prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — 16.4Nya fömtsättningar föroffentlig sektor 171 16.5Den offentliga sektomsfinansiella sparande 16.6Steten och socialförsäkringen 176 16.7Den kommunala sektom 178 1990/91:150 Bilaga1:1.1 Bilaga1:1.1 1:1 Produktionen inom industrin och övriga sektorer 1:2 Interaationella fömtsättningar 4 1:3 Löner och priser 5 1:5 Bidrag till BNP-tillväxten 8 1:7 Finansiellt sparande 11 1:8 Försörjningsbalansen och vissa nyckeltel . Huvudkalkylen 14 1:9 Försörjningsbalansen och vissa nyckeltel . Kalkylmed högre produktivitetstillväxt 15 2:1 Bmttonationalproduktens utveckling i vissa 2:2 Konsumentprisemas utveckling i vissa 23 2:3 Nyckeltel för samt Sovjetunionen1990 31 3:1 Sydostesiatiska DAEs andelar av den totela vamimportentill några marknader 34 3:2 Exportmarknadstillväxt, relativa priser, marknadsandelaroch export av bearbetede varor 35 3:3 Export av varor 38 3:4 Import av varor 39 4:1 Industriproduktion 44 4:2 Rörliga kostnader, produktpriser, marginaler perproducerad enhet samt bmttoöverskottsandel 47 5:3 Lönsamhet inom bolagssektom 1989 50 6:2 Produktion och sysselsättning i timmar 55 6:3 Relativa arbetskraftstel för olika åldersgmpper 56 6:4 Relativ arbetslöshet i olika åldrar 57 6:5 personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 59 7:1 Timlöner och arbetskraftskostnader 61 7:2 Konsumentpriser 66 8:1 Hushållssektoms disponibla inkomster, konsumtion 8:2 Inkomster och fillfälligt sparande 70 8:3 Inkomstöverföringar från offentlig sektor till 8:4 Privat konsumtion 74 8:5 Finansieringsanalys för hushållssektom 76 9:1 Bmttoinvesteringar efter näringsgren 79 Prop.1990/91:150 Bilaga 1:1.1 9:2 Bmttoinvesteringar i näringslivet 80 9:3 Offenfliga investeringar 81 10:1 Skattekvoten 90 10:2 Den offentliga sektoms inkomster och 10:4 Stetens inkomster och utgifter 94 10:5 Socialförsäkringssektoms inkomster och 10:6 Kommunemasinkomster och utgifter 97 11:2 NettouUåning tillallmänheten 105 11:3 Nettoutlåning tillhushållen 105 12:1 Utvecklingen i 14 1980-1995 111 12:2 Försörjningsbalansen och vissa nyckeltel 12:3 Konsumtionen 1990-1995. 12:4 Konsumtionen 1975-1995. 12:5 Investeringar 1990-1995. 12:8 Arbetskraftens produktivitet 1975-1990. 120 12:9 Arbetskraftens produktivitet 1990-1995. Huvudkalkylen 121 12:10 Bytesbalansen 1990-1995. Huvudkalkylen 123 12:11 Finansiellt sparande 1990-1995. Huvudkalkylen 124 12:12 Finansiellt sparande 1990-1995. Huvudkalkylen 124 12:13 Hushållens inkomster, konsumtion och sparande 1990-1995.Huvudkalkylen 125 12:14 Produktivitetstillväxten i 1960-1988. RealBNP per sysselsatt 126 12:15 Arbetskraftens produkfivitet 1990-1995. Kalkylmed högre produktivitetstillväxt 128 12:16 Försörjningsbalansen och vissa nyckeltel 1990-1995.Kalkyl med högre produktivitetstillväxt 128 12:17 Konsumtionen 1990-1995. produktivitetstillväxt 129 12:18 Investeringar 1990-1995. produktivitetstillväxt 130 12:20 Arbetsmarknaden . produktivitetstillväxt 131 12:21 Finansiellt sparande 1990-1995. produkfivitetstillväxt 131 13:1 Arbetskraftskostnader inom 13:2Arbetskraftskostnad per producerad enhet 143 14:1 Bidrag till bytesbalansen. inettoskulden till utlandet och förändringar i dengenomsnittliga räntesatsen på nettoskulden 149 14:2 Bytesbalansen medfördelning på komponenter 149 14:3 Investeringar,bytesbalans och sparande 154 14:4Aggregerad finansiell sparbalans 155 15:1 Arbetskraftsdeltegandet, normal och fkkfisk arbetstidper