prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Ireferensaltemativet följer utvecklingen av stetsskuldräntoma mönstret ihuvudaltemativet /95. Siste året i periodenblir dock dessa utgifter avsevärt större i referensaltemativet. berordels på fortsatt budgetunderskott, dels på högre räntenivåer. Närmare60% av stetsbudgetens utgifter, vilket 1991/92 motsvarar ,styrs av automatiskt verkande regelsystem. Dessa utgifter ökar automatiskt itakt med t.ex. inflation, räntenivå eller volym, om inga nya politiska beslutfettas. Exempel på stora utgifter, vilka styrs av sådan automatik ärsjukförsäkring, folkpensioner, anslag till det kommunala skolväsendet,försvarsutgifter, räntebidrag till bosteder och skatteutjämningsbidrag tillkommunema. Utgifter för räntor på statsskulden svarar för och beräknasuppgå till . Dessa utgifter styrs av den historiskautvecklingen av stetsbudgetens saldo, som avspeglas i stetsskulden, samt avräntenivån. Därtill kommer eller nära för utgiftersoru i efterhand kompenseras för historisk inflation. Till denna kategorihänförs främst utgifter för den offentliga förvaltningen. Omkring 85 miljarderkronor eller av stetsbudgetens utgifter bestäms av separata beslut. Destörste av dessa utgifter avser allmänna bambidrag och utgifter förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Diagram5.3 Automatik i utgiftsutvecklingen i.1% Pris o lön Sammanfettningsviskan sägas att endast en liten del av utgiftema styrs genom särskilda beslut,medan merparten endast kan påverkas genom ändringar i befindiga regelsystem.Huvuddelen av utgiftema bestems av gör att en god ekonomisk utveckling med högBNP-tillväxt och måttliga pris- och löneökningar ger en långsam ökning avstetsutgiftema och fellande stetlig utgiftskvot. En ekonomisk utveckling medlåg tillväxt och större pris- och löneökningar ger en snabb ökning avstetsutgiftema och stigande stetlig utgiftskvot. 5.3 Utgifterna fördelade på realekonomiska kategorier 1dette avsnitt görs en uppdelning av utgiftema i realekonomiska kategorier.Denna innebär att utgiftema indelas i konsumtion, investeringar, transfereringaroch finansiella transaktioner. I stort sett överens-stemmer denna uppdelningmed det intemationella nationalräkenskapssystemet SNA (System of NationalAccounts). 1990/91:150 Bilaga1:1.2 Tabell 5.2 Realekonomisk fSrdetaiing av stetsbudgetensutgifter Miljarder kronor, fasta priser (fp) och löpande priser(Ip). 1991/92 Genomsnittligprocentuell förändring 1991/92- 1991/92- 1991/92- 1985/86- 1995/96 1995/96 1995/96 1989/90 Ip Ip fp fp -0,9 -1,1 -1,3 -0,8 -0,6 -0,7 -6,0 -13,4 -1,7 -4,5 -6,7 -1,1 varav transfereringar frän inkomstsidan68,8 skatteutjämningsbidrag, brutto och statsbidrag tillKET Inkl. tillkommande utgiftsbehov Källor: , ochriksgäldskontoret Utgiftemafor stetlig konsumtion beräknas 1991/92 utgöra en femtedel av stetsbudgetensutgifter. Dessa består av löner och andra utgifter för framför allt stetligförvaltning, försvaret och högskolan. /86 -1989/90 ökade densteUiga konsumtionen med i medeltel 2,realt. De konsumtionsutgiftersom ökat mest avser drift av vägar och jämvägar, arbetsmarknadsutbildning samtutgifter för förläggningskostnader för flyktingar. Underperioden /92 - 1995/96 beräknas de stetliga konsumtions-utgifteraa i fästepriser minska med i genomsnitt 0,per är. Att utgifteraa minskar beror tillstor del på att utgifter för förläggnings-kostnader för flyktingar minskar.Ungefär en tredjedel av