prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Mozambiqueerhåller bistånd från ett stort antal länder i både öst och väst,utvecklingsbanker och enskilda organisationer. Gåvobiståndet uppgicktill ca . Största biståndsgivare är ,Nederiänderna, EG, , och utvecklingsbankerna. Biståndssamarbetet med regleras av etttvåårigt avtal för budgetåren 1989/90-1990/91 på sammanlagt 840 milj. kr.Totalt har 3 295 tnilj. utbetalats i landramsbistånd sedan det förstaavtalet /76. Utvecklingssamarbetet med är i förstahand inriktat på att åstadkomma ekonomisk utveckling och resurstillväxt samtatt minska landets beroende av . Biståndet har successivt anpassatstill det besvärliga läget i landet. Detta innebär att utformningen av pågåendeinsatser har påverkats av såväl krigssituationen som av den ekonomiska krisenoch strukturanpassningsprogrammet. Den nuvarande utformningen är en avvägningmellan projektbistånd, som går att genomföra under nuvarande omständigheter,och betalningsbalansstöd. Kunskapsöverföring, personalbistånd och ökadinriktning på sociala sektorer utgör strategiska komponenter i det nyaavtalet. Den fördjupade krisen har gjort att biståndet i hög grad har fåttinriktas mot överlevnadsinsatser. Medelsutnyltjandet har fram till /86varit högt. Under /90 uppgår reservationen till 73 milj. kr. Denstörsta andelen utbetalningar faller på varubiståndet, som utgör ett direktstöd till strukturanpassningsprogrammet, men som också innehåller stöd till katastrofinsatser. Det svenska biståndet är koncentrerat tilljordbrukssektorn, undervisning, förvaltning, industriupprustning och energi.Härtill kommer insatser av mer begränsad karaktär avseende skogsindustri ochtelekommunikationer. Med den djupa krisen i landets ekonomi har tillskott tillbetalningsbalansen blivit allt viktigare. Medelsfördelningen framgårav följande tabell (milj. 1990/91:100 Bil. Utbetalt 1989/90 Planerat 1990/91 Enökande andel av det bistånd som har utbetalats över landramen utgörs avvarubistånd. Under /90 uppgick varubiståndet till 175 milj. kr.,dvs. Varubiståndet är ett viktigt bidrag till atthålla delar av industriproduktionen och transportapparaten igång. Siödetkoncentreras till mediciner, reservdelar och vissa råvaror lill industrin.Upphandlingen görs av det mozambikanska handelsministeriet. Det svenska stödettill jordbrukssektorn har starkt påverkats av kriget på landsbygden. Detnordiska MONAP-programmet har övergått till bilaterala program.Antalet projekt har reducerats och inriktas främst på småjordbrukens problem.Institutionellt samarbete avser stöd till jordbrukets planeringsenhet och tilllantmäteri. Även stödet till marknadsföretaget har bilateraliserats.Stödet till AGRICOM utvecklas till ett stöd till marknadsföring avjordbruksprodukter, vilket även inkluderar privata sektorn. Stödetomfattar uppförande och drift av en fabrik för tillverkning av sågade trävaroroch spånskivor i provinsen . kalsmycket negativt av det försämrade säkerhetsläget i området. Ett Prop.1990/91:100 avslutande tvåårigt stöd går till arbetet med omstrukturering avföretaget . 5 och andra förändringar för att skapa lönsamhet i företaget. Olika insatser genomförs för att i samarbete mellansvenska och mozambikiska systerföretag rusta upp industrianläggningar.Industristödet har i ett nytt treårsavtal fått en ökad inriktning motsmåindustri och industriell utveckling. Kunskapsöverföring är här en viktigkomponent. Stödettill energiområdet är koncentrerat till projekt avseende transmission ochdistribution av elenergi. Även här har ökad tonvikt lagts på kunskapsöverföringoch utbildning. Inorntelesektorn utgår konsult- och utbildningsstöd i samband med upprustning ochutbyggnad av landets telenät. Stödettill undervisningssektorn ökar . Samarbetet kommer attha samma inriktning som tidigare, varvid produktion och distribution avläromedel och skolmateriel för primärskolan utgör en viktig komponent. Detutökade stödet går även till att höja kapaciteten för planering ochadministration. Yrkesutbildning, alfabetisering