prop · GE03102 · 1990-12-31 00:00:00 — Frånanslaget betalas drift och investeringar av flygtransporter i kris- ochkrigsskeden vilket bl. a. omfattar anskaffning av reservdelar. Enligtregeringens anvisningar är flygtransporter ett prioriterat område. Uppbyggnadenav beredskapslager för flygbolagen fortsätter. Utbyggnaden av framför alltmarksystemet och ledningsfunktioner integreras med flygvapnets utbyggnader.Förskjutningar mellan de olika budgetåren kan därför förekomma. Totalsummanunder programplaneperioden /92 1995/96 är den styrande faktorn förinriktning av verksamheten och planerade investeringar. I prop1991/92:100 bilaga 8 har regeringen föreslagit att, i av vaktan på särskild proposition i ämnet, till : Beredskap för civil luftfart beräkna ett reservationsanslag på . Jag anhåller nu om att få ta upp denna fråga. Jagberäknar för luftfartsverket medelsbehovet, exkl. mervärdeskatt, för Prop.1990/91:102 /92 till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill : Beredskap för civilluftfart för /92 anvisaett reservationsanslag på . G. Kollektivtrafik m.m. Åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret 1991/92Nytt anslag* (Förslag) 4 780000' Anslaget ingick tidigare i myndighetsanslag H 1. som engångsan- Frånanslaget ges medel till den civila delen av totalförsvaret varav merpartenavser anskaffning av skyddsmaterial för landsvägstransporter, batteridrivnadrivmedelspumpar, information och utbildning av ansvariga planerare och beslutsfattare,länsstyrelsernas planering av transporter vid kris och krig och planering avransonering av drivmedel. Transportrådetskall dels samordna verksamheten inom funktionen Transporter, dels samordnadenna verksamhet med verksamheten vid andra berörda myndigheter inomtotalförsvaret. Under kris och i krig skall transportrådet verka för attlandets civila transportresurser utnyttjas så att de transporter som ärnödvändiga för totalförsvaret genomförs. Transporterna skall av transportrådetsamordnas och prioriteras i samverkan med försvarsmakten. En väl förbereddledningsorganisation måste finnas för detta. a. skall regeringens beslut omransonering av drivmedel vara möjliga att uppfylla inom angiven tid. Transportrådethar också ansvar för delfunktionerna transportsamordning ochlandsvägstransporter. Medelför försvarsutgifter har tidigare inkluderats inom myndighetsanslaget H 1. somsärskild engångsanvisning men äskas nu som reservationsanslag. Transportrådethemställer om 13 milj. kr. Av dessa avser transportrådet att anskaffa reservutmstningar för tankning för 7 milj. kr. 3 milj. kr skall användas till att i ökad utsträckning informera planerare och beslutsfattare inom transportsektorn om beredskapsfrågor. Övriga medel skall användas 27 för uppbyggnad av skyddmot ABC-stridsmedel, utbildning av bered- Prop. 1990/91:102 skapsplanerandeoch krigsplacerad personal, datauppgifter för länsstyrel- Bilaga 3 semaskrigsplanering, underhållsavtal för radioutmstning och medel tilllänsstyrelsemas beredskapsabonnemang vad gäller teleförbindelser. Iavsnittet Särskilda frågor i budgetpropositionen (prop 1990/91:100 bil.8) harregeringen redovisat sina överväganden med anledning av den översyn avtransportrådets verksamhet som gjorts. Därvid behandlas också transportrådetsberedskapsverksamhet och statens väg- och trafikinstitut som efter avvecklingenav transportrådet /92 föreslås disponera detta anslag. Jaghar anmält en programplan för funktionen Transporter. Jagberäknar för transportrådet medelsbehovet, exkl. mervärdeskatt, för budgetåret1991/92 till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill : Åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret /92 anvisa ett reservationsanslag på . Prop- i990/9i:i02 Bilaga4 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 14 febmari 1991 Anmälan till proposition om verksamhet och anslag inomtotalförsvaret under /92 Totalförsvarets civila del: FunktionenLivsmedelsförsörjning m. m. FunktionenLivsmedelsförsörjning m. m. omfattar försörjningen med livsmedel inkl. vatten,reglerings- och ransoneringsåtgärder avseende livsmedel, livsmedelshygien ochcivil veterinärverksamhet. Med livsmedelsförsörjning avses härvid allverksamhet från producent till konsument. är funktionsansvarig myndighet. Vidare har lantbruksstyrelsen,och uppgifter inom funktionen. 