prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Transfereringar till hushåll Övriga transfereringar Konsumtion Investeringar' 3,7 14,1 9.9 2,0 3,2 -5,0 -19,1 -4,1 Inkomster Utgifter Finansiellt sparande -7,5 ' I investeringar m.m. ingår förutom kommunalamyndigheters investeringar även kommunala affärsverks investeringar,investeringar i personalbostäder samt nettot av köp och försäljning avfastigheter och mark. Källor: Konjunkturin.stitutet, ,och . De specialdestinerade stotsbidragen, som beräknastill ca . 1992, är koppladetill vissa verksamheter inom kommuneraa. Av bidragen till primärkommuneraa gårhälften till skolutbildningen, till baraomsorgen och tilläldreomsorgen och övrig social omsorg. Bidragen från socialförsäkrings-sektorautgår till sjukvården och beräknas uppgå till ca . Dekommunala utgiftema består till 3/4 av konsumtion. beräknaskonsumtionen ha stigit med i volym. och nästo Prop.1990/91:100 år tolar det mindre strama arbetsmarknadsläget för att det blirlättore att Bil. l.l rekrytera personal till den kommimala sektora. De kraftigthöjda löne-kostnaderaa (en föjd av avtol) i kombination med det kommunalaskattestoppet, väntas dock medföra en begränsning av expansionen. Förbättringenav kommuneraas finanser 1991 och 1992 är nämligen tillfällig. Fr.o.m. 1993försämras den kommunala ekonomin och obalans kvarstår på lång sikt mednu gällande fömtsättningar. I volym beräknas därför den kommunala konsumtioneninte öka med mer än . De kommunala utgiftema för inköp för konsumtion ochinvesteringar reduceras med ca . (beräknad ingåendemervärdeskatt 1990) till följd av skattereformen. får nämligenkommuneraa lyfta av mervärdeskatten på dessa inköp. Effekten på den kommunalaekonomin av avlyftet neutraliseras genom att kommuneraa ska återföra motsvaradebelopp till stoten. Beloppet ingår som en del av den ovan nämndaavräkningsskatten. 10.1 Internationell ränte- och valutautveckling Under1990, , präglades de interaationella kapitol-marknadema avstigande räntor. Uppgången var speciellt tydlig för obligationsräntorna, medande korto räntoma uppvisade en stobilare utveckling. Ränterörelseraa i de storaindustriländeraa har följt olika mönster. I och , å ena sidan,har peimingpolitiken inriktats på inflationsbekämpning med stigandemarknadsräntor som följd. Ränteuppgången har varit mest markant iJapan. I har en svagare ekonoinisk utveckling föranlett en lättoreinriktning på peimingpolitiken. De korto räntoraa i har, till skillnad frånde interaationella, haft en nedåtgående trend somobligationsräntoraa inte har stigit i samma omfettning som i omvärlden. Diagram10:1 10-åriga obligationsräntor 1989-1990 1990/91:100 Bil. Anm: Månadsgenomsnitt. Sista observationen avser den 17december 1990. Källor: och finanstidningen. invasion av i bötjan av augusti harhaft en betydande inverkan på finansmarknaderna. Den omedelbara effekten avkonflikten var stigande oljepriser med tilltogande inflationsförväntningar somföljd. Den ökande interaationella osäkerheten bidrog till försäljningar avobligationer och aktier med stigande räntor och fellande aktiekurser. Därefterhar räntoraa successivt fellit. Underdet gångna året har det blivit allt mer uppenbart att den amerikanska ekonominär i en nedgångsfas. Finansieringen av det omfettonde budgetunderskottet harfördröjt utvecklingen mot en lägre räntenivå. Andra orsaker är högreinteraationella räntor och en svag amerikansk valuto. Överenskommelsen ioktober om att reducera budgetunderskottet. haremellertid tillsammans med konjunkturavmatt-ningen möjliggjort Prop.1990/91:100 Bland annat sänktes diskontot i Bil. mittenav december med en halv procentenhet till 6,. räntomahar fellit med knappt en procentenhet . tio-årigastotsobligationen har fallit under framförallt november och fram tillmitten av december och ligger nu på ungefar samma nivå som vid årsskiftet1989/90. I har intresset fokuserats tillintegrationsprocessen mellan de båda tyska stotema. togs det förstasteget mot den tyska