prop · GE0325 · 1990-12-31 00:00:00 — till vilkel jag återkommer tiff vid min anmälan tillBilaga 4 nästa års budgetproposition. För innevarande budgetår beräknas kostnadentill . Nödvändiga förberedelser gör att huvuddelen av verksamheten kaninledas först ca efter att ett principbeslut har tagitsi enlighet med de riktlinjer jag här förordar. Några upphovsrättskostnaderutöver dem som staten nu bekostar för sändningen över ärinte aktuella. På samma vis som gäller för vidaresändning i kabelnät av satellitkanalerbärs upphovsrättskostnader enligt gällande avtal av kabeloperatörer ochanslutna hushåll. Statensinsats begränsas till att tillhandahålla en finländsk TV-kanal på en plats ivarje ort. Det är de enskilda kabeloperatörema som avgör om de vill utnyttjamöjligheten alt komplettera kabel-TV-utbudet med en ny kanal. Eftersom skildakabeloperatörer tillämpar olika tekniska lösningar för distributionen fram tillhushållen samt varierande debiteringsmodeller för upphovsrättsersättningar, gårdet inte här att ange hur stor den slutliga kostnaden kommer att bli för etthushåll som vill få tillgång till den finländska kanalen. Frågan om denfinländska kanalen kommer att ingå i ett grundläggande utbud av kanaler eller iett kompletterande utbud avgörs också av kabeloperatörema och kan därför kommaatt variera mellan orter och kabelnät. Jag utgår emellertid från att intressethos gmppen av finsktalande hushåll kommer att vara så stort att flertaletkabeloperatörer väljer att erbjuda den finländska kanalen. Tillskillnad från marksänd TV, där upphovsrättsersättningen vanligen beräknas på gmndvalav det totala antalet tittare inom täckningsområdet, innebär kabeldistributionav exempelvis satellitkanaler att enskilda hushåll får betala en kostnad för atlbli ansluten till ett kabelnät samt programkostnader inkl.upphovsrättsersättningar för att få tillgång till det utbud av kanaler somerbjuds. Eftersom den finländska TV-kanalen nu infogas i detta system påliknande villkor som gäller för övriga kanaler blir det möjligt atl få en bildav intresset för dessa sändningar. Med den lösning som jag nu föreslår kanstatens kostnader för överföring av signalen anpassas till det verkligaintresset för verksamheten, dvs. antalet anslutna hushåll. Om del skulle visasig att alltför få hushåll är intresserade kan överföringen till en ort i såfall avslutas. Frigjord kapacitet i det fiberoptiska nätet kan då användas föröverföring till en annan ort. Därmed uppnås flexibilitet och en bättrehushållning med tillgängliga medel. Sammanfattningsvisbör riktlinjerna för verksamheten vara följande. En finländsk TV-kanal överförsmed statligt stöd via det fiberoptiska distributionsnätet lill en plats påvarje aktuell ort. Alla kabelnätsoperatörer på dessa orter ges möjlighet allansluta sig och infoga den finländska kanalen i resp. utbud. Kabeloperatörernastår själva för kostnader för denna anslutning och för överföring till detegna kabelnätet samt för upphovsrättser-sällningar. Erfarenheter av intressetför den finländska kanalen på resp. ort avgör om överföringen till orten skallfortsätta. Idelta sammanhang vill jag nämna att motsvarande kabeldistributions- modell också är möjlig att tillämpa för , där den finländska TV-kanalen sänds via marksändare. utbyggnaden av kabelnäthar skett i snabbt tempo finns det Prop. 1990/91:25 finsktalandehushåll inom regionen som inle är anslutna till något kabel- Bilaga 4 nät.Mot denna bakgmnd ser jag nu ingen anledning att frångå tidigare uttalanden omatt nuvarande marksändningar över under enövergångsperiod bör bibehållas. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de riktlinjer som jag har förordat avseende överföring av enfinländsk TV-kanal, avsedd för vidaresändning i kabelnät, till orter iSverige, 2. till Utbyte av TV-sändningar mellan och på tilläggsbudget1 till statsbudgeten för /91 anvisa ett förslagsanslag på 90000kr. Bilaga 4.1 Prop. 1990/91:25 Förslag till ''S" 4 Lag om ändring i lagen (1990:895) om ändring i lagen(1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar Härigenom föreskrivs att 25 § lagen (I"78:487) ompliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar i paragrafens lydelseenligt lagen (1990:895) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som åsidosätter skyldighet- Den som åsidosätter skyldighet en all lämna pliktexemplar enligl enall lämna pliktexemplar enligl denna lag kan av arkivet för ljud dennalag kan av den myndighet och bild föreläggas atl vid vite full- somregeringen bestämmer före- göra sin skyldighet. Vitesförelägg- läggasatt vid vite fullgöra sin skyl ande skall delges. Vitesföreläggande skall del ges. Den som underlåter atl fullgöra sin skyldighet atl föra enförteckning enligl 17 a § tredje slycket skall dömas lill böler. Beslut enligt första stycket får överklagas hos kammarräiien. Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Prop.1990/91:25 Bilaga 4 Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen(1973:349)' dels atl 4 kap. 21 § och 8 kap, 4 § skall ha följande lydelse, dels ad det i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändringi nämnda lag skall införas en ny punkt, 2 f av följande lydelse. Som den studerandes inkomst enligt16 och 19 §S räknas vad som på det halvåret kan beräknas belöpa av det beloppsom kan förutses bli den studerandes sammanräknade inkomst vid taxeringen //// siailiginkomstskatt för kalenderåret. Som den stuilerandes inkomst enligt16 och 19 §§ räknas vad som [)å det halvåret kan beräknas belöpa av det beloppsom kan förut.ses bli den studerandes sammanräknade inkomst av tjänst,näringsverksamhet och kapital vid taxeringen för kalenderåret. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela närmare föreskrifter om tillämpningen av första slycket. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fårför utomlands bosatta och sjömän föreskriva andra regler förinkomstberäkningen. Ärsbeloppelför etl kalenderår skall vara av den återbetalningsskyldigessammanräknade inkomst enligl den senaste taxeringen till statlig inkomstskatt.Som taxering gäller beslutet om taxering i första instans. Årsbeloppetför ett kalenderår skall vara av den ålerbetalningsskyldigessammanräknade inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital enligt densenaste taxeringen. Som taxering gäller beslutet om taxering i första instans. 1 Uiienomtryckt l')87:303, 2 Sena,stelydelse 1988:877, 3 Senastelydelse 19«8:«77, Bilaga 4.2 Prop, 1990/91:25 Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse När det gäller sådana återbetalningsskyldiga som under detinkomstår den senaste taxeringen avser var bosalla utomlands eller var sjömänfår regeringen föreskriva att återbetalningen i stället skall ske med ett beloppsom svarar mot en tjugondedel av den kvarstående låneskuUlen, dock minst femtonprocent av basbeloppet det år återbetalningen skall göras. Till del årsbelopp som den ålerbelalningsskyldige skallbetala får läggas sådana avgifter som regeringen har föreskrivit med stöd av 1§ andra stycket. 2 f I stället för vad som föreskrivs i 8 kap. 34 § sludieslödslagen(1973:349) i dess lydelse före den skall med inkomst i 8 kap. 30och 32 §§ förstås den sammanräknade inkomsten av tjänst, näringsverksamhet ochkapital vid taxeringen för avgif isåret. Denna lag träder i kraft den . Denya bestämmelserna skall tillämpas första gången i fråga om inkomster under år1991. För inkomster gäller äldre bestämmelser. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1990/91 Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats5063 milj. kr. Under anslaget redovisas även den röriiga kredit på 60 milj, kr,som står till statens jordbruksnämnds förfogande för ändamål inomjordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen för budgetåret1990/91, Riksdagenbeslutade om olika åtgärder rörande spannmålsregleringen i sambandmed sitt beslut om livsmedelspoliliken (prop, 1989/ 90:146, JoU 25, rskr, 327), Beslutetinnebar bl,a, atl definitiva inlösenpriser för spannmål under regleringsåret1990/91 fastställdes som förmalningsavgifien höjdes i motsvarandegrad som den prissänkning detta innebar för vete. uttalade regeringenatt budgetmedel inte skulle tillföras spannmålskassan under budgetåret1990/91. Om underskott uppstår i spannmålsregleringen skall det täckas medmedel som inflyter i form av fettvam-avgifter. Iskrivelse har jordbruksnämnden anmält att det, på grundav en stor inhemsk spannmålsskörd och mycket låga världsmarknadspriser påspannmål, förväntas uppstå ett underskott i spannmålsregleringen. Tillgängligamedel i regleringsekonomin och inflytande fettvaruavgifter räcker inte till föratt finansiera delta underskott. Enligt jordbruksnämndens beräkningar måsteytterligare ca 700 milj. kr., varav 250 milj. kr. utgör en buffert, skjutas tillför att finansiera underskottet i spannmålsregleringen. Beroendepå en kombination av en ovanligt god skörd och låga världs marknadspriser kommer elt underskott att uppstå inom spann målsregleringen. Underskottet i spannmålsregleringen har av jordbruks nämnden beräknats till drygt 400 milj, kr, exkl, en buffert. Enligt jord bruksnämnden innebär den stora inhemska spannmålsskörden att merin- täkterna inom spannmålsodlingen uppgår till närmare 1000 milj, kr. fört med ett läge mednormalskörd. Detta talar enligt min uppfattning för Prop. 1990/91:25 attfinansieringen av underskottet i spannmålsregleringen bör belasta de Bilaga 5jordbrukare som producerar spannmål, dvs. de som bidragit till överskottsproduktionenoch fått del av merintäkten. Regeringen har därför tidigare denna dag beslutatmedge jordbmksnämnden att höja prisregleringsavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel . På årsbasis beräknas höjningen generera ca 120 milj.kr. vid oförändrad användning under innevarande regleringsår blir beloppet avnaturliga skäl lägre. Därför krävs att avgiftshöjningen ligger kvar under fleraår. Under innevarande budgetår anser jag att staten bör medverka genom att ställaen räntefri rörlig kredit till jordbruksnämndens förfogande. Jag föreslårdärför att den av jordbruksnämnden disponerade rörliga krediten för ändamålinom jordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen för budgetåret1990/91 höjs med 400 milj. kr. Jag har därvid beräknat ett underskott ispannmålskassan på drygt 400 milj. kr. i enlighet med jordbruksnämndens beräkningar.Jag bedömer det inte nödvändigt med en buffert för att klara finansieringen avunderskottet. Jag föreslår dock alt regeringen får bemyndigande att höja denrörliga krediten om kostnaderna för underskottet skulle visa sig bli högre änberäknat. Enhöjning av avgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel bör också ge enpositiv miljöeffekt eftersom den ger incitament till en minskad användning avdessa insatsvaror. Dessutom bör en höjning innebära att intresset för enomställning till annan markanvändning än spannmålsodling stimuleras. Jaghemställer att regeringen föreslår 1. alt medge att den röriiga kredit som statensjordbruksnämnd disponerar för ändamål inom jordbruksprisregleringen och regleringenav sockernäringen höjs med , 2. alt bemyndiga regeringen att vid behov höja denrörliga kredit som jordbruksnämnden disponerar. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde vad avser p. 1 5 och statsrådet vad avser p. Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1990/91 [1] Vissa kompletterande åtgärder inom Lägetpå arbetsmarknaden kännetecknas fortfarande av en överhettning inom vissa delarav arbetsmarknaden. Arbetslösheten är låg och sysselsättningen har undersenare år stadigt ökat. märks emellertid tendenser till enförsämring av läget. Antalet nyanmälda platser har legatpå en lägre nivå än under föregående år. Antalet varsel har ökat men liggerändå på en relativt låg nivå. Sysselsättningen har minskat något under andrakvartalet 1990 och arbetslösheten har ökat. var 15 600 flerpersoner arbetslösa