prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — 1990/91:100 Bilaga 4 Anslag /92 . Pris- och löneomräkning m.m. . Styrelsen yrkar att medel förden pägäende försöksverksamheten med samhällstjänstberäknas under anslaget (+ . Ytterligare medel begärs för bidrag lillSkyddsvärnet i och lill (+ . Inom departementet harsedan hösten 1989 pägätt en översyn av innehållet i verkställigheten avfrivårdspåföljden. Översynen bedrivs av en arbetsgmpp inom isamarbete med . Avsikten är att arbetsgrappensöverväganden och förslag skall kunna ge underlag för ställningstaganden lillfrivärdens framtida roll och arbetsuppgifter, översynen avslutas . En promemoria om ändrade regler förpersonundersöknmg i brottmål har Prop. upprättats i departementet.Promemorian remissbehandlas . 1990/91:100 I korthet innehåller den förslag om att det nuvarande personunder- Bilaga 4sökningsinslitulet avskaffas och att domstolaraas behov av personutredningnormalt tillgodoses genom yttranden från frivärdsmyndighelen. Försöksverksamhet medsamhällstjänst bedrivs frän pä fem platser i landet. De åttafrivärdsdistrikt som omfattas av försöket bör nu tillföras medel förprojektledare för det fortsatta genomförandet av samhällstjänsten samt förökade kosmader för resor, utbildning m.m. Den totala kostnaden beräknas uppgåtill 3,1 milj. kr. för ett budgetär. Jag har beräknat medel under anslaget fördessa utgifter. De fmansieras med medel som frigörs genom rationaliseringarinom kriminalvården. Antalet klienter inom frivården varden 12 369. Av dessa var omkring 350 dömda skyddstillsyn meds.k. kontraktsvård och drygt 60 till skyddstillsyn med samhällstjänst. Jag beräknar anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslär att till Frivården för budgetaret1991/92 anvisa ett förslagsanslag pä . Maskin- och verktygsutrustning m.m. 1989/90 Utgift 12 625 342 Behållning 357 570 1990/91 Anslag 19 700 000 1991/92 Förslag 20 000 000 yrkar att anslaget förs upp med . Jag beräknar anslaget till . och hemställer att regeringen föreslår alt lill Maskin- ochverktygsutrustning m.m. för /92 anvisa ett reservationsanslag på20 . 1989/90 Utgift 20 320 696' Behållning 668 804' 1990/91 Anslag 25 200 000' 1991/92 Förslag 28 300 000 yrkar att anslaget förs upp med . 'Anslaget Engängsanskaffning av inventarier m.m. Dessutomhar 6 milj. kr. pätilläggsbudget I för /91. 1990/91:100 Genom de personalminskningar, som i.rationaliseringssyfte föreslås för Bilaga 4 anstalts- och häktesorganisationen,ökar kraven på underhåll och utbyte av nedslitna och bristfälliga tekniskabevakningsutrasmingar m.m. vid anstalter och häkten. Vid sidan härav behövsytterligare tekniska resurser för att förbättra såväl bevakning som personalenssäkerhet. Jag har därför beräknat 5,3 milj. kr. Utgiften finansieras med medel som frigörs genom nämndarationaliseringar. Jag beräknar anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utrustning för kriminalvården /92 anvisa ett reservationsanslag pä . Utbildning av personal m.fl. 1989/90 Utgift 15 802 822 Behållning 2 454 930 1990/91 Anslag 24 078 000 1991/92 Förslag 30 245 000 Frånanslaget betalas vissa utgifter för utbildning av kriminalvårdsverketspersonal, personundersökare och övervakare samt utgifter för prakiikcentra förstuderande vid högskoleenhet. Anslag /92 . Pris- och löneomräkning m.m. . Styrelsen yrkar ytterligare medel förgrandutbUdning av personal inom verket, med hänsyn till de långa väntetideraaför sådan utbildning (+ . Ytterligaremedel beräknas för utbildning av chefs- och led ningspersonal, utbildningsinsatser i samband med omorganisationen samt för utbildning i syfte att utveckla behandlingsmetoder för intagna (+ . Förnyelsearbetetinom kriminalvården är, som framgått av vad jag har sagt, omfattande.Väsentliga förändringar genomförs i fråga om decentralisering och delegering,styming av ekonomi- och resursutnyttjande, behandlingsmetoder i klientarbetetm.m. Under innevarande är genomförs en radutbildningsinsatser i syfte alt Prop. ge personalen