2 Beredskapsläge för funktionen Livsmedelsberedskapenbygger på det jordbmk och fiske samt livsmedelsindustri och distribution m. m.som finns i fredstid. Målet är att produktion, förädling och distributionskall bedrivas på i stort sett samma sätt som under normala förhållanden. Genomi första hand beredskapshänsyn i planering och i samhällsutvecklingen (BIS)eftersträvas sådan omfattning och utformning av det fredstida näringslivet attmålen för livsmedelsberedskapen, t. ex. dimensionering och lokalisering av jordbmketoch industrin, i kris och i krig uppnås. S.k. BIS-åtgärder är emellertid inte tillräckliga. I andra hand utnyttjas därförspecifika beredskapsåtgärder för att skapa en tillräcklig förmåga att anpassasig till förhållandena under kriser och i krig. Detta sker bl. a. genom attresurser utnyttjas på bästa sätt, t. ex. genom omställning av jordbruket,produktion av ersättningsvaror, planläggning av jordbmkets blockorganisation,samt att resurser dels fördelas optimalt och rättvist, t. ex. genomregleringssystem för insatsvaror och ransoneringssystem för livsmedel, delslokaliseras utifrån behoven; t. ex. genom förberedelser för lagemppbyggnad iNorrland. Försti tredje hand utnyttjas beredskapslagring eftersom denna åtgärd är betydligtdyrare än de andra åtgärderna. Överstyrelsenför civil beredskap har i en skrivelse till regeringen lämnat en funktions- och civilområdesvis redogörelse för bered- 29 skapsläget per den 30 juni1989.1 skrivelsen redovisas en sammanfattning Prop. 1990/91:102 av rapporterfrån funktionsansvariga myndigheter. Det nuvarande jord- Bilaga 4 bmkettillgodoser enligt skrivelsen i stort våra normala behov av livsmedel, medöverskott i främst spannmålsodlingen. Fördelningen över landet är ojämn medstora överskott av alla vamslag i . är ettunderskottsområde inom alla vamområden fömtom vad gäller mjölkproduktion. Ivästra är det enligt skrivelsen god balans, i östra överskottpå spannmål och oljeväxter, men i övrigt underskott. I Bergslagen är det mindreunderskott. Förädlingsindustrin är koncentrerad och fördelningen över landetmotsvarar jordbmkets. Jordbmketar beroende av import av insatsvaror. Beredskapslagringen är enligt skrivelsenotillräcklig. I krig är jordbmket främst sårbart i eltill-förseln.Anskaffningen av reservelverk är inte tillräcklig. Inomförädling och distribution är importberoendet enligt skrivelsen överkomligt.Koncentration, specialisering och beroendet av bl. a. el- och vattentillförselinnebär sårbarhet i krig. Företagens flexibilitet är dock god, och den normalthöga förädlingsgraden är inte alltid nödvändig. De normala tillgångarna ihushåll och handel kan uppskattas räcka tre - , men varierar förolika varor. Beredskapslagring i framför allt ökar uthålligheten ochminskar behovet av kontinuerliga transporter. Ensammanfattande bedömning enligt skrivelsen när det gäller Livsmedelsfunktionenär att beredskapsläget är godtagbart. Sårbarheten är dock inte godtagbar,främst med hänsyn till tillgången till insatsvaror och reservkraft till jordbmket. 3 En ny livsmedelspolitik Sedanen tid tillbaka är livsmedelspolitiken föremål för ett omfattande reformarbete.Ett första steg togs genom beslut om en nylivsmedelspolitik (prop. 1989/90:146, JoU 25, rskr. Ett andra steg tasgenom att det svenska gränsskyddet sänks. Regeringen förbereder en sänkning avgränsskyddet och kommer senare i vår i ljuset av GATT-förhandlingama attpresentera förslag till detta. Det tredje steget tas genom att konkurrensen ilivsmedelssektorn skärps. Regeringen kommer att förelägga enproposition med förslag i detta avseende. Enutgångspunkt för den framtida livsmedelspolitiken skall enligt riksdagsbeslutetvara att jordbmket i princip skall vara underkastat samma