återföreningen då den monetära unionen trädde i kraft. Ioktober genomfördes det politiska enandet och det försto all-tyskavalet. Ekonomin uppvisar en försatt hög tillväxt. Det finns dock inångafrågetecken kring enandet. En osäkerhetsfektor är den ökande köpkraften i östraTyskland som driver upp inflationstakten. Det ökade inflationstrycket har dockkunnat motverkas av ett högre ränteläge och en stork D-mark. harklargjort att inflationsbekämpningen kommer att prioriteras även i framtiden.En ytterligare fektor som bidrar till osäkerhet är den offentliga sektoms ökadelånebehov i samband med enandet av . Enandet skall delvis finansierasgenom upprättondet av en återföreningsfond. Regeringen har lovat att uppbyggnadenav fonden och det ökande budgetunderskottet inte skall skattefinansieras. Under1991 beräknas det samlade underskottet i den offentliga sektora öka till nästan5% av BNP. De tyska marknadsräntoraa har successivt stigit . Tillskillnad från övriga stora industriländer har obligationsräntoraa i Tysklandstobiliserats på en högre nivå. Relativt andra länder har räntenivån i varitlåg. De japanska obligationsräntoraa började emellertid att stiga vid årskiftet1988/89 och de korto räntoraa i mitten av 1989. har fört en strampenningpolitik på gmnd av en överhettod ekonomi och stigande inflationsoro.Under året har två diskontohöjningar genomförts med sammanlagt 1,75procentenheter till . Ränteuppgången har förstärkts av mellanöstemkonfliktenoch stigande oljepriser. har de japanska obligationsräntoraa.successivt fellit och nedgången har förstärkts under försto hälften avdecember. Ränteutvecklingen för de stora ekonomieraa harmedfört att ränton på dollarplaceringar nu är lägre än ränton på D-mark- ochyenplaceringar. har de amerikanska räntoraa överstigit både de tyskaoch de japanska. Japanska investeringar i amerikanska räntebärande papjjer, somtidigare skapat valutoinflöden, har minskat. Under försto varförsäljningaraa större än köpen, vilket bidrog till valutoutflöden. Den högreavkastningen har ökat efterfrågan på placeringar i D-mark och yen. D-marken haräven stärkts av att händelseutvecklingen i har lockat kapitol tillTyskland. Den amerikanska dollara har /90 deprecierats medi genomsnitt mot yenen och mot D-marken. Diagram10:2 Växelkursen för USA-dollar i D-mark och Yen 1989-1990 DEM per USD YENper USD 1990/91:100 Bil. Sista observationen avser . beslutode att pundetskulle inträda i växelkursmekanismen inom EMS. Beslutet kombinerades meden sänkning av base rate med en procentenhet till . Innan anslutningenstärktes pundet av spekulationer om ett inträde i och de höjda oljepriseraatill följd av mellanösternkrisen. Efter beslutet har de brittiska marknadsräntoraafellit. Pundet har försvagats och är nu den svagaste valuton inomERM. har aktiekurseraa enligt ettvärldsmarknadsindex fellit med i genomsnitt , vilket till stor deltillskrivs Kuwaitkrisen och de stigande oljepriseraa. Aktiebörserna i New Yorkoch har relativt sett haft den bästo utvecklingen av de storainteraationella börseraa. Tokyobörsen har utvecklats sämst. Den högre japanskaräntenivån har inneburit att avkastningskravet på aktier har höjts ochaktiekurseraa har därmed fellit. Aktiekurseraa på Frankfurtbörsen har haft högkursrörlighet. Vid årets böijan steg aktiviteten på börsen i samband medliberaliseringen i . Högre räntor, osäkerhet över kostnaden för dettyska enandet och Kuwaitkrisen har därefter dämpat köpintresset. har aktiekurseraa fellit lika mycket som världsindex. 