prop · GE03131 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:131 om vissa frågor om internationellt samarbete i brottmål m.m. Regeringen föreslår atl anta de förslag som hartagits upp i bifogade uldrag ur regeringsprotokollet . deltar i inlernalionelll samarbete som avserinbördes rättshjälp mellan olika stater, bl.a. i fråga om utredning och lagföringav brotl saml skalte-uppbörd. Flera av de överenskommelser om inbördesrättshjälp som har ingått eller avser atl ingåinnehåller besiämmeiser otn informationsutbyte mellan staterna. Informationsutbytetgäller bl.a. upplysningar och bevismaterial som myndigheterna i de berördastaterna har intresse av alt utnyttja i sin verksamhet. En myndighet i Sverigesom har erhållit information från en främmande stat får dock som regel inteanvända informationen fritt. I överenskommelserna anges nämligen ofta villkorför hur informationen får utnyttjas. Ett sådant villkor är l.ex. allbevismaterial inle får användas för annat ändamål än för vilket det begärdes. Elt villkor i en överenskommelse med fräniinnnde stat, sombegränsar möjligheten för svenska myndigheter alt utnyttja erhålleninformation, kan slrida mot inhemska regler om alt myndigheterna i sinverksamhet är skyldiga all utnyttja eller beakta informationen. eller en åklagare är t.ex. i princip skyldig att inledaförundersökning så snart det finns anledning anta att etl brolt som hör underallmänt åtal har begåtts. I proposilionen föreslås regler som innebär att svenskamyndigheter skall vara skyldiga alt följa sådana villkor som har överenskommitsmed en främmande stat om hur upplysningar eller bevismaterial som haröverlämnats från den främmande.stalen får användas. Inhemska regler om hurmyndigheten skall handla i olika hänseenden skall inte gälla i den ulslräckningsom sådana regler strider mot villkor i den överenskommelse som ligger lillgrund för informationsutbytet. Förbudel mot att utnyttja information i slridined 1 1990/91. enöverenskommelse med fråniinande stal skall enligt förslagel gälla för alla Prop. myndigheter, även domstolar. I proposilionen föreslås också en iindring i reglerna om ininiunitelför vissa vittnen m.fl. Denna ändring har samband med frågan om lillträdetill en inom utarbetad narkolikabroltskonvention. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Lag med vissa bestämmelser om internationellt samarbete Härigenom föreskrivs följande. 1 S Har en svensk myndighet fållupplysningar eller bevismaterial från en friimniande stal för atl användas vid ulredningav brolt eller i ett rättsligt föifarande med anledning av brotl och gäller pågrund av överenskommelse med den fråinmandc staten villkor som begränsarmöjligheten atl utnyttja materialet, skall svenska myndigheter följa villkorenoavsett vad som annars är föreskrivel i lag eller annan författning. 2 S I den ulslräckning del haravtalats i en överenskommelse som har ingått med främmande stal, fården som efler kallelse i enlighel med överenskommelsen har rest in i Sverigefrån den främmande staten för all höras eller på annat säll medverka vidutredning av broll eller i ett rällsligl förfarande med anledning av broll inlelagföras, berövas sin frihel eller på annat sätt underkastas inskränkning idenna på grund av handling, underlåtenhet eller dom som härrör från tiden föreinresan i och som, när del gäller en tilltalad, inte är avsedd medkallelsen. Immuniteten upphör om den som rest hit stannar kvar iSverige trots all han haft möjlighet alt lämna hmdel under en sammanhängandelid av från det atl han har fåll besked från myndigheten om allhans närvaro inte längre kriivs, eller om han, efter all ha låmnal landel,återvänder hit. Innehåller överenskommelsen bestämmelse alt immunitetenskall ha mindre omfattning iin som angetts, gäller i stället denbestämmelsen. 