villkor som andranäringar. Jordbmket skall marknadsanpassas och successivt avregleras.Producenterna skall endast ersättas för efterfrågade varor och tjänster. I defall efterfrågan gäller kollektiva varor och nyttigheter är offentligaingripanden befogade. Dessa varor och tjänster skall då betalas med offentligamedel. Livsmedelspolitikensmål vad gäller beredskapen skall enligt riksdagsbe slutet vara att trygga landets livsmedelsförsörjning under kriser och i krig. Beredskapen skall gmndas på de fredstida resurserna inom livsmedelssek torn och dess förmåga till omställning, kompletterad med särskilda bered skapsåtgärder. Åkerarealenkan enligt riksdagsbeslutet sjunka till en betydligt lägre nivå Prop.1990/91:102 än den nuvarande, utan att försörjningssäkerheten äventyras omsärskilda Bilaga 4 riktade åtgärder vidtas. Lagringsinsatserna skall därförökas. Antalet mjölkkor kan också sjunka till en lägre nivå än dagens, utan attdet finns anledning till åtgärder föranledda av beredskapsskäl. Jordbmksnämndenskall enligt riksdagsbeslutet såväl vad gäller storleken på den bmkade arealensom antalet mjölkkor noga övervaka utvecklingen. Förhållandenai övre kräver enligt riksdagsbeslutet speciella åtgärder för att enfull beredskap skall kunna upprätthållas. Som en av åtgärderna för att uppnå dettaskall det särskilda prisstödet till norra bibehållas. Specifikaberedskapsåtgärder i form av beredskapslagring skall utgöra komplement. I1985 års livsmedelspolitiska beslut översattes beredskapsmålet till ett antalproduktionsmål för olika inriktningar. Som jag anförde i regeringensproposition om livsmedelspolitiken är det emellertid olämpligt att relateraberedskapsmål till fredstida produktion. Hänsyn måste nämligen bl. a. tas tilländrat konsumtionsmönster och ändrad produktionsinriktning under kriser och ikrig. Exempelvis kan produktionen mätt i kalorier effektiviseras i krig. Detär också möjligt att genom en variation av kriskosten och en större lagring äntidigare av såväl insatsvaror som livsmedel uppfylla beredskapsmålet. Frånberedskapssynpunkt kan således enligt det livsmedelspolitiska beslutetminskade resurser i jordbruket accepteras. För livsmedelsberedskapen är detenligt beslutet samhällsekonomiskt fördelaktigt att i stället öka 'beredskapslagringen. I enlighet härmed har därför 100 milj. kr. investerats iuppbyggnad av beredskapslagren av livsmedel och insatsvaror /91. Effekternaav det livsmedelspolitiska beslutet från beredskapssynpunkt skall följas uppnoga. Reformen innebär förändringar för hur full försörjningsberedskap skallkunna garanteras. Det är därför av stor vikt att korrekta avvägningar görsmellan beredskapslagring och resurser inom livsmedelssektorn avseende t. ex.storleken på den brukade arealen, antalet mjölkkor samt den geografiskaspridningen av jordbruksproduktionen och förädlingsindustrin. Jordbmksnämndenhar genom regeringsbeslut fått i uppdrag att noga följautvecklingen i detta avseende. Vad gäller kriskosten måste beaktas dels attdenna måste anpassas till resursförändringen inom jordbmket, dels att denna fåråterverkningar på livsmedelsproduktionen och konsumtionen i fredstid. Iuppdraget till jordbmksnämnden ingår också att noga följaproduktionsutvecklingen mot bakgrund härav. Om nämnden finner att det är riskför att beredskapsmålet inte går att uppfylla, skall nämnden föreslåregeringen åtgärder för att motverka en oönskad utveckling. 4 Föredragandens överväganden Prop. Bilaga 4 Iriksdagsbeslutet om en ny livsmedelspolitik fömtsattes omställningen av jordbmketske snabbt med minskade resurser i jordbmket som följd. En snabb och kraftig lagemppbyggnadbedömdes därför som nödvändig för att kompensera resursminskningen i jordbmket. Enligtden parlamentariska arbetsgmpp, vars rapport (Ds 1989:63) En nylivsmedelspolitik utgjorde underlag till regeringens proposition om en nylivsmedelspolitik, kan den i fredstid brukade arealen sjunka till 2 milj. hautan att några åtgärder utöver lagring behöver vidtagas. är åkerarealen2,9 milj. ha. De