10.2 Räntor och valutaflöden i Penningpolitikensviktigaste uppgift är att hålla en fest växelkurs. För att uppnå detto måsteräntoraa anpassas så att balanserade valutoflöden säkerställes. Det är främstvid två tillfällen valutoutflöden med åtföljande tendenstill en försvagad krona har registrerats, febmari-mars samt september-oktober.Negativ ekonomisk stotistik över bl.a. bytesbalansen samt pris- ochlöneutvecklingen har ökat oron beträffande den svenska ekonomins utveckling.Denna oro medförde enosäkerhet om inriktningen av valutopolitiken, vilket ledde till valutoutflödenoch åtföljande höjda korto räntor. Den korto räntan har till följd av dettostigit betydligt mer i än i omvärlden. Denförsto större oron med åtföljande valutoutflöden uppstod isamband med bankkonflikten och regeringskrisen. En penning-politisk åtstramningfrån medförde att räntan för en sexmånaders stotsskuldväxel islutet av febmari steg med ett par procentenheter. Den därigenom höjdaräntedifferensen medförde tillsammans med ett svagare valutoindex ettincitoment till valutoinflöden. Valutoflödena vände också och indexförstärktes vilket möjliggjorde en successiv sänkning av marknadsräntoraa.Överens-kommelsen i om en stramare finanspolitik mottogs ocksåpositivt och bidrog till att läget stobiliserades. Räntedifferensen mellanstotsskuldväxlar och korgräntan, den vägda euroränton för de länder som ingår ivalutakorgen med sex månaders löptid, som uppgick till imitten av febmari, föll till . Under börjanav sommaren var läget stobilt och valutoflödena i balans. noteradesräntoma för sex månaders stotsskuldväxlar och femåriga stotsobligationer till igenomsnitt 12,8 respektive 13,. 1990/91 Bil. Anm: 6månaders statsskuldväxlar och 5 äriga statsobligationer. Veckogenomsnitt, Sistaobservationen avser . Konfliktenvid medförde stigande oljepriser och enuppgång av de interaationella räntoma, i synnerhet de längre. Deninternationella utvecklingen i kombination med fortsatt svag ekonomiskstotistik i medförde att en förayad oro uppstod och detvå försto veckoraa . Försämrade vinstrapporter från näringslivet ochallvarliga likviditets- och soliditetsproblem ivissa finansbolag förstärkte investeraraas tveksamhet till krontillgångar.Prop. 1990/91:100 Under den sisto veckan och de två försto veckoraai oktober Bil. l.l uppstod ett valuteutflöde på . Kronanförsvagades och kronindex steg till drygt 133. Under denna periodanslöt sig det brittiska pundet till och den norska kronan knöts tillECU:n, vilket sannolikt förstärkte osäkerheten på den svenska valuto-marknaden.Riksbanken stramade åt penningpolitiken genom att höja marginalräntan, dvs denränto bankeraa betolar för upplåning i , i tre steg från 12 till17%. genomfördes omfettande utförsäljningar av stotsskuldväxlar föratt snabbt uppnå önskade effekter på marknadsräntoraa. åtstramningmedförde att marknadsräntoraa gick upp betydligt. Direkt efter denpenningpolitiska åtstramningen steg ränton på 180 dagars stotsskuldväxlar tillca . Den vidgade räntemarginalen gentemot korgränton, vilken som mestuppgick till , lockade utländska placerare till attskaffe tillgångar i kronor t.ex. räntebärande kronpapper som svenskaplacerares intresse för lån i utländsk valuto ökade. Obligationsräntoraa hardäremot utvecklats i paritet med utlandet. Placeraraa reagerade positivt på denpenningpolitiska åtstranmingen och det efterföljande krispaketet frånregeringen. kunde successivt sänka marginal-ränton med treprocentenheter under de två sisto veckoraa och varvidkostnaden för bankeraas upplåning i föll till 14%- steget. Marknadsräntoraa har fellitoch noterades till 14,och 12,för sex månadersstotsskuldväxlar respektive femåriga statsobligationer. Totalt harhalvårsräntan stigit med medan de längre obligationsräntoraat.o.m. är lägre än . Investerama har bl.a. tagit intryck av deallt klarare signalema om en konjunkturaedgång i . Diskontot har tillföljd av stigande räntor justerats upp med totalt en procentenhettill 11,. och fram t.o.m. mitten pådecember har sammanlagt flutit in i landet. Kumulativt har flutit in. Valutareserven uppgår förnärvarande till ca . Kronan har sedan mitten på oktobervarit stabil och valutakursindex har pendlat kring 132,8. Kapitolflödena in i och ut ur landet har såledesvarit fortsatt stora . Det växande bytesbalansunderskottet samtinvesteringar i företog, festigheter och aktier i utlandet leder till utflöden.Både institutioner och andra placerare såsom hushåll har under