prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — inom luftferten och i telenätet, somfman-sieras utenför stetsbudgeten genom avgifter. Föratsättningama för att finansiera infrastrakturenhar i viss mån förändrats. Det är inte möjligt att över stetsbudgetenfinansiera alla önskvärda satsningar. Det är därför angeläget att finna nyaformer för en bred finansiell samverkan kring infrastrakturinvesteringar.Regeringen redovisade mot bl.a. denna bakgrund i prop. 1989/90:88 om vissanäringspolitiska frågor planer på att inrätte en infrastrukturfond. Syftet med infrastrakturfonden är att åstedkommafmansiering av klart avgränsade och defmierade projekt, t.ex. genomsamfmansiering och samplanering. Projekten bör avse investeringar i vägar,jämvägar och kollektivtrafik. Under innevarande budgetår avses 5 miljarder kr.bli avsatte till infrastrakturfonden. Förslag om fondens inrättande kommer attläggas fram i anslutning till propositionen om tillväxtfrämjande åtgärder. /92 bör ytterligare . avsättas till fonden. Genom att effektivisera den stetligaförmögenhetsförvaltningen beräknas utrymme kunna skapas för en fortsattuthållig satsning på investeringar i infrastraktur. Under återstoden av1990-tolet bör ytterligare totelt minst 10 miljarder kn utöver ordinarie anslagkunna avsattes för investeringar i vägar, jämvägar och kollektivtrafik. Regeringentillkallade tre förhandlare med uppdrag att i de trestorstadsområdena åstedkomma samlade lösningar på trafikproblemen. Prop.1990/91:100 Bakgranden till uppdraget var ökande trafikproblem istorstedsregionema Bil. 1 med bl.a. betydande miljöproblem som följd. Inomramen för infrastrukturfonden är regeringen beredd att avsatte 5,5 miljarderkr. till delfinansiering av de investeringar som förhandlas fram för attförbättra miljösituationen i dessa regioner, underlätte rörligheten samt skapaföratsättningar för storstedsregionemas utveckling. Ungefär60 % av landets samlade inkomster kanaliseras via de offentliga budgeterna. Deoffentliga utgiftema följer till stor del befolkningsförändringar, prisindexosv. och växer därför även om några nya reformbeslut inte fettes.Inkomsterna däremot utvecklas i det långa loppet i samma takt som denekonomiska tillväxten. Beräkningar i bl.a. långtidsutredning ochi de senaste långtids-budgetema pekar på ett fortsatt högt utgiftstryck,framför allt i de offentliga transfereringssystemen. Dessa problem förstärksför närvarande av att tillväxten feller som inflationen är hög. Den höga inflationen är det störste problemeti den svenska ekonomin. En fortsatt hög inflation medför att den fullasysselsättningen inte kan upprätthållas, som föratsättningama förframtida välstånd undergrävs. Inflationsbekämpningen måste därför överordnasandra ambitioner och krav. Budgetpolitiken inriktes på attbryte det sterka utgiftstrycket för att understödja inflationsbekämpningen.Stetsbudgeten måste göras till ett verksamt instmment för att främjaen varaktig hög tillväxt. Det är i dette perspektiv fråga om att långsiktigtoch systematiskt förskjute stetsbudgetens tyngdpunkt från transfereringar ochbidrag till insatser för att främja investeringar. 6.1 Budgetförslaget /92 Förslagettill stetsbudget för /92 visar balans mellan utgifter ochinkomster. Förslag till besparingar och omprioriteringar läggs fram på en radområden. En väsentlig del av dessa redovisades i den skrivelse om åtgärder föratt stebilisera ekonomin och begränsa tillväxten av de offentliga utgiftema(skr. 1990/91:50) som regeringen förelade . Ytterligareförslag till besparingar redovisas , bl.a. inom bostedsområdet. Nya ellerutökade insatser görs endast på ett fåtel för samhällsekonomin viktiga områden.Det gäller framför allt forskning och utbildning, investeringar i infrastrakturoch insatser för en bättre miljö. Till safcsningama på infrastraktur och miljöåterkommer regeringen i särskilda propositioner. Regeringen lägger på en rad områden fram förslag ombesparingar och inkomstförstärkningar för /92. Dessa kanberäknas leda till en