kunskaper och kompetensatt arbeta och fungera i en ny 1990/91:100 och förändrad organisation och inya roller. Detta har möjliggjorts genom Bilaga 4 den höjning av anslagetsom föreslogs i 1990 ärs budgetproposition. Jag bedömer att det krävs attanslagsnivän höjs även under nästa budgetär för att angelägna utbildningsbehovskall kimna tillgodoses. Jag har tidigare redovisat att behovet av tjänstersom tillsynsbefäl minskar till följd av den pågående omstruktureringen inomhäktes- och anstaltsorganisationen. Däremot behöver en del sädana tjänsteromvandlas till nya tjänster med funktions- och områdesansvar. Jag har beräknatdrygt 1,1 milj. kr. för utbildningsinsatser för att ge berörd personal denutbildning som krävs för de nya arbetsuppgiftema. Vidare har 1,7 milj. kr.beräknats för personalutbildning som ett led i genomförandet av de lokalahandlingsprogrammen pä anstalter och häkten (Jfr. under E 2). De nya former för styrning av ekonomi ochresursutnyttjande, som bl.a. innefattar rambudgetering pä regional och lokalnivå och som skall införas inom kriminalvärdsverket samt övergången till dentreåriga budgetprocessen, kräver omfattande utbildningsinsatser för chefer päolika nivåer i organisationen. Jag har beräknat drygt 1,1 milj. kr. Sammanlaget har jag föreslagit ytterligareutbildningsinsatser för 4 milj. kr. Insatseraa finansieras med medel somfrigörs genom rationaliseringar inom kriminalvärden. Jagberäknar anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslär atttill Utbildning av personal m.fl. för /92 anvisa ettreservationsanslag pä . 6 1990/91. F. RÄTTSHJÄLP M.M. Prop. 1989/90 Utgift 493 675 585 1990/91 Anslag 426 800 000 1991/92 Förslag 645 000 000 Från anslaget betalas de kosmader som enligträttshjälpslagen (1972:429; omtryckt 1983:487) och lagen (1988:609) ommälsägandebiträde skall betalas av aUmänna medel. Rättshjälp enligträttshjälpslagen omfattar allmän rättshjälp, rättshjälp ät misstänkt i brottmål(bl.a. offentlig försvarare), rättshjälp genom offentligt biträde samtrådgivning. beräknar atl medelsbehovet för budgetåret1991/92 uppgår till . I beloppet mgär medel som statensinvandrarverk har beräknat för rättshjälp genom offentligt biträde i ärendenenligt utlänningslagen (1989:529). Rättshjälpslagen (1972:429), som trädde i kraft den 1 juU1973, hade till syfte att tillgodose enskildas behov av ekonomiskt bistånd irättsliga angelägenheter (prop. 1972:4, JuU 12, rskr. Den reform somrättshjälpslagen innebar var ett led i arbetet att skapa ökad jämlikhet mellanmedborgarna. Två grundläggande krav ställdes upp för rättshjälpen. Det ena varatt rättshjälp skulle utgå i varje rättslig angelägenhet där behov avrättshjälp föreligger, vare sig det gällde ett ärende som behandlades avdomstol eller av förvaltningsmyndighet eller fräga var om rådgivning ellerbiträde i övrigt. Det andra kravet var att rättshjälp skulle ges i sådanutsträckning att ingen av ekonomiska skäl skulle vara förhindrad att ta tillvara sina rättsliga intressen, men den rättssökande skulle i allmänhet bidratill kostnaderaa efter förmåga. som rältshjälpslagenhar varit i kraft har den ändrats åtskilliga gånger. Under första hälften av1980-talet vidtogs en rad lagändringar som hade del gemensamma syftet attminska statens kostnader för rättshjälpen. Ändringaraa ledde ocksä tillkostnadsminskningar för den allmänna rättshjälpen som inte var obetydliga.Besparingama ledde emellertid till au den allmänna rättshjälpen komatl urholkas på ett olyckligt sätt. Den trädde omfattande ändringar irättshjälpslagen i kraft (prop. 1987/88:73, JuU 21, rskr. Ändringama innebar bl.a. au möjligheterna att fä allmän rättshjälp utvidgades genom alt inkomstgrän- 82 Vidare sänktes rättshjälpsavgiftema, dvs. den avgift som den Prop.enskilde själv skall bidra med. begränsades möjligheterna att 1990/91:100 få allmän rättshjälp i vissa särskilt kostnadskrävandeärendegmpper, bl.a. Bilaga 4 sådana där man kunde räkna med att behovet avjuridiskt biträde kunde tillgodoses med