minskningen i konsumtionsutgifterförklaras av den aviserade bantningen av den Prop. 1990/91:150 stetliga administrationen . Investeringsutgifteraaberäknas /92 utgöra av stetsbudgetens utgifter. De störsteinvesteringaraa som finansieras över stetsbudgeten går till vägar ochjärnvägar. Utgifterför byggnader och anläggningar samt materielinköp för civila ändamål betraktassom investeringar. I likhet med stetsbudgetens övriga utgifter belastarinvesteringsutgifteraa budgeten vid utgiftstillfället. Någon periodisering skersådeles inte. Endast de av stetens egna investeringar som fmansieras över stetsbudgetenredovisas i denna kategori. Utgifter som går till andra sektorer i ekonomin förinvestering redovisas som transfereringar till respektive sektor. Investeringamaminskade /86 - 1989/90 i feste priser genomsnittligt med1,. Att investeringaraa minskat förklaras av att stetensvattenfellsverks investeringsanslag lyftes av från stetsbudgeten 1988/89.Övriga investeringar har ökat med 6,i genomsnitt. Nästan hälften avinvesteringsökningen har bestett av väginvesteringar. Investeringaraafeller med 1,i genomsnitt. Desammanlagda transfereringaraa beräknas 1991/92 utgöra två tredjedelar avstetsbudgetens utgifter. De hushållstransfereringar som redovisas påinkomstsidan utgör av utgifteraa. Transfereringaraa går främst tillhushåll, kommuner, företeg och som bistånd till utlandet. Underbudgetåren 1985/86 - 1989/90 minskade utgiftema för företegs-stöd ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder som transfereringama till hushållökade kraftigt. De hushållstransfereringar som ökat mest är sjukförsäkring ochstudiemedel. Räntebidrag till bostäder, vilka betraktes som transfereringartill företog, ökade också kraftigt. Underlångtidsbudgetperioden beräknas en liten minskning av stetsbudgetenstransfereringar. Hushållstransfereringarsvarar för mer än hälften av stetsbudgetens transfereringsutgifter. De störstohushållstransfereringaraa på budgetens utgiftssida är folkpensioner, allmännabarabidrag och studiestöd. Hushållstransfereringaraa pä utgiftssidan minskarimder långtidsbudgetperioden, främst på grund av minskade utgifter förfolkpensioner. Denna minskning motsvaras av ökade utgifter inom ATP-systemetutanför stetsbudgeten. Storahushållstransfereringar redovisas även på stetsbudgetens inkomstsida. Dessa ärsjuk- och föräldraförsäkringen (redovisas på inkomstsidan) samtarbetsskadeförsäkringen (redovisas på inkomstsidan). Utgiftema påinkomstsidan har ökat kraftigt tmder senare år, till följd av hög och växandesjukfrånvaro och att allt fler fått arbetsskadeersättning.Sedan 1990 har sjukfrånvaron minskat, vilket till en del kan antas bero påkonjukturavmattningen. Till följd av sänkte ersättningsnivåer isjukförsäkringen, införande av en arbetsgivarperiod och antegande om lägresjukfrånvaro beräknas utgiftema för sjukpenning fella ytteriigare 1991/92. Arbetsskadeförsäkringensutgifter förväntas öka kraftigt även . Utgifteraaför sjukförsäkringen minskar , vilket förklaras av attarbetsgivarperioden endast får effekt av budgetåret1991/92. Föräldraförsäkringen förväntas öka imder perioden, om än inte likasnabbt som . Tabell5.3 Transfereringar till hushåll Miljarder kronor, fastapriser (fp) och löpande priser (Ip). 