prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslårsenare i denna proposition att kalkningspro-grammet byggs ut kraftigt. Enligtregeringens uppfattning behöver utsläppen av de gränsöverskridandeluftföroreningarna begränsas kraftigt i hela norra . Intemationelltsamarbete är därför nödvändigt. Det internationella arbetet bedrivs formellt idet europeiska samarbetet inom ramen konvention om långvägagränsöverskridande luftföroreningar. Inom ramen för från år1979 finns bindande protokoll om minskning av svavel- och kväveutsläpp, somSverige godkänt. Svavelprotokollet innebär att utsläppen av svavelskall minska . Kväveprotokollet från år 1988innebär att utsläppen av kväveoxider skall stabiliseras nivå senastår 1994. Ett storl antal västeuropeiska länder, däribland , har gjortbetydligt mer långtgående åtaganden, har lillsammans med elva andraländer i en särskild deklaration, som antogs i anslutning till konventionensmöte i , utfäsl sig att minska utsläppen av kväveoxider med istorleksordningen med valfritt basår 1980-1985. Arbetet inomkonventionen inriktas på reviderade protokoll om begränsningarav utsläppen av svavel och kväveoxider samt på ett nytt protokoll ombegränsningar av utsläppen av flyktiga organiska ämnen. Regeringen anser attmålformuleringarna måste baseras på kritiska belastningsgränser till skillnadfrån tidigare överenskommelser. Detta innebär att nya åtaganden omutsläppsminskningar blir olika för enskilda länder eller gmpper av länder.Kraven kan därmed skilja mellan och . Svavelnedfalleti såväl som på kontinenten kan därigenom nå ned under de kritiska belastningsgränserna. Överslagsberäkningar visar att utsläppsnivåerna per capita motsvarande de som beräknas uppnås i västra delar skulle vara tillräckliga för att nå detta mål. De mest långtgående minskningarna skulle krävas i östra delen av och . Dessa minskningar beräknas till stor del komma till stånd som följd av en ekonomisk förändring och avskaffade subventioner på inhemskt kol. I är det främstStorbritannien som kommer att få vidta mer långtgående åtgärder än de somhittills planerats för att nå ned till de kritiska belastningsgränserna. Regeringen avser att verkaför att ett nytt avtal mellan de europeiska länderna om begränsningar avsvavelutsläppen undertecknas . skall också verka för attett avtal om flyktiga organiska ämnen undertecknas . För att begränsakvävenedfallet behövs skärpta bilavgaskrav i hela . Regeringen avser attfortsätta att arbeta för att få till stånd överenskommelser om detta. Sverigeskall verka för att krav motsvarande de krav som införs federalt i förlätta och lunga fordon omkring införs i EG och EFTA senast år 1996.Krav på utsläppsgränser, motsvarade vad som kan erhållas genom katalytiskavgasrening, behöver införas i . Åtgärder vad gäller traktorer ochdieseldriven järnväg behöver vidtas i hela . Inom ramen förintemationella avtal bör åtgärder inom flyg- och sjöfarten också vidtas. 2.3 Miljön i tätorterna ■■- Regeringens förislag: Somfriktliiijér för;det försätta ■'arbetet;gällriattj trluftkyalitetent förbättras; sä'att .lie ! 'riskerna'förjifiänni-; : ::skörsfhä|~sa till följdav.-ijtsläpp äv iuftförqréni"ngär från träfik-inäu-i ;:stri:och energianläggningar undanröjs Den yMdefulla kiilturmiljonj S r:i städerna*skäti'bevaras. * J * J > .' : : * ~ *' t T T *■ ::! :; :; -41 ■; - * * ■- -BéhöVet ay grönområden 1 tätorter rocKtätprtsnara prnfåde-nlskdl; ; ;.tillgodoses*! :,:: ,t; i- . : ; > * * I I' J yid-år:20Ö0 skall;haltémå!av, koloxid; kväyeoxid.jsyavéldioxid,': r «*sotÖch;partikjar»uri'défslcrida tje-nktvärdeii som-utarbetats:ay. ;ii,a| ; :;turvårdsyerket. '.Riktvärdéiia'syftär;tiil*att äänrö hälspef-j *■ 'frkter'-"'".? ;;-'-'*-'■"';■*'-- * * ' ' " f ?■' ; " ' -* * -' "' - - ' ■ I jioRici. ;■,,,■ i? ;:;-■■■ ;;r .5 s * ; ,■.!*.*;>:':;;, . ; -T :«■ i 'Utsläppen av cancerframkallande ämnen.bör miriskäs-med 90%,i,, , '■ :.■ .v if. Z ■ ' : s. .. .: J .:■ .. . ; ■■ ■■ ■■ *■■ * ?. .