prop · GE03155 · 1990-12-31 00:00:00 — andra alternativet behålles enbart de nuvarande bestämmelserna om juridiskapersoners räll att förvärva fastigheter. Alla bestämmelser som syftar till attunderlätta lantbrukets rationaliseringsprocess eller förstärkaregionalpolitiken utgår. Regionalpolitiken kan i delta fall förstärkas medtraditionella medel. Detbör poängleras alt båda de förslag lill förändring som framförs ovan innebär enväsentlig avreglering på området. 5 Sammanfattning av analysen juridiska personers ägande Ägandetav jord- och skogsmark fördelat på olika ägarkaiegorier har varit i storl settkonstant under länga perioder. Åkerarealen har städse ägts till avprivata, medan motsvarande siffra för skogsmarkens del hållit sig kring 50 %.Andelen skog ägd av privata enskilda personer har fallit någol, från ca 51 %till under de senasle femtio åren. Fallet är koncentrerat lill 60-laletdå del skedde en uppmjukning av jordförvärvslagen vad avser juridiska personer. Delär troligt all existensen av jordförvärvslagen har medfört atl juridiskapersoners ägande ej ökat mer än vad del gjort. Vad avser ren jordbruksmarklorde det vara liten risk atl juridiska personer kraftigl ökar sina köp, ävenom lagen avskaffades. Detta gäller emellertid inte för skogsmarken. Skullelagen avskaffas är del inte otroligt alt skogsbolagen på lång sikl väsentligtskulle öka sitt markinnehav. Isammanhangel kan man ställa frägan om inte ell ökat bolagsägande av skogsmarkenvore samhällsekonomiskt fördelaktigt. 1 ulredningen besvaras frägan negalivt.De privata skogsägarna är inte mindre aktiva i silt bmkande än storskogsbruket(saml akliebolagsskogar) och de är klarl mer aktiva än den ägargruppsom i statistiken betecknas "övriga", dvs. kyrka och kommun. Ur renaktivitetssynpunkt finns det inga skäl att motarbeta det privala ägandet. Dessutominnebär elt ökat bolagsägande dvs. ell Ökat ägande a v de existerandeskogsbolagen all mark undandras från fastighetsmarknaden, nägot som härbedöms inverka negativt pä skogsmarkens utnyttjande. Sammanfattningsvisfinner ulredningen inga skäl lill atl ändra nuvarande lagsliftning vad avser juridiska personers ägande. 4 1990/91. 6 Sammanfattningav analysen familjeägandet samt sam- Prop. 1990/91:155 bandet brukande-ägande Bilaga 1 Iföregående stycke noterades att lagen bidragit till atl förhindra en urholkningav det privala markägandet i landel. Detta är emellertid inle detsamma som allsäga all lagen stärkt familjeägandet eller sambandet brukande-ägande. Tvärtom,bäde vad beträffar jord och skog sker en minskning av del rena familjeägandetoch ell skiljande mellan brukande och ägande. Siffrorna är visserligen osäkra,men indikerar atl det rena familjeägandet minskal från drygl 90 lill 75 %mellan åren 1965 och 1980. Belräffande sambandet brukande-ägande kan noterasatl av jordbruksmarken nu arrenderas samt alt endasl av åkermarkenbrukas av företag som hell äger den jord de brukar. Äveninom privatskogsbruket har del (hillills) skett en långsiktig minskning i delatt egenawerkningarna fallit frän i mitten av 50-talel lill tredecennier . Delföreligger säledes inga som helsl tvivel om att lagen misslyckats vad gäller deangivna syftena. I själva verket finns skäl alt tro atl lagen här motverkatsina syften. Lagen är utformad så att släklköp undantas från prövning. I ochmed atl lagen försvårat för slora medborgargrupper (l.ex. sladsboende) allförvärva jord och skog, och genom alt pressa fastighetspriserna har lagenmedfört all en slörre andel av fastigheterna stannat som släktegendom. Dåägarna inle velat bruka jorden har den i slällel arrenderats ul eller då delvarit fråga om en skogsfaslighet har lagen medförl all en slörre andel skogsålts i rolposler. På detta säll har lagen troligen bidragit lill alt slä in enkil mellan ägande och brukande. 