anstelld i några länder 159 15:2 Arbetskraftsutbudi huvudkalkylen 160 Huvudkalkylen 161 15:4 Arbetslöshet och åtgärdsvolym 1970, 1975, 16:1 Offentlig konsumtion fördelad på ändamål 167 16:2 Offentliga sektoras inkomster och utgifter 168 16:3 Förändring i offentlig utgiftsandel 170 16:4 Offentliga sektoms inkomster och utgifter 175 1990/91:150 Bilaga1:1.1 1:1 BNP och produktivitetsutveckling 6 1:2 Handels-och bytesbalans 9 1:3 Bmttosparande, bmttoinvesteringar och bytesbalansens saldoi procent av BNP 16 2:1 BNP-tillväxt i Förente stetema. 1989-1992 22 3:1 Marknadsandel och relativpris för export av bearbetedevaror till 14 36 3:2 Industrins relativa arbetskraftskostnad per producerad enhet uppdeladpå delkomponenter 37 3:3 Nettot för varor och tjänster, avkastning på kapitel samt 4:1 Industriproduktionen i , EG och 43 4:3 Industrins bmttoöverskottsandel 47 5:1 Fördelning av privat tjänsteproduktion 50 6:1 varsel om uppsägningar per kvartel 52 7:1 Nominell timlön inom industrin 63 7:2 Industrins prisförväntningar 64 8:1 Disponibel inkomst och privat konsumtion 68 8:2 Reallön före och efter skatt 71 8:3 Hushållens nettosparkvot 75 8:4 Hushållens förväntningar om den egna ekonomin 12månader framåt - t.o.m. 75 8:5 Deteljhandelns omsättning 77 9:1 Näringslivets investeringar 80 9:2 Näringslivets investeringar, procent av BNP 81 9:3 outhyrda lägenheter respektive antel 10:1 De offentligautgiftemas andel av BNP 89 11:1 6-månaderseuromarknadsräntor 1989-1991 100 11:2 Växelkursen för USA-dollar i D-mark och Yen 11:4 Valuteflöden och räntedifferens mot utlandet 103 11:5 Börsutvecklingen1990-1991 107 12:1 Bmttosparande, bmttoinvesteringar och bytesbalansen 1990/91:150 Bilaga1:1:1 1990/91:150 Bilaga1:1.1 12:3 Tillväxten och dess användning 1975-1995. 12:5 Hushållens nettosparkvot 1970-1995. Huvudkalkylen 125 13:1 Relativ timlönekostnad och relativ arbetskraftskostnad 13:2 Produktivitet inomindustrin 135 13:4 Relativ produktivitet inom industrin 137 13:5 Relativa arbetskraftskostnader per producerad enhet. Gemensamvalute 138 13:6 Vinstmarginaler i och i OECD-området. 14:1 Bytesbalansen meduppdelning på komponenter 148 14:2 nettoskuld till utlandet 150 14:3 Bytesbalans och förändringar i nettoförmögenhet 14:4 Bmttoinvesteringar och bytesbalans 153 16:1 Offentlig utgiftskvot 169 16:2 Sysselsättningsförändring i offentlig sektor 16:3 Finansiellt sparande i offentlig sektor 174 16:4 Offentliga sektoras räntenetto 175 16:5 Finansiellt sparande i stet och socialförsäkring 177 16:6 Konmiunemas finansiella sparande 181 Långtidsbudget för perioden /92 - 1995/96 Långtidsbudget för perioden /92-1995/96 1. Inledning och sammanfattning Syftetmed långtidsbudgeten är att analysera stetsbudgetens, men även övrigaoffentliga sektoms, fmansiella utveckling budgetåren 1991/92 -1995/96. Avsiktenär att visa hur inkomster och utgifter och därmed förmögenhetsstellningutvecklas och vad som ligger bakom förändringama. Inkomst- ochutgiftsutveckling stells sedan mot den ekonomiska tillväxten f5r att bl.a. visai vad män offentliga sektoms andel av ekonomin förändras. Beräkningamai långtidsbudgeten visar vilka konsekvenser stetsmaktemas redan fåttede beslutoch gjorda åteganden får för inkomster och utgifter. Långtidsbudgeten ärsådeles inte en prognos för den troliga eller ett program för den önskvärdautvecklingen. Ianalysen i årets långtidsbudget redovisas bl.a. vilka faktorer som främst styrutvecklingen av de offentliga