt 3 § skall redovisas i detaljplanen får i planen meddelasbestämmelser om 1.i vad mån ätgärder kräver lovenligt 8 kap. 5 § första stycket, 6 § första stycket 2 (x;h 3 samt andrastycket, 8 § första cx;h ttedje styckena samt 9 § första cx;h andra styckena, 2.den största omfattning i viUcenbyggande över cx;h under markytan fär ske och, om det finns särskilda skäl medhänsyn till bostadsförsörjningen eller mUjön, även den minsta omfattning ivilken byggandet skall ske, 3.byggnaders användning, varvidför bostadsbyggnader kan bestämmas andelen lägenheter av olUca slag och storiek, 4.placering, utformning ochutförande av byggnader, andra anläggningar cx;h tomter, varvidombyggnadsbestämmelser enligt 3 kap. 10 § ttedje stycket, skyddsbestämmelserför byggnader som avses i 3 kap. 12 § och rivningsförbud för sådana byggnader färmeddelas, 5.vegetation saml markytansutformning cx:h höjdläge, 6.användning cx;h utformning avallmänna platser för vilka kommunen inte skafl vara huvudman, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 7.stängsel samt utfart eller annanulgång mot allmänna platser, 8.placering och utformningav 8. placering och utformning av parkeringsplatsersamt förbud an parkeringsplatser samt förbud att använda viss mark förparkering, använda viss fastighet eller del därav 9. tillfälUganvänchiing av mark eUer byggnader, som inte genast behöver tas i anspråk för det ändamål som anges i planen, 10.markreservat för allmännaledningar, energianläggningar samt ttafik-cx;h väganordningar, 11.skyddsanordningar för attmotverka siömingar från omgivningen och, om det finns särskUda skäl, högsta tillåmavärden för siömingar genom luftförorening, buller, skakning, ljus eller annatsådant som prövas enligt miljöskyddslagen (1969:387), 12.principema förfastighetsindelningen cx;h för inrättande av gemensamhetsanläggningar. Idetaljplanen fär även meddelas bestämmelser om exploateringssamverkan enligt 6kap. Om en detaljplan antas efter det att ett exploaleringsbeslut enhgtlagen (1987:11) om exploateringssamverkan har vunnil laga kraft, skall detanges i planen om den skall genomföras enligt nämnda lag. Skall mark tas ianspråk från någon fastighet vars ägare inte deltar i samverkan, skall planeninnehålla uppgift därom. Planenfår inte göras mer detaljerad än som är nödväncUgt med hänsyn till syftel medden. Päansökan skafl byggnadsnämn- Pä ansökan skall byggnadsnämn-