kostnadsberäkningar som den parlamentariska arbetsgmppenredovisade utgick dock från en areal på 2,2 milj. ha. Enligt arbetsgmppenkommer emellertid arealen troligtvis inte att sjunka så mycket som till 2,2milj. Regeringen delade denna uppfattning. De direkt beredskapsmotiveradekostnaderna vid en areal på 2,2 milj. ha beräknades uppgå till omkring 380milj. , av vilka omkring 100 milj. kr. utgör kostnad för ökad lagringav insatsvaror och 60 milj. kr. är en kostnad för den utbyggda lagringen avfärdiga livsmedel i övre . ställde sig bakom dessabedömningar och anvisade i enlighet med regeringens förslag ytterligare 145milj. till beredskapslagring /91, varav 100 milj. kr. beräknar i sin programplan för perioden /921995/96medelsbehovet för Livsmedelsfunktionens beredskapsverksamhet till totalt 1362,6 milj. kr., i genomsnitt 273 milj. kr. har härvidockså utgått från en snabb och kraftig lageruppbyggnad av livsmedel ochinsatsvaror. Emellertid bedömer nämnden att areaiminskningen inte kommer attbli så kraftig i början av omställningsperioden, varför större investeringar iinsatsvaror bedöms nödvändiga först under slutet av omställningsperioden. Avregleringenav jordbruket påbörjas . Avregleringen kommer att leda till attresurserna i jordbruket minskar. Det är emellertid oklart hursnabbt omställningen av jordbruket kommer att ske och därmed i vilken taktresurserna i jordbruket förändras. I avvaktan på att konsekvenserna av 1990 årslivsmedelspolitiska beslut skall framträda tydligare bör enligt min meninguppbyggnaden av lagren av livsmedel och insatsvaror ske . Innan en kraftig uppbyggnad av lagren görs bör också den avregeringen tillsatta försvarspolitiska beredningens ställningstaganden inför1992 års försvarsbeslut inhämtas. Denlångsammare lageruppbyggnad som jag föreslår innebär /92 enbesparing med 100 milj. kr. i förhållande till den lageruppbyggnad som detlivsmedelspolitiska beslutet förutsatte. Denna besparing utgör en del av deåtgärder inom verksamhetsområde som tidigare aviseratsdels i regeringens skrivelse till om åtgärder för att stabiliseraden svenska ekonomin och begränsa tillväxten av de offentliga utgifterna (skr.1990/91:50), dels i regeringens budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 1det här sammanhanget vill jag understryka nödvändigheten av en väl avvägd balans såväl av beredskapspolitiska som ekonomiska skäl 32 mellanberedskapslagring och resurser inom livsmedelssektorn. Jordbmks- Prop.1990/91:102 nämnden "har, som jag tidigare redovisat, fått i uppdrag attnoga följa Bilaga 4 utvecklingen i bl. a. detta avseende. Ienlighet med regeringens förslag om inrättandet av ny central myndighet påjordbmksområdetfr. o. m. , som lantbmks-styrelsen och statens jordbmksnämndupphör, tar den nya myndigheten över ansvaret för funktionenLivsmedelsförsörjning m. m. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attta del av vad jag anfört om funktionen Livsmedelsförsörjning m.m. 5 Anslagsfrågor för /92 1990/91:100 bil. 11 har jag hemställt att regeringen föreslår riksdagenatt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för /92 tillInköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring beräkna ett reservationsanslagav . och till Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m.beräkna ett förslagsanslag av . Jag anhåller att nu få ta uppdessa frågor. Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring 1989/90Utgift 24297 889 Reservation 3174855 1990/91Anslag 103000000 1991/92 Förslag 42 876000 Underanslaget anvisas medel för bmttoinvesteringar i beredskapslager av insatsvarori jordbmket och livsmedel. Medel som erhålls vid utförsäljning av lager tasdäremot upp som inkomst under anslaget Kostnader för beredskapslagring avlivsmedel m. m. Underanslaget anvisas medel för produktionsförberedelser, ABC-skydd ochransoneringsförberedelser. Jordbmksnämndenföreslår en viss omfördelning av medlen inom ansla get: Kostnader för ransoneringsförberedelser föreslås minskas med . Ett investeringsbehov om 16 milj. kr. för