1990/91:150 Bilaga1:1.2 1991/92 Genomsnittiigprocentuell förändring 1991/92- 1991/92- 1991/92- 1985/86- 1995/96 1995/96 1995/96 1989/90 Ip Ip fp fp -0,6 -1,1 -0,6 -3,1 'Ålderspensioner,förtidspensioner, efterlevnadspensioner och KBT Källor: ochriksrevisionsverket Transfereringartill kommuner omfettar både specialdestinerade och generella stetsbidrag. Underlängtidsbudgetperioden förväntas de öka med ca 1,. Framför allt är detbidraget till bamomsorg, bidrag till äldreomsoi;gen ochskatteutjämningsbidraget som ökar. Den föreslagna reformen för äldreomsorgenmedför förskjutning av vissa utgifter /92 till 1992/93. Ökningen avskatteutjämningsbidraget finansieras normalt genom beslut om höjning avskatteutjämningsavgiften på budgetens inkomstsida. Den extra höjningen avskatteutjämningsavgiften antas återbetelas . m.m. förväntas minska kraftigt i faste priser. En viktig orsak äratt de tillfälliga utgifterna för omställningsåtgärder inom jordbruketförsvinner . Antegandet om låga realräntor medför vidare minskadeutgifter för räntebidrag till bostäder, vilka betraktas som transfereringartill företog. Transfereringartill utlandet består huvudsakligen av anslag till utvecklingsbistånd.Utgiftema för biståndet uppgår till av BNI. beräknas transfereringaraa till utlandet öka med i genomsnitt2,i festo priser. Tabell 5.4 övriga transfereringar Miljarderkronor, fasta priser (fp) och löpande priser (Ip). 1990/91:150 Bilaga1:1.2 lS>91/92 Genomsnittiigprocentuell förändring 1991/92- 1991/92- 1991/92- 1985/86- 1995/96 1995/96 1995/96 1989/90 Ip Ip fp fp varav: Skatteutjämningsbidrag' -2,3 -1,8 -1,0 ' ökningarna finansieras genom motsvarade höjning avskatteutjäniningsavgift Källor: och 5.4 Utgiftsutvecklingen i ett välfärds- ochtillväxtperspektiv Somtidigare nämnts styrs av stetsbudgetens utgifter av automatisktverkande regelsystem. En konsekvens av denna automatik är växandeutgifter, även utan att några nya reformbeslut fettas. förhållande blirsärskilt accentuerat i perioder av låg tillväxt med snabbt ökande priser. Deautomatikstyrda utgiftema tenderar då att öka snabbare än de tillväxtberoendeinkomstema. Merparten av de automatiskt styrda utgiftema över stetsbudgeten ärtransfereringar till hushåll inom ramen för välfärdssystemen. Dessatransfereringar således i takt med inflationen med automatik krav påökade resurser, även om den reala tillväxten inte ökar. Föratt underlätte en analys av stotsbudgetens utgiftsutveckling underlångtidsbudgetperioden i ett välfärds- och tillväxtperspektiv görs i dettoavsnitt en uppdelning av utgifterna med avseende pä om de framförallt ärinriktede mot att öka välfärden eller inriktade mot att mer direkt stödja denekonomiska tillväxten. Indelningen följer i stort uppdelningen av verksamhetenmellan departementen även om delar skulle kunna hänföras till en annan gmpp.Inom respektive område görs ett urval av de störste stetliga utgiftsposternaför att belysa dessa utgifters betydelse for utvecklingen. Iett välfärdsperspektiv redovisas i försto hand utvecklingen för vissa avutgiftema inom social-, arbetsmarknads-, bostods- och delar av utbildningsdepartementetsverksamhetsområden (främst skolväsendet). I ett tillväxtperspektiv redovisas påmotsvarande sätt utgiftsutvecklingen för ett urval av utgifteraa inomindustri-, kommunikations-, jordbruks- och övriga delar avutbildningsdepartementets områden (främst högskola och forskning). Som entredje gmpp redovisas övriga utgifter, vilka rör justitie-, utrikes-,försvars-, finans- och civildepartementens områden. Analysenbelyser skillnadema i stotsbudgetens utgiftsutveckling mellan de olikaalternativen i långtidsbudgeten inom dessa områden och hur Denna utveckling är avgörande Prop.1990/91:150 för hur stotsbudgetens utgiftskvot utvecklas. 