prop · GE03159 · 1990-12-31 00:00:00 — Omfilmförevisning vid offentlig Om filmförevisning vid offendig tillställning,tävling med fordon på fillställning, tävling med fordon på väg, tävling elleruppvisning med väg, tävling eller uppvisning med luftfartyg samt omtillställning, för luftfartyg, gälla särskilda föreskrif-vdkenbevillningsavgift för särskilda ter utöver bestämmelserna i denna förmåner ochrättigheter skad utgå, stadga, gälla särskilda föreskrifter utöverbestämmelserna i denna stadga. Dennalag träder i kraft . 7 Förslagtill Prop. Lag omändring i lagen (1956:618) om allmänna 1990/91:159 Härigenomföreskrivs att 12 § lagen (1956:618) om allmänna sammankomster skall haföljande lydelse. Vidallmän sammankomst, som ej utgör led i undervisningen vid högre läroanstalt, måej förekomma hypnotiska eller därmed likartade experiment, med mindresocialstyrelsen funnit det kunna ske utan våda. och om Om biografföreställning gäller allmänsammankomst, för vilken be- särskilda föreskrifter utöver bestäm-villningsavgiftför särskilda förmåner melserna i denna lag. och rättigheter skall utgå,gälla särskilda föreskrifter utöver bestämmelserna i denna lag. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1976:1005. 8 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1990:328) om skatteavdrag i vissa 1990/91:159 fall från artistersättning m.m. Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1990:328) om skatteavdrag i vissa fafl frånartistersättning m.m. skall ha följande lydelse. Bestämmelsernai 1 § gäller inte. Bestämmelserna i 1 § gäller inte, om bevillningsavgift tas ut enligt la- om skatt tas ut enligt lagen gen (1908:128 s. 1) om bevillningsav- (1991:000) omsärskild inkomstskan gifter för särskilda förmåner och rät- för utomlandsbosatta artbter m.fl. tigheter eller om befrielse från sådan avgift skallåtnjutas enligt bestämmelse i samma lag. Utgesersättning som avses i 1 § av fysisk person eller dödsbo, skall preliminärA-skatt betalas endast om ersättningen utgör omkostnad i rörelse. Riksskatteverketfår medge att preliminär A-skatt inte skall betalas för ersättning somtillkommer viss juridisk person. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller dockfortfarande i fråga om ersättning beträffande vilken avgift tas ut enligt beslämmelsernai lagen (1908:128 s. 1) om särskilda förmåner och rättigheter eller ombefrielse från sådan avgift skall åtnjutas enligt bestämmelse i samma lag. 9 Förslagtill Prop. Lag omändring i lagen (1985:146) om avräkning vid 1990/91:159 återbetalningav skatter och avgifter Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1985:146) om avräkningvid återbetalning av skatter och avgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe 1§' Avräkning enligt denna lag skall göras från belopp somåterbetalas eller annars utbetalas på grund av bestämmelse i 1.uppbördslagen(1953:272), 2.lagen(1958:295) om sjömansskatt, 3.lagen(1968:430) om mervärdeskatt med undantag av 76 a §, 4.tullagen(1973:670), tullförordningen (1973:979), lagen (1973:981) om frihet från införselavgift,tuflagen (1987:1065), lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m. eller lagen(1987:1066) om frihet från skatt eller avgift vid införsel, 5.lagen(1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar, 6.lagen(1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter eller lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare, 7.lagen(1984:151) om punktskat- 7. lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter eller ter och prisregleringsavgifter eller författningsom anges i 1 kap. 1 § författning som anges i 1 kap. 1 § första stycket sammalag, i de fafl då första stycket samma lag, i de fall då utbetalningen ankommerpå riks- utbetalningen ankommer på , eller skatteverket, 8. lagen (1974:992) om nedsatt- 8. lagen (1974:992) omnedsätt ning av allmän energiskatt. ningav allmän energiskatt, 9. lagen (1991:000) om särskild in komstskatt för utomlands bosatta, el ler 10. lagen (1991:000) om särskild inkomstskatt för utomlamb bosatta artbter m.fl. Vad som sagts i första stycket 7 gäller inte utbetalningenligt 27 § lagen (1957:262) om allmän energiskatt, 6 § lagen (1961:372) ombensinskatt och 13 § lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1987:1196. 