samlad effekt på budgeten / storleksordningen 30miljarder kr. dette belopp är ca 15 miljarderkr. att betrakte som besparingar med Prop. bestående effekt förstetsbudgetens utgiftsnivå. lyftsav stetsbudgeten genom att verksamheteraa får en annan finansiering via fonder utanförstetsbudgeten. inleveranserfrån vissa affärsverk som en följd av höjda avkastningskrav och i form avengångsinleveranser baserade på en mer marknadsmässig värdering av tillgångar.Detto är att se som ett led i regeringens arbete medatt effektivisera förmögenhetsförvaltningen i stoten. ingår också den föreslagnaindragningen från kommunema. De beloppsmässigt störsto besparingarna har gjortsinom transfereringssystemen. beslutode om en rad förändringari sjuk- och föräldraförsäkringen. Dessa innebär sammanfettningsvis attersättningen i sjukförsäkringen sänks från till de försto tre dagamasamt från till fr.o.m. dag 4 t.o.m. dag 89. Den tillfälligaföräldrapenningen sänks från till de försto 14 dagama. Totoltinnebär dessa förändringar en utgiftsminskning över stots-budgeten om ca 3,7miljarder kr. Regeringen återkommer senare med en särskild proposition om bl.a.samordning mellan sjuk- och arbetsskade-försäkringama. Utgiftsminskningen tillföljd av detto förslag kan beräknas uppgå till ca . I budgetpropositionen ingår förslag om att liksomtidigare har skett för ålderspensionärer slopa friåret vid sjukhusvård förförtidspensionärer samt om att genomföra vissa toxeändringar itandvårdsförsäkringen. Dessa förslag ger minskade utgifter med ca 400 milj. kr. Inom område föreslåsutgiftsminskningar genom att räntebidragen minskas med ytterligare drygt 600milj. Vidare föreslås att det särskilda stödet tillflerbamsfemiljer för köp av egnahem avvecklas, vilket iimebär besparingar omnärmare 300 milj. kr. Dessutom beräknas tidigareläggningen av det nyabostodsfinan-sieringssystemets ikraftträdande till ge enutgiftsminskning på . Inom område föreslåsbesparingar om , bl.a. inom skolan och vuxenutbildningensamt när det gäller bidragen till studieförbunden. 1 budgetförslaget redovisas besparingar förutrikes- och försvarsdepartementen om sammanlagt ca 1,2 miljarder kr.Besparingama iimebär bl.a. att en del av förläggningskostnadema förasylberättigade flyktingar från i överensstämmelse med reglema iOECDs biståndskommitté avräknas mot biståndsramen. Inom kommunikations-, industri-ochjordbruksdepartementen redovisas utgiftsreduktioner på sammantoget nära 2miljarder kr. Besparingama avser bl.a. neddragning av anslaget för köp avinterregional trafik på järnväg, visst regionalpolitiskt stöd samt bidrag tillskogsvård och till beredskapslagring. Inom område föreslåsatt delar av utbildningsbidragen och det kontanto arbetsmarknadsstödetfinansieras via arbetsmarknadsfonden. Regeringen föreslår nu också utökaderesurser för handläggning och utredning av asylärenden, vilket skall leda tillkortare väntetideroch beräknas minska kostnadema för främst förläggningsverk- Prop.1990/91:100 samheten med . Besparingama innebär i flera fell en kraftigförändring av de berörda verksamheteraa. Regeringen avser att genomföra etttreårigt program där hela den statliga administrationen genom strakturellaförändringar reduceras . När detto program har genomförts beräknas deoffentliga utgifteraa kunna bli 1 till . De skärpto avkastningskraven på framför alltteleverket och samt en uppräkning av stotens tillgångar idomänverket ökar stotens in-komkomster med . budgetåret1991/92. Föratom ett höjt avkastningskrav om ytterligare . påteleverket beräknas en engångsinleverans om . beräknas inleveranser ske om ca . De åtgärder som redovisats innebär att stotensnettoupplåning kommer att kunna begränsas och att utgiftema förstatsskuldräntor kan reduceras under /92. Effektema av detto ärmedräknade i den samlade förbättringen av budgetsaldot för /92med i storleksordningen . som tidigare redovisats. Sammantoget innebär de åtgärder som här redovisatsatt stotens utgifter under kommande budgetår beräknas växa . Detto ären väsentligt