det senaste åretökat sina inköp av utländska tillgångar. Per utgjordes avförsäkringsbolagens placeringar av utländska tillgångar. Under de tre förstokvartolen svarade investeringaraa i utlandet för avförsäkringsbolagens nyplaceringar. På fondmarknaden, där framförallt hushållenagerar, svarar de utlandsplacerande fonderaa för av de totolatillgångaraa, eller närmare bestämt 13,8 iniljarder per Sedanavregleringen och har svenska placerare köptutländska aktier för ca . Diagram 10:4 ValutoflSden och räntedifferens mot utlandet1990 Prop. Miljarder kr Procentenheter "- - ■ 1 5 J--------------------------------------------------------------- Lo Anm: Valutaflödena avser rapportveckor (). Sista observation avser . 1990, 12 mån. Direkta investeringar därav: fastigheter Handel med aktier Lån/obl m.m. i ull valuta Lån/obl m.m. i kronor Övrigt inkl. restpost -5,4 -5,8 -52,8 -12,4 -29,8 114,2 38,3 -29,0 -80,5 -15,1 -22,1 141,8 65,3 -38,8 -4,3 -19,1 -35,5 Statens lån i uti valuta tillg & skulder Valutares. -12,5 3,6 -13,5 8,3 -17,0 Genom att hålla en högre ränto än omvärlden lockasdels svenska placerare till att ta lån i utländsk valuta för placeringar isvenska kronor och dels utländska placerare till placeringar i krontillgångar.Sedan avregleringen har utlandet köpt kronpapper för sammanlagt71,. Omsättningsskatten på penning- ochobligationsmarknaden avskaffedes . Den dagligaomsättningen av statspapper som i genomsnitt låg på ca 6,5 miljarder kronorunder 1989 har 1990stigit till ca . Handeln i terminer och optioner haråtempptagits. Alltjämt domineras avistahandeln på andrahands-marknaden av ettfåtal standardlån med stor spridning på marknaden, företrädesvis statspappenVidare har ränteskillnaderna mellan olika typer av lån tenderat att växa underhösten. Skillnaden i avkastningskrav mellan stats- och bostadsobligationer löptid har vidgats från imder första halvåret 1990till . Det fmns flera orsaker tilldetta. Likviditeten är lägre för bostodsobligationer. Höstens ränteoro harmedfört att placeraraa föredragit stotspapper. Därtill harkapitoltäckningsregleraa för placeringar i bostodsobligationer skärpts förbanker och andra kreditinstitut. Vidgningen av räntedifferensen kan också varaen del av en utveckling mot att ränteskillnaden mellan olika placeringar på densvenska räntemarknaden i större utsträckning speglar placerarnas uppfettningom institutens riskprofil. Diagram10:5 Dagsomsättning av stotspapper 35 30 25 20 15 Total Termin .... Avista '\-k- V\a vS /\F! ■■■■ '/X-,,, jPs/i 1 /x " v J-l' 1990/91; Bil. Anm: Månadsgenomsnitt, fr.o.m. t.o.m. november1990. 10.3 Utvecklingen på kreditmarknaden Destigande räntoma har bidragit till en påtoglig minskning av utlåningen isvenska kronor. Såväl hushållen som företogen har reducerat sin upplåning isvenska kronor hos banker och fmansbolag. Om hänsyn tos till den kraftigaökningen av krediter i utländsk valuto förändras bilden avsevärt. Det är i förstohand företog som svarar för den kortfristiga upplåningen i utlandet. Företogenanvänder de upplånade medlen bl.a. till att placera i kortfristiga räntebärandetillgångar i svenska kronor. Hushållens andel av upplåningen i utländsk valutoär alltjämt blygsam. Den uppgick till 16,9 iniljarder vid utgången avseptember. Bostodsinstitutens utlåning har fortsatt attexpandera . har deras utlåning gynnats av möjligheten attge krediter till rörlig ränto. Det högre ränteläget och den svagafestighetsmarknaden medför sannolikt att bostodsinstitutens kreditexpansionkommer att avto. Finansbolagssektomsutlåning har käimetecknats av en fortsatt dämpning. Ennettoamortering har ägt mm av krediter i svenska kronor medan krediter iutländsk valuto har ökat. 1990/91:100 Bil. Tabell 10:2 Nettoutlåning till allmänheten 12-månaders förändring, okt-sept. 1990, saldo 30/9 -3,8 -0,6 17,5 470,2 440,8 730,9 0,9 103,1 25,4 1990, saldo 30/9 21,4 43,8 -8,9 1,1 49,5 -11,5 Sammantoget intor hushållen en betydligt försiktigarehållning till ökad upplåning. Fömtom