och vuxenutbildning är andrasamarbetsområden. Bristenpå utbildad personal är akut inom många områden. Fonden har därför storbetydelse för landets möjligheter att rekrytera kunnig utländsk personal tillprioriterade sektorer. Förvaltningsstödethar ökat i betydelse och syftar till att bygga upp och stärka landetsstatsförvaltning. Stödet innefattar utbildning av högre statstjänstemän,direkt stöd till vissa departement och samarbete mellan städerna ochBeira. Detsvenska stödet till omfattar betydande insatser utanför ' landramen. Insatsen inom det regionala samarbetet med SADCC utgör ett viktigt komplement med betydande insatser inom de strategiska trans port- och energisektorerna. Under /90 utbetalades ca 324 till regionala projekt i . En fortsatt hög nivå på det Prop. 1990/91: 100 regionala biståndet förväntas. har beviljats särskiltbetalningsbalansstöd för det ekonomiska rehabiliteringsprogrammet. /90 utbetalades 50 milj. kr. Katastroföiståndet har successivt ökat och /90 till ca 183 milj. kr. varav bilateralt och resterandevia FN-organ och enskilda organisationer. Stödet är inriktat på de genom krigetoch torkan mest utsatta grupperna och består av läkemedel och medicinskutrustning, livsmedel samt konsumtions- och insatsvaror till småbmkare. En ökadkoncentration av katastroföiståndet till transportsektorn förutses då detta ärav strategisk betydelse för att nödhjälpssändningar skall nå fram till debehövande. Katastroföiståndet samordnas i ökad utsträckning med landramen Stöd via enskilda organisationer utgör en viktigdel av det totala biståndet, där Afrikagruppernas organisation, , utgör denstörsta. En stor del av katastroföiståndet kanaliseras genom organisationerna.Det reguljära stödet går framför allt till hälsosektorn men även insamling ochdistribution av kläder är en viktig del. SAREC lämnar stöd till forskningsverksamheten vid universiteti med målet att vidmakthålla och förslärka forskningskapaciteten inomför landet viktiga områden, t.ex. marinbiologi och samhällsvetenskapligforskning. Totalt utgår till ca 788 milj. kr.,varav 418 milj. kr. inom det löpande landramssamarbetet och 370 milj. kr.utanför landramen. Prop.1990/91:100 Bil.5 Befolkning ca 1,6 milj. (1988) Befolkningstillväxt/är (1988) BNP/invånare ca (1988) Efter att FN-övervakadeval hållits och en konstitution utarbetats blev Prop. 1990/91:100 ,efter många års befrielsekamp, självständigt . Viljan till politisk försoning präglade i högutsträckning det nuvarande regeringspartiet agerande under självständighetsprocessen.Denna vilja genomsyrar fortfarande det politiska och ekonomiska livet iNamibia. Försoningspolitiken har bidragit till att en flykt från landet avkapital och välutbildade människor kunnat undvikas. krävs storaförändringar för att tillgodose befolkningsmajoritetens förväntningar på socialrättvisa och ekonomisk utjämning. Ekonomisk och social utveckling Namibiaärvde en ekonomi med stora kontraster. Den genomsnittliga per capitainkomsten,ca , är en av de högsta i och placerar i kategorinmedelinkomstländer. har landet en av de mest snedainkomstfördelningarna i . infördes ettsamhällssystem som i sina gmndläggande drag var en kopia av apartheidsystemet.Ett resultat härav blev att det namibiska samhället uppdelades i två skildasystem; en traditionell självhushållningssektor där uppskattningsvis avbefolkningen återfinns samt en modern marknadsekonomisk sektor. Inom densenare utgörs av vita med en genomsnittlig per capitainkomstpå ca , dvs. ca 22 gånger mer än de icke-vitas inom samma sektor och200 gånger mer än den traditionella sektorn vars genomsnitt endast uppgår tillca . tillhandahölls sådan samhällelig service somt.ex. sjukvård och undervisning av II s.k. etniskaförvaltningar. Dessa var till största delen beroende av skatteintäkter från denegna etniska gruppen vilket medförde att tillgång och kvalitet på service blevmycket snedfördelad till förmån för den vita befolkningen. Den namibiska ekonomin är extremt beroende