prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — ambition är att bidra till att konferensenuppnår en sammanhållen behandling av överenskomna ämnen och konkretaslutresultat av vikt för främst u-ländema. Det internationella samarbetet på det för såcentrala råvam-området ter sig i vissa hänseenden inte särskilt lyckosamt.Detta är att beklaga då stabila råvammarknader fortsatt är av stor betydelseför många som ofta är starkt skuldtyngda. Det prisstabiliserande avtalet för kakao harfungerat mindre väl. Avtalet har numera förlängts, ekonomiska(prisstabiliserande) funktioner suspenderats. Samarbetet inom detprisstabiliserande avtalet för naturgummi har å andra sidan varitframgångsrikt, särskilt sedan nu det andra avtalet avseende naturgummi trätt ikraft och de första prisstabiliserande lagerköpen verkställts. Utsikterna för andra nya prisstabiliseranderåvamavtal är inte gynnsamma. Mer än förhandlingar om ett nyttinternationellt kaffeavtal har ej lyckats lösa vissa fundamentalameningsskiljaktligheter mellan ledande konsument- och producentländer.Hittillsvarande avtal har därför förlängts , t.o.m. den 30 september1991. är det prisstabiliserande exportkvotsystemet försatt urkraft, varför avtalet i likhet med kakaoavtalet närmast har karaktär av ens. Försöken att återuppta förhandlingama fortsätter dock. nåddes föriikning mellan banker ochmäklare å ena sidan och Internationella å den andra i den långdragna process som följde på den kris som utlöstes av tennrådets inställande av sina betalning ar . Internationella upplöstes därefter den '90 . Ansträngningarnabör fortsätta att i lämpliga former föra det multilate- Prop. 1990/91: 100rala samarbetet på råvamområdet vidare. Att detta kan ge positivt resultat Bil. 5 visas bl.a. genom det nya juteavtalet samt den nya nickelstudiegmppen. internationella avtal om jute ochjuteprodukter är i likhet med det första () ett s.k.utvecklingsavtal, utan prisstabiliserande funktioner. Detta nya juteavtal är iallt väsentligt likt det gällande och gynnar primärt dejuteproducerande ländema. Dessa är främst , , , ochThailand. Avtalet ligger väl i linje med traditionella råvampolitikoch godkände också avtalet för svensk del (prop.1990/91: NU 13, rskr. internationella avtal om tropiskt timmersom också är ett s. k. utvecklingsavtal, skulle löpa ut . Dethar förlängts med . fömtses förhandlingar komma attinledas om ett nytt liknande avtal. Avtalet har under sin hittillsvarandegiltighetstid kommit att få en ökande betydelse. Man tillmäter nu allmäntavtalet stor vikt som ett av de verksamma internationella medlen i kampen motförstörelsen av de tropiska regnskogarna. Framgångsrika förhandlingar om studiegmpper förtenn och koppar har lett fram till överenskommelser om mandat för dessastudiegrupper. De avses starta sin verksamhet så snart de antagits av detenligt resp. mandat erforderliga antalet stater. Den internationella nickelstudiegmppen höll sittinvigningsmöte . Denna nya studiegmpp kommer främst att verka sominsamlande och bearbetande organ för statistik avseende nickel. Ett första mötemed studiegruppen med deltagande av näringslivsrepresentanter kommer att hållasunder . Förhoppningar knyts till att gmppens verksamhet skall ledatill ökad marknadstransparens och därmed indirekt verka stabiliserande pånickelmarknaden. Gemensamma Fonden för råvaror, somframförhandlades , kunde träda ikraft sedan bl.a.Sovjetunionen tillträtt avtalet. Fondens huvudsyften är atl, dels erbjudafinansiell hjälp för prisstabiliserande råvarulagring, inom ramen förinternationella råvaruavtal, dels finansiera projektverksamhet inområvamområdet. Fonden befinner sig fortfarande i ett uppbyggnadsskede, menväntas få stor betydelse främst som finansieringskälla för nämndaprojektverksamhet. Handelspolitiskaoch ekonomiska konsultationer på regeringsnivå spelar en viktig roll förSveriges handel med flertalet . Ett starkt samband framträder mellanhandelspolitiska och ekonomiska kontakter på regeringsnivå och kommersiellaförbindelser. Kontakter i form