prop · GE0387 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt Regeringenöverlämnar denna proposition till . Föredragandevid regeringssammanträdet har varit chefen för industridepartementet samtcheferna for kommunikations-, jordbruks- och civildepartementen och t. f.chefen för . Näringspolitikeninriktas på att inom ett stort antal områden främja den strukturomvandling somkrävs for att möta bl. a. ändrade efterfrågemöns-ter, ökad internationellintegration och nya konkurrentländer. I denna omställning spelar ekonominsfunktionssätt en viktig roll liksom tillgångar på väl utbildad arbetskrat, engod forsknings- och utvecklingsmiljö, en ändamålsenlig infrastruktur och välfungerande marknader. Mot denna bakgrund presenterar regeringen i propositioneni huvudsak följande förslag. Satsningaroch vidareutveckling av kommunikationer och övrig infrastruktur Utbyggnadav den högre utbildningen inom det tekniska området samt insatser för attfrämja teknisk utveckling och forskning Regeländringarför att tillgodose behovet av väl fungerande marknader och effektivarekonkurrens Åtgärderför en förnyelse av näringslivet Utvecklingoch effektivisering av afTärsverken och av myndigheter inom näringspolitikensområde. Dennaproposition har utformats och skrivits på det nya sätt som första gångenanvändes under /90 i propositionen om forskning (prop.1989/90:90). Den nya utformningen syftar till att vinna erfarenheter för eneventuell övergång till en ändamålsen-ligare utformning av regeringens förslagm.m. Bl.a. skall propositioner med förslag som har berett inomflera departement blir mer lättöverskådliga och lättlästa. Det regeringen vill attriksdagen skall ta ställning till eller åtgärda återfinns alltid under rubrikenÄrendet till , vilket således motsvarar den tidigare rubrikenHemställan. 1.1 En samlad politik för ökad tillväxt Regeringenhar i årets finansplan liksom i den ekonomisk-politiska proposition som ladesfram (prop. 1990/91:39) redovisat sin bedömning av denekonomiska utvecklingen . Genomgående har framhållitsnödvändigheten av att dämpa inflationen och att öka den ekonomiska tillväxten.Mot denna bakgrund har såväl omedelbara stabiliseringsåtgärder som åtgärder avmer långsiktig karaktär vidtagits. Genom en målmedveten politik finns det ettgott utgångsläge för att åstadkomma långsiktig balans i den svenska ekonomin.På denna grund drivs nu arbetet vidare för att återvinna den ekonomiskatillväxten. Detcentrala ekonomisk-politiska problemet på kort sikt är inflationen vilken ledertill en ökad osäkerhet, en sämre fungerande ekonomi, godtyckligaförmögenhetsomfördelningar och försämrad konkurrenskraft. I syfte att värnasysselsättning och välfärd har stabiliseringspolitiken därför inriktats påkraftfulla åtgärder för att bryta inflationen. Flera av dessa presenteradesunder i regeringens skrivelse till (skr 1990/91:50).Finans- och penningpolitiken bedrivs med fortsatt stramhet. Målsättningen attnå en balanserad statsbudget har uppfyllts även vad avser /92och valutapolitiken fullföljs i konsekvens med beslutet om en fast växelkurs. 1.3 Att bygga för framtiden Prop. Enviktig utgångspunkt för regeringens politik är att skapa förutsättningar föratt tillfredsställa nya behov inom olika områden och trygga välfärden även pålång sikt. Enstram finanspolitik får inte innebära att de investeringar som krävs för ettansvarsfullt samhällsbyggande eftersatts. Budgetarbetet har därför inriktats påatt inom ramen för en balanserad budget skapa utrymme för offensivainvesteringar som främjar den ekonomiska tillväxten. Föratt möjliggöra detta i ett stramt finansiellt läge krävs att utrymme församhällsinvesteringar skapas genom omprövning av andra offentliga utgifter. Detökar också kraven på effektiviseringar av såväl den statliga administrationensom förmögenhetsförvaltningen. Utgångspunktenför insatser inom det näringspolitiska området är att främja en långsiktigekonomisk tillväxt genom att underlätta näringslivets utveckling