10 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt 1990/91:159 Härigenom föreskrivs alt 1 § 1 mom. lagen (1958:295)' omsjömansskatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse l§ 1 mom.- Sjömansskatt enligt denna lag skall erläggas avsjöman för inkomst ombord på svenskt handelsfartyg med en brutlodräklighet avminst 100, vilkel huvudsakligast nyttjas i sådan närfarl eller fjärrfarl, som i2 § sägs. Sjömansskatt skall icke erläggas Sjömansskatt skall icke erläggas av ombord på svenskt han- av ombord påsvenskt han delsfartyg i fart inom landet huvud- delsfarlyg i fart inom landel huvud sakligen i hamnar eller på floder, ka- sakligen i hamnar eller på floder, ka naler eller insjöar eller inomskärs naler eller insjöar eller inomskärs vid kusterna eller i vid kusterna eller i (inre fart) ulom i fall som avses i 7 § (inre fart) utom i fall som avses i 7 § 2 mom. andra styckel. 2 mom. andra stycket. skall icke heller erläggas för sådan ersättning avses ilagen (1991:000) otn särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.och som inte är utidantagna från skatteplikt enligi 8 § 2 och 3 tiätnnda lag.Den som för redarens räkning tjänstgör som kontrollant under fartygs byggandeeller biträder vid fartygels utrustning för atl senare tillträda befattning påfartyget skall erlägga sjömansskall för inkomsterna under kontrollant- eller utrustningstiden. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1970:933. Senaste lydelse av lagensrubrik 1974:777. - Senastelydelse 1982:255, 17 1990/91:159Utdrag ur protokoll vid regeringssammanlräde , ordförande, och statsråden , S. ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , ,, Proposition om särskild inkomstskatt för utomlands bosattaartister, m.m. Reglernaför beskattning av utländska artister som tillfälligt uppträder i Sverigebygger på lagstiftning som är både sakligt och formelltföråldrade. Området har tidigare behandlats av utredningen om beskattning av ulländskaartister, vars förslag om arlislavgift (SOU 1977:96) dock inte ledde tilllagstiftning. År1985 tillsattes en kommitté med uppdrag att göra en översyn av beskattningenav utländska artister m. fl. Kommittén, som antog namnet artist-beskattningskommitlén,lade fram belänkandel (SOU 1989:9) Särskild inkomstskattför ulländska artister m. fl. En förteckning över de remissinstanser som har yttrat sigöver betänkandet finns fogad som bilaga 1 till protokollet. En sammanställningöver remissyttrandena har upprättats och flnns tillgänglig ilagstiftningsärendet (dnr 1589/89). Regeringenbeslutade alt inhämta lagrådets yttrande över bl.a. eltförslag till lag om särskild inkomstskatt för utländska artister m.fl. De till lagrådelremitterade lagförslagen bör fogas till protokollet som bilaga 2. Lagrådetsyttrande bör fogas lill protokollet som bilaga 3. Jag återkommer till lagrådetssynpunkter i den allmänna motiveringen och i specialmoliveringen. Jag kommer först attredovisa mitt förslag lill nya regler för beskattning av utomlands bosatta artister m.fl. Förslaget bygger på arlislbeskattnings- kommitténs belänkande. Därefter kommer jag alt ta upp en fråga som rör beskattningen av personalrabatler. 