av ministerbesök och delegationsresor medofficiell prägel har i allt större grad kommit att användas i handelsfrämjandesyfte. har ingått avtal om ekonomiskt,industriellt och teknisk-veten skapligt samarbete med ett tjugotal . undersö ker f. n. om och hur dessa avtal kan utnyttjas mer effektivt. har med undertecknat ett Memorandum of Understanding, 191 somåterupplivar ett avtal om upprättande av en blandad Prop.1990/91: 100 kommission för ekonomiskt och industriellt samarbete. Särskild vikt måste läggas vid de mera utveckladeu-länderna i Stillahav-sasien. har utgjort förebild för och givitinspiration åt exempelvis , , och som uppvisarmycket höga siffror vad gäller t. ex. tillväxt, produktivitet, handel ochinvesteringar. I en annan grupp av länder som ifråga om ekonomisk utvecklingkommer på en nivå strax efter, återfinns i första hand tre ASEAN-länder,nämligen , och . I både och gersedan ett par år tillbaka exporten av industriprodukter större intäkter änjordbruksexporten. handel med har minskat under1980-talet. uppgick den svenska exporten till till 31miljarder kronor vilket var en ökning jämfört med året innan. Importenfrån ländergruppen ökade till . Av totalaexport går till medan motsvarande siffra för importen är 7,. Detallmänna statliga stödet till exportfrämjande kanaliseras i Sverigehuvudsakligen via exportråd, som bildades av staten och denprivata organisationen . Rådets uppgift är att som centralt organ planera,samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja export.Vidare planerar och leder rådet handelssekreterarnas verksamhet samt denexportfrämjande verksamheten inom utrikesrepresentationen. Andelen företagsfinansieringär internationellt sett hög. spelar en viktig roll för attunderstödja och underlätta företagens egna exportansträngningar. Jag har, med regeringens bemyndigande, tillkallaten särskild utredare med uppgift att göra en förutsättningslös översyn avstatens roll i det exportfrämjande arbete som drivs genom exportråd(dir. 1989:38). Utredaren väntas presentera sitt betänkande . Genomden s.k. consensus-överenskommelsen inom har de deltagande staterna,däribland , åtagit sig att tillämpa vissa riktlinjer vad gäller bl. a.räntenivåer och kredittider vid statsstödda exportkrediter. Syftet medöverenskommelsen är att begränsa osund och snedvridande konkurrens medelstsubventionerade exportkrediter. I överenskommelsen ingår också riktlinjer förs. Consensus-överenskommelsen är för närvarandeföremål för översyn. Avsikten är att en reviderad överenskommelse skall antasinför OECDs ministermöte . Finansiering är ett viktigt konkurrensmedel,särskilt vid export av kapi talvaror och projekt till u- och östländer. Tillgång till statliga exportkredit garantier är här av central betydelse. () har till uppgift attgenom garantier skydda Prop. 1990/91: 100 företagen mot vissa typer avförlustrisker i samband med exportaffärer. 5 Nämnden har sedan år 1980utfärdat garantier för export till ett värde av drygt 100 miljarder kronor.Samtidigt har ett ackumulerat underskott på ca uppstått iverksamheten, till följd av skaderegleringar föranledda av betalningsproblem iu- och östländer. har godkänt vissa förslag tillförändrade riktlinjer för EKNs verksamhet (prop. 1989/90:44, NU 19, rskr. 153).För garantier med kredittid i princip upp till högst bör verksamhetenbedrivas med målet att den skall gå ihop och premierna anpassas därefter(N-system). Även när det gäller längre och större krediter bör ambitionenfo.