1990/91:131Propositionens lagförslag Denna lag Iräder i krafl Lag omändring i lagen (1973:431) om utredning angående Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1973:431) om utredning angående brott mot utländsk tullagskall ha följande lydelse. Bestämmelsernai 1, 4-9, 13 och 16 §§ lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning iskatteärenden sattit bestämmelserna om förundersökning och tvångsmedel i lagen(1960:418) om straff för varusmuggling saml i 23, 27 och 28 kap. rättegångsbalkenäger motsvarande lill-lämpning. Bestämmelse, vars lill-lämpning förutsätter allmisstanke föreligger mot någon, får dock ej tillämpas. Tvångsmedel får ej användasi syfle att möjliggöra förverkande av egendoin. Vad som i ovan nämndabestämmelser i lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden sägsom skall härvid i stället avse generaltullstyrelsen. Bestämmelsernai 1, 4 - 9, 13 och 16 §§ lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning iskatteärenden, beslänunelserna om förundersökning och tvångsmedel i lagen (1960;418)om straff för varusmuggling, bestämmelserna i 23, 27 och 28 kap. rättegångsbalkensamt bestämmelserna i 1 § lagen (1991:000) tned vi.s.sa be-slämttielser om intertiationeUtsamarbete på brottmålsområdel äger motsvarande tillämpning. Bestämmelse, varstillämpning förutsätter att misstanke föreligger mol någon, får dock ejtillämpas. Tvångsmedel får ej användas i syfle att möjliggöra förverkande av egendoin.Vad som i ovan nämnda bestämmelser i lagen (1990:314) om ömsesidig handräckningi skatteärenden sägs om skall härvid i ställel avse generallullsiyrelsen. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1990:316. Lag omändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs all 1 kap. 4 S sekretesslagen(1980:100)' skall ha följande lydelse. 1990/91:131Propositionens lagförslag 1 kap. 42 Gäller förbud enligt denna lag mot att röjauppgift, får uppgiften inle heller i övrigl utnyttjas utanför den verksamhet ivilken sekretess gäller för uppgiften. I insiderlagen (1990:1342) finns bestiimmelser om förbudatt utnyttja vissa uppgifter som är ägnade atl väsentligt påverka kursen på fondpapper. / lagen (1991:000) med vi.ssa bestänunelser om itilernalionelllsamarbete på hroltmålsotiirådcl finns he-släininelscr sotn begränsar tnöjUglie-lenall utnyttja vissa uppgifter .sotn en svensk myndighet har fåll fnhi en friittittiandestat. Denna lag träder i krafl . ' Lagen omtryckt 19 1* 1990191. Lag omändring i lagen (1985:988) om immunitet för vissa Härigenom föreskrivs att lagen (1985:988) om immunitet förvissa vittnen m.fl. skall ha följande lydelse. 1990/91:131Propositionens lagförslag I den mån det har avtalats i en överenskoinincise sotnSverige har ingått med annan stat, får den som efter kallelse i enlighet medöverenskommelsen har rest in i från den andra staten f(')r atl hörassom lillialad, vittne eller sakkunnig inte \ngfinträs, jäiigslas eller på annatsäll underkastas inskränkning i sin frihet på grund av dom eller gärning somhärrör från liden före inresan i och som, såvitt gäller lillialad, inleär avsedd ined kallelsen. Imnuinitelen upjihör om den tilltalade, vittnet eller densakkunnige stannar kvar i trots att han haft miSjlighet all lämna landetunder en sammanliängiinde tid av från det atl han har fått beskedfrån domstolen om alt hans närvaro inle längre påfordras, eller om han, efter attha liimnal landet, återvänder hit. Inneliiiller överenskommelsen hest; iniiuhe omfattning änsom nu angivils, I den mån det har avtalats i en överenskommelse påprivaträttens område som har ingått med annan stat, får den som eflerkallelse i enlighet med överenskommelsen har rest in i från den andrastaten för alt höras som vittne eller sakkunnig inle lagföras, berövas sinfrihet eller på annat sätt underkastas inskränkning i denna på grund av domeller gärning som härrör från liden före inresan i . Imnumiteten upphör om vittnet eller den sakkunnige stannarkvar i trots att han haft möjlighet att lämna landet under en sammanhängandetid av från del att han har fåll besked från domstolen om althans närvaro inle längre påfordras, eller om han, efler att ha lämnat landel,återvänder hit. immelse atl immunileten skall ha gäller i slället denbestämmelsen. Denna lag tråder i kraft . Lag omändring i lagen (1990:314) om ömsesidig Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:314) omömsesidig handräckning i skatteärenden dels atl 2 S skall ha följande lydelse, dels atl del i lagen skall införas en ny paragraf, 23 S,av följande lydelse. 