försäkringar. Avsikten med reform var inte attytterligare skära ner kostnadema för den allmänna rättshjälpen. Reformenskulle vara kosmadsneutral, och de grandläggande mälsättaingaraa för samhälletsrättshjälp skulle stå fast. Tanken var att de begränsade resurser som står tillbuds för statligt rättsskydd skulle koncentreras de områden där de bästbehövs. Kostnaderaa för den allmänna rättshjälpen ökadeunder budgetåren 1988/89 och 1989/90. Till en del förklaras den ökningen av altäldre ärenden - som är borttagna från rättshjälpsomrädet- har avslutats under dessa är som det har tillkommit nya, mindrekostnadslcrävande ärenden, som både har hunnit påbörjas och avslutas. Det är dock inte möjligt att av tiUgänglig staustikdra några säkra slutsatser om kostnadseffekterna av 1988 ärs reform. Jag avserdärför all föreslå regeringen att uppdra ät attutvärdera reformens effekter. I uppdraget bör ingå inte bara att analyserakostnadsutvecklingen utan ocksä att göra en utvärdering av hur reformens syfte- att förbättra den enskildes möjligheter att få tillgäng till juridisk hjälp irättsliga frägor - har uppfyllts. Uppdraget bör vidare omfatta att analyseramöjigheterna att nedbringa samhällets kostnader för rättshjälpen. Kostnademaför offentlig försvarare styrs främst av brottsutvecklingen. Ocksä dessakosmader har ökat något . Detta kan till en delförklaras av de nya regleraa om anhållande och häktning som trädde i kraft iapril 1988 och som bl.a. har medfört ett ökat antal häkmingsförhandlingar. Även kostnaderaa för offentligt biträde har ökatunder /90. Främst beror det på ett ökat antal asylsökande underdenna period. Regeringen har föreslagit (prop.1990/91:58) att mål om psykiatrisk tvångsvård fr.o.m. skallföras från de nuvarande utskrivningsnäirmdema till de allmännaförvaltningsdomstolama, med länsrättema som första domstolsinstans. Kosmademaför offentligt biträde kan förväntas öka som en följd av den reformen. Iförarbetena till rättshjälpslagen (prop. 1972:4 s. 273 ff) fömtsätts alt ersättning till biträde och offentlig försvarare i betydande utsträckning skall regleras med hjälp av taxor. finns tvä taxor: en taxa för ersättning till offentlig försvarare i vissa brottmål i tingsrätt och 83 hovrätt och en taxa förersättning biträde i mäl om äktenskapsskillnad Prop. efier gemensam ansökan(DVFS 1989:11 resp. 12). Enligt den först- 1990/91:100 nämnda taxan bestämsersättningen bl.a. av förhandlingstidens längd. Ersättningen enligt densenare taxan beräknas i huvudsak efter en i taxan angiven summa för alltarbete i målet. taxoraa pä en gemensamtimkostnadsnorm (se prop. 1987/88:73 s. 45). Timkostnadsnormen grundas på självkosmaden vid deallmänna advokatbyräema. I rättstillämpningen har timkostnadsnormen blivitnormgivande vid bestämmande av biträdesersättningen inom rättshjälpsområdet. För att i rådande samhällsekonomiska läge inte varabetagen möjligheten att kontrollera den del av statens utgifter som består iersättning lill bl.a. biträden i ärenden med allmän rättshjälp och offenUigaförsvarare beslutade regeringen att tills vidare återtaden beslutanderätt när det gäller taxor pä rättshjälpsomrädet som domstolsverkethar haft. Domstolsverkethar beräknat anslagsbelasmingen för nästa budgetär till 488 milj. kr. Jag kan ansluta mig till bedömningmen tar vid min beräkning ocksä hänsyn till de ökade kosmader som föranleds avoffentligt biträde i mäl om psykiatrisk tvångsvård. Jag beaktar också de nyaskatteregler som innebär att mervärdeskatt utgär pä juridiska tjänster fr.o.m.den 1 januari 1991. Jaghemställer alt regeringen föreslär att till Rättshjålpskostnader för budgetaret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . 1989/90Utgift 11 327 044 1990/91 Anslag 11 119 000 1991/92 Förslag 10 453 000 ,belägen i , skall handlägga ärenden om rättshjälp. Från anslagetbetalas ocksä kosmadema för verksamheten vid rättshjälpsnämnden. Beräknad ändring 1991/92 1990/91:100 Bilaga 4 Förvaltningkostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader 9 086 000 (7 170 000) 2 033 000 + 267 000 (+ 285 000) - 933 000 Domstolsverketyrkar för /92 ett anslag pä . Defyra rättshjälpsnämndema i , , och ersättsden av den nya rättshjälpsmyndigheten i . Samtidigtupphör den nuvarande , och dess uppgift attpröva överklaganden enligt rättshjälpslagen övertas av en rättshjälpsnämnd(prop. 1988/89:117, JuU19, rskr. Den nya rättshjälpsmyndigheten skall handlägga derättshjälpsärenden som handläggs av de fyra rättshjälpsnämndema. Den nyamyndigheten tar från domstolama över en del ekonomiadministrativa uppgifter i rättshjälpsärenden,nämligen att fastställa rättshjälpsavgifter och tilläggsavgifter, göraavräkningar och sköta utbetalningar samt bevaka att betalning sker till staten.Myndigheten övertar också fr.o.m vissa av länsstyrelsernasuppgifter enligt avskrivningskungörelsen (1965:921) sävitt gäller fordringar irättshjälpsärenden. Arbetet i den nya myndigheten skall bedrivas medstöd av ett ADB-system, som har utvecklats av . Hanteringen avrättshjälpsärenden i den nya organisationen blir därmed effektivare och mindrekostnadskrävande än . Vid min beräkning av anslaget har jag beaktat atträttshjälpsmyndigheten övertar vissa uppgifter av länsstyrelsema. Jaghemställer att regeringen föreslär atttill för /92 anvisa ett förslagsanslag pä . Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 1991/92 Förslag 1990/91:100Bilaga 4 1989/90 1990/91 1991/92 Intäkter Kostnader Resultat Driftbidrag De allmänna advokatbyråemas främstauppgift är att lämna biträde och rådgivning enligt rättshjälpslagen. Byräeraaskall även lämna biträde i andra rättsliga angelägenheter, om det kan ske utanhinder för den verksamhet som bedrivs enligt rättshjälpslagen. I princip skallbyråerna vara självbärande och konkurrera pä lika villkor med enskilda advokatbyråer.Verksamheten vid de allmäima advokatbyråerna i och har pägmnd av bristande lönsamhet avvecklats per (jfr prop.1989/90:100 bil. 4 s. 106). Verksamheten vid Norra allmänna advokatbyrån iStockholm skall av samma skäl vara avvecklad . Det fmnsdärefter 28 byråer, varav en har ett filialkontor pä annan ort. Budgetåret1989/90 var det genomsnittliga antalet årsarbetskrafter 198, varav 110 juristeroch 88 sekreterare. I jämförelse med /89 innebär del enminskning med en jurist och en ökning med tre sekreterare. Anslaget Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet är ettförslagsanslag som tas upp med ett formellt belopp pä . Under anslagetredovisas kostnader och intäkter för verksamheten vid de allmännaadvokatbyråerna. För att klara likviditeten i uppdragsverksamheten förfogar deallmänna advokatbyräema över en rörlig kredit i riksgälds-.konioret. Denrörliga krediten får disponeras intill 26 milj. kr. De allmänna advokatbyråeraa har /88haft en god resultatutveckling med full kostnadsläckning, och de har uppnåttsjälv- finansieringsmålet.För byräeraa sammantagna blev kosmadstäckningen Prop. för budgetåret1989/90. De senaste årens goda resultat beror enligt 1990/91:100domstolsverket bl.a. pä de rekonstraktionsätgärder som har vidtagits för Bilaga 4 att bättre anpassa byräeraas verksamhet till marknaden saml på delsedan budgetåret 1987/88 successivt införda bonuslönesysiemet. Antalet inkomna ärenden har minskat nägot under desenaste två budgetåren. Enligt beror del bl.a. på att antaletjurister i verksamheten minskat som en följd av att byråer avvecklats. I stortsett har dock antalet ärenden per jurist varit oförändrat . ADB har introducerats dels för ärenderedovisning, dels förordbehandling. Kostnadsläckningsgraden beräknas av domstolsverkettill för både 1990/91 och 1991/92. Lönsamhetenvid de allmänna advokatbyräema har stadigt förbättrats under de senaste åren.Det är en följd av att byråer som inte varit lönsamma har lagts ner samUdigtsom de kvarvarande har fått större beslutsbefogenheter i personal- ochekonomifrägor. Avgörande för den positiva utvecklingen har utan tvivel ocksåvarit att ett bonuslönesystem har införts, som kan komma allapersonalkategorier