-lsalt vara att få verksamheten att gå ihop . Premierna bör i detta fallbestämmas med hänsyn till den riskbild som föreligger vid beslutstillfälletför de enskilda affärerna. Med hänsyn till förlustriskerna bör riskbedömningeni fråga om de långa krediterna kompletteras med prövning av samhällsintresse(LT-system). har understrukit vikten av att samtliga villkor isamband med en garanti inom ramen för de begränsningar som uppställs förgarantigivningen utformas med beaktande av vad som erbjuds i exportföretagensviktigare konkurrentländer. Vidare har EKN fått vidgade möjligheteratt anpassagarantigivningen till ändrade exportfinansieringsformer. Tullfrågor,handelsprocedurer m. m. Iförhandlingarna med EG om ett diskuteras en rad förslag tillförenklingar vad gäller ursprungsreglerna, t.ex. införande av alternativaprocentregler, full kumulation och förenklad ursprungsbevisning. Dessutomdiskuteras bl.a. ett multilateralt tullsamarbetsavtal. I den gemensamma EFTA/EG-arbetsgruppen förenhetsdokumentet och transiteringsfrågor (SAD/Transit-gruppen) diskuterasmöjligheterna att utveckla del gemensamma tulldokumentet till ett elektronisktdokument. Ett gemensamt pilotprojekt har också startat för att se övermöjligheterna att datorisera transiteringsrutinerna. deltar i TEDIS () . Detta projekt sattes igång avEG-kommissionen och huvudinriktningen är verksamhet som stöder ochsamordnar EDI-ulvecklingen (Interchange) i . Projektsom berör flera språk och länder är prioriterade. Viktiga frågor är hur säkerhetenskall lösas vid informationsutbyte enbart mellan datorer och hur ländersjuridiska regelverk kan anpassas lill elektronisk datautväxling. Genom TEDISstöds också arbete som bedrivs i FNs regi där internationella datastandarderoch rekommendationer tas fram. Första fasen av TEDIS avslutades ochnästa fas omfattar tre-årsperioden -94. har godkänt avtal omHandelsprocedurrådets verksamhet 30juni 1993 (prop. 1989/90:150, NU26, rskr. Avtalet innebär att rådet drivs vidare med utvidgad huvudmannakrets och delvis förändrad inriktning. '" 13 1990/91. har ingått ett antaltullsamarbetsavtal. 1990/91: 100 fyller en viktig funktion föratt ge tullen möjlighet atl effektivt bekämpa Bil. 5 bl.a.narkotikasmuggling och ekonomisk brottslighet. Avtal med de nordiska länderna,, , , , och är i kraft. deltar i det internationella samarbetet påtullområdet, främst inom ramen för (Customs CooperationCouncil CCC) i . Rådet har till uppgift att studera frågor avtullteknisk och tulladministrativ natur och att utarbeta konventioner ochrekommendationer i syfte att harmonisera medlemsländernas tullprocedurer. Avvecklingen av exportrestriktionerna för ickejärnhaltigt metallskrot inleddes den i enlighet med denöverenskommelse som träffades mellan EFTA-länderna och EG (prop.1989/90: 10, UUI I, rskr. För del innebär detta att den endakvarvarande restriktionen för kopparskrot kommer att avvecklas den I januari1992. Restriktionen för aska med återstoder av koppar har avvecklats den 1januari 1991. Utförseltillstånd för kopparskrot har i vissa fall beviljatsinom ramen för s. k. omarbetningsavtal. De prisåtaganden som sedan slutet av gälltför spånskivor från och har avvecklats. Regeringen haravslutat dumpningsundersökningar beträffande importen av hårda träfiberskivorfrån och , vissa gödselmedel från Tyska demokratiskarepubliken och samt PVC-rör från och . Enundersökning har inletts beträffande plywood från ochTjeckoslovakien. Betänkandet från utredningen om svenskutrikeshandel i krislägen (SOU 1989:107) har remissbehandlats. Utredningensförslag bereds inom . Regeringenhar i prop. 1988/89:47 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. uttalat atten fullständig avreglering av tekorestriktionerna bör genomföras den 31 juli1991. ställde sig bakom detta ställningstagande (l988/89:FiU10,rskr. Senast har (1989/90:NU27), med anledning av ett antalmotioner i frågan, uttalat att slopandet av importbegränsningarna pålekoområdet kommer att leda till lägre konsumentpriser i vårt land och medförafördelar för utvecklingsländerna. Samtliga berörda länder har notifierats om densvenska avsikten att avreglera tekohandeln. har ländema föreslagitsmodifierad pe-riodiadelning av avtalet i syfte att uppnå en smidig övergångtill en fullständig avreglering . Den1 trädde förbud mot i princip all handel med och i kraft. Sanktionerna mot dessa länder har även omfattat förbud mot nyinvesteringar m.m. 1990utropat sin självständighet upphävdes samtliga sanktioner mot detta Prop.1990/91: 100 land. Även i har en positiv utveckling inletts.Apartheidsystemet