1990/91:131Propositionens lagförslag I fråga om utliindsk tull, andra skaller, avgifter ochpålagor som av svetisk tullmyndighet uppbärs vid eller i samband med exporteller import av varor gäller denna lag endast i den mån sårskilt anges i lagen(1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skall, avgift eller pålagaeller i 2 § lagen (1973:431) om utredning angående brolt mot utländsk tullag. I fråga om utländsk tull, andra skatter, avgifter ceh pålagorsom av utländsk tullmyndighet uppbärs vid eller i samband med export eller importav varor gäller denna lag endast i den mån särskill anges i lagen (1969:200) omuttagande av utländsk tull, annan skall, avgift eller pålaga eller i 2 § lagen(1973:431) om utredning angående brotl mot utländsk tullag. en svensk myndighet fåll upplysningar från en fruintnundestat i ett skalleärende och gäller på grund av tned den främmande staten villkorsom begrciiisar itiöjliglielen att utnyttja upplysningarna, skall svenska tnyndigheierfölja villkoren oavsett vad sotn annars är föreskrivet i lag eller annan förfallning. Denna lag iräder i kraft . 1990/91:131Uldrag ur prolokoll vid regeringssaminanlräde Närvarande: Statsrådet , ordförande, ochstatsråden , S. , , , , ,, G. , , , Wallslröm, Lööw, , ,, Proposition om vissa frågor om internationellt samarbete ibrottmål m.m. Inom juslitiedeparleinentet upprättades under våren 1990promemorian (Ds 1990:61) Vissa frågor om inlernalionelll samarbele i brottmål m.m.I promemorian föreslås regler som begränsar svenska myndigheters möjligheteroch skyldigheter atl använda upplysningar eller bevismaterial som har erhållitsfrån en fråniinande stat, l.ex. vid ulredning av brott, om ett sådanl ulnytljandeskulle stå i slrid med villkor i den överenskommelse som ligger till grund för infornialionsutbyletmed den främmande staten. Promemorian har remissbehandlals. Jag avser nu atl ta upp de frågor som behandlas ipromemorian. Till protokollet i della ärende bör fogas promemorians lagförslagsom bilaga 1 och en förteckning över remissinslanserna som bilaga 2. Ensammanställning över remissvaren finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr90-2410). Jag tar i detta ärende även upp en fråga om ändring ireglerna om immunitet för vissa vittnen m.fl. Den ändringen har samband medfrågan om skall tillträda en narkoiikabrotlskonvenlion som harutarbetats inom . Regeringen har tidigare denna dag på minföredragning faltal beslul om proposilion i det ärendel. Regeringen beslulade all inhämtalagrådets yllrande över de lagförslag som utarbetats i årendet. De tilllagrådet remitterade lag-lorslagen bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 3. Lagrådet har lämnat lagförslagen utan erinran. Lagrådelsyttrande bör fogas till protokollet i della ärende som bilaga 4. Lagrådets granskninghar lett till en mindre redaktionell ändring av lagförslagen. 2 Allmänmotivering Prop. 1990/91:1312.1 Bakgrund I frågor som gäller utredning och lagföring av brolt samtskalleuppbörd pågår sedan gammalt etl omfattande internationellt samarbetemellan stater Samarbetet gäller bl.a. vad som i har kommit atlbetecknas inbördes rättshjälp, dvs. olika foriner av samarbete stater emellanfrämst i syfte att staterna skall kunna inleda eller fullfölja rättsligaprocesser med internationell anknyining. deltar i della samarbete påflera olika sätt, bl.a. vad gäller upptagning av muntliga och skriftliga bevis,delgivning av handlingar och verkställighet av olika straffprocessuellasäkerhetsåtgärder, t.ex. beslag och kvarstad. Det rättsliga regelsystem som del inlernalionellasamarbetet på detta område bygger på är för svenskl vidkommande delslagstiftning, dels olika konventioner och bilaterala avtal som har ingåtts medandra stater. De vidgade internationella