prop · GE0352 · 1990-12-31 00:00:00 — Ett 40-tal av dessa har kartlagts vidare och det finns möjlighetatt ställa diagnos på dessa sjukdomar med hjälp av DNA-baserade metoder.Nyheten med de DNA-baserade metoderna är att man inte i förväg behöver vetavilken genprodukt (protein) som den analyserade genen producerar och som vidbortfall eller förändring förorsakar sjukdom för att kunna ställa diagnos.Några exempel på de diagnostiserbara monogena sjukdomarna är Hunfingtons Chorea,cysfisk fibros, Duchennes muskeldystrofi och hemofili. Varjeenskild sådan sjukdom är sällsynt i så motto att den endast drabbar ett fåtalmänniskor. Konsekvenserna för de enskilda patienterna och deras anhöriga är emellerfidofta mycket stora eftersom symtomen kan vara allvarliga. Forskningenom ärftliga sjukdomar befinner sig i ett mycket dynamiskt skede och kan man förvänta sig att ett stort antal av de nu kända 4000 monogentärftliga sjukdomarna kan diagnosfiseras. Antalet sjukdomar med känd ärftligbakgrund kommer också att öka allt eftersom vi kan identifiera fler avmänniskans gener och eftersom ohka mutationer i en och samma gen kan ge olikasjukdomseffekter. Iett framtidsperspektiv kommer inte bara de relativt sällsynta och allvarliga monogentärftliga sjukdomarna att kunna diagnosfiseras utan också de ärftliga komponenternasom finns förknippade med folksjukdomar av typ bjärt- och kärlsjukdomar ochdiabetes. Med hjälp av DNA-baseradteknik kan vi nu med stor exakthet fastställa om en individ har ett bestämt sjukdomsanlag och därmed löper risk att ut veckla en viss sjukdom,.Prognoser kan nu ställas med större exakthet än vad som fidigare varit fallet. Högriskindivider kan spåras långt innan de blivit patienter vilket kommer att kunna leda till betydligt bättre möjligheter att 105 förebyggasjukdom genom rådgivning om livsstil och behandling med bl,a, Prop.1990/91:52 diet, hormoner och läkemedel. DNA-baserad diagnostik associeras ofta medfosterdiagnostik. Som tidigare nämnts utgör dock den DNA-baseradefosterdiagnostiken endast någon procent av det totala antalet undersökningarsom görs. Inom den fosterdiagnosfik som kan förväntas bedrivas inom denärmaste 5-10 åren kommer den DNA-baserade delen fortfarande att vara kvanfitativtliten. Studier av kromosomrubbningar kommer även fortsättningsvis att utgöraden stora andelen genetiska analyser inom fosterdiagnostiken. Begreppet genterapi innebär ingrepp i människans arvsmassai syfte att reparera en skadad gen. Stora ansträngningar har gjorts under desenaste 10 åren för att utveckla metoder som gör det möjligt att transplanteragener till celler från människor och djur. Framsteg har gjorts och några av dehinder som tidigare satte stopp för genterapeutiska ingrepp har övervunnits. Deproblem som kvarstår att lösa är att få en transplanterad gen att regleras påett fysiologiskt sätt samt att placera genen på rätt plats i arvsmassan. Problemen med hur geners aktivitet styrs och vad sombestämmer i vilken vävnad en gen skall vara aktiv (vävnadsspecifikt uttryckt)kan nu delvis kringgås och effektiva vektorer (bärare av det nya genefiskamaterialet) har konstruerats. Däremot har inga påtagliga framsteg gjorts närdet gäller att placera in gener på rätt plats (homolog rekombination). Inga framgångsrika försök till genterapi har ännu gjortspå människa. Det pågår dock vid flera laboratorier i bl,a, försök med attkorrigera genetiska defekter i djurmodeller. Man arbetar t,ex, med olikaanemiformer hos möss och försöken görs med benmärgsceller. Sjukdomar hosmänniskan som ligger nära dessa djurmodeller är sickle-cellanemi och talassemisom orsakar svår blodbrist. Det är mycket sannolikt att vissa genterapeutiskaingrepp kommer att kunna genomföras på människa under . Den tidigare bedömningen att genterapi kommer att få enbegränsad till-lämpning förefaller korrekt. Endast ett litet antal genetiskasjukdomar kan komma ifråga eftersom celler i solida organ erbjuder särskildasvårigheter att nås av det tillförda genetiska materialet och därmed