1.2 Nuvaranderegler Prop. 1990/91'159 Utomlandsbosatta artister som framträder i betalar bevillningsavgift enligtlagen (1908:128 s. 1) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter,BevL. Bestämmelserna är knutna lill ett tillståndsförfarande som regleras ikungörelsen (1913:380) om rätt för den som är bosatt i utlandet att giva ellermedverka i offentlig föreställning m. m. i . Bestämmelsernainnebär i huvudsak följande. I utlandet bosatt fysisk person som medverkar vidoffentlig föreställning m. m. här i landet (utländsk artist) skall betalabevillningsavgift på ersättningen för framträdandet. Avgiften beräknas på helabruttoersättningen inkl. naturaförmåner, kostnadsersättningar och omkostnadersom har betalats direkt av arrangören. Avgiften uppgår till aversättningen. Anordnaren av föreställningen ansvarar för att avgiften betalas.Bevillningsavgift skall också betalas av utomlands bosatt fysisk person ellerutländsk juridisk person som anordnar offentlig föreställning m. m. här i riket(utländsk anordnare). Avgiften är i detta fall av bruttointäkten. Befrielsefrån skyldighet att betala bevillningsavgift föreligger dels för gatumusikanteroch liknande som endast uppbär frivilliga bidrag, dels för deltagare iidrottstävlingar som har anordnats av en organisation som är ansluten tillSveriges riksidrottsförbund eller representerad inom eller som genom särskilt beslut av regeringen förklaras likställd meddessa. Vidare kan befrielse för visst framlrädande medges genom särskilt beslutav regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer (fr. o. m. den 1april 1990 ). En redogörelse för praxis i ärenden om befrielsefrån bevillningsavgift finns i prop. 1989/90:50 s. 111. Inkomsterpå vilka BevL är tillämplig undantas från och statlig inkomstbeskattning.Detta gäller även vid befrielse från avgift. Av belydelse i sammanhanget ärnaturligtvis också beslämmelserna i de dubbelbeskattningsavtal som Sverigeslutit med andra länder. Bevillningsavgiftentillfaller med hälften vardera staten och den primärkommun där artistenframträder. 1 artistbeskattningskommitténsbetänkande föreslås att systemet med tillstånd, uttag av eller befrielse frånbevillningsavgift slopas. I stället föreslås en ny lag med personliginkomstskatt för utländska artister som utövar artistisk verksamhet i Sverige.Även utländsk person som tillhandahåller eller arrangerar artistisk verksamhetmed utländsk artist här i landet beskattas. Förslagel omfattar också utländskidrottsman. Skatten kallas särskild inkomstskatt. Kommittéförslagetbygger på att den typ av inkomst som det här är fråga om skall beskattas i källstaten.I de flesla fall skall inkomstredovisning och beskattning även ske ihemviststaten. I regel får den skattskyldige då avräkna den skatt som erlagtsi mot debiterad slutlig skatt i hemlandet. På så vis får skatten iSverige karaktär av preliminär skall med det förbehållet att den inteåterbetalas även om den blir högre än skatten i hemlandet. Vissa inkomster från artistisk verksamhet skall undantasfrån beskattning. Från skattepliktig inkomst undantas vidare ersätlningför resor och transpor- 1990/91:159 ter. Ersältning för kost och logi ellervärdet av fri sådan förmån är skattepliktig- Avdrag för koslnader skall enligt kommitténs förslagmedges antingen i form av schablonavdrag (av skattepliktig inkomst vidbetalning till artist eller vid betalning lill artislföretag) eller,efter särskild ansökan, för faktiska kostnader nedlagda i . Särskildaregler skall gälla när artistisk verksamhet bedrivs i egen regi av utländskaartister eller andra utländska personer. Skattesatsen föreslås av kommitién bli avbeskattningsbar inkomst, dvs. den skattepliktiga inkomsien minskad medkostnadsavdrag. Den särskilda inkomstskatten föreslås i sin helhettillfalla staten. 1.4 Remissinstansernas inställning i stort till artistbeskattningskommitténsbetänkande Förslaget har fått ett blandat mottagande av remissinslanserna.Myndigheterna är i stort positiva till förslagel, men föreslår språkliga ochredaktionella ändringar i lagförslagen. Stiftelsen och slatens kulturrådunderstryker viklen av att de institutioner och andra arrangörer som berörs avförslaget kompenseras för sina ökade kostnader. påpekar attavtal med utländska artister ofta gäller nettogage, dvs. Delta innebär att skatten i stor utsträckning kommer atl drabbaarrangörerna. Kostnaderna kommer att öka för en lång rad arrangörer som anlilarutländska artister. Vidare hänvisar lilldubbelbeskattningsavtal med vissa länder (främst utvecklingsländer