5.4.1Statsbudgetens utgifter inom välfärdsområdet Stotsbudgetensutgifter för välfärd i vid mening, såsom vård, omsorg, utbildning, barnbidrag,pensioner m.m. uppgår till ca under /92.Stoten finansierar en stor del av välfärdssystemen genom transfereringar ochmerparten av dessa transfereringar ökar automatiskt i takt med priser ochlöner. Transfereringamas ökningstakt är genom utgiftsautomatiken en viktigorsak till den sämre utvecklingen av budgetsaldot i referensaltemativet. Utgiftemainom välfärdsområdet beräknas i reala termer minska med i genomsnitt per årunder långtidsbudgetperioden. Minskningen förklaras främst av att nuvarandesystem för bostodsfinansiering i stort lyfts över kapitelmarknaden.Utgiftsautomatiken bryts därmed och stetens utgifter minskar i feste priser vidrimliga realräntor. Vidare förklaras minskningen av att utgifterna fÖrarbetsmarknadspolitiken sjunker, att en arbetsgivarperiod införs isjukförsäkringen samt att utgiftema för pensioner alltmer belaster ATP-systemetistället för statsbudgeten. Utgifteraa ökar fiamför allt inom femiljepolitikenoch skolväsendet. I följande tebell presenteras ett urval av de stolligautgiftema inom välfärdsområdet. Tabell 5.5 Stetsbudgetens utgifter inom välfärdsområdet Miljarder kronor, fasla priser (fp) och löpande priser(Ip) 1991/92 Genomsnittiigprocentuell förändring 1991/92- 1991/92- 1991/92- 1995/96 1995/96 1995/96 Ip Ip fp -0,9 -1,0 -1,1 -0,5 -3,9 -2,9 -4,7 statsbidrag for arbetslöshetsförsäkringen. Avserutvecklingen så som den skulle bli om de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som iövrigt ligger i långtidsbudgetberäkningarna ej beakias Närdet gäller utgiftsutvecklingen i huvudaltemativet begränsas ökningen till igenomsnitt 2,jämfört med 4,i referensalternativet. Det ärfrämst den högre löne- och inflationsnivån i referensalternativet somresulterar i en högre utgiftsnivå. särskilt tydligt igenom ifamiljepolitiken, sjuk- och arbetsskadeför- Prop. 1990/91:150 säkringen ochi stotsbidragen till skolan. För dessa områden är skillnaden Bilaga 1:1.2mellan altemativen stor. Den sämre ekonomiska utvecklingen ger dock ävenkraftigt ökade utgifter för bostadssubventioner i samband med att räntenivånantas ligga på en högre nivå och att stoten har åtogit sig att ge ettrealräntebidrag som stöd till låntegama. Utgiftemainom femiljepolitiken beräknas öka realt med ca underperioden. Detto beror främst på att antolet bam beräknas stiga under periodenmen även på antogandet om stigande förvärvsinkomster. Utvecklingen iimebär attutgiftema iaom föräldraförsäkringen stiger och att antolet utbetoladebarnbidrag beräknas öka den närmaste femårsperioden. Dämtöver beräknas antaletutbetalade bidragsförskon öka i takt med antolet bam från en redan hög nivå.Denna beror på att systemet delvis kan manipuleras för att erhålla högresamhällsstöd än vad som avsetts. Stotens utgifter för barnomsorgberäknas öka under fömtsättningen att nuvarande målsättning om fiill behovsteckningligger fest . Utgiftsutvecklingen är också beroende av ivilken utsträckning den flexiblare skolstorten kommer att utnyttjas. Utgiftemaför sjukpenningförsäkring beräknas minska /92. Minskningen är enföljd av en förväntad nedgång i sjukfrånvaron . Förväntningen baserarsig på beräknade effekter av den lägre ersättningsnivån, konjunkturen