inkomsteraa och utgifteraa. Den ekonomiska utvecklingenspelar här en avgörande roll. Utöver den bild som ges i bilaga 1.1 har därförberäkningar gjorts även enligt ett referensalteraativ. På så vis tydliggörs hurden offentliga sektoras finanser påverkas vid å ena sidan en ekonomiskutveckling präglad av real fillväxt och å andra sidan en ekonomi med återläll iinflationsutveckling och svagare tillväxt. Beräkningarnaär gjonJa utifrån antaganden om ekonomisk utveckling enligt två altemativ. Ihuvudaltertiativet genereras en högre tillväxt genom att löneökningstaktenhålls tillbaka och anpassas till utvecklingen i omvärlden. Arbetslöshet ochräntor hålls därigenom nere. 1referens alternativet antes den ekonomiska tillväxten bli lägre till följd aven högre löneökningstakt och därmed försämrad konkurrenskraft. En anpassningtill lönenivån i omvärlden sker istället genom en högre arbetslöshet. Beräkningsresultetenvisar att statsbudgetens inkomster iförhållande till BNP sjunker i bådaaltemativen; från 31,fill ca 28,i huvudaltemativet och 28,ireferensaltemativet. Även stetsbudgetens utgifter som andel av BNP minskar ibåda altematiyen. Minskningen sker från 32,till 28,i huvudaltemativet ochtill 30,i referensalternativet. Stetsbudgetenssaldo försämras kraftigt i båda altemativen. Mot slutet avperioden ger beräkningama ett överskott i huvudaltemativet medan utvecklingen ireferensaltemativet ger fortsatt stora underskott. Prop.1990/91:150 Bilaga 1:1.2 I 1990/91. Diagram 1.1 Statsbudgetens saldo Miljarder kronor, löpande priser 1990/91:150 Bilada1:1.2 1990/91 1992/93 1994/95 1991/92 1993/94 1995/96 Inkomsternaökar något snabbare i referensaltemativet, eftersom dennominella pris- och lönekningstekten är högre framför allt i början avperioden. Underlångtidsbudgetens andra år minskar inkomstema drastiskt i båda altemativen. Detsker framfor allt eftersom skatteutbetelningama till kommunema då ökar sterkt.Anledningen är att kommunalskatte-utbetalningama, som sker med två årseftersläpning, hänför sig till den höga löneökningstekt som varitgällande. faller stora engångsinkomster bort, vilka förstärktbudgeten /92. Ökningen av momsinkomstema blir begränsad p.g.a. att dentillfälliga momshöjningen upphör . Utvecklingenav utgifterna präglas av att en stor del av stetsbudgetens utgifter medautomatik följer pris- och löneutvecklingen. Delta gäller framför allttransfereringar till hushållen men också t.ex. utgifter för försvaret. Tillföljd av de högre pris- och löneantagandena i referensaltemativet ökarutgiftema i dette altemativ snabbare. Till dette konmier högre utgifter för attbegränsa arbetslösheten. Saidoutvecklingen och ränteantegandena medför attstetsskuldräntoma också blir högre i referensaltemativet än ihuvudaltemativet. Som en följd av antagandena blir den sammanlagdautgiftsökningen därmed betydligt större i referensaltemativet än ihuvudaltemativet. Iutgiftsutvecklingen märks i båda altemativen i övrigt attom-ställningskostnaderaa för jordbmket avvecklas och att antagnalåga realräntor i det nya räntelånesystemet gör att utgiftema för räntebidragtill bostäder sjunker. 