avSydafrika. Den sydafrikanska randen fungerar som valuta åtminstone till senaredelen av . Kapitalöverföringar mellan länderna är fria och oreglerade.Som medlem i SACU (Southern Customs Union) är bundet tillSydafrikas handels- och tullpolitik. Vam- och tjänsteströmmar är fria ochoreglerade. Ekonomin domineras av utländska främst sydafrikanska storföretag. Merparten av landets livsmedel, konsumtionsvaror, kapitalvarortill industrin m.m. importeras från som också är den klartdominerande exportmarknaden. har drabbats avekonomisk stagna tion. Kombinationen en ökad befolkningstillväxt och ekonomisk tillbaka gång ledde till att per capitainkomsten var lägre än . Den ekonomiska stagnationen åtföljdes av ökade offentliga utgifter och minskat budgetstöd från . Den överdimensionerade förvalt ningsapparaten, som vid självständigheten tvingades överta, ut gör ett stort problem. Det ökade antalet förvaltningsanställda senare hälft bidrog till att sysselsättningen ökade snabbare än produktionen och att produktiviteten därmed minskade. Trots den ökade sysselsättningen uppgår den officiella arbetslöshetssiffran till . 23 1990/91. Denvärdemässigt största sektom i den namibiska ekonomin är gm v- Prop. 1990/91:100drift. Den bidrog 1988 av BNI och sysselsatte ca 10 000 männi- Bil. 5skor vilket motsvarar av den totala sysselsättningen. Detkommersiella jordbmket svarade för av BNI och sysselsatte ca 34 000personer. Tillverkningsindustrin, som svarade för av BNI sysselsatteca 9 500 personer. Motsvarande siffror för fisket var respektive I 700. Efteratt ha erhållit av rösterna vid valet till den gmndlagsförsam-ling somvid självständigheten omvandlades till landets , bildadebefrielserörelsen första regering. Utöver SWAPO finns sexpartier representerade i nationalförsamlingen. Med av rösterna i valetär DTA () det största oppositionspartiet. DTA ärden politiska allians som dominerade i den av utsedda s. k.övergångsregeringen som administrerade landet före genomförandet av FN:sresolution 435. Förberedelser pågår nu för att indela landet iregionala och lokala enheter vars politiska organ ska väljas ifria val. Detta är också en fömtsättning för att landets andra kammare,nationalrådet, ska kunna inrättas. Dess ledamöter ska utses av de regionalaorganen. Den namibiska konstitutionen ger ett mycket gottskydd för de mänskliga rättigheterna. Dessa frågor ges också storuppmärksamhet i den politiska debatten, inte minst i massmedia ochnationalförsamlingen. a. har polisens agerande och behov av utbildningvarit föremål för omfattande debatt sedan självständigheten. Regeringen hargenomgående varit mycket lyhörd för kritik och påtryckningar i dessa frågor ochden faktiska efterlevnaden av konstitutionens skydd för mänskliga rättigheterär god. Detsvenska biståndet till , som förbudgetårel 1990/91 uppgår till 100 milj.kr., regleras av ett ettårigt samarbetsavlal som går ut . Ettårigainsatsavtal har också slutits för stöd till centralbankensuppbyggnad, för riktat budgetstöd till sektorerna undervisning,jordbruk/vatten, bostäder och hälsovård samt för en personal- och konsultfond.Därtill kommer ett regeringsavtal avseende medel överförda från det tidigarehumanitära samarbetet med SWAPO. Fram lill självständigheten beräknas totalt ca 750milj. ha utgått i bistånd till SWAPO/. Huvuddelen avser insatserinom ramen för del humanitära biståndet till SWAPO. Härtill kommer bidrag tillFN:s Namibiafond, till olika FN-organ och enskilda organisationer samt till detsärskilda () som skapadesför att övervaka genomförandet av självständighetsprocessen i enlighet medsäkerhetsrådets resolution 435. Totah utbetalades under /90 63,9milj. till SWAPO/ . 