intelämpar sig för genterapi. Genterapi på mänskliga könsceller och embryon skulleteoretiskt kunna bli tekniskt möjligt att genomföra. Det finns dock inget behovav sådan terapi ur medicinsk synpunkt och ett enhälligt avståndstagande frånsådan forskning har gjorts av forskarsamhället. De europeiska medicinska forskningsrådenssammanslutning (EMRC) har utfärdat riktlinjer för genterapi och där avråder manmycket klart från alla former av genterapi som innefattar könsceller ochembryon. Däremot fastslås i samma dokument att genterapi som omfattarkroppsceller i princip inte skiljer sig från organtransplan-tafioner. Liknanderiktlinjer för genterapi har utarbetats för forskning i avNational (), En tänkbar utveckUngslinje inom området är s,k,cellterapi. Denna innebär att man förändrar genuttrycket i lättillgängligasomatiska celler (genom att sätta in ytterligare gener eller att akfivera genersom annars inte används Prop. i dennatyp av cell) och därmed får dem att producera ämnen som dessa cel- Bilaga 5 ler i vanliga fall inte gör. Ett hypotefiskt exempel ärföljande: hemofili (blödarsjuka) beror på brist på faktor VIII i blodet somgör att blodet inte Genom att sätta in genen för faktor VIII ihudceller kan man få en lokal produktion av faktorn i en "oväntad"del av kroppen, ett slags "cellterapi". Vad gäller avsnitten i betänkandet som behandlargenteknikens tillämpningar på djur, växter och mikroorganismer anser vi ossinte besitta tillräcklig kompetens för att bedöma utvecklingen inom dessaområden. Vi konstaterar dock att användningen av s,k, transgena djur haft storbetydelse för kunskapsutvecklingen inom den grundläggande medicinskaforskningen. Som exempel kan nämnas studier av genetiska sjukdomars efiologi,embryonalutveckling, reglering av geners funktion och hur tumörgener utövarsin effekt. Som ett tillägg till de motiv som nämns i betänkandet förforskning på zygoter och blastem vill vi betona att forskning så långt möjligtbör bedrivas med hjälp av försöksdjur, Transgena möss kan förväntas spela storroll för denna forskning. Grundläggande embryologi är exempel på ett område därprinciperna för utveckling kan studeras hos djur. Emellertid går det ej alltidatt extrapolera resultat från djurförsök till människa. Sådana exempel är studierav betingelser för in vitro-befruktning hos människa samt studier av läkemedelseffekter. Innehållet i betänkandet "Genefisk integritet"är trots att det arbetades fram första hälft fortfarandeaktuellt. Forskningen inom området rör sig emellertid mycket snabbt framåt ochdet är svårt att överblicka forskningresultaten och deras eventuella effekterpå samhället. Kartläggningen av det mänskliga genomet kommer att medföra attforskningen inom fältet ytterligare accelererar. Det förtjänar emellertid ännuen gång att påpekas att kunskapen om det genetiska materialet ännu så länge ärmycket ofullständig. Inom många forskningsområden är vår kunskap fortfarandemycket mdi-mentär. Ett sådant område är hjärnan, men dess mysterier kommer såsmåningom att kunna avslöjas. Mekanismen bakom minnes- och inpräglingsfunktionerkommer någon dag att kunna förklaras i biokemiska eller elektrofysiologiskatermer. Substanser som cirkulerar i vår blodbana eller produceras i vårtnervsystem och påverkar vårt känsloliv, kommer förmodligen att kunna indentifierasoch beskrivas i kemiska formler. Gentekniken kan förväntas spela en mycketstor roll inom denna forskning. Ett annatområde där vi kommer att få se en snabb utveckling är embryo logi. Frågor om hur programmeringen av utvecklingsprocessen åstadkoms och hur våra gener kan göra så att en näsa eller ett öra får sin givna form är troligen besvarade , 107 Slutligenbör det mikrobiologiska området nämnas, HIV-epidemin har Prop, 1990/91:52 lärtoss att tidigare okända smittämnen kan dyka upp i populationer då för- Bilaga 5ändringar äger rum i människors livsmönster. Förmodligen är HIV endast ett avmånga smittämnen som finns ibland oss, men som ej visar sig förrän de yttrebetingelserna blir sådana