och denallmänna opinionen. Schablonmässigt ligger en oförändrad sjukfrånvaro iförhållande till det som antagits for 1992 till grund fÖr beräkningama ilångtidsbudgeten. Utgiftemaför sjukvårdsförsäkringen beräknas ifråga om ersättning tillsjukvårdshuvudmännen utifrån gällande överenskommelse . Beräkningaraa iövrigt utgår från att volymökningar sker inomvuxentandvården (-t-1 %) som en följd av att taxekon-stmktionen stimulerar ökande vårdproduktion och styr mot en allt högre ambitionsnivå när detgäller tandhälsan. För läkemedel fömtsätts en fortsatt ökning (-I- ), främsttill följd av prisutvecklingen i synnerhet vad gäller nya preparat. Arbetsskadeanmälningamahar ökat med fram . Den ökandeärendemängden i kombination med en ökad andel godkända fell och stigandereallöner har medfört att utgiftema för arbetsskadeförsäkringen ökat kraftigtunder senare år. Utgifteraa antas öka kraftigt även underlångtidsbudgetperioden. Arbetsskadeförsäkringen finansieras genom ensocialavgift som uppgår till av lönesumman. Fondenskapital är förbrukat och underskottet beräknas belastastatsbudgeten med samman- lagtca i löpande priser under långtidsbudget- Prop.1990/91:150 perioden. Stotsbudgetensutgifter inom välfärdsområdet är realt i stort sett oförändrade underlängtidsbudgetperioden. En viktig faktor bakom denna utveckling är de minskandeutgifteraa till pensioner. Minskningen kompenserar i viss män de kraftigtökande utgiftema på andra områden. Folkpensioner och det stolliga bidragettill kommunala bostadstillägg (KBT) uppgår 1991/92 till 69 miljarder kronor.Stotsbudgetens pensionsutgifter minskar i takt med att ATP-systemet omfettorallt fler pensionärer med allt högre ATP-nivå. Utgifterna för pensioner överstotsbudgeten minskar realt med ca . Utgiftenbelastar i stellet ATP-systemet och påverkar därigenom det finansiellasparandet och de totela utgiftema i offentlig sektor. Stetenssammanlagda utgifter för arbetsmarknadspolitiska ätgärder beräknas 1991/92uppgå till ca . Stotsbidragen till arbetslöshetsförsäkringfinanserias via en arbetsgivaravgift, den s.k. arbetsmarknadsavgiften, som gärtill arbetsmarknadsfonden. Vid stigande arbetslöshet ökar utgiftema från dennastatliga fond, om inte arbetsmarknadspolitiska åtgärder genomförs överstatsbudgeten. På statsbudgeten redovisas /92 utgifter på ca 25miljarder kronor, vilka främst går till verksamheter som rörarbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten och arbetslivsfrågor. Stotensutgifter för åtgärder inom området är storkt beroende av utvecklingen påarbetsmarknaden men också av den allmäima löneutvecklingen. Skillnaden iutgiftsutveckling mellan huvudaltemativet och referensaltemativet förklarashuvudsakligen av att arbetslösheten antas bli högre i referensaltemativet isamband med den lägre tillväxten som löneraa ökar snabbare.Utgifteraa för arbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitiska åtgärderväxer därför snabbare i det sämre alternativet. Enväsentiig del av transfereringarna inom område utgörsav statsbidragen till skolväsendet (ungdomsskolan och vuxenutbildningen).Stotens utgifter för denna verksamhet täcker ungefär hälften av den totalakostnaden. Statsbidragen till skolområdet beräknas utifrån ett bidrag per elevoch utgiftema påverkas främst av elevutvecklingen och vissa strukturellakriterier. Prognosema för elevutvecklingen för visar på en ökningunder . sker en viss nedgång. För gymnasieskolans delsker en nedgång i antolet ungdomar i åldem 16-49 årunder långtidsbudgetperioden. 