långsammare ökning än under innevarande budgeter, då utgifteraaväxer . Ökningen av stotens inkomster mellan budgetåren1989/90 och 1990/91 uppgår till . eller i löpandepriser. För /92 beräknas inkomstema totolt öka med endast ca 17miljarder kr. eller i löpande prisen Inkomstökningen inkluderar eninkomstförstärkning om ca . till följd av att sjukförsäkringsfondensbehållning tillförs stotsbudgeten i enlighet med vad chefen försocialdepartementet senare kommer att anmäla. Utvecklingen av stotsbudgetens inkomstsida ärstorkt beroende dels av den allmänna ekonomiska tillväxten, dels av utfellresp. antoganden i fråga om pris- och löneutveckling. Den kraftigainkomstutvecklingen mellan budgetåren 1989/90 och 1990/91 återspeglar en snabbpris- och löneökningstakt. Till grand för budgetförslaget /92 liggerdäremot antoganden om en väsentligt dämpad pris- och löneutveckling. Effektenav denna nedväxling i inflaiionstakt förstärks på stotsbudgetens inkomstsida avdet förhållandet att kommunalskattemedlen betolas ut till kommunerna med tvåårs eftersläpning. Kommunalskatteutbetolningama /92 baserassåledes på den höga löneökningstakten . Inkomstskatterna förfysiska personer, inkl. kommunalskattema, för stotsbudgeten beräknas /92 däremot utifrån den betydligt lägre löneökningstokt somantos fno.m. Den sänkning av inflationstakten som föratses och1992 leder således till en försvagning av inkomstutvecklingen för budgetåret1991/92. En ytterligare bidragande orsak till inkomstemasförhållandevis låga ökningstokt under nästo budgetår är den ökning av sparandetsom väntos ske i hushållssektom, vilken medför en svag utveckling av intäkternafrån mervärdeskatten. Vidare försvagas skatteinkomsterna från juridiska per- sönertill följd av konjunktumedgången och de minskade vinstema i Prop.1990/91:100 näringslivet. Här redovisad utgifts- och inkomstutvecklinginnebär att budgetens saldo för /92 förbättras något iförhållande till innevarande budgetår. Det underliggande budgetsaldot är en redovisning avsaldot exkl. tillfälliga effekter och förändringar av redovisningsprinciper.För att få fram det underliggande budgetsaldot avräknas för budgetåret 1991/92bl.a. de tillfälliga inleveransema från affärsverken, den tillfälliga indragningsom görs från kommunema samt den överföring som görs frånsjukförsäkringsfonden. Mellan budgetåren 1990/91 och 1991/92 försämras detunderliggande budgetsaldot med . Denna försämring kanemellertid inte i sin helhet ses som strukturellt betingad. Den sammanhängerfrämst med den försvagning av inkomstutvecklingen som inträffer under budgetåret1991/92 och som i sin tur till väsenflig del beror på de exceptionellt storakommunalskatteutbetolningar som då sker. Utvecklingenav stetsfmansema framgår av följande tebell. -2,6 -0,6 -0,1 -15,6 Endominerande och växande del av den offentliga sektoms verksamhet ochinvesteringar sker i den kommunala sektom; hälso- och sjukvård, bamomsorg,äldreomsorg samt skolväsende. Totolt uppgår den kommunala sektoms utgifter förkonsumtion och investeringar till nära . åriigen, dvs. av de totola kommunala utgiftema fmansieras med skatter kommunalskatt eller stotsskattefinansierade överföringar. Under 1980-tolet ökade den kommunala konsumtionenmed i genomsnitt . Det var en kraftig dämpning jämfört med1970-tolet då ökningen uppgick till . Olika stolliga åtgärder harvidtogits i syfte att begränsa volymökningen, och harkonsumtionens ökningstakt dämpats. Regeringen har gjort bedömningen att den kommunalasektoms volymtillväxt måste begränsas till högst I %. Rationaliseringar och omprövningari befintlig verksamhet är därmed nödvändiga. beräknas den kommunala sektoras utgifterbli ca . högre än inkomstema. sparandet i kommuner ochlandsting mycket kraftigt. kan till och Prop. 1990/91:100 med ettpositivt finansiellt sparande väntas. Denna förbättring är emel- Bil. 1lertid av tillfällig karaktär. väntas utvecklingen vändaoch i mitten på 1990-tolet bedöms det finansiella sparandet återigen blinegativt. Bedömningarna av den kommunala