att mikroorganismen kan skapa sin speciellaekologiska nisch. Av intresse i sammanhanget är att vi redan känner tillsmittsamma agens som är av helt annan beskaffenhet än våra kända smittämnen.Exempel på sådana är s,k, prioner som saknar nukleinsyra och tycks bestå avenbart protein. Många överraskningar väntar oss troligen. Vi kan dock varaförvissade om att gentekniken kommer att spela en avgörande roll för att vi skafå större kunskap om alla dessa okända processer. Då gentekniken introducerades höjdesmånga kritiska röster. Man befarade att metoden skulle kunna leda till attmikroorganismer skapades som kunde skada människor, djur och natur. Som en konsekvensinrättades i de flesta länder ett regelsystem som på olika sätt reglerade användningenav hybrid-DNA-tekniken, har 100000-tals hybrid-DNA-experiment genomförtsoch vi har ett facit i vår hand som visar att de farhågor som tillskrevs teknikensaknade grund, I många fall gör gentekniken det möjligt att på ett säkert sättarbeta med mikroorganismer som är farliga för människor och djur. Det är istället vidden av tillämpningarna som kan ge upphov till etiskafrågeställningar. I ljuset av den snabba utvecklingen inom området anser viatt forskningen inom området även fortsättningsvis bör underkastas ett etisktnormsystem med granskning i de etiska kommittéerna enligt tidigare praxis,vilket överensstämmer med betänkandets förslag. Den framtida utvecklingen påområdet talar för behov av kontinuerlig uppföljning, utvärdering och bedömningav forskningen och de konsekvenser den kan få. Detta kräver ett normsystem somär så formulerat att det kan appliceras även om förutsättningarna för vissforskning ändras. Den kontinuerliga övervakningen bör göras främst av dem somförväntas ta ansvar för forskningen och dess tillämpningar dvs, upplystalekmän, sjukvårdens huvudmän, forskare och läkare. Vid en genomgång av de normer som föreslagits ibetänkandet "Genefisk integritet" är vårt förslag mot bakgrund avutvecklingen sedan betänkandet skrevs att normlistan modifieras enligtföljande; (Ändringsförslag är skrivna med fet stil), 1, Medicinskt väl motiverade (försvarliga försök) påmänskliga zygoter och blastem är etiskt godtagbara om de utförs efter befrukt ning (frystid oräknad) och om donator av ägg och sperma lämnat sitt samtycke. Efter denna utvecklingstidpunkt får blastem inte hållas vid liv. Tidsgränsen är tämligen godtyckligt vald och bör därför inte betraktas som oeftergivlig emedan den medicinska grundforskning ens behov skulle kunna tänkas väga så tungt att dispens bör medges för särskilt viktiga ändamål. 2, Mänskliga zygoter och blastem som varit föremål förförsök får inte im planteras i en livmoder. Med försök avses sådana åtgärder som kan tän kas förändra den genetiska informationen i de celler som avses. Forskning och försök på mänskliga spermier och obefruktade ägg är Prop,1990/91:52 etiskt godtagbara. Mänskliga spermier och obefruktade ägg somblivit Bilaga 5 föremål för försök enligt definitionen ovan får ickeanvändas för frambringande av zygoter och blastem vilka avses att implanterasi en livmoder. Sådana zygoter och blastem får emellertid användas förforskningsändamål in vitro. Kommentar;Punkt 2 är en ihopslagning av punkt 2 och 5 i utredningens förslag, 3, Punkten bör utgå. 4, Punkten bör utgå. 5, Se punkt 2. 6, Forskning och försök som syftar till genterapi påmänskliga somatiska celler är etiskt godtagbara. Vid försök till genterapi påsomatiska celler måste man förebygga att oönskade effekter påkönsceller erhålles. 7, Om genterapi på mänskliga spermier, ägg, zygoteroch blastem skulle visa sig bli genomförbar på ett tillförlifligtsätt och implantation skulle kunna övervägas måste frågan härom bli föremålför en särskild mycket restriktiv etisk bedömning som förutsätter full visshetom ingreppets effekter. Kommentar;Egentligen är överflödig, eftersom punkt 2 förbjuder implantation avmänskliga zygoter och blastem som varit föremål för försök där den genetiska informafionenkan tänkas förändrad, 8, Punkten bör utgå. 9, Genetisk fosterdiagnostik med hjälp av DNA-analysfår bedrivas då det föreligger en klar medicinskt motiverad målsättning. 