ochstrukturomvandling. Mot bakgrund av en ökad internationalisering och ett alltstörre kunskapsinnnehåll i produktionen framstår investeringar vad avserkommunikationer, utbildning, forskning och utveckling, teknikspridning liksomåtgärder för en mer effektiv konkurrens och fungerande marknader som särskiltviktiga. Det innebär att näringspolitiken måste ses i ett brett perspektiv därsamhällets insatser inom skilda områden och på olika nivåer samverkar. Denäringspolitiska riktlinjerna inom dessa områden återfinns i dennäringspolitiska proposition som regeringen presenterade (Prop.1989/90:88, NU30, rskr 326). Begreppetvälfärd innefattar många olika aspekter varav ekonomiskt välstånd är en. Engod livsmiljö och möjligheten till ett innehållsrikt liv utgör andra viktigavärden. Ekonomiskt framåtskridande genom ett mer effektivt resursutnyttjandeär emellertid en viktig grundval för förbättringar även inom dessa områden.Genom ekonomisk tillväxt har omfattande resurser kunnat användas för attförbättra folkhälsan, skapa kortare arbetsvecka, längre semester, bättreutbildning, ökad social trygghet m.m. För att även utvecklavälfärden och tillfredsställa nya behov inom olika områden krävs attytterligare resurser skapas. Denekonomiska tillväxten redovisas vanligen som förändringar i bruttonationalproduktenvilket emellertid inte, med nuvarande sätt att mäta, utgör något heltäckandevälfärdsmått. Välfärdens innehåll måste betraktas även från andrautgångspunkter. Det är tillväxtens innehåll och användning som är av betydelseför välfärden. Regeringen har också tillsatt en utredning om hurnationalräkenskaperna skall kunna kompletteras så att de kan utgöra ett bättreunderlag när det gäller att ge miljön större vikt vid ekonomiska bedömningar. Samtidigtsom ekonomisk tillväxt gjort det möjligt att värna miljön, exempelvis genom attmiljöstörande produktion byts ut mot ny, effektivare och mer miljöanpassadteknik, är en god hushållning med naturresurser enförutsättning för en långsiktigt uthållig tillväxt. Därför måste produk- Prop. 1990/91:87 tion och konsumtion ställas om så att balansen mellan ekonomioch ekologi säkras. Åtgärder för att förbättra miljön måste ha en sådaninriktning att de bidrar till en uthållig tillväxt. Pålång sikt bestäms tillväxten och välfärdsutvecklingen av produktiviteten iekonomin, dvs. förmågan att utnyttja befintliga produktionsresurser. Enförbättrad produktivitet medger ökad produktion med oförändrad resursinsatseller oförändrad produktionsnivå med minskat resursutnyttjande. Därigenompåverkar produktiviteten på ett avgörande sätt möjligheterna att exempelvissänka arbetstidens längd eller öka reallönerna. Behovet av att ökaproduktiviteten inom samtliga sektorer i ekonomin är därför en centralutgångspunkt för näringspolitiken. Produktivitetenpåverkas av en rad faktorer såsom nya tekniska och organisatoriska lösningarliksom utbildningsnivå och arbetskraftens yrkesskicklighet. Framsteg inomdessa områden kommer till stånd genom näringslivets fortlöpande investeringari realkapital och mänskligt kunnande. Inomviktiga områden görs sådana investeringar också genom insatser från samhälletssida. Det gäller exempelvis investeringar i olika typer av kommunikationer,vilka på ett påtagligt sätt främjat näringslivets effektivitet ochutvecklingspotential. Det gäller också insatser inom utbildnings-ochforskningsområdet, utformningen av ett ändamålsenligt trygghetssystem liksomen effektiv arbetsmarknads- och regionalpolitik. Samhällets insatser ochinvesteringar inom dessa områden kommer också att vara av storbetydelse för den ekonomiska tillväxten. Från näringspolitisk utgångspunkt ärdet angeläget att politiken inom dessa områden inriktas på att främja förmågantill en offensiv strukturanpassning i en allt mer internationaliserad ekonomi. Förett litet land som är möjligheten till fri handel över gränserna avstor betydelse för den ekonomiska utvecklingen. Utrikeshandel ger möjlighettill specialisering, vilket medför en mer