består dock i väsentliga delar. Mot detta land kvarstårdärför de svenska sanktionerna. Genom förordningen (1990:885) om vissa sanktionermot och , som beslutades och trädde i kraft , varSverige ett av de första länderna som införde ekonomiska sanktioner mot Irakoch det ockuperade . Med anledning av bl.a. säkerhetsrådets beslut den 25september om att utvidga sanktionerna till att också omfatta ett luftembargobeslutade regeringen om ändringar i nämnda förordning (SFS1990:954). De nya bestämmelserna trädde i kraft . Regeringens förordnanden om sanktioner stödjer sigpå bemyndiganden i lagen (1971:176) om vissa intemationeUa sanktioner. Enligtlagen skall regeringens förordnanden att tillämpa lagen underställas riksdagenför godkännande. Så har skett genom prop. 1990/91:48. har däreftergodkänt förordnandena (1990/91: UU 11, rskr. Regeringen kan i det enskilda fallet medge undantagfrån förbuden bl. a. för medicin som skall utföras inom ramen för humanitärahjälporganisationers arbete. Regeringen har givit dispens för bl. a. SvenskaRöda Korset och . Totalthar ett trettiotal dispensansökningar avgjorts. /90 hade 149 enskilda tillverkare regeringens tillstånd atttillverka krigsmateriel. Tillverkningsvärdet för var 9 583 milj. kr.,jämfört med 8 303 milj. kr. har ca 1 600 ansökningar om utförselbehandlats. Värdet för de beviljade utförseltillstånden, som i vissafall också avser export under flera följande år, uppgick till ca 3 000 milj.kr., jämfört med ca 7 250 milj. kr. Jämfört med minskade krigsmaterielexportensandel av totala export från till . För år1990 kan en ytterligare kraftig minskning förutses. Den pariamentariskt sammansatta rådgivande nämndenför krigsmate-rielexportfrågor har sammanträtt tio gånger. Dettek-niskt-vetenskapliga rådet, som bistår krigsmaterielinspektionen vid bedömningenav frågor om avgränsning mellan civil och militär materiel, har sammanträtt sexgånger. Utredningen om krigsmaterielexporten avlämnade ifebruari 1990 sitt betänkande "Utlandssamverkan påkrigsmaterielområdet" (SOU 1989:102). Regeringen avser senare framläggaförslag om ny lag rörande krigsmateriel. I detta förslag kommer även den år1989 avlämnade utredningen om krigsmaterielbegreppet (SOU 1989:66) attbehandlas. En skrivelse med redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten under är 1989 (skr. 1989/90: 124) överiämnades till . En motsvarande skrivelsekommer att lämnas i börian av . Kontrollav vissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfte Prop.1990/91:100 Ril S Jag kommer att föreslå regeringen att undervåren 1991 lägga fram en propositionom kontroll av vissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfte.Kontrollen avses omfatta såväl vissa produkter som viss kunskapsöverföring ochutformas som ett utförselförbud från vilket regeringen kan meddela undantag. Inkomstervid kommerskollegium, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida underinkomsttitel, beräknas till sammanlagt ca 5 milj.kr. för /92(1989/90ca 12 milj.kr. är central förvaltningsmyndighetmed uppgift att handlägga frågor om handelspolitik och utrikeshandel samt vissafrågor i samband.med näringsrättsliga regleringar och inrikeshandel. Kollegietsgeneraldirektör är chef för myndigheten och ordförande i dess styrelse.Kommerskollegium har ca 135 anställda. Till kollegiet är knutet ett handelspolitiskt råd,ett krishandelsråd, en frågor rörande tillämpningen avavtalet mellan och Europeiska kol- och stålgemenskapen samt rådgivandenämnder för revisorsfrågor resp. tolk- och översättarfrågor. Kollegiet har regeringens uppdrag att upprätta ettkansli åt delegationen för översättning av . har inför treårsperioden1991/921993/94 lämnat en fördjupad anslagsframställning. 