10, Hälsoundersökningar beträffande genetiska anlag ochsjukdomar får göras med användning av DNA-analys om undersökningen har enklar, medicinskt motiverad målsättning och om den insamlade genetiska in-formtionenåtnjuter ett effektivt skydd. Inom begreppet "klar medicinskt motiveradmålsättning" ryms också målsättningar av huvudsakligen forskningsmotiveradart. Härvid förutsätts iakttagande av allmänt accepterade krav beträffandefrivillighet, information osv. 11, Registrering, lagring och användning av genetisk informafionskall handläggas på samma sätt som annan integritetskänslig medicinsk informationom enskilda individer. Behovoch konsekvenser av forskning på mänskliga könsceller, zygoter, blastem ochtidiga embryoner Enrad cellulära mekanismer av grundläggande betydelse för organismens 109 utveckling och funktionuttrycks redan under embryots tidigaste utvecklings- Förutom självafortplantningen omfattar dessa processer bl,a, cellers Prop. 1990/91:52 samverkan,tillväxtkontroll och differentiering. Kunskaper om dessa proces- Bilaga 5 serkan delvis erhållas genom djurförsök, men när artskillnader föreligger blirstudiet av mänskliga celler nödvändigt för att vinna kunskap om vilka faktorersom är av speciell betydelse för just den mänskliga organismens utveckling. Insikteri celldifferentiering och celltillväxtkontroll, vilket har stor betydelse förbl,a, kunskapen om tumörsjukdomarnas utveckhng, hksom beträffande geners konsfitutionoch expression kan fill stor del nås genom studier av icke-mänskliga organismeroch cellsystem. Närdet gäller det mänskliga embryots utveckhng, särskih i samband med befruktningoch implantation i livmodern, samt vid studiet av missbildnings-etiologi, inklusiveläkemedels- och miljöfaktorers inverkan på embryonala cellers metabolism,kommer man också att åtminstone delvis vara hänvisad till studier av mänskhgtcellmaterial. Ävenför den framtida utvecklingen av säkrare och mera framgångsrika behandlingsmetoderför ofrivillig barnlöshet, innefattande även diagnostiska och terapeutiskametoder för att karakterisera och förebygga spontana missfall, krävs attmöjligheter finns att studera tidiga humana embryoner. Detta gäller även i höggrad för utvecklandet av framtida anfikonceptionella respektive kontraceptivametoder för bägge könen. Konsekvensernaav djupfrysning och efterföljande upptining av embryonal- och könsceller (s,k,äggceller) för fortplantning och tidig embryonal utveckling måste även delvisstuderas på celler av mänskligt ursprung. Sådan kunskap blir även avgörande förvåra möjligheter att undvika fosterdiagnostik i framskridengraviditet i familjer med ökad risk för genetiskt betingad sjukdom hoseventuella barn. Detta kan då ske genom att man kan erbjuda dessa familjergenetisk diagnosfik på enskilda celler ur embryoner som ännu ej implanterats ilivmoderslemhinnan, I avvaktan på analysresultaten hålls då resterandeembryonalceller nedfrysta för att vid friande diagnostiskt besked kunna tinasoch implanteras hos modern utan risk för utveckhng av den sjukdom man fruktat. Härtillkommer behovet av en kunskapsutveckling avseende eventuella möjligheter attutnyttja olika fetala vävnader för terapeufiska ändamål, såsom för närvarandeär fallet vid Parkinsons sjukdom. Närdet gäller forskning på könsceller och tidiga embryoner av mänskligt ursprungmåste den svenska forskningsinsatsen ses som en integrerad del av den samfidigtpågående internafionella forskningen med dess rikliga nätverk avkommunikationer och utbyte av forskningsresultat, kan knappast tänkasställa sig vid sidan av en utveckling som pågår internationellt för att däreftermöjligen tillgodogöra sig dess resultat inom framtida medicinsk diagnostik ochterapi. Detär MFR:s uppfattning att på ett ansvarsfullt sätt inom ramen för sinaresurser skall medverka aktivt till den internationella kunskapsutvecklingenbaserad på