1990/91:150 lingen dekommande åren kommer även att påverkas av i vilken Bilaga 1:1.2utsträckning möjligheten till flexibel skolstart utnyttjas. Sektorsbidragetkommer att räknas upp med ett särskilt skolindex som styrs av löne- ochprisutvecklingen. Destatliga utgiftema för bostadssubventioner inkl. investeringsbidrag beräknasför /92 uppgå till ca . Utgiftemadomineras av räntebidrag till bostadsbyggande. Vid ny- och ombyggnad teckerräntebidragen skillnaden mellan den av staten "garanteraderäntan" och en beräknad marknadsränta för dels bostadslån, dels underliggandekredit inom låneunderlaget för bosteder. Det nuvarande systemet medför fleraoönskade effekter. Systemet medför bristande neutralitet mellan olika former avboende, bristande paritet (kostnadsutjämning) mellan olika äigångar avbostadsproduktionen och bidrar till en icke önskad förmögenhetsuppbyggnad hosdem som åtnjuter de statliga subventionema. Systemet är känsligt för högaräntelägen, vilket iimebär en mycket stor stotsfinansiell belastning i periodermed hög inflation och höga räntelägen. Riksdagenhar beslutot om att ersätta det nuvarande räntebidragssystemet med ett systemsom bygger på räntelån. Bostadsfinansieringen lyfts i stort över påkapitalmarknaden. Utgiftsautomatiken för statliga bostadssubventioner brytsdärmed och stotens utgifter minskar i festo priser vid rimliga realräntor. Vidhöga realräntor utgår stortiga realräntebidrag som ett extra stöd tilllåntogaren vilket ger stora utgifter på stotsbudgeten. Detto är förklaringentill den stora skillnaden i utgifter för räntebidrag mellan referensaltemativetoch huvudaltemativet . Förde boende har skatteomläggningen medfört att boendekostnadema har ökat. I detnya räntelånesystemet kommer ea hög låneandel att ökabostodsutgiftema eftersom en del av räntekosmaderna adderas till den totolaskulden. Detto väntas pä sikt leda till ökad efterfrågan på mindre bostederoch ökad rörlighet på bostodsmarknaden. Denuvarande höga initiala subventioneraa kan antas ha medfört en prisokänslighetsom drivit upp byggkostnaderna. I ett system där boendekonsumenten i högreutsträckning får betola dessa kostnader torde priskänsligheten öka och därmeden press nedåt uppstå på byggkostnaderna. 5.4.2Utgiftsutvecklingen i ett tillväxtperspektiv Denekonomiska tillväxten påverkas av förändringar som görs inom den offentligasektora. I följande tabell redovisas ett urval av de största utgifteraa somfinansieras över statsbudgeten inom de områden som mer direkt kan hänföras tillfrämjande av ekonomisk tillväxt. Närresurseraa är fiillt utnyttjade bestäms tillväxten väsentligen av den Prop.1990/91:150 tekt med vilken arbetskraften och produktiviteten ökar. Med högapris- Bilaga 1:1.2 och löneökningar i ekonomin feller kapacitetsutnyttjandet,som arbetslösheten stiger och den ekonomiska tillväxten blir lägre.Marknadens fiinktionssätt och nivån på investeringaraa i landet styr på sikttillväxten. Huvuddelen av investeringarna sker och bör ske i företegen. Det ärviktigt att svensk industri ges fömtsättningar för en tillräckligt godlönsamhet för att främja en hög investeringsnivå. Mot den bakgrunden avsättersteten bl.a. särskilda medel för investeringar framför allt i infrastruktur ivid mening. Till infrastruktur kan utöver transportnätet även tele-, post- ochelnäten samt det högre utbildningsväsendet räknas. Investeringama överstetsbudgeten