effektiv resursanvändning ochdärigenom lägre priser och en ökad variation i varuutbudet. Genom handel medgesen utvidgning av marknaden så att företag kan utnyttja stordriftsfördelar avolika slag och därigenom sänka sina styckekostnader. Dessutom skapar en friutrikeshandel ett konkurrenstryck som stimulerar förnyelse och utveckling inomnäringslivet. Denökade internationella integrationen jämte inhemska avregleringar inom främstvalutaområdet medför delvis nya förutsättningar för företagens verksamhet ochnäringspolitikens utformning. Integrationen har inte bara inneburit ökadvaruhandel utan också medfört en ökad faktorrörlighet. Det gäller såvälkapital som andra produktionsfaktorer. Medökad öppenhet och friare kapitalflöden följer också att länder med godainvesteringsmöjligheter tenderar att dra till sig kapital från de länder där förutsättningarna ärsämre. Det gör att den lönsamhet som krävs för Prop. 1990/91: 87 attupprätthålla en tillfredsställande investeringsnivå i ökad utsträckning bestämsav betingelser i omvärlden. Tillväxt,konkurrenskraft och strukturomvandling Ekonomisktillväxt är nära förknippad med en fortlöpande strukturomvandling inäringslivet. Det är ett centralt inslag i en vä! fungerande marknadsekonomiatt ineffektiva företag och branscher slås ut och ersätts med mer livskraftigverksamhet. Underde har näringslivet kommit att präglas av en merkunskapsintensiv produktion. De konkurrensutsatta branscher som haft en högandel högutbildad arbetskraft har vuxit förhållandevis snabbt. internationella integrationen ökat och konkurrensen från nya industriländerhar gjort sig gällande i många traditionella branscher. Strukturomvandlingär en process som kommer att prägla näringslivet även . Denekonomiska utvecklingen kommer i hög grad att bero på hur väl ekonomin förmåranpassa sig till nya omvärldsbetingelser. För att förena en hög och stabilekonomisk tillväxt med balans i de utrikes alTärerna måste denkonkurrensutsatta sektorn byggas ut. Detär en viktig näringspolitisk uppgift att genom olika insatser underlättastrukturomvandlingen. I långtidsutredningen (SOU 1990:14) betonas bl.a. viktenav att det inte uppstår flaskhalsar vad gäller exempelvis tillgången på välutbildad arbetskraft. pekar också på behovet avinvesteringar i kommunikationer liksom nödvändigheten av väl fungerandemarknader. Engod grund för framtiden Utvecklingenunder innebar i flera avseenden en vitalisering av det svenskanäringslivet. Investeringstillväxten var god och omfattade betydandeinvesteringar i forskning och utveckling satsningar som spelar en viktig rollför näringslivets långsiktiga utveckling. Samtidigthar regeringen inom en rad områden vidtagit strukturella åtgärder somförbättrar ekonomins funktionssätt och näringslivets utvecklingsmöjligheter.Det gäller exempelvis skattepolitiken. Den beslutade skattereformen innebär enföretagsbeskattning som skapar goda skattemässiga villkor för företagande iSverige. Den skattesats på som fortsättningsvis kommer att tillämpas föraktiebolag hör till de lägsta inom OECD-området. Även övriga inslag i det nyaskattesystemet ger goda förutsättningar för företagens riskkapitalförsörjningoch investeringar i . Regeringenhar också beslutat om dels ett väsentligt vidgat frisläpp av de allmännainvesteringsfonderna, dels ett frisläpp av de allmänna investeringsreserverna.Därigenom frigörs . för investeringar i näringslivet. Underdet har också ett fördjupat samarbete med EG inletts. Sverigedeltar genom förhandlingar mellan EFTA-länderna och EG i ansträngningarna attskapa ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde Prop. 1990/91:87 (EES).Riksdagen har också utttalat att bör eftersträva att med bibehållenneutralitetspolitik bli medlem av EG. Det är regeringens ambition att efter ensamlad bedömning av de utrikes- och säkerhetspolitiska faktorerna och eftersamråd i utrikesnämnden lämna in en svensk ansökan om medlemskap i . Genomen bred partiöverenskommelse har riktlinjer angivits för