7 Sammanfattning av analysen rationaliseringsbestämmel serna Ettav huvudsyftena med lagen är att befrämja jord- och skogsbrukels rationalisering.Detta har skell dels genom att lagen främjat bildandel av större enheter, delsgenom främjandet av bällre arronderade fasligheter. Vadbeträffar skogsbruket konstaterar utredningen försl alt arronderings-aspekternahar en myckel lilen inverkan pä den totala eft"ekl i vitelen i del svenskaskogsbruket. Del finns givelvis extrema skogsskiften (och 2 kmlånga) men dessa utgör en utomordentligt liten andel av den svenskaskogsmarken. Det visar sig även att de privata skogsägarnas aktivitet i de länmed stor andel svår arrondering inte är lägre än andra i "bällre"län. Problemen med dålig arrondering hör lill del svenska skogsbrukels minstaproblem och bör kunna hanleras utan en omfattande lagstiftning. Belräffandefastighelsslorleken kan det konslaleras all aktiviteten inle skiljer signämnvärt mellan olika klasser, möjligtvis med undanlag för de exlreml små. (Vilka dock ulgör en försvinnande lilen andel av den svenska skogsmarken. )Resultaten säger således all endast mycket lite står alt vinna pä en lag somtvingar fram en forcerad slorleksrationalisering inom skogsbruket. Sammanfattningsvisgäller således för del svenska privatskogsbrukel att 50 endastmyckel små effektivitetsvinster kan göras med hjälp av jordförvärvs- Prop.1990/91; 155 lagens rationaliseringsparagraf Den hell dominerandeeffeklivitetsök- Bilaga 1 ningen kommer här, liksom inom övriga seklorer,genom den ständigt pågående teknologiska utvecklingen. Förjordbrukels del har analysen ulförts huvusakligen genom en inlernalionelljämförelse, omfattande , , och . Förstjämfördes jordbruksegendomarnas storlekslillväxt brukad jordbruksmark. Delvisade sig då all haft den snabbaste tillväxten. Samtidigl hade länderutan motsvarande jordförvärvslag- , och Slorbrittanien en mycketlåg storlekslillväxt. Analysen pekade således tämligen entydigt på atljordförvärvslagen i och andra länder medverkat lill en snabbarestorlekslillväxt av jordbruksegendomar. Ietl andra steg av analysen jämfördes så produkliviielslillväxten (produktionper jordbrukare) i de olika länderna. Del visade sig då alt denna var tämligenlikartad trols all slorlekslillväxlen varierat mellan O och . Slutsatsenvar säledes all storiekstillväxlen inle haft någon avgörande inverkan påproduktivitetsutvecklingen. I och med all ytteriigare jordbruksmark (billigt) ställs tilljordbrukarnas förfogande har man istället använl mindre av andraproduktionsfaktorer, l.ex. Desto merjord man brukat, desto mindreintensivt har jorden brukats, och produktivitetstillväxten har islällel beslämtsav den allmänna utvecklingen i landel och reglerats bl.a. via utflyttningen avjordbrukare. Lagenhar säledes befrämjat slörre. men ej mer effektiva jordbruk. Om lagenavskaffades på denna punkl kommer sloriekstillväxten förmodligen inle alt blilika snabb i framliden. Troligen kommer jordbruksmark i snabbare takt änhitlills all las i bruk för annal t.ex. skogsplanteringar eller förfritidsändamål men antalet jordbrukare kommer inte all minska mer än vad somskulle blivil fallel om lagen kvarstått oförändrad, snarare tvärtom. (Omlandels totala jordbruksproduktion antas vara beslämd av faktorer som tullar,subventioner osv. kommer etl avskaffande av lagen troligen att ökafaktorkvoten arbele jord.) Slutsatsenav analysen är alltså atl lagen befrämjat en snabb storlekslillväxt ijordbruket, men inle en snabbare effektivisering. Elt avskaffande av lagenskulle därför inte beröra taklen i jordbrukels rationalisering. Antaletjordbrukare skulle troligen påverkas (nägot) positivt. 8 Sammanfattning av analysen de regionalpolitiska målen Detregionalpolitiska motivet har efter hand fått en alll slörre belydelse i lagen.Här kan man emellertid först göra en allmän reflektion över lagenseffektivitet. Lagensgrundläggande konstruktion är sådan all den skyddar glesbygdens befolkning genom atl på olika sätt försvåra förändra befolkningsgrupper alt köpa mark och fastigheter på landet. Härigenom kan landsbygdens folk köpa jord lättare och billigare, och därigenom sä tänker man sig underlättas boende på landsbygden. Men all befrämja glesbygdens ulveckling genom all på detta satt skydda den redan där boende befolkningen, kan möjligen vara 51 eneffeklivpolitikdåenstorandelborpålandel.Detta är inte fallet . 