sektoms ekonomivisar ett imderlig-gande imderskott i det finansiella sparandet. Detto gällerunder föratsättning att kommuneraas konsumtions- och investeringsvolym ökarmed . Rörelsekapitolet, dvs. omsättningstillgångar minuskortfristiga skulder, blir då negativt. En omfettande upplåning ochutförsäljning av egendom kan därför bli följden. Denna typ av åtgärder löserdock inte kommuneraas grandläggande problem. I stället måste åtgärder vidtasför att långsiktigt nå balans mellan kommunemas utgifter och inkomster. Dessaåtgärder måste vara utformade så att den kommunala sektoras utvecklinganpassas till det samhällsekonomiska utrymmet. Den kraftiga förbättringen i den kommunala ekonomin1992 får inte leda till att kommuner och landsting underlåter att vidto sådanastrukturella förändringar som iimebär att utgifterna långsiktigt anpassas tillde löpande inkomstema. Regeringen föreslår därför att . år 1992tillfälligt dras in från den kommunala sektom. Detto bör ske genom en extrahöjning av skatteutjämningsavgiften detto ån Beloppet motsvarar avsektoms totola utgifter. råder ett av beslutotkommunalt skattestopp. Regeringen och företrädare för kommun- ochlandstingsförbunden har kommit överens om att det kommunala skattetrycket inteheller bör öka och att kommunema och landstingen därför inte börhöja sina skatter. Regeringen är beredd att föreslå ett förlängt lagfäst skattestoppom det visar sig att kommuner och landsting ändå överväger skattehöjningareller om volymtillväxten i den kommunala konsumtionen skulle tendera attöverskrida det samhällsekonomiska utrymmet. har bl.a. i uppdragatt presentera förslag som ger möjligheter till en utjämning avkommunalskattema. Sådana förändringar i skattesatsema som följer av att ettnytt stotsbidragssystem införs bör kunna genomföras och1994. Ett ändrat stotsbidragssystem föratsätter att det kommunala skattetrycketinte höjs och att ändringaraa leder till att skillnadema i utdebiteringminskar. Kommitténs förslag kan i vissa fell leda tillsådana omfördelningseffekter att en förändring i ett enda slag inte kan ansesvara rimlig. För att underlätto en övergång från dagens stotsbidragssystem tillett mer generellt system bör kommittén föreslå hur de . som 1992dras in från kommuneraa skall kunna återföras till dem. 6.3 Strukturåtgärder inom den offentliga sektom Regeringensambition är att hävda välfärden inom ramen för en politik som leder till att deoffentliga utgiftemas andel av BNP minskar. Detto ställer stora krav på ökadproduktivitet och effektivitet samt på ompröv- ningar av existerandeutgiftsprogram. På både kort och lång sikt krävs Prop. 1990/91:100strakturella åtgärder som påverkar utgiftemas utveckling. 1genomför ett antol sådana strakturellt inriktode åtgärder inom den offentligasektora. Det nya system för bostadsfinansiering som nuberäknas träda i kraft utgör ett viktigt inslag i dennapolitik. Ett utgiftsprogram med dålig fördelningspolitisk effekt och medstorka inslag av automatik omprövas och ersätts med ett nytt som minskar belastningenpå stotsbudgeten. Den omläggning som sker avsjukförsäkringssystemet i enlighet med de beslut fettotsyftar till att minska utgiftstrycket och skapa motiv för rehabilitering ocharbete.. har uttolat att regeringen bör återkommatill med ett förslag om en arbetsgivarperiod under de 14 förstedagama i en sjukperiod. Ett berättigat krav i dette sammanhang är att allaförsäkrade skall få lika kompensationsnivå när de är sjuka oavsett vilken grapppå arbetsmarknaden de tillhör. I syfte att få en rättvis sjukförsäkring är detdärför mycket angeläget att arbetsmarknadens parter träffer avtel som inteöverstiger de av festställda högsto ersättningsnivåema. Regeringen koinmer senare att redovisa förslag omen samordning av sjuk- och orbetsskadeförsäkringarna. Åtgärder vidtos också för att få till stånd eneffektivare sjukvård och en samordning mellan sjukvården ochsjukförsäkringssystemet och därmed nå ett bättre resursutnyttjande. Försöksverksamhetgenomförs när det gäller hälso- och