en energipolitik somtillförsäkrar industrin fortsatt tillgång på elkraft till konkurrenskraftigapriser. När kärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt det kan skeskall avgöras av resultaten av hushållning med el, tillförseln av el frånmiljöacceptabel kraftproduktion samt möjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser. En energipolitik på dessa grunder ger en ökadstabilitet på energimarknaden och underlag för långsiktig planering. Våren1990 fattade efter förslag i den näringspolitiska propositionen(prop. 1989/90:88, NU30, rskr 326) samt i regeringens proposition om forskning(prop 1989/90, UbU 25, rskr 328, NU40, rskr 337) beslut om betydande insatserför att främja de mindre företagens utveckling samt tekniskt forsknings- ochutveckUngsarbete. Beslut togs bl.a. om inrättandet av ett antal regionalariskkapitalbolag och ett särskilt teknikvetenskapligt forskningsråd. Förutsättningarhar också skapats för att ta tillvara hela landets resurser och få till stånden geografiskt balanserad tillväxt. 1 den regionalpolitiska proposition somlades (prop. 1989/90:76, AU 13, rskr 346) redovisades dels förslagsom innebar förändringar i företagsstödet, dels nya åtgärder for att förbättraförutsättningarna för tillväxt i vissa prioriterade regioner. Äveninom del arbetsmarknadspolitiska området har åtgärder vidtagits. Aktivarearbetsförmedling, förstärkt arbetsmarknadsutbildning, flexibel semester,snabbare utslussning av flyktingar, ökade insatser för rehabilitering, etteffektivare samarbete mellan försäkringskassorna och arbetsförmedlingen samtslopande av förtidspensionering av arbetsmarknadsskäl kan sammantaget förväntasha starkt positiva effekter på arbetskraftsutbudet och arbetsmarknadensfunktionssätt. Denoffentliga sektorn spelar en mycket viktig roll i den svenska ekonomin ochdess verksamhet är av avgörande betydelse för möjligheterna att hävda engenerell välfärdspolitik. Det är därför angeläget att den offentliga sektornsinriktning och verksamhetsformer på ett ändamålsenligt sätt kan effektiviserasoch anpassas till förändrade krav. Utöver de åtgärder som nämnts ovan harförslag till förnyelse av verksamheten i den offentliga sektorn lagts fram vadgäller bl.a socialförsäkringssystemet, barnomsorgen, bostadsfinansieringen,skolan och den statliga administrationen. Attbygga vidare Prop. 1990/91: 87 Genomen konsekvent politik inriktad på inflationsbekämpning och strukturellareformer för att främja ekonomins funktionssätt har förutsättningar skapats fören ekonomisk utveckling grundad på fasta spelregler och möjlighet till godframförhållning. Pådenna grund och i ljuset av de krav och möjligheter som en ökadinternationalisering medför inriktas näringspolitiken på att stimulera enpositiv utveckling byggd på förnyelse och framtidssatsningar. Isamband med den näringspolitiska propositionen fick näringspolitikenen delvis ny inriktning. Propositionen innebar en vidgad syn pånäringspolitiken och inom regeringen bildades en särskild statsrådsgrupp församordning av olika näringspolitiska frågor. Näringspolitikeninriktas på att inom ett stort antal områden främja den strukturomvandling somkrävs för att möta bl.a. ändrade efterfrågemöns-ter, den tekniska utvecklingen,ökad internationell integration, nya konkurrentländer och kraven påmiljöhänsyn. I denna omställning är bl.a. tillgången på väl utbildadarbetskraft, en god forsknings- och utvecklingsmiljö, en ändamålsenliginfrastruktur, de små företagens utveckling och väl fungerande marknader avstor betydelse. 