ochöstländer) som innebär alt ersätlning som utgår inom ramen för kulturellt ulbytemellan och annat land undantas från beskattning. Detsamma gällerersättningar som till viss del betalas av offentlig institution eller myndigheti artistens hemland och ersättningar till artister som är anslällda avfrämmande stat. Slalens kulturråd påpekar att detta kan leda till atl arlistengagemangenförskjuls mol dessa länder RepreseniatUer för arrangörer inotn kulturlivet och andraföreträdare för kulturlivet är nästan alla kritiska till förslaget. Desynpunkter som Svenska inslilutel och lämnai om ökade koslnaderoch förskjutningen mot artister från betonas. Ett antal arrangörermenar att kulturverksamhet som åtnjuter samhällets stöd bör undantas.Folkparkernas och Cirkusakademien pekar speciellt på atlcirkusar bör undantas. () och Ema-Telslartillstyrker förslaget i stort. De anför dock alt koslnader i utlandet bör varaavdragsgilla. Ema-Telslar anser att dispensmöjligheten bör finnas kvar försådan musikform, t. ex. jazz, som ej har etl naturligt kommersiellt syfte. och Svenska Tealerförbundel ärockså i huvudsak positiva till förslagel. De anser dock att skattesatsen börvara . Riksidrollsförbundelavstyrker kommitténs förslag. Förbundet pekar på de ökade kostnader som förslaget innebär. Vidare framhålls atl förslagel in- _ nebär ökadadministrativ belastning för idrottsrörelsen. 2 Ny lag om beskattning av utomlands bosatta artister m.fl. 2.1Allmänna synpunkter på beskattning av utomlands bosatta artister och idrottsmän Reglernaför beskattning av utomlands bosatta (utländska) artister är både sakligt ochformellt föråldrade. Artistbeskatlningskommilténs förslag innebär att ennödvändig modernisering av regelsystemet företas. Det finns anledning att vidde fortsatta övervägandena ulgå från kommitténs förslag. Vissa ändringar iförhållande till förslaget bör dock göras. Reglerna för beskattningav utländska artister bör vara enkla och klara. Beskattningen bör vara neulralgentemot beskattningen av svenska artister. Systemet bör inle vara svårl atlhantera för artister, artistföretag och myndigheter. Möjligheterna tillskatteflykt bör minimeras. Mot denna bakgrund är etl källskattesystem,åtskilt från beskattningen av inhemska skattskyldiga och utan deklaration ochtaxering i efterhand, det mest ändamålsenliga sättet att beskatta utländskaartister som framträder i , Skälen för detta är följande. Beskattningenmåste ske så snabbt som möjligt. Utbelalare av ersätlning måsle ansvara för attskatten betalas, eftersom artisten i allmänhet har lämnat landet innan ettskattekrav kan riktas mot honom. Möjligheterna att få de skattskyldiga attlämna deklaration med styrkta uppgifter om kostnadsavdrag m.m. är inte stora.Lagstiftningen om beskattning av inhemska, obegränsat skattskyldiga bör intebelastas med ytterligare komplicerade regler. Kommittén har också föreslagitall ufländska artister skall beskattas på detta sätt. Jag vill i deltasammanhang nämna alt regeringen denna dag också beslutat om en proposition tillriksdagen om beskattning av inkomst av tjänst från m.m. (prop 1990/91:107)som innebär uttag av en definitiv källskatt för utomlands bosatta enligt ettförfarande som i sina huvuddrag är detsamma som i de förslag jag här läggerfram. Det förstnämnda förslaget innebär att utomlands bosatta beskattas förinkomst av tjänst från med en statlig definitiv källskatt på fr.o.m.