än under samma månad och arbetslösheten uppgick lill1,. Densvenska ekonomin försvagas emellertid nu kraftigt. Den låga produktivitetenoch det höga kostnadsläget urholkar alltmer konkurrenskraft. Dennautveckling måste brytas om vi skall kunna behålla och utveckla vår välfärd. Motdenna bakgmnd har regeringen uppdragit åt den s. k. Rehnberg-gmppen att verkaför att partema på arbetsmarknaden skall träffa stabiliseringsavtal för iförsta hand . Att sådana avtal träffas är nödvändigt för alt bl. a.motverka en snabbt stigande arbetslöshet. Denökning av arbetslösheten som ägt mm, har skett från en mycket låg nivå ochmotiverar inle att ytteriigare medel avsätts för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. En hög beredskap måste emellertid hållas för att kunna möta en snabbförsämring av läget. Det kan därför finnas anledning att senare återkomma tillriksdagen eller, om läget så kräver, att utnyttja finansfullmakten. Redannu bör emellertid vissa åtgärder vidtas för att öka effektiviteten i användningen av de medel som står till arbetsmarknadsverkets förfogan de. Arbetsförmedlingen måste intensifiera sina ansträngningar alt fylla vakanser och finna lämpligt arbete åt de sökande. Vidare bör vissa omdis poneringar göras av medlen för sysselsättningsskapande åtgärder till främst arbetsmarknadsutbildning. Detta ligger också i linje med inrikt ningen av arbetsmarknadspolitiken, dvs. att utbudsstimulerande åtgärder skall prioriteras. Jag återkommer strax till mina förslag i detta avseende. Ett sätt att motverkaarbetslöshet är att möta den redan i förelagen. 1990/91:25 jag nämnde har varslen ökat. Åtskilligafriställningar bör kunna undvikas genom atl utveckla de. anställdas kompetensoch därigenom också förbättra deras ställning inom företagel och på arbetsmarknaden.Bidraget till utbildning i företag vid risk för permittering eller uppsägningbör därför återinföras. Underförra budgetåret inrättades etl nytt anslag till lönebidrag för förtidspensionerade.Bidrag får lämnas till,arbetsgivare som anställer förtidspensionerade. Jagkommer i det följande att föreslå att ifrågavarande bidrag också skall avsepersoner som uppbär sjukbidrag. Vidare kommer jag att föreslå vissa ändringarav reglerna för bidrag till arbetsbiträde. () har i skrivelse lämnat förslag till ytteriigareinsatser under /91. Jag behandlar förslagen under det anslagsom resp. förslag hänför sig till. Förslag i AMS skrivelse som jag inte tar uppi det följande är jag inte beredd att biträda. Innanjag behandlar nämnda förslag vill jag ta upp en ändring i lagen (1982:80) omanställningsskydd. Pensionsberedningen(S 1984:03) föreslog i delbetänkandet (SOU 1989:101) Förtidspension och röriigpensionsålder en ändring i 33§ lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS).Bestämmelsen behandlar ett förenklat förfarande då en arbetsgivare vill att enanställd skall lämna anställningen vid den ålder som medför skyldighet attavgå med ålderspension eller, om någon sådan avgångsskyldighet inte finns, vidfyllda . Ändringen skulle innebära att det förenklade förfarandet.tillämpasförst då den anställde fyller i stället som , vilketalltså medför en rätt för den enskilde att med bibehållet anställningsskydd fortsättaförvärvsarbeta fram till . Bestämmelsen borde också fortsättningsvisvara dispositiv och gälla i det fall alt den anställde inte ,enligt någon avgångsregel i kollektivavtal eller enskilt anställningsavtal, ärskyldig alt avgå från anställningen. Beredningenföreslog också att lagens regler om företrädesrätt när lurordning skallbestämmas i samband med uppsägning på grund av arbetsbrist eller till återanslällningskulle utsträckas till . Beredningensförslag har remissbehandlats och flertalet remissinstanser har tillstyrktförslaget om att höja gränsen till . Flera av dem anser dock att den höjdagränsen inte bör förknippas med företräde till fortsatt anställning efter detalt arbetstagaren fått rätt till hel ålderspension. Några av dem