1den offentliga sektorn minskar inkomstema i förhållande till BNP underperioden. Skattekvoten sjunker från 54,till 52,i huvud- altemativetoch till 51,i referensaltemativet. De offentliga utgiftemas andel av BNPsjunker från 62,till 58,i huvudaltemativet och till 60,ireferensaltemativet. medför att det finansiella sparandet i denoffentliga sektom försämras. I huvudaltemativet är det trots dette positivtunder hela perioden medan det i referensaltemativet sluter med svagt negativtsparande. Diagram1.2 Finansiellt sparande i offentlig sektor i rörhållande till BNP 1990/91: Bilaga1:1.2 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1AP-fonden ökar utgiftema mer än inkomstema i båda altemativen. Som andel av BNPminskar inkomstema medan utgiftema ökar. Sparandet försämras mer ihuvudaltemativet främst p.g.a. jämförelsevis låga inkomster både från räntoroch arbetsgivaravgifter. 1kommutierna blir sparandet positivt i perioden, eftersomkommunalskatteutbetelningaraa från steten då ökar kraftigt. Utgiftema ökar dockbetydligt mer än inkomstema , vilket medför att utgiftema somandel av BNP sjunker långsammare än inkomstema. Stora underskott uppstår efterett par år i båda altemativen trots antaganden om en historisk sett mycketmåttlig volymutveckling. Analyseni årets långtidsbudget är främst inrikted på hur den offentliga sektoms andelav ekonomin förändras och vad som styr denna utveckling. Endasten mindre del av såväl inkomster som utgifter styrs av separata beslut. Störstadelen följer regelsystem enligt vilka de automatiskt förändras i takt medvolym-, pris- och löneutveckling. Enviss tillväxttekt i ekonomin ger, vid ett givet skattetryck, motsva- randeökning av den offentliga sektoms reala inkomster. En dominerande Prop.1990/91:150 del av den offentliga sektoms utgifter räknas emellertid uppmed Bilaga 1:1.2 prisökningen men påverkas inte direkt av av den realatillväxten. Endast ekonomisk tillväxt ger därför offentlig sektor utrymme attöka verksamheten eller att höja det finansiella sparandet utan attskattetrycket behöver höjas. Påkort sikt leder hög nominell pris- och löneökningstekt till snabbt stigandeinkomster. Om lönema utan motsvarande produktivitetsökningarstiger snabbare än i våra konkurrentländer, försämras konkurrenskraften. Detteleder till svagare ekonomisk tillväxt och påverkar därmedinkomstutvecklingen negativt. Höginflation slår igenom på utgiftsutvecklingen. En sämre ekonomisk utveckling geräven större arbetslöshet och högre räntor, vilket också ökar de offentligautgiftema. Merparten av transfereringama hör till de utgifter som med automatikföljer inflationsutvecklingen. Välfärdssystemen utgörs till stor del av denoffentliga sektoras transfereringar till hushåll. Ju högre pris- ochlöneökningstakt desto större blir hushållstrans-fereringaraa i forhållande tillBNP. För att bibehålla ambitionsnivån i välfärdssystemen medför hög pris- ochlöneökningstekt att övriga utgifter måste minskas, fömtsatt att inteskattetrycket skall ökas eller del finansiella sparandet försämras. Endast viden jämförelsevis hög tillväxt kan välfärdssystemen i sin nuvarande utformningfinansieras med oförändrat skattetryck. Enoförändrad utgiftskvot skulle medföra en ytterligare försämring av detfinansiella sparande som beräknats i långtidsbudgeten. har uttalatambitionen att sänka utgiftskvoten, vilket även skulle möjliggöra ensänkning av skattekvoten. Långtidsbudgeten visar, under fömtsättning attfattede beslut ligger fäst och inga nya åteganden görs, på en sänkt utgiftskvotunder perioden i båda altemativen. försämras dock det finansiellasparandet. Vid en ekonomisk utveckling som i referensaltemativet medjämförelsevis låg tillväxt och hög inflation är denna försämring i sparandetbetydligt större än sänkningen av utgiftskvoten. Ett