sjukvårdens organisation och utveckling ochdenna utsträcks till att även omfetto en samordning av sjukvårdens och sjukförsäkringensfinansiella resurser. Ett arbete har också inletts för att ytterligareförbättra resursutnyttjandet i högskolan. En tioprocentig produktivitetsökninginom ramen för tillgängliga resurser kommer att krävas för den kommandetreårsperioden. Mängden internationellt gångbara examina bör härigenom kunnaöka med minst en tiondel inom ramen för givnaresurser. En ytterligare väsentlig ökning av utbildningsplatsema inom högskolanbör också kunna uppnås. På skolområdet drivs nu arbetet vidare för attförverkliga en flexibel skolstart. Bara skall ha rätt att börja skolan , men skolstorten skall kunna variera med hänsyn till vårdnadshavarensönskemål och barnets mognad. Reformen kommer bl.a. att underlätto att fiillbehovstäckning nås inom baroomsorgen. På uppstår betydandesamhällsekonomiska vinster genom att arbetsmarknaden kan tillföras ytterligareen åldersklass. Regeringen återkommer med förslag för att göra detmöjligt att tillämpa en flexibel skolstort . Reformarbetet inom den offentliga sektom omfettorockså den stetliga administrationen, som måste ställa om från utgiftsexpansiontill resultot-orientering. Regeringen genomför därför ett treårigt program föromställning och bantning av den statliga administrationen. Den samladeadministrationen skall minska med i genomsnitt . fettoräven , vars dimensionering, kompetens och ar- Prop.1990/91:100 betsformer måste anpassas till de nya krav som ställs på styrningenav Bil. 1 den offentliga verksamheten. Regeringen avser att ikompletteringspropositionen återkomma med ett samlat treårsprogram för denstofliga administrationens omställning och bantning. På viktiga områden är reformarbetet i full gång.Som exempel kan nämnas rättsväsendet, där en effektivisering planeras inomåklagarväsendet. Resultotorienterad styrning med mindre inslag av detolj- ochregelstyrning skall skapa utrymme för en betydande delegering till regionaloch lokal nivå. Strakturförändringar är aktuella både på ochinom . Polisväsendets organisation och uppgifter sesöver med sikte på ökad effektivitet. Flyktingmottagningen förbättras så attkostnadema för bl.a. förläggningsverksamheten kan reduceras väsentligt. Den offentliga sektom har en betydande förmögenhet.Att förvalto dessa tillgängar är lika viktigt som att effektiviseraanvändningen av de löpande intäktema och kostnadema. Åtgärder vidtos därför föratt effektivisera den statliga förmögenhetsförvaltningen i syfte att ökaavkastningen och frigöra kapitol för att bereda utrymme för andra satsningarinom näringspolitiken, t.ex. på infrastraktur. Strakturella reformer inom den offentliga sektommåste också omfetto pensionssystemet. Pensionema är den offentliga sektomsstörsto utgiftspost. Nära en femtedel av den offentliga sektoras utgifter gårtill pensioner. Pensionerna spelar därför en viktig roll för utvecklingen avde offentliga utgiftema. Frågor rörande den framtida utformningen avpensionssystemet har aktualiserats i samband med att pensionsberedningen inovember 1990 lade fram sitt betänkande Allmän pension (SOU 1990:76). Därframgår bl.a. att möjlighetema att finansiera pensionsutfästelsema inom ramenför ett oförändrat skatte- och avgiftstryck är storkt beroende av den ekonomiskatillväxten. Detto leder till slutsatsen att det är tillväxttakten som avgörfördelningen av konsumtionsutrymmet mellan generationerna. Regeringen avser att återkomma med konkreto förslagtill förändringar av pensionssystemet. Det finns emellertid anledning att redannu understryka att en reformering av jjensionssystemet måste sto i överensstämmelsemed inriktningen av den ekonomiska politiken. Beslut rörande pensionssystemets utformning måstevara långsiktiga och präglas av en hög grad av stobilitet. Den som ärpensionerad eller för vilken pensionering är nära föresteende har småmöjligheter att anpassa sin ekonomi till ändrade villkor. Den som är i aktivålder måste ha kännedom om