1990/91; 155 bor i vadsom kan betecknas som glesbygd. Att i detta läge Bilaga 1 bygga en politikför glesbygdens utveckling på hinder för nyinflyttning förefaller a prioridömt att misslyckas. Enytterligare observation kan fogas till della resonemang. Som framgick avföregående avsnitl sä har lagen troligen befrämjat tillkomsten av storajordbmksegendomar. Men della har direkt inneburit atl antalet jordbrukare harminskat. Ambitionen att med lagens hjälp rationalisera jordbruket har alltsåslätt i direkt motsättning lill ambitionen att med lagens hjälp ökabefolkningen på glesbygden. Detframgår vidare att avfolkningen av den svenska glesbygden gäll snabbt underhela efterkrigstiden. Utvecklingen har vidare varit snabbare i än iövriga . Allt delta stärker naturligtvis misstanken att lagen trots sinasyften mer avfolkat än befolkat glesbygden. Somregionalpolitiskt medel är jordförvärvslagen ineffektiv. Dess rationaliseringssyftenstär dessutom i direkt motsättning till de regionalpolitiska syftena ochhindrar människor som vill flytta lill glesbygden alt där skaffa sig en litenfaslighet. 9 Sammanfattning av analysen övrigt Iutredningen analyseras även en del frågeställningar speciellt. En sådan rörprisprövningen vad gäller lantbruksfasligheter. Här har gjorts gällande att desenasle årens stigande priser varil etl uttryck för spekulation från kapitalstarkaintressenters sida. I en specialundersökning avvisar ulredningen denna syn.Fastighetspriserna är islällel ell rimligl uttryck för underliggandesubstansvärden, och deras utveckling kan fullt tillfredsställande förklaras medrealekonomiska faktorer som rotnetto, jordbrukssubventioner, räntenivå,inflation osv. I samma undersökning konslaleras även att den strängaprisprövning som med jordförvärvslagen rådde 1979-1987, sänktefaslig-hetspriserna med 15 . Förutom all säljarna gjorde slora förluster(och köparna vinster) bidrog naturligtvis della till atl minska omsällningen påfaslighelsmarkanden, troligen med inte obetydliga effektivitetsförluster somföljd. Motbakgrund av ovanstående resultat avvisar utredningen fortsall prisprövning. Sammanställning av remissyttranden över utredningens Prop. rapport om jordförvärvslagen Bilaga 2 Efterremiss har yttranden över utredningen avgetts av bankinspektionen,, lanlbruksstyrelsen, , statens jordbruksnämnd,(), plan- och bostadsverkel (), statenslantmäteriverk (LMV), statens industriverk (SIND), domänverket,kammarkollegiet, statskontoret, (), (), , , länsstyrelserna iSödermanlands, , , , , ,, , , , , ,och , glesbygdsdelegationen, . (),i (LO), , (), Småbrukare i Väst, (), . , , (), , , . () och . Lanlbruksstyrelsenhar bifogat yttranden från samtliga lanlbmksnämn-der. harbifogat yttranden från skogsvårdsstyrelsema i , ,,, och Norrbollens län. har bifogatyttranden från länsarbetsnämnderna i , ochVästerbottens län. har bifogat yttranden frånöverlantmätarmyndigheterna i , , ochVästernorrlands län. Kammarkollegiet har bifogat yttranden från samtligaegendomsnämnder. har utan eget yttrandeöverlämnat ett yttrande från . iMalmöhus län har bifogat yttrande frän i Skåne.Länsstyrelsen i har bifogat yttrande från skogsvärdsslyrelseni . akademikers centralorganisation (/SR) har utaneget yttrande överlämnat etl yttrande från Agrifack. iSverige har överlämnat yttrande frän ,Svenska skogsarbetareförbundel och Svenska träinduslriarbetareförbun-del. Dessutomhar yttranden inkommit från konsumentdelegationen och . 1 Allmänna synpunkter Prop. 1.1Bankinspektionen: Utifrån desynpunkter som bankinspektionen närmasl har att beakta har inspektionen ingetatl erinra mot förslagel. 1.2Riksskatteverket som granskatrubricerade ulredning endast ifrån skatterättslig synpunkl har inle något atterinra mol ulredningen. 