- ■ ..: ■. , y. j. ;,'tätprternå 'föi, ått de; långsiktigii; hälspeffekterriäj skalj A-ara 'påTen . t.":afcceptabel.nivå! Ett;clelmålär;ait-h'älyera utsläppen till är:2005: » j i *■ t jBullr 1 :tätortér bör rnijnska»så *att'det ikommer "att;ii"gga,'under * j■.nåturvårdsverkets*nuyarärid'e riktlinjer.-'! !/"'""-" s * * i .11 l~l'' Deluftföroreningar som bidrar till globala och regionala miljöproblem härstammarhuvudsakligen från trafiken, industriprocesser och energianläggningar. Genomatt miljöstörande verksamhei har koncentrerats till tätorterna uppstår dessutomi vissa fall lokala problem på grund av luftföroreningar. Desvenska tätorterna har i ett internationellt perspektiv en god miljö. Viktigautsläpp med hälsoskadliga effekter har minskal kraftigt sedan början av1970-talet, bl. a. sot och svaveldioxid. Arbetet med att minskautsläppen från stora fasta källor som energipro- Prop. 1990/91: 90 duklion ochindustriell verksamhet har varil framgångsrikt. Införande av fjärrvärme ochelvärme har härvid varit av slor betydelse. Detta förhållande, i kombinationmed att transporterna ökar, innebär att trafiken har blivit den störstakvarvarande källan till föroreningar i tätorterna. Utsläppen per bil avframför aUt kväveoxider och kolväten från personbilar har dock minskat kraftigtunder de senasie åren som ett resultat av att stränga avgaskrav har införts. Regeringensbedömning är att beslutade åtgärder kommer att leda till att halternaav svaveldioxid, kväveoxider och koloxid i tätorterna kommer att minskaytterligare. Sothalterna är jämfört med riktvärdena låga i svenska tätorter,men bör minskas ytterligare med hänsyn till cancerrisken. Mångamänniskor i tätorter och då främst i storstadsområdena är utsatta förluftföroreningshalter som är högre än vad som kan betraktas som god miljö.Naturvårdsverkets riktvärden för luftkvalitet för vissa föroreningaröverskrids vid trafikerade gator i tätorter där ett stort antal människor boroch vistas. Riktvärdet för kväveoxider överskrids också för hela stadsdelar it. Denallvarligaste hälsorisken av luftföroreningar i tätorter är enligt nuvarandebedömningar den förhöjda cancerrisken. forskning omtätortsmiljön har bl.a. givit som resultat att i storleksordningen 1 000cancerfall bedöms uppkomma på grund av luftföroreningar. Allergioch annan överkänslighet har ökat hos befolkningen de senaste årtiondena.Orsaken är oklar men olika miljöfaktorer har sannolikt betydelse.Luftföroreningar är en av dessa miljöfaktorer. Bullerfrån olika källor kan störa arbete, sömn och vila och även ge upphov tillpsykosomatiska besvär. Medicinska undersökningar visar att buller bl. a. kanpåverka hjärtat och kärlsystemel. Trafiken står för den helt övervägande delenav bullerstörningarna i tätorter. Föroreningarnaleder också till snabbare nedbrytning av många maleri-al, som i sin tur ledertill korrosion och andra skador på byggnader och anläggningar. Det innebär attkulturminnen och kulturföremål av sten, metall och glas hotas av förstörelse.Som exempel kan nämnas alt flera av portalerna till våra medeltida kyrkor,liksom huvuddelen av utsmyckningen till slott och privathus, under 1600-taletskulpterades i Gollandssand-sten. Denna kalkbundna sandstenstyp är känsligareän de flesta bergarter för kemiska angrepp. Trots att halten svaveldioxid isvensk tätortslufl minskal kraftigt är läget allvariigt imånga tätorter. Utbyggnadenav tätorterna kan i vissa fall medföra att det blir svårare för människor attnå olika rekreationsområden. God fysisk planering behövs därför för utbyggnadav bostäder, serviceanläggningar och transportanordningar, somvärdefulla kulturmiljöer kan bevaras. Tillgången till parker, störresammanhängande grönområden och gröna korridorer mellan olika områdensäkerställs också därigenom. Störreområden i närheten av tätorter med möjlighet till ostördhet, även i fråga om bullerstörningar, och höga naturkvalileter skall så långl som 32 möjligt ges ettlångsiktigt skydd i den kommunala och regionala planeringen. Omsorgenom bebyggelsens estetiska, historiska och