1990/91:100 Bil.5 ty ■■■/->' p_<'a "- ' : jsweåwrn""-jf-_ BefolkningstilIväxt/år BNP/Invånare Offentligt bistånd/person -totalt (exkl. östländer) 3,6 milj. (1988) I (1988) (1988) . Ekonomisk och social utveckling Prop. Bil.5 Olika ekonomiska reformprogram lanserades underåret i syfte att åstadkomma en ekonomisk återhämtning genominflationsbekämpning, privatisering av statliga företag och nedskärning avstatsutgifterna. Såväl den ekonomiska som politiska situationen förblir dockkritisk och instabil, bland annat beroende på att det ekonomiskareformprogrammet inte tar tillräcklig hänsyn till de sociala problem somföljer. Inflationen minskade under sandinistregeringens sista år från 33 000 %till ca I . har emellertid inflationen på nytt ökatoch uppgår till 3 , till stor del beroende påbeslut under sandist-regeringens sista månader vid makten. Urholkningen avvalutan har fortsatt. Den officiella kursen gentemot USD var vidpresidentskiftet I USD = 53 000 . var kursen I USD = 1 050000 . Den gamla valutan håller på att ersättas med en ny, som skall ståi paritet med den amerikanska dollarn. Utlandsskulden ökade från 7,2 miljarderUSD till drygt 8 miljarder USD. Genom Väridsbanken inleddes försök att kommatillrätta med betalningseftersläpningar på skuldtjänsten. Nicaraguaupplevde dramatiska politiska förändringar . Under FörentaNationernas överinseende genomfördes allmänna val . En nyregering tillträdde och det långa kriget kom till ett slut.Contrasgerillan avväpnades. Värnpliktssystemet avskaffades ochförsvarsstyrkorna minskade från 96 000 till 34 000 man. Relationerna till USAnormaliserades. Handelsembargot upphörde och öppnades på nytt föramerikanskt finansiellt och tekniskt bistånd. Även andra länder har visatintresse för att öka biståndet till . Den nya regeringen inledde sinperiod vid makten med ett stort inlernationellt förtroendekapital. Betydandeframsteg gjordes beträffande respekten för de mänskliga rättighetema. Personerdömda för kontrarevolutionär verksamhet frigavs. Press- och yttrandefrihetenvidgades. Utvecklingssamarbetetmed regleras av ett tvåårsavtal för budgetåren 1990/91-1991/92.Sedan det svenska biståndet inleddes har totalt 1 590 milj. kr.utbetalats t.o.m. /90. Med insatser inom och utanförlandramssamarbetet uppgick det totala svenska biståndet till under1989/90 till sammanlagt 300 milj. kr. Biståndet har alltmer kommit att utformas som ettstöd till strukturanpassningen. För att reformprogrammet skall lyckas, och bl.a. leda till ökad produktion, krävs att landets egna ansträngningar understödsmed betydande internationellt bistånd till bl.a. valutaförsörjning och socialaprogram. Omkring hälften av landramen utnyttjas förvarubistånd för att reak- tivera industri och jordbruk. Stöd lämnas även till insatser inom mineral- 330 utvinning, skogsbruk ochenergiproduktion. har också bidragit till makroekonomisk rådgivningliksom med extra medel för betalningsbalansstöd. Dennicaraguanska regeringen har understrukit det angelägna i ett fortsatt svensktstöd till ekonomisk tillväxt på kort och medellång sikt. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. 1990/91:100 Bil.5 Mineralinsatser Sociala projekt i produkti on Personal- och konsultfond VarubiståndLantbrukskooperation Kultursamarbete Kvinnoinsatser Ofördelast sociala insatser Summa -10,5 -10,5 Insatsernainom mineralsektorn har omfattat mineralprospektering, upprustning av tvåguldgruvor, rådgivning för anrikningsverk samt uppmstning och uppbyggande avett minerallaboratorium. Biståndet syftar till kunskapsöverföring ochuppbyggnad av en livskraftig och självgående gruvdrift. Totalt har ca 307,3milj. tillförts gruvsektorn genom det svenska stödet. Förutsättningarnaför att gå in i en social sektor studeras bl. a. utifrån debehov som uppstått i strukturomvandlingens spår. Biståndetsyftar till att bidra till ett effektivt skogsbruk och öka produktionen avskogsprodukter. Insatserna har bl.a. omfattat en grundläggande studie avlandets skogsresurser, inrättandet av landets första teknikerskola, enrationellare planering och administration liksom fungerande enheter förskogsinventering, skogsskötselplaner och träanalys. Totalt har 220 milj. kr.utbetalats till sektorn. Bil 5 Samarbetet med energisektorn inleddes åren19821983 och har omfattat studieroch detaljplanering på vattenkraftssidan. tvåårigtavtal