1.3Lantbruksstyrelsen anser all enöversyn och eventuell annan utformning av jordförvärvslagen bör anstä iavvaktan pä att riktlinjerna för den framlida livsmedels- och regionalpolitikenfastlagts. Tills effekterna av kommande riksdagsbeslut på dessa områden kanbedömas, bör lagen därför i huvudsak bestå i sin nuvarande utformning.Möjlighelerna att beakla ändrade förhällanden genom all anpassa lillämpningenav nuvarande lagstiftning bedöms dessutom som goda. Styrelsenanser att utredningen har sådana brister, att dess förslag inte kan ligga tillgrund för ändringar i jordförvärvslagen. Övervägande delen av analyserna behandlarinle jordförvärvslagens nuvarande ulformning ulan äldre lagsliflning påområdet. Slutsatser dras i flera fall utifrån otillräckliga analyser.Inlernationella jämförelser i makroperspekliv tillmäts alllför stor betydelse.Vidare synes informalion från myndigheter, företag och organisationer medkännedom om jordpolitiska problem och om fastighetsmarknaden ha inhämtats ialllför begränsad omfattning. Utredarenhar, enligt styrelsens mening, alllför stor tillit till marknadskrafternasmöjligheler atl lösa frågor inom jordförvärvslagsliflningens område. Styrelsenanser atl väsentliga delar av jordförvärvslagsliftningen är nödvändig även iframtiden. Det gäller regler lill skydd för fortsatt sysselsättning ochbosättning i glesbygden, vilket motverkar den spekulation som annars skullekunna uppkomma, främsl i fråga om skogsfasligheter. Även de regler som rörjuridiska personers förvärv, arronderingsförbätlring i skogsmark, skydd molförsämrad ägarstruktur, vidmakthållande av vissa lantbruksförelag samt möjligheterall ingripa mol osund prisstegring är nödvändiga att ha kvar. Omen ändring av lagen ändå bedöms erforderlig anser slyrelsen all följandeändringar kan övervägas. Slörretyngd ål regionalpolitiska hänsynstaganden genom verksamma instrument för attfrämja bosättningen på landsbygden. Förenklingav prisprövningen till i princip en beredskapslagsliflning. Nedtoningav rationaliseringsmomentet vad avser vidmakthållande av lantbruksföretag. Slopandeav förbudel mol alt sammanföra utvecklade eller utvecklingsbara förelag. Lättnaderi fråga om krav på yrkeskunskaper vid förvärv av lantbruk. Jordförvärvslagenhar, vilket utredningen förbisett, kopplingar till annan lagsliflning.Dessutom åligger det lantbruksnämnderna all bevaka avvecklingen av dödsbon samlta fram underlag för prisstatistik. Om slora delar avjordförvärvslagsliftningen avvecklas, kommer det inle atl kunna leda till motsvarandeförenkling av administrationen. ----- -------------------------------------------------- Prop. Utredarenframhåller alt endast en mindre del (ca 1/3) av del totala Bilaga 2 antaletöverlåtelser prövas enligt jordförvärvslagen. Av de ej tillståndsplikligaöverlåtelserna sker mer än hälften genom arv och reslerande del genom släklköpeller gåva. Hänsyn måste i sammanhangel tas lill atl lagfartsslatisliken ärtämligen osäker. Del är vanligl att släktförvärv genomförs på så sätt attandelar av en fastighet överlåts som ett led i ett generationsskifte. Enöverlätelse som på öppna marknaden skulle resulterat i en lagfart ger såledesinte sällan ett annat utslag i lagfartsstatistiken när det är fråga omsläktförvärv. Jordförvärvslagens inverkan på fastig-helsmarknaden bör mol dennabakgrund inle underskattas. Utredarenspåstående atl prisprövningsregelns ändrade lillämpning skulle ha medfört enpåtaglig ökning av faslighetsomsättningen ger en alllför schabloniserad bild avutvecklingen. Omväridsfaktorer som bl.a. virkespriser och priser på småhus harockså påverkal fastigheternas priser och omsättningshastighet. Efterfrågan harökat genom alt köparkretsen vidgats, främst som en följd av lättnader itillämpningen av ralionalise-ringsreglerna. För vissa ägare saknar dockprisnivån betydelse för säljbenä-genhelen. Den främsta orsaken är denlängsiklighel som karaktäriserar ägandet av jordbruksfastigheter. En annanorsak kan vara känslomässig bundenhet lill fastigheten. Oberoende