kontakterna har gjort all Sverigeunder senare år i ökad omfattning har ingått överenskommelser som innehållerbestämmelser om inbördes rättshjälp. Lagstiftningen å andra sidan är i flerafall gammal och ofullständig och bestämmelserna finns spridda på etl slortantal författningar. Som framhålls i promemorian har den snabba utvecklingen idel internationella umgänget gjort att det svenska regel.systemel i fråga ominbördes rättshjälp behöver reformeras. De ämnesområden som är akluella förinbördes rållshjålp förändras fortlöpande, och det är främst genom pågående konvenlionsarbeleinom ramen för olika internationella organ och genom bilateralaöverenskommelser med främinande stater son rättsutvecklingen på området nusker. För domstolar och andra rättstillämpande organ häv i landet är del svårlalt överblicka regelsystemet. Sårskilt för domstolarna, som relalivt sällankommer i kontakt med internationella frågor, är behovet stort av en meröverskådlig lagsliftning. Lagreglerna behöver också ses över i sakligt hänseende. Inom har inletts en översyn av de inlernalionellastraffprceessuella frågorna. Arbetet syftar till atl skapa en mer enhetlig ochmodern lagsliflning som kan svara mol de krav som slåils i del intemationellasamarbetet. Arbetet är emellertid omfattande och någon mer heltäckandelagstiftning kan knappast bli färdig förrän tidigast om elt par år. På några områden är det emellertid med hånsyn lill den intemationellautvecklingen särskilt angeläget alt nya regler utarbetas. Det forlsatla reformarbetetbör därför enligt min mening bedrivas så att elappvisa förändringar av regel.systeinetkan genomföras. Siktet bör emellertid vara inställt på alt så långl möjligt fåen sainmanhållen och överskådlig lagstiftning för området i stort. av de områden där det redan nu år nödvändigt atlgenomföra reformer gäller de i promemorian behandlade frågorna om infonnalionsulbyiei inlernalionella förhållanden. Vad saken närmare beslåml gäller år om reglerbör införas som begränsar svenska myndigheters möjligheter alt utnyttja informationeller bevismaterial som har erhållits från en främmande stat i sådana fall därden främinande staten har ställt upp villkor för hur informationen får Prop. UlnyUjas.I några av de konventioner ceh avtal som har ingått eller 1990/91:131har för avsikt att ingå finns beståmmelsersom på detta sätt begränsar möjlighetenalt fritt använda erhållen information. För svenskl vidkommande kan en sådan fiiriiliktelseinnebära en konflikt mellan besläminelsen i avtalet eller konvenlionen och bl.a.olika regler i svensk rätt om myndigheters skyldighet att fullgöra sina myndighetsuppgifler,t.ex. regeln om åklagares absoluta åtalsplikt enligt 20 kap. 6 S (RB). Frågan aktualiserades för sedan i etl lagstiftningsärende omgodkännande av Europaråds- och OECD-konvenlionen om ömsesidig handräckning iskatteärenden, m.m. FcHcdragaiule statsrådet framhöll då all saken övervägdesinom jusliliedepartementet och borde kunna lösas inom en inte alllför avlägsenframlid (se prop. 1989/90:14 s. 67). Som jag strax skall återkomma lill har enmotsvarande fråga nu uppkommit inför tillträde lill en konvention mololaglig hantering av narkotika och psykoiropa åmnen (narkoiikabrotiskoiiveniionen)som har utarbetats inom . Ett annat område i det inlernalionella samarbetet somunder senare år har fått (ikad akUuililet gäller öveiföring av frihelsberövadepersoner för förhör uloinlands. ratificerade den europeiskakonventionen om inbördes rättshjälp i broltniål men gjorde vid raliftceringen etlförbehåll beträffande konventionens artikel 11. I den artikeln föreskrivs allen person som är berövad friheten i en konventionsslal under vissa förutsättningarkan överföras till en annan konventionsslal för vittnesförhör ellerkonfrontation. Förbehållet vid ratiflceringeii innebår all inle lämnarden rättshjälp som avses i artikel 11. Behovet av en rättslig reglering på detta område i enlighelmed konventionens beslåmmelser har blivit alll mer påtagligt (se Ds Ju 1987:12).Det fortsatta arbetet inom med de internationella straffprocessuellafrågorna är därför inriktat på all åsladkomma en rättslig reglering även idetta hånseeiide. Jag räknar med att återkomma med förslag tilllagstiftning i denna fråga. Tanken är atl den nya lag med vissa beslåmmelserom internationellt samarbele på biotlmålsområdet som jag kommer alt föreslå idetta lugsliflningsärende skall bilda utgångspunkt för en sådan reglering. 