1.4 Högre utbildning, teknisk forskning och utveckling,teknisk infrastruktur Högskolansstyrnings- och anslagssystem effektiviseras. Dengrundläggande högskoleutbildningen byggs ut med 350 nybörjarplatser på linjer1991/92 och /92-93/94 med 1050 årsstudieplatser på lokalaoch individuella linjer och fristående kurser. Inomdet teknikvetenskapliga området inrättas minst 320 nya doktorandtjänster.Förslaget innebär att antalet doktorsexamina kan öka . Ökatsvenskt deltagande i europeiskt forskningssamarbete. Detsvenska systemet för provning och kontroll anpassas till EG:s principer. Utbildningoch en kontinuerlig kompetensuppbyggnad på alla nivåer är av central betydelseför näringslivets förnyelse. Därigenom skapas ny kunskap, nya färdigheter ochnya attityder. För den anställde innebär det ett mer innehållsrikt arbetevilket också skapar förutsättningar att effektivt ta tillvara och utnyttjaexempelvis nya och mer effektiva tekniska och organisatoriska ;lösningar. Desmå företagen kan i detta avseende ha särskilda behov vilket uppmärksammas avden s. k. kompetensutredningen som regeringen tillsatt. Vad gällergymnasieskolan föreslogs i årets finansplan att de yrkesinriktade linjerna börbyggas ut så att alla elever får treårig utbildning. Denna förstärkning somomfattar ca 40000 elever föreslås inledasår 1992. Somett led i en mer omfattande reformering av utbildningssystemet Prop. 1990/91:87föreslås ett särskiU strukturprojekt inom för attutveckla systemet för planering och styrning av högskolan. Utgångspunkten äratt beslut om dimensionering av olika utbildningar skall fattas mot bakgrund avsamhällets behov i vid mening samt att styrningen av resurser i högre gradkopplas till utbildningens kvalité och antalet examinerade. Resurser som nuanvänds för administration bör kunna frigöras för utbildning och forskninginom högskolan. Arbetet beräknas bl.a. resultera i att antalet utexamineradeinom högskolan kan öka . Antaletnybörjarplatser inom högskolan föreslås öka. Tonvikten läggs vid atttillfredsställa de behov som finns vad gäller teknikerutbildning. Därförföreslås en utbyggnad av den tvååriga ingenjörsutbildningen vid högskolan med180 nybörjarplatser. Civilingenjörsutbildningen byggs ut med 80 nybörjarplatseroch naturvetarlinjen med 90 nybörjarplatser. Dessutom förstärks anslaget förlokala och individuella högskolelinjer samt fristående kurser med motsvarande1050 årsstudieplatser. Fördelningen av resurstillskottet sker från tillväxt-och regionalpolitiska utgångspunkter. Det totala resurstillskottet inom dessaområden beräknas till drygt 34 milj. kr. för /92. Vid fullutbyggnad är kostnaden 105 milj. kr. Enviktig grund för en långsiktiga vetenskapliga framsteg och en godutbildningsstandard är den tekniska grundforskningen. Dess betydelse förnäringslivets utveckling har illustrerats i olika sammanhang. Regeringenföreslår därför att 320 nya doktorandtjänster inom främst det teknikvetenskapligaområdet inrättas. Det innebär en ökning av det årliga antalet doktorsexaminamed jämfört med nuvarande nivå. Den totala kostnaden då denna nivåär uppnådd beräknas till 80 milj. kr. Framgångarinom det tekniska forsknings- och utvecklingsområdet förutsätter godamöjligheter till internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Regeringenföreslår därför en ökning av de svenska företagens möjligheter att delta i deteuropeiska forsknings- och utvecklingssamarbetet. Förslaget innebär att deårliga anslagen för detta ändamål ökas med 65 milj. kr., vilket är en ökningmed jämfört med nuvarande nivå. Detvästeuropeiska integrationsarbetet är av avgörande betydelse för utformningenav en framtida svensk ordning rör provning och kontroll. Det svenska systemetför obligatorisk provning och kontroll bör därför successivt anpassas efter deprinciper som är under framväxt inom EG. Vissa riktlinjer för utseende avprovnings- och certifieringsorgan, s.k. anmälda organ, bör redan nu läggasfast. Såväl offentliga som enskilda organ skall kunna utses. Organens kompetensskall bedömas av en statlig myndighet. Eninfrastrukturfond om inrättas. Fondenskall bidra till finansieringen av angelägna investeringar i järnvägar, vägaroch kollektivtrafikanläggningar. Därmedbör ett antal strategiska projekt inom järnvägssektorn kunna komma till stånd.Arlandabanan, utbyggnaden av och järnvägskommunikationerna iMälardalen, tidigareläggning av snabbtågsanpassning av och ostkustbanansamt kapacitetsförstärkningar