det höga ränteläget utgör den sänktokapitolinkotnst-skatten med den skärpto avdragsbegränsningen och1991 en återhållande fektor. Konjunkturavmattningen och den tilltogande osäkerhetenom framtiden har sannolikt också stor betydelse för hushållens agerande.Höstens börsfell samt de sjunkande villa- och bostodsrätts-priseraa medförockså att hushållens förmögenhet har minskat. Många hushåll försöker i ettsådant läge amortera sina skulder. Under en lång följd av år har den svenskafestighetsmarknaden kännetecknats av brist på kommersiella lokaler, stigandehyror och stigande festighetspriser. kännetecknasfestighetsmarknaden av sjunkande priser. Konjunkturavmattningen leder till attefterfrågan på lokaler minskar som ränteuppgången fördyrarlånefinansierade köp. Den tidigare festighetsboomen har medfört attbelåningsvärdena för festigheter successivt förskjutits uppåt. instituten har i de flestofell stannat vid en 85-procentig belåning. 1990/91:100 institut,företrädesvis finansbolag har emellertid lämnat lån till hela Bil. Direktovkastningen, dvs hyresintäkter minus driftkostnaderi relation till festighetsvärdet, har i inånga fell varit mycket låg ochutlåningen har betingats av kalkyler om en fortsatt snabb prisstegring. Höstens problem inom finansbolagssektora skall sesmot bakgmnd av prisfellen på aktie- och festighetsmarknadema, fräinst i Sverigemen även i viss utsträckning i utlandet. Många lånekunder hos finansbolagen harproblem med att betola räntor och amorteringar Under september och oktoberframkom uppgifter om ökade kreditförluster, i synnerhet bland icke bankanknutnafinansbolag. Uppgifteraa har medfört att finansbolagens kreditvärdighetifrågasatts. En förtroendekris har därmed uppkommit varvid marknaden förfinansbolagens upplåningsinstrament i praktiken upphört att fungera. Dettovållade en akut likviditetskris för de finansbolag som är beroende av löpandeemissioner. En omfettande rekonstmktion pågår inom sektora,medförande bl.a. en bantning av balansräkningarna, sammanslagningar ochnedläggningar. Utvecklingen visar att penningmarknaden inte varit tillräckligtväl utvecklad. Räntesättningen har inte speglat aktöreraas varierandeekonomiska styrka och instmmentens olika riskinnehåll. Även bankeraa har fått kännas vid ökadekreditförluster och lönsamheten förväntos bli pressad, inte minst mot bakgmndav de försämrade konjunktumtsiktema och den minskade kreditefterfrågan. Iljuset av höstens omfettande kreditförluster framstår de höjdakapitoltäckningkrav som beslutots efter interaationella överenskommelser somväl motiverade. Mot bakgmnd av riskema för växande kredit-förluster väntosbankeraa bli alltmer försiktiga i sin kreditgivning. Därmed uppstår en fektiskkreditåtstramning. Kursutvecklingenpå Stockholmsbörsen har under 1980-tolet varit exceptionell. Inte minstföretogens goda vinstutveckling efter devalveringaraa 1981 och 1982 harbidragit till den positiva utvecklingen. steg generalindexmed i genomsnitt per ån Börsvärdet steg från 44miljarder till vid utgången av 1989. De höjda aktiekurseraastimulerade företogen till nyemissioner som ett stort antol företognyintroducerades. har kursutvecklingen vänt. Den för-sämradekonkurrenssituationen för industrin börjar nu ge utslag i form av lägreföretagsvinster. Ett utmärkande drag är att de svenska företagen topparmarknadsandelar på världsmarknaden som de har svårt att höjapriseraa. Detto förstärks av en konjunkturaedgång på för viktigamarknader såsom och Storbritonnien. Vinstema i syimerhet för skogs- ochbilföretogen har fellit kraftigt . Index 1989 = 100 1 10 Prop.1990/91:100 Bil. Nov Dec Anm: Dagsnoteringar. Sista observationen avser 19december 1990. Krisen vid med därtill fellandeinteraationella börser och stigande räntor har bidragit till att förstärkakursfellet på Stockholmsbörsen. I genomsnitt har aktiekurseraa fellit med ca30% . Utvecklingen på Stockholmsbörsen har därmed varit sämre än förflertolet andra stora interaationella börser. Den störsto nedgången registrerasför skogs- och bilföretogen samt för aktier tillhörande festighets- ochfinanssektora. En viss återhämtning har iakttogits under de förstoveckoraa . Omsättningen har varit fortsatt låg. halverades omsättningsskatten på aktier vilket beräknas ge enpositiv effekt på omsättningen . 