2.2 Informationsutbyte i internationella förhållanden Som redovisas i promemorian har ingått etlflertal överenskommelser med främmande stater om inbördes rättshjälp i olikaavseenden. Arbete pågår också i flera olika sammanhang där deltar,både bilateralt och multilateralt, med att utarbeta överenskoiniiielser somsyftar till all vidga det internationella samarbetet vad gäller inbördesrättshjälp. På brottmålsonirådet har jag redan nämnt den europeiska rällshjälpskon-ventionensom antogs (prop. raliftcerade den konventionen år1967 och gjorde då vissa förbehåll och förklaringar (SÖ 1968:15). Konventionentrådde i kraft för del året därpå. tionen ålar sig avtalsstaterna all lämna varandrarättshjälp i siörsta möjliga Prop. ulslräckning i mål eller ärenden somavser beivrande avbrott. Konventionen 1990/91:131 omfattar huvudsakligenbevisupptagning som avser utredning och överlämnade av bevismaterial ellerhandlingar, delgivning av rättegångshandlingar och judiciella beslut,översändande av uldrag ur straffregister, lagföring i annal land samtunderrättelse om straffdomar Rällshjälpskonventionen har sedermera kompletterats med elttilläggsprotokoll (SÖ 1979:12) som i vissa hänseenden utvidgarkonventionens lillåmpiiingsområde, bl.a. i fråga om broll mol skatte- och avgiflsför-fallningaroch rållshjålp på verkslållighetssladiel. Frågor om inbördes rållshjålp behandlas även i en delandra multilaterala konventioner, l.ex. de europarådskonventioner som rör överförandeav lagföring och straffverkstållighet. Beslåmmelser om inbördes rättshjälpingår dessutom i vissa utlåniningsavial. En del besiämmeiser av den innebörden flnnsi den europeiska utlämningskonventionen (se prop. 1958:1.39 och SÖ1959:65). Jag vill hår också nåmna atl en expertgrupp inomEuroparådet ser över de europeiska konventionerna på straffrätlsområdet,bl.a. vad gäller inbördes rättshjälp. Syftet med arbelel är all utarbeta engemensam konvention förde olika frågorna på området. Mellan de nordiska länderna gäller en överenskommelse frånår 1974 om inbördes rållshjålp genom delgivning och bevisupptagning (SÖ ]975:42);se cirkuläret (1975:301) till slalsmyndigheterna angående inbördes rättshjälpmellan , , , och genom delgivning ochbevisupptagning. Överenskommelsen omfattar såväl brottmål som tvistemål. Efter all under en lång följd av år inle ha ingått någrabilaterala överenskommelser om inbördes riittshjälp utanför , slötSverige en sådan överenskommelse med (prop. 1985/86:8, JuU 2, rskr.18) som trädde 1986 (SÖ 1986:5). Därefter har liknandeöverenskommelser Iräffals dels med dåvarande år1986 (prop. 1986/87:96, JuU 30, rskr. 244), dels med (prop.1989/90:55). De former av rättshjälp som omfattas av dessa överenskommelser ärfrämst delgivning, bevisupptagning och överförande av lagföring. De har sin motsvarigheti den europeiska rättshjälpskonvenlionen. Enligt de nu nämnda överenskommelserna förekommer också i vi.ssiil-stråckning elt informalionsulbyte mellan staterna. Det kan t.ex. gälla upplysningarom gällande inhemska slraffbeståmmelser eller atl staterna skall förse varandramed utdrag ur straffregister rörande dömda personer som år föremål för straffrättsligaförfaranden. har i olika sammanhang aktualiseratsbehovet av ett ut ökat informationsutbyte på brottmålsområdel. Som jag rednn har berört har inom ramen för Ekonomiska och Sociala råd (ECOSOC) utarbetats en konvention mot illegal hantering av narkotika. Konventionen innehåller bl.a. bestämmelser om förbättrad information vid bekämpning av olaglig narkotikahantering över gränserna. Frågan år också aktuell i en konvention om förverkande som har utarbetats