anser ocksåatt de nuvarande reglerna om en månads uppsägningstid efter fyllda börbibehållas. Föregendel anser jag att det är både i individens och samhällets intresse att den som vill fortsätta som aktiv i arbetslivet efter fyllda också får möjlighet till det. En höjd medellivslängd och en förbättrad hälsosituation för äldre innebär atl många äldre personer har både krafter, förmåga och vilja att fortsätta som yrkesverksamma. Denna vilja och förmåga bör las 33 3 1990/91. I saml Nr 25 tillvara.Om äldre, som själva viff arbeta, får ökad möjlighet alt göra detta, Prop.1990/91:25 kan de bidra till en ökad tillväxt i samhället. Jag ser också dettasom en Bilaga 6 viktig åtgärd för att öka utbudet av arbetskraft. Jagföreslår därför att anställningsskyddet förstärks och fortsätter att gällatills den anställde uppnår . Det skall således finnas saklig gmndför uppsägning av en arbetstagare, som inte har fyllt . Jagär däremot inte beredd att förorda att äldre, som har rätt alt få ålderspension,skall ha företräde i turordningshänseende enligt 22 23§§ LAS ellerföreträdesrätt till återanslällning enligt 25 § LAS. Jag delar den uppfattning,som förts fram av några remissinstanser, atl den som har sin försötjningtryggad genom ålderspension inte skall ges företräde till fortsall arbeteframför dem, som inte har samma inkomsttrygghet. Av samma skäl anser jag attnuvarande regler om uppsägningstid (en månad) för den som fyllt börbibehållas. Eftersombestämmelserna i om avgång med pension m.m. är dispositiva är, sompensionsberedningen har framhållit, de regler som finns i kollektivavtal mellanarbetsmarknadens parter om skyldighet att avgå från anställningen vid uppnåddpensionsålder av avgörande betydelse. Flertalet remissinstanser har anslutitsig till uppfattningen alt beslämmelserna i LAS också fortsättningsvis skallvara dispositiva så att parterna kan avtala om tidpunkten föravgångsskyldighet. Beredningen har ingen annan uppfattning, utan fömtsätter attpartema så långt det är möjligt ändrar i sina avtal så att de ansluter till denföreslagna ändringen i LAS. Jaghar samma uppfattning. Förhållandena i olika branscher och verksamheter,säkerhetskrav m. m. är sådana att det behövs särskilda regler om avgångssskyldighet.Även i ett arbetsmarknadsläge med betydande efterfrågan på arbetskraft kansituationen inom en bransch eller inom ett verksamhetsområde vara sådan att detinte är ändamålsenligt all de anställda står kvar i anställningen efter dentidpunkt då de fått rätt till ålderspension. Jag anser därför i likhet medberedningen och flertalet remissinstanser att parterna även i fortsättningenmåste ha möjlighet att träffa avtal om skyldighet alt avgå från anställningenföre . Den ändring av 33 § LAS, som jag nu har förordat skallsåledes gälla bara om det inte föreligger skyldighet atl avgå med ålderspensionvid en tidigare tidpunkt än . Jaghar vidare i paragrafens tredje stycke föreslagit ett förtydligande så att detklart framgår att begränsningen av företrädesrätten även skall gälla visstidsanställda,som har passerat pensionsgränsen. Somen konsekvens av mitt förslag om att ändra i 33 § LAS bör 5§ i samma lagändras, så alt avtal om tidsbegränsad anställning får lräff"as för viss tidsedan skyldighet att avgå med ålderspension har inträtt eller, om en sådanavgångsskyldighet inte finns, när arbetstagaren har fyllt . Densom uppskjuter uttaget av ålderspension får pensionen livsvarigt ökad. ökningen beräknas med en viss påslagsfaklor för , som, då pensionen börjat utges, har förflutit från ingången av den månad då den försäkrade fyller . I enlighet med beslut (prop. 1989/90: 150, bil. 3, FiU 40, rskr. 358) har påslagsfaktom vid uppskjutet uttag av ålderspension höjts från 0,6 till 0,. Det har hårige- 34 nom blivit mer förmånligtatt skjuta upp pensionsuttaget. I likhet medpensionsberedningen anser jag inte att det finns skäl all Prop. 1990/91:25utvidga möjligheterna all få del av arbelsmarknadspolitiska åtgärder, för Bilaga 6 dem som har fyllt och är berättigade till ålderspension. Lagenföreslås träda i kraft . 