3.2Imf)orten 27 5.2Utbud av arbetskraft 41 5.3Arbetslöshet ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder 42 6 Löneroch konsumentpriser 45 7 Hushallensekonomi och privat konsumtion 51 7.1Hushållens disponibla inkomster 51 7.2Privat konsumtion och sparande 55 9 Denoffentliga verksamheten 70 9.1Den offenliga sektora ochsamhällsekonomin 70 10.2Räntor och valutaflöden iSverige 82 10.3Utvecklingen på kreditmarknaden 86 l:1 Interaationella fömtsättningar 3 1:2 Löner ochpriser 4 1:4 Bidragtill BNP-tillväxten 7 2:1 Bmttonationalproduktensutveckling i vissa 11 2:2 Konsumentprisemasutveckling i vissa 14 2:3 Arbetslösheti vissa 14 2:4 Bytesblanseri vissa 15 3:1 Exportmarknadstillväxt,relativa priser, marknadsandelar ochexport av bearbetode varor 23 3:2 Export avvaror 26 3:3 Importav varor 28 4:2 Rörligakostnader, produktpriser, marginaler per producerad 5:2 Produktionoch sysselsättning i timmar 40 5:3 Relativaarbetskraftstol för olika åldersgmpper 41 5:4 Relativarbetslöshet i olika åldrar 43 5:5 Antolpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 44 6:1 Timlöneroch arbetskraftskostnader 45 7:1 Skattereformenseffekter på hushållens disponibla inkomster 51 7:2 Hushållssektomsdisponibla inkomster, konsumtion 7:3 Inkomstöverföringarfrån offentlig sektor till hushåll 53 8:1 Bmttoinvesteringarefter näringsgren 60 8:2 Bmttoinvesteringari näringslivet 61 9:2 Denoffentliga sektoms inkomster och utgifter 72 9:4 Stotensinkomster och utgifter 75 9:5 Socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter 76 9:6 Kommuneraasinkomster och utgifter 78 10:2 Nettoutlåningtill allmänheten 87 10:3 Nettoutlåningtill hushållen 87 1:1 1:2 2:1 3:1 3:3 3:4 4:1 4:2 4:3 5:2 6:1 6:2 7:1 7:2 7:3 7:4 8:4 8:5 9:1 10:1 10:2 10:3 10:4 10:5 10:6 BNPoch produktivitetsutveckling 5 Handels- och bytesbalans 8 Oljepris, realt och nominellt 12 Marknadsandel och relativpris för export av bearbetode varor till 14 24 Industrins relativa arbetskraftskostnad per producerad enhet och relativa produktivitet 25 "terms offrade", exportpris/importpris 29 Resevaluto, inkomster och utgifter 30 Trång sektion för ökad produktion inom industrin 32 Industriproduktion 34 Avkastning på totolt kapitol för transportmedels industrin 35 Industrins bmttoöverskottsandel 36 Varsel om uppsägningar 37 Arbetslösheten 42 Nominell timlönekostnad inom industrin 46 Konsumentprisutvecklingen 49 Reallön före och efter skatt 55 Disponibel inkomst och privat konsumtion 56 Hushållens nettosparkvot 57 Hushållens förväntningar om den egna ekonomin 12 månader och framåt t.o.m. 58 Näringslivets investeringar 62 Näringslivets investeringar, procent av BNP 63 outhyrda lägenheter respektive antol påbörjade lägenheter 64 Bostodsinvesteringar 66 Lagervolymförändringar 69 De offentliga utgifteraas andel av BNP 70 10-åriga obligationsräntor 80 Växelkursen för USA-dollar i D-mark och Yen 82 Ränteutvecklingen 83 Valutaflöden och räntedifferens mot utlandet 85 Dagomsättning av stotspapper 86 Börsutvecklingen 89 1990/91:100 Bil. Riksrevisionsverketsinkomstberäkning för /92 () instruktion skall RRV till regeringenlämna en beräkning av statsbudgetens inkomster fördel kommande budgetåret,avsedd som underlag för inkomstberäkning i budgetpropositionen. RRV redovisar i denna skrivelse förslag tillberäkning av statsbudgetens inkomster för /92. Beräkningarna hargjorts för varje inkomsttitel för sig. I anslutning till beräkningarna harbedömningar gjorts även av det väntade utfallet för /91. Underlagför beräkningarna har bl. a. hämtats från berörda myndigheter. Förberäkningarna av inkomstskatterna har dessutom uppgifter från RRVstaxeringsstatistiska undersökning och aktiebolagsenkät utnyttjats.