inom . Andra överenskonimelser är under utarbetande. ocksånyligen träffat överenskommelser med och med om Prop.bilateralt samarbele på polisområdet i fråga om bl.a. bekämpande av terro- 1990/91:131 rism. Överenskommelserna tar i första hand sikle på etl ökat informalionsulbyte(se prop. 1989/90:155 s. 108). Av betydelse i delta sainmanhang år atl del lill sådanaregler i överenskommelserna som ger möjlighet lill information brukar knytas beslåmmelsersom villkt)rar eller begränsar möjligheten för en stal alt fritt användaupplysningar eller bevismaterial som staten har fått del av. Som jag lidigarenämnde kan sådana begriinsningar för svenskt vidkommande medföra all enkonflikt uppkommer mellan beståminelserna i överenskommelsen och inhemskaregler om en myndighets skyldighel atl fullgöra sina myndighetsuppgifter. Jag har anmiilt frågan om elt svenskttillträde lill den nåmnda narkotikabroltskonventionen. Enligt artikel 7 i konvenlionenskall parterna erbjuda varandra inbördes rållshjålp i största möjligaomfattning vid utredningar, åtal och domstolsförfaranden avseende brotl somanges i konventionen. Rättshjälp skall erbjudas bl.a. i syfte att få tillgång lillinformation och bevismaterial. Konventionen innehåller i artikel 7 punkten 13en beståmmelse som begränsar det mottagande landets möjligheler atl använda sigav informalion fiir annat ändamål ån del som angavs när informalionen begärdes.Bestiimmelsen har följande lydelse. "Den ansökande parten skall inte, utan den anmodadeparlens samtycke, vidarehefoitlra eller använda information eller bevismaterialsom låmnats av den anmodade parlen för andra utredningar, åtal ellerrättegångar än sådana som angetts i framstållningen." Som jag nåmiide har inom nyligenutarbetats en konvention om förverkande av utbyte av broll m.m. Även enligtdenna konvention förutsätts atl en stat som lämnar ut information fårföreskriva all materialet inte får anviindas för andni ändamål ån för vilketdel begärts. har undertecknat konventionen men ännu inle ratificeratden. har åven i andra sammanhang i förhandlingar medfrämmande stat om inbördes rättshjälp i brottmål diskuterat frågor om etlvidgat informationsutbyte staterna einelhm. Vid dessa förhandlingar har beståmnielsermotsvarande den nu återgivna artikel 7 punklen 13 i övervägts.Likinmde beslåmmelser flnns också intagna i elt s.k. niodellavtal om inbördes riittshjälpi brottmål som behandlades under FNs åttonde kongress om brottsbekämpninghösten 1990. På skutte- (»cli tullområdet förekommer ocksåöverenskommelser med regler om informationsutbyte mellan olika stater. Europaråds- och OECD-konvenlionen om ömsesidighandräckning i skatteärenden uiulertecknades av (se prop.1989/90:14, SkU 17, rskr. Konvenlionen innehåller bl.a. regler ominformationsutbyte för laxeringsåndamål, delgivning av handlingar, indrivningav skatter och avgifter saml vidtagande av såkringsåtgärder för framtidaindrivning. In-forniationsulbytel avses ske i princip på tre sått; automatisktgenom utbyte av konirolkippgifter, spontant t.ex. genom alt en skattemyndighetsom vid en revision flnner något som kan vara av inlresse för en annan skatlemyndig- het överlämnar denna infonnation lill myndigheten ochslutligen på begäran Prop. från en medlemsstat. I konvenlionens kapilel III,avdelning I, artikel 4 åtar 1990/91:131 sig parterna alt utbyta upplysningar dels vidfastställande och uppbörd av skatt samt indrivning och andra exekutiva åtgärderbeträffande skatleford- ringar, dels vid förfarande hos administrativ myndigheleller inledande av förfarande vid rättstillämpande myndighet. I punkten 2 isamma artikel finns en bestämmelse om atl upplysningar inte får användas förannat ändamål än för vilket de begärdes. Bestämmelsen har följande lydelse. "En part får använda upplysningar som erhållitsenligt denna konvention i en brottinålsprocess endasl om den part av vilkenupplysningarna erhållits i förväg har gell sitt samtycke därlill. Två ellerflera parter kan emellertid komina överens om atl avstå från kravel på sådantsamtycke."