funktionella kvaliteter bör varavägledande i den kommunala planeringen. Genom att förena dessa planeringens mertraditionella uppgifter med de nya och hårdare kraven på rena system kan en godlivsmiljö skapas i våra tätorter. Deövergripande miljömålen för tätorterna är att skydda befolkningen mot skadligahälsoeffekter på gmnd av t. ex. luftföroreningar och buller och att forma engod bostads-, arbets-, trafik- och fritidsmiljö för alla människor. Denvärdefulla kulturmiljön skall så långt som möjligt bevaras. Avfall skall kunnatas om hand på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Regeringenanser att riktlinjer för luftkvalitet efter sekelskiftetskall uppnås i alla tätorter. Som riktlinjer för det fortsatta arbetet börgälla att utsläppen av cancerframkallande ämnen som ett första steg halveras. Kommunernahar ett stort ansvar för den lokala miljön. riktlinjer föracceptabel luftkvalitet är ett viktigt planeringsinstmment som redan används.Tätortema bör enligt regeringens uppfattning planeras allttydligare utifrån uppsatta miljökrav. Genom god planering kan bl. a. behovetav transporter minska. Industrier som kan påverka människors hälsa lokaliserasså att tillräckliga skyddsavstånd erhålls till områden där människor bor ochvistas. Områden för friluftsliv och rekreation bör avsättas i tillräckligomfattning. Den kommunala samhällsplaneringen enligt bl. a. plan- ochbygglagen har en grandläggande betydelse för vilken miljö som kan uppnås itätorterna. Ökad fjärrvärmebaserad uppvärmning är ett effektivt sätt attminska halterna av svaveldioxid i tätortsluften och har redan gett godaresultat. Vägtrafikenhar ökat kraftigt . Skärpta avgaskrav och införandet avblyfri bensin innebär stora förbättringar inom vägtrafiken. Ett ökattrafikarbete kan motverka den förväntade miljöeffekten. Regeringen har därförtillsatt särskilda förhandlare för , och för att fåtill stånd lösningar på trafikens miljö- och framkomlighetsproblem i dessaområden. Förhandlarna har presenterat förslag till överenskommelser medåtgärder som rör trafiksystemet och lokal trafikplanering. Förslagen behandlasi propositionen om näringspolitik för tillväxt. För att överenskommelsernaskall få full effekt skall de följas upp med skärpta krav på fordon ochbränslen. Regeringen föreslår därför att kraven på fordon och bränslen skallskärpas ytterligare i ett brett europeiskt samarbete, dels generellt, delsspeciellt för tätortstrafik. Regeringenföreslår att miljöklassindelningen av motorbrännolja ändras så attmiljövänligare bränslen ytterligare stimuleras. Renare bränslen har störstbetydelse i tätortema. Ekonomiska styrmedel kommer också att införas för attytterligare stimulera utvecklingen av ren teknik och renare fordon. Bullerär i första hand ett problem i bostadsområden där bullerstörning ar från olika verksamheter har ökat successivt. 3 1990/91. 1 saml Nr 90 vidkällan medför minskade störaingar. Sådana åtgärder är därför ofta Prop.1990/91:90 kostnadseffektiva, men har nackdelaraa att de får full effekt förstefter . I många befintliga miljöer är det inte möjligt att medtillgänglig teknik reducera bullret från fordonen tillräckligt för att uppnågod miljökvalitet. Andra åtgärder som hindrar bullret att nå bostäder ochkänsliga områden kommer därför att vara nödvändiga . Dennatyp av åtgärder får vägas mot andra typer av hälso- och miljöinsatser som ärangelägna. Genomförandet får ske inom ramen för befintliga resurser.Myndighetema bör ha ett utökat sektorsansvar för att begränsa buller. Allasektorer måste enligt regeringens uppfattning arbeta vidare för att förebyggaoch minimera bullerstöraingar. Partikelhalteni luften har minskat , men är fortfarande relativt hög itätorter. De mätningar som finns visar att förekommande haher ligger i nivå medföreslagna riktvärden. Eftersom partiklar är bärare av cancerframkallande ämnenoch kan framkalla allergier är det väsentligt att ytterligare minska halteraa itätortsluft. Regeringen anser därför att som riktlinjer för det fortsattaarbetet