avjordförvärvslagens ulformning finns alltså omständigheter som verkar i riktningmot en tröghet i fastig-helsomsällningen. Iulredningen hävdas vidare att "för låga" priser ger köparen utrymmeför ineffektivitet. Styrelsen anser della vara en anmärkningsvärd slutsats. köp av en skogsfaslighet medger ett "för lågt" pris atl avverkningarnakan föriäggas till tidpunkter då det ekonomiska utfallet blir optimalt förförelagel. Elt "för högt" pris innebär för en köpare utan betydandeeget kapital, vilket vanligen är fallet, att stora avverkningar för attfinansiera köpet måste göras . Ofta innebär en sådan lösninginoptimalförluster för köparen dä han inte kan utnyttja variationer iskogskonjunkturerna m. m. och för samhället eftersom markens produktionskapacitetdä inle kan utnyttjas på ell långsiktigt optimalt sätt. Utredarenhar, enligt styrelsens mening, en alltför stor tillit till marknadskrafternasmöjligheler alt ensamma lösa frågor inom jordförvärvslagstiftningens område.Styrelsen anser alt utredningen har sädana brister, att dess förslag inte kanligga till grund för ändringar av jordförvärvslagen. Slyrelsenanser att lagstiftning är ett viktigt medel för att på ett tillfredsställandesäu lillgodose nedan angivna allmänna intressen. 1Skydd för fortsattsysselsättning och bosättning i glesbygden 2Begränsning av juridiskapersoners förvärvsrätt 3Förbättring av ägostrukturen,framför alll i skogsmarken 5Skydd för atl vidmakthållavissa lantbruksförelag 6Möjlighet att ingripa vid enosund allmän prisstegring Styrelsensuppfattning är att väsentliga delar av jordförvärvslagstift- 55 ningen är nödvändig även iframtiden. Innan några ändringar görs, bör Prop. 1990/91; 155 effekterna avny livsmedels- och regionalpolitik kunna bedömas. Jord- Bilaga 2förvärvslagens nuvarande bestämmelser ger för övrigt stora möjligheter tillanpassning efter nya förhällanden. Tills vidare bör därför lagen i huvudsakbestå i sin nuvarande ulformning. Jordförvärvslagenhar, vilket utredningen förbisett, kopplingar lill annan lagsliftning, såsomfastighetsbildningslagen, lagen om förköpsrätt samt lagen om utländskaförvärv av fast egendom m.m. Lantbruksnämnderna bevakar atl dödsbon avvecklassaml levererar prisstatistik som bl. a. ligger till grund för arbetet medtaxering av lantbruksfasligheter. Omstora delar av jordförvärvslagsliftningen avvecklas, kommer det inle att kunnaleda lill motsvarande förenkling av administrationen. Ett utökat regelsystembehövs då i faslighetsbildningslagen för att förhindra olämpliga ätgärder,l.ex. Detta är nödvändigt, inte minsl med tanke på att upplösning avflerägande aktualiserat klyvning, även av små fastigheter. Denna åtgärd varvanlig och visade sig bli mycket dyr för samhället genom den idet närmaste oreparabla ägosplittring som uppstod. Vidare måste lagen omkommunal förköpsrätt bevakas pä annat häll. Resurser kommer alltså atl krävashos andra myndigheter, varför nettoeffekten av en avreglering blir begränsad. Slyrelsenvill slulligen nämna alt lantbruksekonomiska samarbelsnämnden beviljat medeltill atl undersöka marknaden för jordbruks- och skogs-fastigheter. Arbetetutförs av lantbruksstyrelsen och beräknas pågå , räknat från hösten1989. Syftel är atl utvärdera del jordpolitiska regelsystemets effektivitet.Genom enkätundersökningar lill dels personer med god kännedom omfastighetsmarknaden, dels till köpare av jordbruks- och skogsfasligheter,skall faktaunderlag inhämtas. Styrelsen anser att resultaten från dennaundersökning, när de ligger klara, bör ha ett slort värde i elt läge dåändringar av jordförvärvslagen övervägs. 