forskning med könsceller, befruktade ägg och tidiga embryoner avmänskligt ursprung, De remitterade lagförslagen ' Lag omanvändning av genteknik på människor vid 1 §För att undersöka människors arvsmassa med utnyttjande av analys av genernas deoxyribonukleinsyra(DNA) eller ribonukleinsyra (RNA) fordras särskilt tillstånd, om undersökningenutgör eller ingår som ett led i en allmän hälsoundersökning, 2 §Ett tillstånd som avses i 1 § får lämnas endast om undersökningen är inriktadpå att söka kunskap om sjukdomsförhållanden som är av allvarlig art ellerannars av särskild betydelse för hälso- och sjukvården. Vidprövning av fillståndsfrågan skall särskilt beaktas om de som skall leda ochutföra undersökningen har den kompetens som behövs för ändamålet och omintegritetsskyddet för uppgifter om undersökningsdeltagarnas genetiskaförhållanden kan antas bh tillfredsställande, 3 §Ett fillstånd enligt 1 § får förenas med de villkor som behövs för att be gränsa undersökningsverksamheten eller kontrollera denna. Etttillstånd får återkallas om villkor för tillståndet åsidosätts eller om detannars finns särskilda skäl till det. Tillståndet får återkallas tills vidare iavvaktan på att frågan avgörs slutligt, 4§Frågor om tillstånd enligt denna lag prövas av . 5 §En genetisk undersökning enligt 1 § får inte ske utan deltagarnas skriftliga samtycke. 6§ beslut enligt dennalag får överklagas hos kammarrätten. Denna lag träder i kraft . En genetisk undersökning enligt 1 § som har inletts föreikraftträdandet får fortsätta i avvaktan på att frågan om tillstånd avgörsslutligt, om ansökan om fillstånd ges in till före utgången avseptember 1991. Lag medvissa bestämmelser om befruktade ägg från 1 §Denna lag gäller åtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte med befruktadeägg från människor. 2§ Försök på befruktade ägg får skelängst efter befruktningen. Försök får inte syftatill utveckling av metoder för att åstadkomma genetiska effekter som kan gå iarv. Ettbefruktat ägg som har varit föremål för försök skall efter utgången av Prop.1990/91:52 den tid som nämns i första stycket utan dröjsmål förstöras. 3§ Ett befruktat ägg får förvaras i fryst tillstånd högst eller denlängre tid som enligt 5 § bestämt. Dentid då ägget har varit fryst räknas inte in i den fid under vilken försök fårske enligt 2§. 4§Om ett befruktat ägg har varit föremål för försök, får ägget inte föras in i enkvinnas kropp. Detsamma gäller om ägget före befruktningen eller de spermiersom använts vid befruktningen har varit föremål för försök. 5 §Om det finns synnerliga skäl får för särskilda fall medge att fiden enligt 3 § för förvaring i fryst tillstånd förlängs. Lämnasmedgivande, skall styrelsen bestämma den ytterligare tid under vilken förvaringfår ske. Ettmedgivande får förenas med villkor. Det får återkallas om villkoren åsidosättseller om det annars finns skäl till återkallelse. 6 §Den som uppsåtligen bryter mot 2, 3 eller 4 § döms till böter eller fängelse i högst . Är en överträdelse av 3 § ringa, skall inte dömas fill ansvar. Allmäntåtal för brott mot denna lag får väckas endast efter medgivande avsocialstyrelsen, 7§Socialstyrelsens beslut enligt 5 § får överklagas hos kammarrätten. Dennalag träder i kraft , Lag om ändring i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m,fl Härigenomföreskrivs att 13 § lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalenm,fl, skall ha följande lydelse. Haråtgärder vidtagits för att åtala den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen,får disciplinärt förfarande enligt denna lag ej inledas eller fortsättas ifråga om den förseelse som avses med åtgärden. Underrättelse enligt 29 § fårdock ske. Anmälantill åtal skall ske, om Är inte något annat särskilt före- denmot vilken disciplinpåföljd ifrå- skrivet skall anmälan fill åtal ske, om gasätts är skäligen misstänkt för att i den rhot vilken disciplinpåföljd ifrå- yrkesutövningen ha begått brott, för gasätts är skäligen misstänkt för att i vilket fängelse är föreskrivet, yrkesutövningen ha begått brott, för vilketfängelse är föreskrivet. Anmälantill åtal skall göras av om annat inte följer av 38 § tredjestycket. Dennalag träder i kraft , 'Senaste lydelse 1985:563, 112 Närvarande: f,d, regeringsrådet , Hamdahl,regeringsrådet , justitierådet , Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 4 oktober1990 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag till lag om användning av genteknik påmänniskor vid allmänna hälsoundersökningar, m,m. Förslagen har inför lagrådet föredragits av rättschefenKarl-Ingvar Rund-qvist. Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslaget till lag om användning av genteknik på människorvid allmänna hälsoundersökningar Rubriken till lagen synes lämpligen kunna ges följandelydelse; Lag om användning av viss genteknik vid allmänna hälsoundersökningar, I specialmotiveringen till denna paragraf anges att lageninte omfattar användningen av genteknik vid undersökning av . Frågan omanvändning av sådan teknik för fosterdiagnostik avses i stället bli behandlad isamband med ställningstaganden till de förslag som utredningen om det oföddabarnet framlagt i sitt betänkande Den gravida kvinnan och fostret - tvåindivider. Om sena aborter (SOU 1989:51), Denföreslagna ordalydelsen av paragrafen torde emellerfid i själva verket omfattaäven sådana allmänna hälsoundersökningar som innefattar fosterdiagnostik medanvändning av DNA- eller RNA-analys, Vid föredragningen av remissen har detockså upplysts att tanken numera är att dylika undersökningar skall omfattasav den föreslagna regleringen. Lagrådet har inte någon erinran mot att så sker.Att låta även undersökningar av detta slag vara underkastade dentillståndsplikt som förslaget innebär kan inte anses föregripa framtidaställningstaganden i hithörande frågor. I motiveringen framhålls att sekretess enligt 7 kap. 1 §sekretesslagen (1980:100) eller tystnadsphkt enligt lagen (1980:11) om fillsynöver hälsooch sjukvårdspersonalen m.fl. (tillsynslagen) kommer att gälla föruppgifter som framkommit vid sådana undersökningar som omfattas avlagförslaget. I remissen anförs att det finns anledning att noggrantfölja utvecklingen när det gäller behandlingen av genetisk information samt attdet får antas att kommer att göra detta och, om det befinnspåkallat, aktualisera frågan om komplettering genom lagstiftning eller påannat sätt av skyddet för sådan information som framkommer genomhälsoundersökningar enligt lagförslaget. Lagrådet ansluter sig till vadsålunda anförts. Enligt 7 kap. 3 § sekretesslagen gäller sekretess också iförhållande till den Prop.1990/91:52 Bilaga 7 vård-och behandhngsbehövande själv i fråga om uppgift om hans hälsotill- Prop.1990/91:52 stånd, om det med hänsyn fill ändamålet med vården ellerbehandlingen är Bilaga 7 av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas tillhonom. 16 § andra stycket fill-synslagen görs ett liknande undantag frånhuvudregeln att tystnadsplikt till förmån för enskild inte gäller i förhållandetill denne. Omständigheterna torde endast mycket sällan vara sådana att nunämnda undantag bhr tillämpliga på uppgifter som framkommit genom allmännahälsoundersökningar som avses med föreliggande lagförslag (jfr SOU 1984:88 s.220 f). Avremissen framgår att det knappast kan uteslutas att hälsoundersökningarna kange s.k. bifynd rörande viss sjukdom eller skada för vilken bot, behandlingeller lindring inte kan erbjudas. Inte minst med hänsyn till detta bör nämndabevakning av utvecklingen när det gäller behandlingen av genetisk informationomfatta också frågan huruvida föreskrifter motsvarande berörda undantagbör införas i fråga om uppgifter som kan framkomma genom undersökningarna. Förslagettill lag med vissa bestämmelser om befruktade ägg från människor Båderubriken och 1 § anger vad lagen avser. Lagrådet förordar att innehållet i 1 §flyttas till rubriken, som då lämphgen kan ges följande lydelse; "Lagom åtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte med befruktade ägg frånmänniska."