skall gälla att utsläppen i ett första skede skall halveras till år2005. Deåtgärder som regeringen nu föreslår för att förbättra tätortsmiljön kommer attfå full effekt och i böijan av . Vägtrafikenkommer att ha ett avgörande inflytande på luftkvaliteten i tätorter under dekommande 10 20 åren. riktvärden för luftkvalitet (koloxid,kväveoxid, sot och partiklar) kommer sannolikt att kunna uppnås genom de åtgärder som föreslås. Enkraftig minskning av partikelutsläppen är svårast att genomföra. Medytterligare skärpta krav på såväl avgasrening som dieselbränsle kan dock ensådan reduktion nås. Ytterligare åtgärder är möjliga genom samhällsplanering,utbyggnad av kollektivtrafik och förbättrad trafikplanering. Avfallshanteringenär ett särskilt problem i tätorterna. Genom de åtgärder som regeringentidigare har vidtagit har ett inventerings- och planeringsarbete påbörjats påkommunal nivå, inte bara för hushållsavfall utan för alla typer av avfall.Målet är att senare utvidga det kommunala ansvaret. Ytterligare åtgärder krävsi kommuneraa, framför allt för separering och insamling av olika slags avfallsamt för återvinning och annat lämpligt omhändertagande av avfallet. Ökadåteranvändning och återvinning krävs för att uppnå en bättre resurshushållningoch föratt minska avfallsmängderna. Avfallet innehåller också i vissa fallgifter som kan läcka ut i naturen med risk för allvarliga störningar i miljönsom följd. Avfallsdeponeringen innebär dessutom i sig ett volymmässigt ochestetiskt problem i landskapet och skapar ofta konflikter vidmarkanvändningen, främst kring tätorterna. Tätorternasvattenmiljö har förbättrats . Så gott som alla städeri som ligger i närheten av sjöar och vattendrag eller vid kuster kanerbjuda friluftsbad av god eller mycket god kvalitet. Ytterligare krav pårening av avloppsvatten kan behövas i vissa områden. Regeringens13rslag:/Söm riktlinjer för ahyäiiäniri .■ ser bch .vård av -natunniljöh.feäller följande:'- ;;:-. '-; ■"; -;.' ''',;.';'-;-.'' >,''; ;'Förnybara resurser;skall utnyttjas, inom rainéh fÖr-ekosystemens produktiörisformåga.Anyändhing av icke fpniybärä .iiäturrésurser 1 skäll i änriii högre gradjprägläs av en ansvarsfull hushällhing. '*, '',;; ,.ben biologiska låIlgfåldénöchden/géhétis säkerställas:Växt- och djursamhällen bevaras så ätt ilandet nätur- Jigtförekominande Växt- och .djurärter ges ;fömtsättning ■ leva under näturligkbetiiigelser öch ijiyskräftigä ,, "/"/;. ;,, Införande ay ■ främinande. arter, eller 'genetiskt-modifierade'-drgä-', . nismef,skall ske: med stör restriktivitet öclh underbetryggände .kön:- troll'..så ått förutsättningarna töt den inhéinska flöräh-bch faiihän .■inteäventyras/." ",'■ :"./:>.";■'>/.'■:'.>''. -.'■;'■'*.'/-■/.',/;',-'.■■.. '■■ - :.'./>,'.-■*'. *-','//;-/ * -Utöver förelagen till rikiiirijérfb lägeii ändras,Régeiringen föreslår ocksåatt résiirsernalfor värd öch föIVaitIling" avnatun-eséiVatsain'! "; för/arbetet? m förstärks med30-railj.-,kr. ',föriiästå budgistår/,/. '-/', -'.- ;, ;". './,''./■/: Sverigeär ett från många synpunkter rikt land, med bl. a. stora tillgångar pånaturresurser. Skogen är en del av vår kultur och ger natumpplevelser som ärbetydelsefulla för en stor del av det svenska folket. Den formar landskapetgenom att uppta hälften av areal. Jordbmket står för produktionen avhuvuddelen av våra livsmedel och bidrar till att göra kultur- ochnaturlandskapet varierat. Landetsvälfärd är i hög grad beroende av de naturresurser som är knutna till marken,vattenkraften och den fysiska miljön i övrigt i form av t. ex. jordbmksmark,sjöar och vattendrag. Dessa resurser kan dessutom vara av intresse för turism,rekreation och kulturmiljövård. Ett mångsidigt utnyttjande av dessa resurserskall så långt som möjligt eftersträvas. Bestämmelser om hur avvägningar skallgöras mellan bevarande- och exploateringsintressen finns i naturresurslagen. Enav de viktigaste naturresurserna är skogen, som utgör basen för en stor del avindustriproduktionen och för vår