med inriktning på minikraftverk samt ett mindre projekt för bio-energi.Totalt avtalades 45 milj. kr. för dessa insatser. rehabiliteringav landets största oljekraftverk Planta ingicks Totalt har 95,5 milj. kr. anslagits för detta projekt. Inomramen för detta anslag har finansierat makroekonomisk rådgivning tillden nicaraguanska regeringen. För förutses fortsattrådgivning för ekonomisk planering och studier av strukturanpassningsprogrammetseffekter. Itakt med det försämrade ekonomiska läget har varubiståndet blivit en alltviktigare komponent inom biståndet. Biståndet har använts för import avinsatsvaror till industrin och jordbruket. En mindre del har utnyttjats förinköp av reservdelar till transport- och energisektorn. Efter orkanen avsattes 3 milj. kr. för upprustning av sågverk på . Föratt möta den kritiska situationen /90 gjordes särskildaansträngningar att maximalt utnyttja tillgängliga medel för varubiståndet.Svårigheten av periodiseringen inom remburssystemet ledde till ett överskridandeav landramen vilket kommer att avräknas mot varubiståndet 1990/91. Stödettill lantbrukskooperationen inom landramen inleddes . För perioden1987/88- 1989/90 har totalt 64 milj. kr. anvisats under landramen, samt 26milj. Insatsen genomförs genom Swedish Co-operativeCentre (SCC). Insatsen syftar främst till att stödja etableringen av enkooperativ organisation (ECODEPA) på affärsmässig och demokratisk grund förförbättrad försörjning av insats- och konsumtionsvaror till små ochmellanstora bönder samt upphandling och marknadsföring av deras produkter.Genom ECODEPA förmedlas dessutom varor till återvändande nicaraguaner frånHonduras. Kultursamarbetetinom landramen inleddes /88 med to talt 4,9 milj. kr. Samarbetet omfattar tre delsektorer. Musei väsendet stöds genom utbildningsinsatser, förbättrade lokaler, utställ ningsarbete och omfattande renovering av en historisk klosterbyggnad. På bibliotekssidan ges stöd till upprustning av , boksam- 332 lingar och utbildning. Vidarehar landets nationalteater renoverats och Prop. 1990/91:100 stöd utgår ocksåför teaterproduktion och publikarbete. Samarbetet har Bil. 5 byggt påomfattande delegering av insatsansvaret till svenska institutioner ochorganisationer, bl.a. . Frånsvensk sida har intresset för miljösatsningar betonats i biståndsdialogen ochett kraftigt ökat intresse för miljöinsatser förmärkts i . Planeringenför ett större naturskyddsområde är långt framskriden. Inomforskningssamarbetet med SAREC ges stöd till forskning, som är relaterad tilldet övriga samarbetet inom gruv-, skogs- och energisektorerna samt påjordbruksområdet kring växtodling. Samarbetet med SAREC inleddes ochregleras av ett tvåårigt avtal för budgetåren 1989/90- 1990/91, omfattande 23milj. Ett 30-tal svenska enskilda organisationergenomförde under /90 insatser i om totalt 23,7 miljkr. De största bidragen gick till (),Arbetarrörelsens internationella centrum (AIC), Utbildning förbiståndsverksamhet (UBV), Svensk voluntärsamverkan (SVS) och . Katastroföistånd utgick under /90med 25 milj. kr. till lantbrukskooperationen, valförberedelser samtrepatriering av nicaraguaner från . Totalt utbetalades under /90 415,4milj. 1990/91:100 Bil.5 Be}tgali,sl,a (ndileti 1.3»,.-*' 4 /■' "Sv ,) i ,!n3,i.l "■/ ./. BefolkningstilIväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person~ totalt - 16,6 milj, (1988) (1980-88) (1988) (1£ ., . . , , ,,. Ekonomiskoch social utveckling _., ' SriLänka har länge fört en socialt inriktad utvecklingspolitik. Trots en låg BNPper capita är medellivslängden hög, , och andelen läs- och skrivkunniga88,. Sjukvård och utbildning är kostnadsfri. av barnen deltar iprimärskolan. Tillverkningsindustrin svarar för av BNP.Textilexporten har kommit att spela en allt viktigare roll och dettraditionella beroendet av export av te, gummi och kokos har minskat. avteskörden avsattes i . Omkring 100 000 lankesiska gästarbetare iGulfområdet, främst i , har direkt drabbats av krisen i området. Derasöverföringar till