1 övergångsbestämmelserna föreslåsdock att den nya bestämmelsen i 33 § skall tillämpas på arbetstagare som fyller65 år den 1 febmari 1991 eller . Övergångsbestämmelsen innebär all deäldre reglerna skall tillämpas i fråga om arbetstagare, som uppnår ålderinom efter ikraftträdandet och som har erhållit besked föreikraftträdandet. 1 enlighet med vad jag nu har anfört har inom arbetsmarknadsdepartementetupprättats ett förslag till lag om ändring i lagen (1982: 80) om anställningsskydd.Förslaget bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 6.1 Medhänsyn till att det skulle sakna betydelse på gmnd av frågans beskaffenhetanser jag alt lagrådets hörande kan underlåtas. Jaghemställer att regeringen föreslår attanta förslaget till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Arbetsmarknad m. m. [2] B 3. Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna mbrik anvisats ettreservationsanslag på . Somjag har anfört bör bidraget till utbildning i förelag vid risk för permitteringeller uppsägning återinföras med hänsyn till de ökade varslen. AMS har förtfram samma förslag i sin skrivelse . Bidraget bör få lämnasmed samma belopp och enligt de regler som i övrigt gäller för bidrag tillutbildning i företag. Kostnadema härför bör rymmas inom de medel som redan haranvisats för arbetsmarknadsutbildning. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har föreslagit i fråga om bidrag till utbildning i förelag. [3] B 5. Sysselsättningsskapande åtgärder Prop. Bilaga 6 Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ettreservationsanslag på . Avmedlen för beredskapsarbeten m.m. får AMS under innevarande budgetår användahögst 200 milj.kr. för arbetsmarknadsutbildning och högst 240 milj. kr. Förall ytterligare öka effektiviteten, men också möjligheterna till ett flexiblareresursutnyttjande vid arbetsförmedlingens val av åtgärd, föreslår jag atlramen för arbetsmarknadsutbildning höjs till högst 500 milj. kr. Dessutom börramen för rekryteringsstöd höjas till högst 400 milj. kr. för att ökamöjligheterna atl skapa arbetstillfällen inom näringslivet. Dessa omdisponeringarär möjliga med hänsyn lill det förhållandevis ringa utnyttjandet avberedskapsarbeten . Omdisponeringarna bör därför rymmas inomramen för de medel som står till förfogande på anslaget för sysselsättningsskapandeåtgärder. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har föreslagit i fråga om medel för arbetsmarknadsutbildningoch rekryteringsstöd. [4] C 6. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ettförslagsanslag på . AMShar förslagit atl bidrag till arbetsbiträde även skall kunna avse insatser som"fadder", exempelvis åt en psykiskt utvecklingsstörd arbetstagareeller personer som behöver stöd på arbetsplatsen på grund av psykiska problemeller missbruksproblem. All kunna ersätta arbetsgivaren för kostnader somuppkommer då anställda avdelas att under viss lid fungera som"fadder", kan enligt AMS vara mer verkningsfullt än andra stödformer.AMS vill därför att begreppet arbetsbiträde vidgas till att omfatta insatser avdenna art. Jag delar AMS uppfattning.Det bör enligt min mening vara förenligt med det gällande regelsystemet att bidrag tiff arbetsbiträde kan avse insat ser av den art som AMS beskriver. Enligl förordningen (1987: 409) om bidrag till arbetshjälpmedel m. m. får bidrag lämnas för arbetsbiträde åt en svårt handikappad, om handikappet orsakar utgifter för sådant biträde i en utsträckning som väsentligt överstiger vad som är normall för befatt ningen eller verksamheten. Jag vill understryka atl insatserna bör vara väsentligt mer omfattande än normala personalpolitiska insatser, som arbetsgivare bör göra för sina anställda eller kamratstöd och liknande insatser, som förekommer i arbetslivet. AMS har också tagit uppbidraget till arbetsbiträde i en särskild skrivelse Prop. 1990/91:25 den 24april 1990.