export. Skogens långsiktiga produktionsförmågahotas dock av försurning och övergödning. Skogs-och jordbmksproduktionenpåverkar i sin tur ekosystemen i sjöar och vattendrag, t. ex. genom läckage avnäringsämnen. Eninternationellt antagen målsättning för hushållningen med världensnaturresurser och naturvården är att bevara den biologiska mångfalden, bevaragenetisk variation och att möjliggöra ett långsiktigt nyttjande av arter ochekosystem. Denna strategi har formulerats gemensamt av Internationellanaturvårdsunionen, FNs miljöprogram och Världsnaturfonden. Sambandenmellan naturvårdsarbetet och miljöskyddsarbetet har blivit allt tydligare under desenaste åren i takt med att nya kunskaper har Prop. 1990/91:90 erhållits omekosystemens känslighet för olika slags störaingar. Ett stort antal fungerandeekosystem är fömtsättningen för den mänskliga överlevnaden . Detsvenska landskapet är i stor utsträckning en produkt av människans sätt atthantera naturen genom seklema. Genom odlingslandskapet infördes en ökadvariation i landskapet, vilket också lett till en ökad artrikedom. De senasteårtiondenas utveckling inom jordbraket i riktning mot storskalighet ochintensivare kemikalieanvändning har lett till att denna variation delvis gåttförlorad och att små, för den biologiska mångfalden värdefulla livsmiljöer(biotoper) försvunnit. Detta har medfört att många arter nu hotas av utrotning.Denna utveckling bryts genom den nya livsmedelspolitiken. Ungefär3 milj. hektar våtmarker i odlingslandskapet i södra och hartorrlagts . En stor del av de hotade djur- ochväxtarteraa i är direkt beroende av våtmarker som livsmiljö.Torrläggningen av våtmarker är också en starkt bidragande orsak till läckage avkväve till havsområden och bidrar direkt till att många djur- och växtartersöverlevnad är hotad. I vissa landskap har ända av våtmarkeraatorrlagts. Ienlighet med intentioneraa i naturresurslagen skall större områden som ärrelativt opåverkade av exploateringsföretag eller andra ingrepp i miljönbevaras. De outbyggda älvarna åtnjuter särskilt skydd enligt denna lag. Föratt garantera markens långsiktiga produktionsförmåga och en bibehållenbiologisk mångfald krävs både att den exteraa påverkan från exempelvisföroreningar upphör och att miljöansvaret inom skogs- ochjord-braksproduktionen ökar. Metoder som medger en bättre anpassning till deekologiska systemen samt till geologiska och andra lokala förhållanden måsteutvecklas för att den biologiska mångfalden skall kunna bevaras. En ökadåterföring av näringsämnen och mineraler krävs för att jordbmks-marken inte påsikt skall utarmas. Naturvårdsarbetetär en viktig uppgift för alla samhällssektorer för att uppnå en bättreanpassning till de ekologiska systemen. Omsorgen om landskapet och denbiologiska mångfalden är inte bara en fråga om landskapets skönhet ellerkulturhistoriska värden utan även en faktor av betydelse för bl. a. de areellanäringamas egna långsiktiga produktionsmål. Ett intensivt arbete har inlettsför att åstadkomma en sådan utveckling. Som exempel kan nämnas de omfattandeutbildningsinsatser som. görs inom skogsbmket för att öka kunskaperaa om deekologiska sambanden och om natur- och kulturvärden i skogsbmket. Naturvårdsarbeteti landskapet har ett nära samband med kulturmiljövården. a.kostnadssynpunkt är det angeläget att insatsema för nalur- och kulturmiljövårdsamordnas. Tillgångentill rent vatten har i inte begränsats i någon avgörandeomfattning av miljöstömingar. har, med några få undantag, inga storasammanhängande grandvattenmagasin. ofta små, beroende på degeologiska fömtsättningama. Föroreningar får Prop. 1990/91:90 därför ofta enganska begränsad utbredning. AvSveriges befolkning är beroende av enskild vattenförsörjning med vattensom ibland är av sämre kvalitet än kommunalt tillhandahållet vallen.Gmndvaltnet har generellt sett god kvalitet men problem har på senare åruppmärksammats till följd av bl. a. försurningen. Ivissa områden tränger saltvatten in i brannsvattnet. Detta förekommer främst