hemlandet utgjorde den tredje största exportinkomstenmotsvarande ca 90 milj. kr. När gästarbetarna, främst kvinnor, nu återvändertill Sri Länka ställs de inför en arbetsmarknad där den öppna arbetslöshetenuppgår till . inleddes ett ekonomiskt reformprogram medsyfte att strama upp den makroekonomiska bilden. Man söker effektivisera ochrationalisera den offentliga sektorn till förmån för den privata sektorn, samtminska budgetunderskottet och bytesbalansunderskottet. har programmetgått över förväntan med tanke på de interna och externa svårigheter landet haratt tampas med. Utvecklingeni Sri Länka präglas fortfarande av den allvariiga väpnade konfliken i de norraoch östra delarna av landet. bröt återigen strider ut mellan dentamilska organisationen befrielsetigrarna (LTTE), vilken kämpar för ensjälvständig tamilsk stat, och regeringsstyrkor. Grova övergrepp påcivilbefolkningen har rapporterats från båda sidor. Våldet är mycketomfattande. Dokumentation och information om övergrepp mot de mänskligarättigheterna är förenat med stora risker för de inblandade. Representanter förAmnesty International har upprepade gånger förgäves sökt tillstånd att besökasitt lokalkontor i , men överväger nu att stänga detta dåbesökstillstånd inte lämnats av myndigheterna. ,, är verksam i landet. Direkta samtal har förekommit mellan den lankesiskaregeringen och den dominerande tamilska separatistorganisationen , men ännuförefaller det vara långt till en fredlig, politisk lösning av konflikten. De indiska trupperna lämnade Sri Länka i mars 1990och ett vänskapsavtal har slutits mellan ländema. 1 de södra delarna av landet har våldet mellan densinghalesiska extre-mistiska nationaliströrelsen , Folkets Befrielsefrontoch regeringen klingat av om dock ej helt upphört. Läget är lugnare vilket ävenresulterat i ökade turistströmmar. 1försöken att bemästra konflikten har regeringen beslutat om etnisk 335 kvoteringvid anställning inom den statliga förvaltningen inklusive polis Prop.1990/91: 100 och armén. Poliskårens etniska sammansättning skall vara densammasom Bil. 5 för befolkningen i området. Etnisk kvotering tillämpas även vidintagning till universiteten. Utvecklingssamarbetetmed Sri Länka regleras av ett ettårigt samarbetsavtal för perioden /91.Sedan biståndssamarbetet med Sri Länka inleddes har ca 1,9 miljarderkr. /91 omfattar 70 milj. kr. Biståndet spelar en viktig roll för Sri Länkasutveckling. och Asiatiska har vid sidan av fleragivarländer utfäst bistånd till Sri Länka för återuppbyggnad i landetskonfliktdrabbade delar. Väridsbanken är landets största biståndsgivare medan deledande bilaterala givarna är , , , och . har finansierat en stor del avvattenkraftprojektet i Kotmale, ett av tre stora kraftverk inomMahaweliprogrammet. Det svenska stödet till Kotmale uppgår till I 395 milj, kr,och den sista utbetalningen gjordes 1987/88. av stödet har varit bundettill upphandling i . Elproduktionen har varit i gång sedan december1987. Kraftverksbygget har genomförts på ett effektivt och professionellt sätt. Sedan har avslutats koncentrerasdet svenska biståndet till landsbygdsutveckling, hälsovård och utbildning.Reservationen har ökat , främst beroende på det starktförsämrade säkerhetsläget. Humanitära insatser för att hjälpa konfliktensoffer och katastrofmedel har inkluderats i landramssamarbetet. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Immun i ser ing Katastrofbistånd/humanitärt stöd 1990/91: 100 Ril S Det svenska stödet till landsbygdsutveckling avsertvå distrikt. Programmet påbörjades och har präglatsav en mer medveten strävan att nå fattiga befolkningsgrupper. stöder man främst integrerad byutveckling, skapandet avarbetstillfällen och social infrastruktur. 1 höglandsdistriklet Badulla stöderSverige ett liknande landsbygdsutvecklingsprogram, där främst insatser inom hälsovårdoch undervisning pågår. Detta projekt riktar sig i första hand tillplantagearbetare i eftersatta områden, och innehåller även markvårdsinsatserbland svedjebrukare.