till del. Dessa åtgärder har medfört att verksamheten vid deallmänna advokatbyråerna i högre grad än tidigare kan drivas pä samma villkorsom enskilda advokatbyråer. De allmänna advokatbyråerna disponerar en kredit på26 milj. kr. Det är angeläget att minska behovet av dennakredit. Det fortsatta arbetet bör därför särskilt inriktas pä åtgärder i syfteatt förbättra byråemas lönsamhet och likviditet. Jag tänker dä inte enbart päåtgärder beträffande de byråer som har ett särskilt besvärligt likviditetslägeutan ocksä pä ratinema för förskott samt bevakning och indrivning av uteståendefordringar. Jag är medveten om att det fortfarande fmns byråersom har en bristande lönsamhet och för hög skuldsättning. Det förhällandet altbyräema nu sammantaget lämnar ett överskott utesluter därför inte attytterligare nedläggningar kan bli aktuella för byräer med beståendelönsamhetsproblem. Jaghemställer att regeringen föreslär alt till Allmänrui advokatbyråer:Uppdragsverksamhet för budget /92 anvisa ett förslagsanslag pä 1 000kr. Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag Fränanslaget utgär driftbidrag till de allmänna advokatbyråerna, framför Prop. alltför vissa prestationer som byräema utför av sociala skäl. Domstolsverketberäknar medelsbehovet för /92 till Bilaga 4 5 700 000 kr.Jag hemställer att regeringen föreslår atttill Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag för /92 anvisa ettförslagsanslag pä . Fränanslaget betalas vissa kostnader för rättegångsväsendet vid de allmännadomstolarna, bostadsdomstolen, arrende- och hyresnämnderaa, de allmännaförvalmingsdomstolarna och försäkringsdomstolama. Bland dessa kostnader kannämnas ersättning för resekostnader och ersättning till nänmdemän, vittnen,sakkunniga, mfllsägande, tolkar, personundersökare och konkursförvaltare. beräknar medelsbehovet för budgetaret 1991/92 till . Vidmin bedömning av medelsbehovet har jag beaktat att jag ämnarföreslä regeringen att fr.o.m. den 1 febraari 1991 höja ersätmingen till delsvittnen för resa med egen bil, dels de ekonomiska experter som deltar vidavgörandet av vissa mäl i de allmänna domslolaraa. I min beräkning ingår ocksånytillkomna kostnader för nämndemän och sakkunniga i mäl om psykiatrisktvångsvård fr.o.m. (prop. 1990/91:58). Jaghemställer att regeringen föreslår att till Vissa domstolskostnader m.m. förbudgetaret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag pä . Diverse kostnader för rättsväsendet Prop. 1990/91:100 Bilaga 4 Frän anslaget betalas enrad kostnader för rättegångsväsendet i den mån de inte hör under anslaget F 5.Vissa domstolskostnader m.m. I vissa fall betalas frän anslaget utgifter förrättegångar där staten är part. Jaghemställer att regeringen föreslär atttill Diverse kostnader för rättsväsendet för /92 anvisa ettförslagsanslag pä . 1990/91:100 Bilaga 4 11 272 000' () har till uppgift att främja brottsförebyggande insatser inom olikaområden av samhällsverksamheten samt att verka for en samordning av samhälletsoch enskildas insatser mot brott. BRÄ leds av en överdirektör. Vid rådet finns ocksäen styrelse. Under överdirektören ansvarar byråchefer för forskning, utredningoch information. Till rådet är knutna tre rådgivande organ: en samverkansdelegation,en vetenskaplig delegation och en informationsdelegation. ändring 1991/92 (därav lönekostnader) (7 829 000) (+ 809 000) + 1 733 000 Anslag /92 . Pris- och löneomräkning m.m. . Tre professurer föresläs bli inrättade vid rådet Medel yrkas för en egenteleväxel samt för inventarier och ytterligare frankeringskostnader (+ . Ett framgångsriktbrottsförebyggande arbete föratsätter att Icunskaper och erfarenheter päområdet kan utvecklas och spridas. BRÄ har en viktig roll 'Summan omfattar även vadsom anvisats efter färslag i prop. 1989/90:90 om forskning. som centralt organ församordning, forskning, utvärdering och information Prop. på det brottsförebyggandeområdet. I regeringens proposition om forskning (prop.1989/90:90) gavs riktlinjer Bilaga 4 för BRÄs arbete under treärsperioden1990/91-1992/93. BRÅ tillfördes också ökade resurser. Jag finner ej skäl att nu föreslä några avvikelseri fräga om de prioriteringar som angavs i den nämnda propositionen. Jagberäknar anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader för /92 anvisa ett förslagsanslag pä . 