år 1992. Kostnadsavdrag medges inte och deklarationsskyldigheten för inkomst avtjänst upphör för den som är bosatt utomlands. Lagrådet har vid singranskning av de lill lagrådet remitterade lagförslagen funnit att förslaget tilllag om särskild inkomstskatt för utländska artister m.fl. har ett sådantsamband med förslaget till lag om särskild inkomstskatt för utomlands bosattaatt lagarna bör samordnas. utkast till en gemensam lag har upprättats avlagrådet. Lagrådet har angivit atl etl alternativ lill en gemensam lag är attge de båda lagarna en så långt möjligt enhetlig utformning. Liksom lagrådet anser jagalt en närmare samordning bör ske av de två lagarna. När det gäller hur ensådan samordning bör ske gör jag följande bedömning. Beträffande arbetstagaresom vistas tillfälligt i under sådana förhållanden alt skattskyldighetföreligger anser jag del vara av största vikt all de i huvudsak likabehandlasmed här bosatta arbetstagare. De upp- Prop. bär ersältning för sitt arbele somi alll väsentligt är att jämställa med lön 1990/91:159 som uppbärs av andraanställda. Artister som tillfälligt vistas här uppbär i allmänhet ersättningarsom är av annat slag och som är avsedda att läcka en rad direkta och indirektakostnader som en löntagare i normalfallet inte har. Av det skälet är ocksåskattesatsen lägre vid beskattningen av utomlands bosatta artister. Anmärkaskan också att en artist enligt förslaget till lag om beskallning av utomlandsbosatta artister beskattas för härifrån uppburen ersätlning oavsett omvistelsen är myckel kortvarig och oberoende av huruvida ulbetalaren aversättningen har fasl driftställe eller annan anknytning lill . ärinle fallel beträffande en löntagare som tillfälligt vistas här. Medan enartist som tillfälligt vistas här beskattas för emottagen ersättning beskattassom regel inle eventuellt medföljande scenarbelare och andra som avlönas avartisten. (Jfr den s.k. 183-dagarsregeln i förslagel till särskild inkomstskattoch molsvarande regler i dubbelbeskattningsavtalen.) Sammantaget kankonstateras att skattskyldighetsreglerna beträffande utländska artister ochutländska arbetstagare såväl genom de föreslagna inlerna reglerna som på grundav åtaganden i dubbelbeskattningsavtalen skiljer sig ål saml att deersättningar som beskattas enligt de föreslagna lagarna är av skilda slag. Denomständigheten atl en artist i vissa speciella situationer också kan erhålla ersältningi form av lön samlidigt som han uppbär ersättning i sin egenskap av artistmotiverar inte enligt min uppfaltning alt regler om beskattningen av de tvåslagen av ersätlning skall finnas i samma lag. Vidare kan nämnas alt del bl.a. belräffandebeskattningen av naturaförmåner är motiverat med skilda materiella regler förutomlands bosatta artister och andra grupper skattskyldiga. Lagrådetsförslag innebär också alt RSV inle skulle bli beskattningsmyndighet när detgäller beskattningen av utomlands bosatta artister. Med hänsyn till densärskilda kompetens som byggts upp hos RSV:s beskatlningsav-delning i Ludvikanär det gäller beskattningen av ulländska artister och då dessa ärenden pågrund av sin särskilda karaktär bör hållas samlade hos en beskattningsmyndighetär det inte lämpligt med samma forumregler för ärenden rörande artister sombeträffande övriga kategorier skattskyldiga. Även i övrigt finns det bärande skälför att i vissa avseenden ha andra förfaranderegler för utomlands bosallaartister än de som bör gälla övriga kategorier skattskyldiga. 1en gemensam lag skulle del således bli nödvändigl att ha betydelsefulla skillnadersåväl i de materiella som de processuella reglerna för artister resp. för deövriga grupper av skallskyldiga som skulle omfattas av lagen. Enligt min uppfaltningskulle därför en gemensam lag leda till att del blir svårare för såvälskattskyldiga som skatteförvaltning att överblicka vilka regler som gäller iolika situationer. Jag anser inte alt de fördelar av närmast lagtekniskt slagsom en gemensam lag skulle innebära uppväger dessa nackdelar. Min uppfatlningär således alt regleringen av beskattningen av ulomlands bosatta och ulomlandsbosatta artister bör ske i två separata lagar, men med siörsta möjligasamordning mellan de regler som har nära samband. Förslaget till lag omsärskild inkomstskatt för ulomlands bosatta artister har utformats i nära överensstämmelse med de av lagrådetredovisade synpunk- Prop. 2.1.2 Huvuddragen i det nya regelsystemet Som kommittén anför bör beskattningen ligga så nära denslutliga mottagaren av ersältning som möjligl. Detta innebär all ersältningsom betalas i flera led beskattas först i det sista ledet, nämligen närartisten slår som mottagare av ersättningen. Från denna princip måsle ettavsteg göras. När ersättningen utbetalas till ulländskt artistförelag ellerliknande är utbetalaren tvungen atl göra skatteavdrag trots alt artisten intestår som mottagare av ersättningen. 