behov av utgiftsminskningeller ändrade finansieringsformer skulle då uppste, om en försämring av detfinansiella sparandet skall undvikas. Slutsatsemaav analysen i årets långtidsbudget kan enligt vad som framkommit ovansammanfattes i följande två villkor. För att upprätthålla ambitionsnivån ivälfärdssystemen i den offentliga sektom krävs låg pris- och löneökningstektoch hög tillväxt, om inte skattetrycket skall behöva höjas. För att kunna sänkautgiftskvoten och därmed även möjliggöra en sänkning av skattekvoten, krävs enförhållandevis gynnsam ekonomisk utveckling om inte de offentliga utgiftemaskall behöva minskas och/eller finansierin» sökas utanför den offentligasektom. Samhällsekonomisk bakgrund Prop. Bilaga1:1.2 Den offentliga sektoms finansiella utveckling bestems dels av beslut om förändringari regelsystem, ambitionsnivåer i offentliga åteganden, effektiviseringar ioffentlig verksamhet etc., dels av den samhällsekonomiska utvecklingen.Långtidsbudgeten har karakteren av konsekvensanalys - beräkningama görs medfömtsättningen att den offentliga sektoms åteganden skall vara oförändrade ochatt fattede beslut ligger fast. De anteganden som görs om densamhällsekonomiska utvecklingen får därmed stor betydelse for resulteten. Detfinns en rad kopplingar mellan samhällsekonomin och offentliga inkomster ochutgifter. Skatteinkomstema bestems ytterst av den ekonomiska tillväxten.Lönesumman, dvs. sysselsättning och löneutveckling, är jämte den privatekonsumtionen den viktigaste skattebasen. En ökad andel löner och privatkonsumtion i BNP kan visserligen öka skatteinkomstema, men innebär samtidigtatt vinstendel och resurser till investeringar pressas tillbaka, vilket på siktreducerar BNP-tillväxten. Ekonomisktillväxt ger den offentliga sektom ökade reala inkomster. En stor del av deoffentliga utgiftema räknas upp med prisutvecklingen, men påverkas inte direktav realinkomstema. Det innebär att ekonomisk tillväxt ger den offenfliga sektomutrymme att antingen öka den offentliga verksamheten eller att med bibehållenambitionsnivå reducera den offentliga utgiftskvoten. En svag tillväxt ochsysselsättningsutveckling generar ökade offentliga utgifter viaarbetsmarknadspolitik, arbetslöshetersättningar etc. En högre inflation ger inominella termer den offentliga sektora högre inkomster, men slår samtidigtdirekt igenom på utgiftssidan genom prisuppräkning av transfereringar, högreutgifter för löner till offentliganställda etc. Denoffentliga sektora har i sin tur på flera sätt betydelse för den ekonomiskatillväxten. Beskattning är förenad med en samhällsekonomisk kostnad genom attskatter påverkar prisrelationer och motiven för arbete och sparande m.m.,vilket ger effekter på tillväxten. Många av de offentliga utgifteraa har åandra sidan positiva effekter på den ekonomiska tillväxten, t.ex. utbildning,infrastmktur, arbetsmarknadsutbildning, barnomsorg, sjukvård m.m. stården offentliga sektom också för en betydande del av det sparande som ärnödvändigt för att kunna upprätthålla en hög investeringsaktivitet. Idette avsnitt ges en kortfatted beskrivning av den bedömning av denmakroekonomiska utvecklingen .1991-1996 som ligger till gmnd förkalkyleraa i årets långtidsbudget. Bedömningama överensstämmer med dem somgörs i den reviderade nationalbudgeten respektive dem itreårskalkylema för åren därefter. 