framtida pensionsvillkor för att kunna fetto beslutom sparande m.m. Beslut om förändringar i pensionssystemet har emellertid ocksådirekt betydelse för den mer näraliggande ekonomiska utvecklingen genom sininverkan på den nu yrkesaktiva generationens sparande och arbetskraftsutbud. En försto utgångspunkt för reformarbetet på pensionsområdetmåste vara behovet av ett högre långsiktigt sparande. Detto kommer att ta sig .S 1990/91. uttryck i växande krav påöverföringar från yrkesaktiva till äldre i form Prop. 1990/91:100 avpensioner och sjukvård. Det finns därför storka skäl för att sparandet Bil.1 under 1990-tolet måste ligga på en förhållandevis hög nivå. Mot denbakgranden är sparandet i den svenska ekonomin för lågt för att trygga enframtida tillväxt som ger utrymme för dagens välfärdssystem. Folkpension och ATP har minskat hushållens motivatt spara inför pensioneringen. Till viss del har detto kompenserats av ettökat offentligt sparande genom uppbyggnaden av AP-fonden. Avpensionsberedningens material framgår emellertid att AP-fondens bidrag tillsparandet riskerar att successivt minska under 1990-tolet. Mot den bakgranden är det naturligt att åtgärderför att öka sparandet knyts just till pensionssystemet. Därvid måste beaktosatt utvecklingen av pensionssparandet i avtolsreglerade eller privatopensionsförsäkringar påverkas av hur regleraa i det offentliga pensionssystemetär konstraerade. Under det närmaste decermiet bör en ökad fonderinginom ramen för det allmänna pensionssystemet komma till stånd för att på såsätt bidra till sparandet och ge bättre föratsättningar att möto framtidabelastning på pensionssystemet. För att stimulera till ett högre sparande börövervägas om fondering kan ske i mer individuella och försäkringsmässigaformer än vad som är fellet i AP-fondema. Pensionssystemet måste vidare bidra till att stärkamotiven för arbete i livet.Inkomstbortfellsprincipen, som med nuvarande system i alltför hög utsträckningsatts ur spel, bör stärkas. Det innebär bl.a. att en större del av den samladeinkomsten bör ligga till grand förpensionsförmånerna. Sverigesekonomi har många storka sidor, men också allvarliga problem, främst en alltförsnabb kostnadsutveckling. har regeringen vidtogit enrad åtgärder för att återställa balansen i den svenska ekonomin och återvinnatillväxten. För att väma sysselsättning och välfärd är den ekonomiska politikeninriktod på att varaktigt nedbringa inflationen. Arbetet med att stobiliseraekonomin måste fullföljas med kraft under det närmaste året. Finanspolitikenmåste vara fortsatt stram. En nedväxling från inflationslöner till reallönermåste nu ovillkorligen komma till stånd. Detto är en viktig del av denekonomiska politik som regeringen nu lägger fram. Perspektivet i budgetpropositionen är samtidigtlångsiktigt. Den ekonomiska politiken skall skapa föratsättningar för Sverigeatt aktivt och framgångsrikt delto i den interaationella integrationen.Samtidigt måste sparande och investeringar främjas för att lägga granden för entillväxt av våra resurser. Den ekonomiska politiken skall medverka till en uthålligtillväxt; produktionen och konsumtionen måste långsiktigt ställas om så attbalansen mellan ekonomi och ekologi säkras. basen för välfärd ochtrygghet skall förstärkas genom att arbetslinjen Prop. 1990/91:100 konsekvent hävdas. Detto är en kärv, men ansvarsfiill politik i ettallvarligt och svårt skede. Det är en politik som skall föra landet till bättretider. Utsikterna att lyckas är goda. Under loppet av 1991 bör vändpunktenkunna nås, när tillväxten på nytt börjar to fert. 1992 bör bli avåterhämtning. Inflationstakten reduceras och bör hakommit ner klart under inflationen i våra konkurrentländer. Nedväxlingen av inflationstakten och en återställdkonkurrenskraft gör det möjligt att lägga granden för en ny period av framstegi näringslivet och fiill sysselsättning. Kring denna för medborgarna ochnationen viktiga uppgift inbjuder regeringen till en bred samverkan. Statsbudgetenoch särskilda frågor Prop.