ibergborrade brannar i kustområden. Orsaken är bl. a. att vattenutvinningenbedrivs på ett felaktigt sätt t. ex. genom för stora vattenuttag och felaktiglokalisering av brannar. Riksdagenbeslutade i enlighet med regeringens förslag miljöpolitiskaproposition om målen för det fortsatta naturvårdsarbetet. Enligt dessa börrepresentativa områden av alla förekommande naturtyper säkerställas, skyddetav naturtyper såsom urskogar, våtmarker och vissa odlingslandskap prioriterassamt mark för friluftsliv säkerställas, särskilt mnt våra tätorter. Ettsamlat handlingsprogram för hotade arter har utarbetats av . är totalt 121 ryggradsdjur hotade eller särskilt hänsynskrävande, jämförtmed 1980. 38 av landets 475 arter av ryggradsdjur och 284 av ca 2000arter av blom- och ormbunksväxter knutna till odlingslandskapet är hotade. har betydande arealer särskilt skyddsvärda naturtyper,framför aUt urskogar, säkerställts. Sammanlagt av den areal urskog avhögsta klass som finns kvar i är eller kommer att varaskyddad med stöd av naturvårdslagen eller på annat sätt. Totaltär ca produktiv skogsmark skyddad nedanför skogsodlingsgränsensamt ytterligare ca fjällnära produktiv skog. Dessutom ärytteriigare Qällnära skog av sådan karaktär att de inte kanfå avverkas på gmnd av mycket stora föryngrings-problem. 2.4.2Mål för naturvården och naturresurshushållningen Arbetetmed att hushålla med våra naturresurser måste bedrivas på flera olika nivåer.Den fysiska planeringen utgör ett centralt instmment för att påverka denlångsiktiga användningen av mark och vatten. Införande avmiljökonsekvensbeskrivningar, som regeringen föreslår i denna proposition,kommer bl. a. att förbättra fömtsättningama för naturvården och den allmännanaturresurshushållningen. Envaraktigt hållbar utveckling fömtsätter att myndigheter och företag som ärverksamma inom alla samhällssektorer ansvarar för och bekostar det nödvändigamiljövårdsarbetet som en naturlig del av verksamheten. Regeringen avser attförstärka sektorsmyndigheteraas ansvar på dessa områden. Ett gemensamt mål böri enlighet med intentioneraa i naturresurslagen vara att slå vakt om denbiologiska mångfalden och nyttja naturresurserna på ett långsiktigt hållbartsätt. Föratt uppnå målsättningaraa i naturvårdsarbetet krävs bl. a. att målen 37 konkretiserasför att säkra de hotade och sårbara artemas fortlevnad i syfte Prop.1990/91:90 att bevara den biologiska mångfalden. är somcentral miljömyndighet ansvarig för att sådana mål utarbetas.Sektorsmyndighe-teraa för jordbmk, skogsbmk och fiske är ansvariga för attutarbeta sektorsvisa delmål och genomföra åtgärder. Odlingslandskapetskall nyttjas och hävdas så att en rik variation i . naturtyper, biotoper ocharter kan bibehållas. Den nya livsmedelspolitiken med avreglering och stärktstöd för bl. a. naturvårdens behov har som mål bl. a. att slå vakt om ettvarierat och rikt odlingslandskap och att bevara en biologisk mångfald. Regeringenanser att bidrag till landskapsvård är ett ändamålsenligt medel som medverkartill att bevara de för samhället kollektiva värden som är förknippade medodlingslandskapet. Förområden i odlingslandskapet med särskilda natur- och kulturvärden som hotas aven förändrad markanvändning inom jord- och skogsbmket skall framför allt detovan redovisade bidragssystemet användas. I enlighet med naturresurslagensintentioner bör även lokala värden som kommer till uttryck i de kommunalaöversiktsplaneraa tillvaratas genom ett kommunalt engagemang. för utvärdering och översyn av skogspolitiken harnyligen inlett sitt arbete och skall enligt sina direktiv lägga stor vikt vidmiljöfrågorna. Det ingår således i kommitténs uppgifter att formulera ettmiljömål för skogsbmket. Inomfiskets område är målsättningen att fisk och skaldjur och derasnäringsorganismer skall bevaras i livskraftiga, naturliga reproducerandebestånd. Av de vattenlevande organismer i vårt land som kräver särskildaåtgärder för sitt skydd kan nämnas den naturligt reproducerade laxen, målen ochflodkräftan.