1 annat fall skulle reglerna lätt kunnakringgås. För artist eller annan ulomlands bosatt person som själv arrangerarartistisk verksamhel i saknas utbetalare som kan verkställaskatteavdrag. I detta speciella fall måsle arrangören själv svara förredovisning och betalning av skallen. Del finns starka förenklingsskäl som lalar för att vederlagi form av nödvändig resa och förmån av kost och logi i samband meduppträdandet bör undantas från skatteplikt. Däremol lalar kontrollskäl mot atlundanta kontant reseersättning från beskattning. I dessa avseenden har kommitiénföreslagit en annan lösning. Förenklingsskäl talar också för all skatten bör beräknaspå den kontanta ersättningen och att avdrag för kostnader beaktas på så sällall skattesatsen bestäms lill en förhållandevis låg procentsats, , församtliga skattesubjekt. Även dessa förslag avviker från kommitténs. Vissa typer av inkomster bör inte leda till skyldighel atlbetala särskild inkomstskatt. Dessa undanlag bör anges i lagen. Likformighetsskäl talar för att beskatta ulländskaidrottsmän på samma sätt som utländska artister. Idrottsmän bör således inte undantasfrån beskattning. Vidare bör beskattningen i möjligaste mån vara neulralgentemot beskattningen av svenska artister och idrottsmän. Jag anser atl detinte finns tillräckligt starka skäl för att härvid särbehandla cirkusartister.Möjligheten att genom särskilt beslut få befrielse från beskattning bör lasbort. 1 sammanhanget vill jag framhålla atl befrielsemöjligheter saknas i sågott som samtliga av de länder vilkas regler för beskattning av utländskaartister arlistbe-skattningskommittén studerat. Undanlag från beskattning får istället övervägas i samband med förhandlingar vid ingående av eller ändring idubbelbeskattningsavtal med andra länder. Svenska artister kan då imotsvarande grad bli skattebefriade vid framträdanden utomlands. Arlislbeskatlningskommiltén har som jag nämntinhämtat uppgifter från några utländska stater om reglerna i respektive stat för beskattning av utländska artister och idrottsmän. Av redogörelsen framgår all även i de län der som är medlemmar i är beskattningsreglerna på detta område slarki varierande. I några länder finns källbeskatlning av liknande slag som den svenska men även andra system, såsom nettobeskattning, tillämpas. Enligt vad som inhämtats finns inga planer inom EG på alt utarbeta för gemensamma regler för beskattning av utländska artister Mittförslag: Skattskyldigheten enligt lagen om särsk. i inkomstskatt för utomlandsbosatta artister m. fl. (LSI) skall omfatt; utomlands bosatt artist ochidrottsman samt artislföretag och arrangör hemmahörande eller bosalt iutlandet. Kommitténsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Kommittén gör dock ingenterminologisk skillnad mellan artister och idrottsmän. att med utländsk skall såvitl gäller fysisk person förstås den sominte är kyrkobokförd här i riket. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser'" Istyrker förslaget eller lämnar det utanerinran i denna del. Krit"k riktas jock av några remissinstanser mol bl.a.vissa av de definitioner kommittén föreslagit. Skälen för mitt förslag Medartist avses den som utövar artistisk verksamhet. Begreppen artist och artistiskverksamhet är centrala och av avgörande betydelse för tillämpningen. De måstedärför belysas närmare. Utgångspunktenbör härvid vara uttryckens betydelse i normalt språkbruk. Efler mönster från 4§ 1 mom. BevL och 3 § lagen (1990:328) om skatteavdrag i vissa fall från arlislersättningm.m. kan man dock i den nya lagen genom en uppräkning av olika artistiskauttrycksformer beskriva de vanligaste formerna för artistisk verksamhet.Definitionen återfinns i 3 § i lagförslaget.