investeringar för beredskapslagring av kemikalier för vattenverkens dricksvattenförsörjning 33 18 1990/91. föreslås.Totah beräknar jordbmksnämnden kostnaderna för Inköp av Prop. 1990/91:102livsmedel m.m. för beredskapslagring till . under budgetåret Bilaga4 1991/92. Ienlighet med vad jag tidigare anfört bör dels konsekvenserna av 1990 årslivsmedelspolitiska beslut avvaktas, dels den försvarspolitiska beredningensställningstaganden års försvarsbeslut inhämtas innan en kraftiguppbyggnad av lagren av livsmedel och insatsvaror görs. Uppbyggnaden avberedskapslagren bör enligt min mening ske än vadsom tidigare beräknats. Jag beräknar härvid under detta anslag 42 876000 kr.Därav utgör . ökade investeringar i livsmedel och insatsvaror och526000 kr. ransoneringsförberedelser och ABC-skydd. För åtgärder inomvattenområdet beräknar jag . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring för /92anvisa ett reservationsanslag på . Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m. m. 1989/90Utgift 132 565 340 1990/91Anslag 201308000 1991/92 Förslag 223077000 Frånanslaget betalas driftskostnaderna för beredskapslagring av livsmedel m.m.samt kostnader för andra beredskapsåtgärder än lagring i form av planering m. m.Under anslaget anvisas medel för lönekostnader m. m. förviss personal. Tillföljd av ökade investeringar i beredskapslager har jordbruksnämnden beräknatkostnaderna under /92 för beredskapslagring till totalt . Denlageruppbyggnad som påbörjats genom det livsmedelspolitiska beslu tet leder till ökade driftskostnader. Förslaget om investeringar med . beräknar jag leda till ökade driftskostnader. Jag beräknar därför att ytterligare . behöver anvisas under detta anslag mot bakgmnd härav. Därutöver beräknar jag . till statenslivsmedelsverk för de deluppgifter inom funktio- Prop. 1990/91: 102 nenLivsmedelsförsörjning som de fullgör (utbildning, beredskapslabora- Bilaga4 torier m. m.). Anslaget bör föras upp med sammanlagt . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m. m för /92anvisa ett förslagsanslag på . BilagaS Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 14 febmari 1991. Anmälan till proposition om verksamhet och anslag inomtotalförsvaret under /92 Totalförsvarets civila del: Funktionen Arbetskraft Inomramen för programmet Arbetskraft är ()funktionsansvarig myndighet för totalförsvarsfunktionen Arbetskraft vilkenomfattar arbetskraftsförsörjning, arbetsmarknadsutbildning, vapenfriutbildning,arbetarskydd och arbetsmarknadstvister. AMSförbereder inom arbetskraftsförsörjningsområdet sin uppgift genom att i fredplanera för den krigsviktiga sektorn så att dennas behov av personal i kris ochkrig kan säkerställas. Enprogramplan har upprättats som redovisar behovet av arbetskraft för vam- ochtjänsteproduktion samt hur detta kan förändras i kris och krig. Förberedelsernai fred syftar till attpersonalplanläggningar för all krigsverksamhet/produktion genomförs attbehovet av datorstöd tillgodoses attarbetsförmedlingen är beredd på reservförfarande atten person reserveras för enbart en totalförsvarsuppgift. Övergripande reglerför hur de personella resursema skall fördelas har angettsinom ramen för studien (Ds Fö 1985:2) Prioritering av personella resurser inom totalförsvaret. Där sägs att gmnden för en sådan fördelning utgörs av den operativa försvarsplaneringen. Militärbefälhavaren/Civilbe fälhavaren avgör alltså var den enskilde bedöms göra bäst nytta inom den militära eller civila delen av totalförsvaret. Möjligheter att tillgodose per sonalbehovet inom den civila delen av totalförsvaret är alltså starkt kopp lat till personalförsörjningen inom det militära försvaret. Möjligheten att tillgodose totalförsvarets behov av arbetskraft har dock ökat genom att kvinnorna i större omfattning etablerat sig på arbetsmarknaden. En ök ning av antalet kvinnor på viktiga civila befattningar i totalförsvaret 36 fömtsätterdock att kvinnor i ökad utsträckning gör otraditionella yrkesval Prop.1990/91:102 samt att företag och myndigheter, när