1989/90 Utgift 1990/91 Anslag 3 851 000' 1991/92 Förslag Fränanslaget betalas kostnader för utrednings- och utvecklingsarbete saml förinformaUon. 2.I enlighet med en ADB-plan somutarbetats tillsammans med statskontoretföreslär BRÄ en utbyggnad av ADB-stödet vid rådet. Medel beräknas förköp av utrustningen för utbyggnaden samt för utbildning. 3.Ytterligare medel begärs för eninformationsdatabas (+ . Medel beräknas för en utvärdering av och för en större produktion av egna publikationer samt för en utökad konferensverksamhet (+ . Jaghar beräknal sammanlagt . för ADB-stöd och fortsatt uppbyggnad avinformationsdatabasen vid rådet. Åtgärderna finansieras med medel som frigörs genom rationaliseringar under huvudUtel. Jag beräknaranslaget till . 'Summanomfattar även vad som anvisats efter förslag i prop. 1989/90:90 om Jaghemställer att regeringen föreslär Bilaga 4 atttill : Utvecklingskostnader för /92anvisa ett reservationsanslag pä . Bokföringsnämndenhar till uppgift att främja utvecklingen av god redovisningssed iforetagens bokföring och offentliga redovisning. Nämnden består av en ordförande och tio andraledamöter. finns ett kansli med en chef. ändring 1991/92 (därav lönekostnader) (1 648 000) (+ 237 000) för utvecklande av god redovisningssed och dess organ redovisningsrådet (jfr imder anslaget H 5. Bidrag till av god redovisningssed) har under /90 påverkat bokföringsnämndens arbete. Nämnden koinmer i fortsättningen att koncentrera sin verksamhet på löpande redovisning och bokslutsfrågor som inte fräinst rör börsföretag och andra större bolag. Betydande resurser koinmer vidare att användas för att behandla normer för ADB-system för redovisning. För dessa frågor har nämnden ocksä bildat en särskild arbetsgrupp. Arbetet med att följa upp bl.a. börsföretagens redovisningar koinmer alt fortsätta. Betydande insatser planeras för att anpassa svenska redovisningsnormer till intemationeU redovisningsstandard. Nämndens omfattande information i redo- 92 visningsfrägorkoinmer att utvecklas ytterligare. Nämnden har Prop. 1990 i en skrivelse till begärt en översyn av 1990/91:100 föreslär alt anslaget för budgetåret1991/92 räknas upp med . för ökade hyreskosmader. Jaghar ingen erinran mot att bokföringsnämndens verksamhet efter tillkomsten avSUftelsen för utvecklande av god redovisningssed får en sädan inriktning somnämnden angett. Med hänsyn nämndens ringa storlek bör denundantas från en tillämpnmg av det generella rationaliseringsförslaget. Medhänvisnmg till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Brottsskadenämndenhar till uppgift att pröva ärenden enligt brotisskadelagen (1978:413) omersättning för skador pä grund av brott. Nämnden består av en ordförande, tvävice ordförande och tre andra ledamöter. Nämnden biträds av ett kansli. Beräknad ändring 1991/92 + 1 058 000 (därav lönekostnader) (2 121 000) (+ 985 000) + 1 100 000 , Anslag budgetaret 1991/92 . Pris- och löneomräkning m.m. . På grand av ökad ärendetillströmning begärs entjänst som handläggare, tvä tjänster somutredningsassistent samt ytterligare medel för utredningshjälp (+ . Medel yrkas förtjänsteförändringar vid nämndens kansli (+ . Ytterligare medel begärs förADB-stöd ät nämndens handläggare och kansli (+310 000 kr. Denöversyn av nämndens organisation och arbetsformer som jag aviserade ibudgetpropositionen 1990 har genomförts och redovisats lill regeringen den 16maj 1990. har i sin anslagsframställning iallt väsentligt följt de förslag som lämnats i översynen. Antalet personskadeärenden vid nämnden har ökatunder en följd av år. Ärendebalansen har kommit att bli oroande hög trots attnämnden under senare är medgivits att anställa extraföredragande.