1 ett särskilt referensalteraativ undersöksde stetsfinansiella effekteraa av en sämre ekonomisk utveckling efter 1992.Dette altemativ är baserat på antagandet att konkurrenskraften återigenförsämras och tillväxten därigenom hämmas. 2.1 Internationellaförutsättningar Prop. .., , , ... , . Den ekonomiska utvecklingeni omvärlden bedoms bli relativt gynnsam Den konjunkturavmattning som pågår och som framför allt varitmärkbar i , Storbritennien och de nordiska ländema, väntes undernäste år brytes och konjunkturen vända uppåt. Det snabba slutet på Gulf-krigetoch prisfallet på olja väntes ge världsekonomin en stimulans via lägreinflation och räntor och stärka förtroendet hos företeg och konsumenter.Samtidigt fortsätter expansionen i där en snabb sysselsättningsökning ochlöneutveckling spär på den inhemska efterfrågan. De expansiva effektema av dentyska integrationen ger stimulans till den västeuropeiska ekonomin. Pålite längrfc sikt finns fömtsättningar för en god ekonomisk utveckling underkalkylperioden. Förverkligandet av EGs inre marknad och genomförandet avstmkturella förändringar i form av avregleringar och skattereformer i en radländer ger utrymme för en effektivisering av den intemationella ekonomin ochdärmed en hög produktivitetstillväxt. En hög investeringsnivå under slutet av1980-telet bör ge utrymme för en relativt hög produktionstillväxt utan att destörre västekonomiema slår i kapacitetsteket. BNP-tillväxteni OECD-området beräknas successivt öka från till 2,näste åroch till . För hela kalkylperioden innebär detteen genomsnittlig tillväxt på . Prisutvecklingen dämpas från 4,5%1991 till 1994 och räntenivån reduceras liied-nära tvåprocentenheten Denna utveckling ger fömtsättningar för en snabb expansion avvärldshandeln. Marknadstillväxten för svensk export beräknas uppgå till igenomsnitt 5,. 2.2 Utgångsläget 1991 och 1992 Densvenska ekonomin kännetecknas av stora balansproblem. Efter ettår med svag tillväxt 1990 väntes BNP minska. Sysselsättningen harstegnerat och arbetslösheten har stigit snabbt och är nu 2,. Bytesbalansenhar fortsatt att försvagas och beräknas visa ett underskott på nära 50 miljarderkronor jämfört med 1990. är således detfinansiella sparandeunderskott som den svenska ekonomin har gentemot utlandet. Denviktigaste förklaringen till dessa balansproblem är att den överhettning somrått i den svenska ekonomin drivit upp lönekostnadema över ennivå som är förenlig med produktivitetsutvecklingen. Därigenom har svenskaföreteg teppat andelar på världsmarknaden. Inflationstekten och ränten harvarit hög vilket hämmat viljan att investera i . De negativa effektemaav det höga kostnadsläget förstärks av att den intemationella konjunkturenförsvagas. Konjunkturnedgången har särskilt drabbat för svensk export viktigaländer och produktområden. Därtill har den inhemska efterfrågan mattets av, meden i förhållande till svag ökning av privat och offentlig Fleratecken tyder emellertid på att det finns fömtsättningar för en Bilaga 1:1.2anpassning av kostnadsutvecklingen. Försvagningen av läget på arbetsmarknadeni kombination med ansträngningama att få till stånd stebiliseringsavtel påarbetsmarknaden har antegits medföra en påteglig lönedämpning och nästeår, med nominella löneökningar på respektive 3,. skall jämföras med löneökningarpå under vart och ett av . Ävenmed en snabb lönedämpning kommer dock både 1991 och 1992 att varalågkonjunkturår. Sysselsättningen minskar både 1991 och 1992, arbetslöshetenstiger och beräknas, trots en ökad insats av arbetsmarknadspolitiska åtgärder,vara 