1anslagsframställningen föreslår kollegiet vissa förstärkningar i verksamhetenoch en fortsatt utbyggnad av ADB-stödet. Kollegiet hemställer att bestämmelsemaom ursprungsmärkning av kläder avskaffas och att en översyn görs av densvenska näringspolitiska myndighetsstrukturen. Vidare hemställer kollegiet omen ökning av ramanslaget med . samt att ett förslagsanslaguppgående till . anvisas för stipendier till svenska praktikanter videuropeiska samarbetsorganisationer. Detövergripande målet för kommerskollegiets handelspolitiska verksamhet är attmed frihandel som grundprincip bidra till att intressen i handeln medomvärlden tas till vara. På det näringsrättsliga området är det kollegietsuppgift att inom sitt ansvarsområde upprätthålla erforderliga regler ochnormer. Kollegiets verksamhet kommer till stor del att präglas av de handelspolitiskakonsekvenserna av ett utvidgat europasamarbete samt av uppföljningen av GATTsUmguay-runda. /921993/94 blir därför särskilda insatsernödvändiga inom kollegiets multilaterala och europeiska funktioner liksom inomfunktionerna för tekniska handelshinder och näringsrättsliga frågor. Jag förordar att denna inriktning av kollegietsverksamhet läggs till grund för arbetet . De krav som utvecklingen i omvärlden ställer påverksamheten bör mötas med förstärkningar i de ovan nämnda delarna avverksamheten samt en fortsatt satsning på ADB-stödet. 1 frågan om kollegiets förslag om en översyn av densvenska näringspolitiska myndighetsstrukturen anser jag, efter samråd medchefen för , att det finns skäl att precisera de berördamyndigheternas ansvarsområden. Chefen för kommer senaredenna dag att redovisa sin inställning i denna fråga. Ramanslag1991/92: . Huvudförslaget bör tillämpas för anslaget. Mittförslag innebär dock att totalt av huvudförslagets återförs tillanslaget . Någon reducering av anslagsramen bör därmedinte genomföras /92. I övrigt föreslår jag att medel som frigörs undertreårsperioden som en följd av att tekorestriktionerna avvecklas, totalt ca , får disponeras av kollegiet. 1990/91:100 Bil.5 perioden /92-1993/94 har beräknats till Avkollegiets resultatanalys framgår att den gångna perioden har präglats avknappa personalresurser, ökande ärendemängder och nya uppgifter. Detta hardrivit fram effektiviseringar och en positiv utveckling av pro- duktiviteten.ADB-uppbyggnaden har forcerats och flexibiliteten i organi- Prop. 1990/91:100 sationen har ökat. Situationen har nödvändiggjort hårdaprioriteringar. Enligt min mening har kollegiet en viktig roll vadgäller att förse regeringen med beslutsunderlag och utredningar ihandelspolitiska frågor. Kollegiet har väl uppfyllt de krav som har ställts påverksamheten härvidlag. Kollegiet har aktivt deltagit i det internationellahandelspolitiska förhandlingsarbetet. Min sammantagna bedömning är att kollegiet harutnyttjat sina resurser väl och att myndigheten har haft förmåga attframgångsrikt anpassa sin verksamhet till utvecklingen i omvärlden, bl.a. genomorganisationsförändringar som medger en större flexibilitet. Påhandelspolitikens område kan en rad förändringar förväntas som följd av delsdet ekonomiska samarbetssystem som utvecklas i och som berör EG- ochEFTA-länderna samt de central- och östeuropeiska länderna, dels de pågåendeGATT-förhandlingarna. Inom kollegiets multilaterala funktion kommer särskiltresultatet av förhandlingsarbetet i Umguay-mndan, närdetta avslutats, attställa ökade krav. Förhandlingsresultatet skall omsättas i svenska regler ochdet löpande GATT-arbetet får en bredare omfattning. Bl.a. torde nya områdentillkomma, t. ex. handelsrelaterade investerings- och immaterialrättsfrågorsamt handel med tjänster, vilka ger upphov till nya arbetsuppgifter inomkollegiet. Inom den europeiska funktionen kommer verksamhetenatt i hög grad påverkas av ell . a. får kollegiet en viktig rollnär det gäller genomförande och tillämpning av avtalet på en rad områden. Ävenutvecklingen i ställer krav på kollegiets insatser. har en viktig roll när det gällerformuleringen av svensk handelspolitik i detta skeende. ex. bevakning av och andra länders åtaganden, utredandeverksamhet, informations- och samordningsuppgifter samt övrigaanpassningsåtgärder som kan bli aktuella. Det är därför angeläget att kollegietkan anpassa sin verksamhet till förändringar i den internationellahandelspolitiska