uppgår 1991/92 till ca och utgör endast ca2,av utgifteraa. Affärsverkens investeringar redovisas inte överstetsbudgeten. Även de stetiiga utgifteraa för högre utbildning kan frånanalytiska utgångspunkter betraktes som investeringar dvs. som ökningar avhumankapitelet. Utgiftema för högskola och forskning uppgår 1991/92 till ca 14miljarder kronor. Tabell5.6 Stetsbudgetens utgifter inom tillväxtområdet Miljarder kronor, fasta priser (fp) och löpande priser(Ip) 1991/92 Genomsnittiig procentuell förändring 1991/92- 1991/92- 1991/92- 1995/96 1995/96 1995/96 Ip Ip fp -1,8 -15,9 -14,1 -18,2 -1,0 Stetsbudgetensutgifter inom tillväxtområdet beräknas minska realt med ca 1,genomsnitt . Hela denna minskning kan hänföras till den beslutedesänkningen av bidragen till jordbmkssektom, vilken genomförs bl.a. i syfte attöka den ekonomiska tillväxten. Utgifteraa inom tillväxtområdet styrs främstgenom enskilda beslut och endast till liten del av automatik. Den ekonomiskautvecklingen avgör därmed vilket resursutrymme som finns tillgängligt, efterdet att stetsbudgetens utgiftsautomatik tegit sin andel. Det resteranderesursutrymmet bestämmer stetens möjligheter att genomföra satsningar inomtillväxtområdet. Finansieringenav stetens utgifter för infrastrukturen sker till stor del utenförstotsbudgeten via avgiftsfinansiering på marknaden av stolliga bolag ochaffärsverk. De utgifter som redovisas över stotsbudgeten är investeringar iväg- och jämvägsnät samt utgifter i form av bidrag till samhällsekonomisktprioriterade områden, t.ex. viss järnvägstrafik och miljövänlig eneigi.Statsbudgetens utgifter för infrastruktur under budgeteret 1991/92 uppgår tillca . Utgiftema för infrastruktur beräknas i långtidsbudgetenvara i stort sett oförändrade eftersom de styrs av framtida politiska beslut.Utgiftema för infrastmkturfonden under budgeteret 1991/92 belastar intestatsbudgeten. Enfömtsättning för en långsiktig, hög och stabil tillväxt i ekonomin är eneffektiv infrastruktur. Infrastrukturinvesteringar av kollektiv karakterfinansieras huvudsakligen inom den offentliga sektora. Vid en svag ekonomiskutveckling enligt referensaltemativet kommer utgifts-automatiken itransfereringssystemen - vid en given utgiftskvot - att hota detillväxtbefrämjande stolliga investeringama i infrastruktur. Forskningoch utbildning av hög kvalitet är viktig för produktivitetstillväxten. Riksdagenbeslutode om inriktningen av forskningspolitiken för perioden1990/91-1992/93. Beslutet innehöll åtgärder för att förbättra den vetenskapligaproduktionen genom ett resurstillskott om ca undertreårsperioden. Härav rör merparten förstärkningar för gmndforskning ochforskamtbildning. Utbyggnadenav den nya ingenjörsutbildningen /94 innebär att antoletnybörjare vid högskolan successivt kommer att öka med 5 000. Regeringensförslag i tillväxtpropositionen innebär att ytterligare minst 320 nyadoktorandtjänster successivt kommer att inrättas inom de tekniska fekulteteraaunder 1991/92-1994/95. Genomytterligare förbättrad effektivitet och förenklad administration skallhögskolan frigöra resurser så att antalet studenter dämtöver kan ökas med tioprocent /92-1993/94. Ett nytt styr- och anslagssystemgenomförs fr.o.m. /94. Beslut om dimensionering av olikautbildningar skall fettas mot bakgrund av samhällets behov av kompetens i vid meningoch stymingen av resursema kommer i högre grad att kopplas till utbildningenskvalitet och antolet examinerade.