man har att välja på en maneller Bilaga 5 kvinna med likartad kompetens för en krigsviktig befattning,oftare väljer kvinnan. Härigenom minskar också behovet av uppskov förvärnpliktiga. Medeltill funktionen Arbetskraft belastar dels anslagen för vapenfristyrelsen ochför frivilliga försvarsorganisationer under fjärde huvudtiteln, dels anslagen B1. förvaltningskostnader och B 6. Arbetsdomstolen undertionde huvudtiteln. AnslagetB 1. avses täcka bl. a. kostnaderna för registerutdrag m. m. ur folkbokföringenoch för fortsatt upp-, utbyggnad och drift av funktionens datasystem samtprojekt inom funktionens verksamhetsområde. Funktionensdatasystem omfattar följande: 1.Arbetsmarknadsverketsredovisningssystem för personalplanläggning () som ger en översikt överhela området då det gäller branscherna. 2.Krigsorganisationsplanläggningenför personal () för fullgörande av den personalplanläggning för verksamhetunder kris och krig och vid krigsfara som åligger krigsviktiga myndigheter,kommuner, enskilda organisationer och företag enligt författningar. AMS kanför dessa utveckla programvaran för att rationalisera denna verksamhet.För detta tar AMS ut en viss avgift vilken dock ej täcker hela den kostnad somsystemet medför. AMS har också som systemägare det övergripande och ytterstaansvaret för systemet. Detta innebär utöver att AMS äger programvaran även attAMS har ett ansvar för programvarans vidareutveckling, dataut-listning urfolkbokföringsregistret och anpassning av systemet till ändrade bestämmelser.AMS har som en följd av detta vissa kostnader för inköp av dataunderlag från t.ex. SCB och m. fl. Förutomde två nämnda systemen har AMS ett ADB-system som informerar om de frivilligasutbildning, krigsplacering m. m. Utifrån detta system beräknas basen för detanslag som behandlar frivilligverksamheterna. Detfinns också ett system som behandlar 47-årsfördelningen, vilken görs isamverkan med värnpliktsverket. Detta system utgör sedan basen för fördelningentill civilförsvaret. Utöverdessa system bekostas inom anslaget ett projekt benämnt FOS() -kommun som bl. a. syftar tillatt undersöka kommunernas möjlighet att använda frivillig personal i sinakrigsorganisationer. Detta sker på uppdrag av regeringen. 1990/91:100 bil. 12 har regeringen föreslagit att tillarbetsmarknadsverkets förvahningskostnader för /92 anvisa ettramanslag på . exkl. mervärdeskattöver den ekonomiska planeringsramen för den civila delen av totalförsvaret. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle ' ° attta del av vad jag nu har anfört i fråga om funktionen Arbetskraft. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde den 14 febmari 1991 Föredragande: statsrådet 1990/91:102 Bilaga 6 Anmälan till proposition om verksamhet och anslag inomtotalförsvaret under /92 Totalförsvarets civila del: Funktionen Energiförsörjning Verksamheteninom funktionen Energiförsörjning syftar till att tillgodose samhällets behovav energi under kriser och krig. Inom funktionen har också transportrådet (drivmedel), statensvattenfallsverk (elkraft) och statens kärnkraft inspektion (kämkraftsfrågor)uppgifter. Bränsle- och elförsörjningsnämndema träder i verksamhet eftersärskilda regeringsbeslut. Regeringenhar i proposition 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt föreslagit att enny central näringspolitisk myndighet inrättas . läggsstatens energiverk ned. I propositionen föreslås också att den nya myndighetenskall ha till uppgift att bl. a. samordna och planera insatser inom energiberedskapen. Detär från totalförsvarssynpunkt av stor betydelse att de oundgängliga behoven avenergi under kriser och krig kan tillgodoses. På energiområdet kan störningar itillförseln även under fredstid ogynnsamt påverka levnadsstandard,sysselsättning och utrikeshandel. Redan under normala förhållanden måstedärför åtgärder vidtas för att det skall bli möjligt att i krissituationerutnyttja tillgängliga resurser på bästa sätt och därmed minska stömingamaseffekter. 2 Inriktning av försörjningsberedskapen