utvecklingen och i position i det internationellahandelssystemet. En effektiv och flexibel organisation liksom en god beredskapför förändringar är fömtsättningar för detta. Den ökande komplexiteten i såvälde handelspolitiska som näringsrättsliga frågorna samt kraven på snabbainsatser och omprövningar medför också krav på en förbättrad framförhållning. Vidare är en fortsatt satsning på ADB-stödet enfömtsättning för att kollegiet skall kunna bedriva verksamheten effektivt.Detta gäller bl.a. kommunikationsmöjligheter både internt och med extemadatabaser. Anslaget för /92 samt budgetramenför perioden /92 1993/94 har beräknats utifrån följande utgångspunkter. Enligt huvudförslaget skall myndigheten genomförarationaliseringar i verksamheten som motsvarar . Med tanke på den 198 betydelsede pågående handelspolitiska skeendena har för och Prop. 1990/91:100kollegiets roll i detta sammanhang, förordar jag att av besparingen Bil.5 enligt huvudförslaget återförs till anslaget för att möta de krav som ställspå verksamheten. Därmed bör huvudförslaget genomföras fördelat med 1 %för vardera budgetåren 1992/93 och 1993/94. Regeringen har tidigare aviserat en avveckling avtekorestriktionerna . Avvecklingen innebär ett minskatresursbehov inom kollegiets regleringsfunktion. Med hänvisning till vad jag haranfört ovan finns det enligt min mening starka skäl som talar för att därigenomfrigjorda medel, totalt ca . , överförs till deexpansiva delama inom kollegiets verksamhetsområde. Pris- och löneomräkningen för /92uppgår till . Anslaget för i treårsperioden hardärmed beräknats till . För budgetåren 1992/93 och 1993/94 beräknarjag anslaget till . efterreduce-ring-med 1 % för vardera året i enlighet med vad jag har anförtbeträffande huvudförslaget. Beloppen bör pris- och löneomräknas i vanligordning. Svenska stipendier avseende europeiskaintegrationsfrågor för tjänstgöring vid , ocheuropeiska samarbetsorganisationer (bl. a. EFTA) administreras av kollegiet.Ett ökat intresse kan förväntas även på detta område. Ursvensk synvinkel tordedet vara angeläget att de möjligheter som löpande erbjuds svenska praktikanteri nämnda organisationer kan tas tillvara. Befintliga medel under anslaget fördenna verksamhet kan beräknas till ca . Jag förutsätter att denresursförstärkning, som jag har föreslagit för anslaget, även skall ge utrymmeför en viss utökning av stipendieverksamheten. Kollegiets förslag om ett avskaffande av reglernaför ursprungsmärkning av kläder bereds i särskild ordning. Jag är således intenu beredd att ta ställning i denna fråga. De pågående förhandlingarna mellan EFTA och EGförväntas leda till ett omfattande avtal i vilket deltagande från EFTA-ländernassida i den inre marknaden och i de fyra friheterna uppnås genom en långtgåendeanpassning till . förutses också mekanismer fördeltagande från EFTA-ländernas sida i den process som leder till nya beslutinom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Oavsett hur relationernamellan EFTA-länderna och EG slutligen utformas kommer den pågåendeintegrationen att påverka inte bara svenskt näringsliv utan också svensklagstiftning och svenska myndigheters verksamhet. Internationaliseringen av den svenska ekonomin ochdet internationella regelverkets växande betydelse i den nationellanormgivningen, liksom den avreglering som skett på många områden, har lett tillatt flera myndigheters roller har förändrats. Regeringen har i skrivelsen1990/91:50 om åtgärder för att stabilisera ekonomin och begränsa tillväxten avde offentliga utgifterna bl.a. angivit att internationaliseringen under1980-talet har kommit att påverka många verksamhetsområden. Föredraganden anföratt delar av den statliga administrationen, bl. a. de näringspolitiska myndigheterna,mot denna bakgrund måste reformeras. Enligtmin mening finns det mot denna bakgrund skäl att precisera de '99 Jag har i denna fråga samrått med chefen förcivildepartementet, som Bil. 5 senare denna dag redovisar sin inställning idenna fråga. Jaghemställer att regeringen föreslår