1992. Lönedämpningeni kombination med en svag efterfrågan och ledig produktionskapacitet slårigenom på priseraa. Under resterande del av det här året beräknaskonsumtionsprisema öka med endast 2,. Effekter av skattereformen och överhängi löneavtelen ger emellertid ett högt genomsnittligt inflationsteläven 1991 men dämpas inflationen påtegligt. En snabbkostnadsanpassning ger ett ökat intemationellt förtroende för svensk ekonomi,vilket ger utrymme för sänkning av det svenska ränteläget. Uppbromsningenav den nominella löneökningsteklen förstärks av en ökad produktivitetstillväxt,vilket sammanteget innebär en mycket dämpad kostnadsutveckling och förstärkningav konkurrenskraften. Detta leder lill att exporten 1992 kan växa med 2,ivolym och att nettoexporten ger ett positivt bidrag till tillväxten. Trotsen svag sysselsättningsökning och en negativ reallöneutveckling och1992 ökar hushållens disponibla inkomster med 1,respektive 1,. bidrarskattereformen till att förstärka hushållens köpkraft. Eftersom mångatransfereringar till hushållen räknas upp med den inflationstekt som råddeunder föregående år innebär den kraftiga dämpningen av inflationen 1992 att realvärdetav transfereringama och därmed köpkraften förstärks. Sänkningen avmarginalskattema 1991 stimulerar till ett ökat sparande hos hushållen ochsparkvoten beräknas öka med drygt en halv procentenhet 1992. Det antas finnasutrymme för en ökning av privat konsumtion med vardera året. Sammantagetvänder tillväxten från en nedgång med 0,till en BNP-tillväxt på 1,0%näste år. Densvenska ekonomins möjligheter att dra nytte av den goda internationellautveckling som fömtspås för kalkylperioden kommer att i hög grad vara beroendeav att den lönedämpning som beräknas ske blir besteende.Den påtegliga nedväxling i löneökningsteklen som sker bör emellertid ge godafömtsättningar för ett trendbrott i lönebildningen och att löneutvecklingenvaraktigt kommer ned på en lägre nivå än vad som varit fallet det senastedecenniet. De nominella timlönema antes i ett huvudscenario öka med perår under I ett referensscenarioantas istellet att lönedämpningen och näste år visar sig vara tillfälligoch att löneutvecklingen återgår till ett tidigare mönster. I dette altemativantas timlönema öka 1993 och 1994, därefter kommer en växandearbetslöshet att dämpa löneutvecklingen något. Till skillnad frånhuvudaltemativet bygger dette scenario inte på någon bedömning av en troligutveckling utan skall betraktes som underlag för en känslighetsanalys av hurstetsfinansema påverkas av den samhällsekonomiska utvecklingen. 1990/91:150 Bilaga1:1.2 -0,2 KPI (årsgenomsnitt) Meden ekonomisk utveckling enligt huvudalternativet förstärks de positiva dragen iutvecklingen . Åren efter 1992 präglas av en export- och investeringsleddkonjunktumppgång. Arbetslösheten minskar successivt ned till en nivå straxunder 2,. En ökad efterfrågan på arbetskraft gör att lönema stiger nägotsnabbare, per är, men inte snabbare än i omvärlden. Konkurrenskraftenkan bevaras, varför exporten beräknas kunna växa med , vilket är2 % mer än importen. Inflationstakten går ned till 2,, vilket innebär enmarkant reallönehöjning. Tillsammans med en sysselsättningsuppgång med nära 1 %per år leder det till att hushållens disponibla inkomster ökar i reala termermed och att den private konsumtionen växer med 1,trots enfortsatt uppgång i sparandet. anpassas den inhemska räntenivånsuccesivt ner mot intemationell nivå.