1.4Skogsstyrelsen anser atl cn evenluell översyn av jordförvärvslagen bör anståtill dess atl konsekvenserna av de nära förestående livsmedelspolitiska ochregionalpolitiska besluten kan överblickas. Vidare bör skattereformenseffekter på fastighetsöverlåtelser och fastighetspriser samt på de areellanäringarnas ekonomi och effektivitet analyseras och beakias. Särskill viktiglär det atl la hänsyn till eventuella effekter på fastighetsmarknaden av enskärpt realisationsvinstbeskattning samt av en ändrad förmögenhets-, arvs- ochgåvobeskattning. Enligtskogsstyrelsens uppfaltning bör en kommande översyn av jordförvärvslagen bl.a.grundas på en utvärdering av den nu gällande lagens eflektivitet. Tidigareutredningar har emellertid visat att jordförvärvslagens effekter är svåra bådeatt överblicka och att analysera. En utvärdering av lagen ställer därför storakrav på en väl genomtänkt uppläggning med en betydligt bredare ansats än densom utredningen har valt. Utredningenhar i hög grad varit inriktad på alt belysa lagens otillräck- 56 lighetsom inslrument för atl nå uppsatta mäl, men undersöker däremol Prop.1990/91; 155 inte om lagen i någon mån har bidragit till uppbyggnaden avbärkraftiga Bilaga 2 företag, förbättrad fastighetsstruktur och regionalutveckling. Utredningenhar som utgångspunkt alt lagens huvudsyften ligger fasl. Utredningen har dockinte på ett övertygande sätt kunnat visa att de föreslagna ändringarna av lagenskulle leda till bättre måluppfyllelse. Detta gäller utredningens bådaalternativ, men i särskill hög grad allernaliv två. Enligtskogsstyrelsens uppfatlning har ulredningen så stora brister att den inte kanligga till gmnd för ändringar av jordförvärvslagen. Om ändringar ändå skulleövervägas anser styrelsen att del finns skäl all beakta att det finns ett behovav fortsatt slorleksrationalisering och arronderingsförbätlring i skogsbruket.Vidare bör lagen genom lämpliga regler även framgent kunna bidra till allboende och sysselsättning pä landsbygden bevaras och förbättras. Skogsvårdsstyrelsemahar i sina yttranden ocksä framfört kritiska synpunkter på stora delar avinnehållet i utredningen. Flertalet anser atl ulredningens analyser ärbristfälliga och alt detta leder till felaktiga eller svagt underbyggda slutsatser. Sammanfattningsvishar fyra av de sex tillfrågade skogsvårdsstyrelserna på ett tydligt sättredovisal uppfattningen att ulredningen inte kan ligga till grund för en ändradlagstiftning. Skogsstyrelsenfinner skäl att påpeka att en utvärdering av nu gällande JFLs effekter inte ärtillräcklig som underlag för att föreslå ändringar av lagen. Eventuellaändringsförslag måste också baseras på en framlidsanalys som syfiar till atlutröna behovet av förändring. I denna analys är det vikligt all väga in effekternaav skattereformen samt de kommande beslulen om ny regionalpolitik och nylivsmedelspolitik. Vidareredovisas två alternativa förslag till hur lagen bör förändras. Skogsstyrelsenär inte beredd att förorda nägot av de föreslagna alternativen. Skälen lilldetta är för det första att ändringar i lagen bör anstä till dess atteffekterna av en ny livsmedelspolilik och en ny regionalpolitik samtskattereformen kan överblickas. För det andra har utredningen sä stora bristeratt den inte kan ligga till grund för ändringar i jordförvärvslagen. Om enändring av JFL ändå skulle övervägas anser att det finns skälatt, föruiom vad ovan har sagts, även beakta attdet fortfarande finns behov av storleksrationalisering och arronderingsförbätlringi skogsbruket, attskogen kan utnyttjas bättre för att bevara en levande landsbygd, attägandet av skog utvecklas på etl sätt som i vissa avseenden är negalivt förlandsbygden, altprisprövningen inle kan slopas helt utan mycket noggranna överväganden. Övervägandenom ändringar av JFL, eller dess tillämpning, bör dock vara grundad på en utvärdering av gällande lag och på en bedömning av 57 huren fortsatt lagsliftning bör vara utformad. har erfarit atl Prop. 1990/91; 155 lantbruksstyrelsen har inlett en utvärdering av detjordpoliliska Bilaga 2 regelsystemets effektivitet. Delta innebär allresultatet av en sakkunnig utvärdering finns att tillgå inom en snar frarhlid. 1.5Statens jordbruksnämnd vill inledningsvis framhålla att utredningen i fleraavseenden är brislfällig. Utredarens antaganden och slutsatser är pä flerapunkter nämligen alltför dåligt underbyggda.