på norra stambanan är högt prioriterade. E3,E4, E6 samt standardförbättringar av strategiska vägar inom ramen för ettkompletterande bärighetsprogram angelägna projekt på vägområdet. Storstädernastrafikproblem kan lösas med de åtgärder som presenteras. Ennytt planeringssystem föreslås. Utgångspunkten är att det nationellaperspektivet stärks. Teleinvesteringar på genomförsunder 90-talet. Tillgångentill goda kommunikationer i vid mening är en grundläggande förutsättning för enpositiv samhällsutveckling. I det moderna samhället spelar en ändamålsenligstruktur för exempelvis tele- och datakommunikation liksom gods- ochpersontransporter en allt viktigare roll. Förmågan att tillgodose dessa behovär därför av stor betydelse för tillväxten i ekonomin. Regeringen föreslår motdenna bakgrund att en särskild infrastrukturfond om minst 20 miljarder kr.bildas för investeringar i järnvägar, vägar och kollektivtrafikanläggningar.Tillsammans med bl. a. nya finansieringsformer innebär detta att ettinvesteringsprogram pä kan förverkligas fram . Detta är i det närmaste en fördubbling jämfört med nuvarandenivå. Medfinansiering helt eller delvis från infrastrukturfonden kan flera angelägnaprojekt komma till stånd . Fondmedlen skall användas tillnationellt strategiska projekt. De skall fördelas så att näringslivetskonkurrenskraft stärks. Därmed kan en god grund för en ökad tillväxt i ekonominskapas. Inomjärnvägssektorn är utbyggnaden av mellan och tilldubbelspårsstandard liksom utbyggnad av järnvägskommunikationerna i Mälardalenoch angelägna projekt. Vidare krävs kapacitetsförstärkningar pånorra stambanan och stambanan genom övre . En tidigareläggning avsnabbtågsanpassning på och ostkustbanan är också angelägen. Medutgångspunkt från en ny helhetssyn på väginvesteringarna bör satsningar påvägarna ske längs hela stråk. I första hand bör E4, E3 och E6 komma i fråga förstandardförbättringar, t. ex. i form av förbifarter och bortbyggda flaskhalsar. Enligt regeringens meningbör det vara möjligt att i en förhandlingsuppgörelse från infrastrukturfondentillföra 500 milj. kr. för standardförbättringar av strategiska vägar inomramen för ett kompletterande bärighets-program. Regeringen har tidigaregivit förhandlingsuppdrag för att klarlägga förutsättningarna för ökadeinvesteringar i trafikens infrastruktur i storstadsområdena. Som resultathärav har överenskommelser träffats mellan olika regionala och lokalaintressenter i , och om långsiktiga åtgärder för bättretrafiksystem. Regeringen har förklarat sig beredd att avsätta 5,5 miljarder kr.som delfinansiering av sådana åtgärder i storstadsregionerna som främjarmiljösituationen och framkomligheten. En vidareutveckling avplaneringssystemet för investeringar i trafikens infrastruktur föreslås. Enviktig utgångspunkt är att det nationella perspektivet stärks. För att få ettjämförbart underlag från alla trafikgrenar bör de samhällsekonomiska effekternabeskrivas. Ökad tonvikt skall läggas vid de strategiska projekten.Infrastrukturfonden kommer att introducera en förändradinriktning och nya arbetsformer för en effektivare medelsanvändning. Inomtelekommunikationssektorn fortgår en kraftig utbyggnad av såväl det fasta nätetsom mobiltelefoni och andra tjänster. Fram beräknasinvesteringarna uppgå till . Större delen investerasi det fasta telenätet. 1.6 Utveckling av de affarsdrivande verken 1991/92. Domänverketombildas till aktiebolag. Förutsättningarnaoch formerna för postens och SJs verksamhet Staten har som ägarebetydande kapitaltillgångar i olika typer av verksamheter. Det innebär attstaten aktivt måste följa och utvärdera den verksamhet som bedrivs. För fleraav affärsverken har betydande förändringar skett vad gäller förutsättningarnaför verksamheten. Det gäller bl. a. den tekniska utvecklingen som gjort att denaturliga monopolen upphävts. I samma riktning verkar en ökadinternationalisering. De nya förutsättningarna föranleder i vissa fallförändringar vad gäller verksamhetsform.