prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — Enform för uppföljning av beredskapsläget är deltagande iövnings- och utbildningsverksamheten. Tillsyn över sjukvårdshuvudmäimensberedskapsverksamhet bör vara en uppgift för civilbefålhavaraa, som är dennaturliga kontaktpunkten mellan staten på regional nivå ochsjukvårdshuvudmännen. Civilbefålhavaraa har atti sin tur rapportera beredskapsläget till social- Prop. 1990/91:150 styrelsen. Likavälsom på den centrala myndighetsnivån skall svara Bilaga 11:4.1för expertkunnandet inom socialsektom under fredstid skall den också göra detför kriser och i krig. Denna del av verksamheten bör ges ökad tyngd iberedskapsarbetet. bör ufårbeta det kimskaps-underlag som krävsför att verksamheten inom socialsektom skall fimgera enligt de fastlagda målen förtotelförsvaret. Detär särskilt angeläget att , fömtom särskilda insatser när detgäller socialtjänst, klargör de värdprinciper som bör gälla imder kriser ochkrig. Styrelsen bör även ha administrativa mtiner klara för att kunna vidtaåtgärder för reglering och ransonering av läkemedel och sjukvårdsmateriel. Socialstyrelsensuppgifter på central nivå bör således även när det gäller beredskapsfrågorinriktas mot övergripande frågor. Planeringsunderlag i beredskapsfrågor bör,som redan delvis skett, riktas mot civilbefålhavaraa och sjukvårdshuvudmännensplanering genomföras med underlag från civilbefålhavaraa. Fömtom ökad kompetenskrävs det höjd kvalitet och även ökad flexibilitet för att uppnå de mål stetsmakteraaanger för som fiinktionsansvarig myndighet. De mångskiftande arbetsupp-gifteraasom ligger inom ftmktionen gör det omöjligt att i den faste personalstyrkan påberedskapsenheten inrymma en helfåckande kompetens i alla frågor. Även påberedskapsområdet har ett klart behov av att till sig för korteremen även för längre projekterbete knyte särskild expertis. Här harsocialstyrelsen ett behov av fria och rörliga medel för kompetensupphandling. Socialstyrelsensberedskapsuppgifter berör flera andra myndigheters verksamhetsområden. Det ärangeläget att myndighetema utvecklar ändamålsenliga samverkansformer för attundvika dubbelarbete och uppnå ett mer effektivt resursutnyttjande. Översynenhar visat att arbetsfördelningen mellan försvarets sjukvårdsstyrelse ochsocialstyrelsen i stort är ändamålsenlig. I vissa avseenden bör dock samverkanöka, t.ex. på utbildningsområdet. Den särskilda kompetens somsjukvårdsstyrelsen besitter inom krigssjukvården bör tas till vara avsocialstyrelsen i högre grad än vad som sker. Somftmktionsansvarig myndighet har möjlighet att late andra myndigheteroch organisationer genomföra uppgifter som ligger inom funktionsansvaret. Såhar redan skett vad gäller bl.a. läkemedelsförsörjningen där läkemedelsverketsvarar för den civila delen av beredskapslagringen. har i sintur uppdragit åt försvarets sjukvårdsstyrelse att handha en del av denna. Detfinns skäl att överväga ett genomförande av denna typ av samverkan även påandra delar av beredskapsområdet. Närdet galler den tidigare i princip beslutede överföringen av socialstyrelsenslager av s.k. varaktig sjukvårdsutrustning till sjukvårdshuvudmännen bör densnarast genomföras. I den mån inte sjukvårdshuvudmännen kan överte denna utmstningbör det ankonmia på överstyrelsen för civil beredskap atti syfte att uppnå en kostnadseffektivare hantering Prop. 1990/91:150 te över ansvaret för den utmstning som inte i fred kan användas av sjuk- Bilaga 11:4 vårdshuvudmännen. Vidarebör i likhet med vad som gäller övriga verksamhet handläggningenav mtin- och individärenden begränsas. Som föreslagit börhandläggningen av vapenfrifrågor föras över till vapenfristyrelsen. Vidare börsjukvårdhuvudmännen själva kunna svara för krigsplaceringen av sin personal medhjälp av uppgiftema i det av och sjukvårdshuvudmännen gemensamtutvecklade personalförsörjningsregistret, det s.k. Integer-systemet. Ettmotsvarande informationssystem bör utvecklas i samverkan med berördamyndigheter och sjukvårdshuvudmännen för försörjningen med bl.a. läkemedel och sjukvårdsmateriel.Dessa system l>ör göra det möjligt för att följa uppberedskapsläget på ett effektivt sätt. Deorganisatoriska konsekvensema av översynsgmppens förslag ankommer det på socialstyrelsenatt beslute om. Denav översynsgmppen förordade inriktningen av beredskapsverksamhetleder till viiss övertelighet. Frågor om avveckling bör hanteras på samma sättsom för övriga verksamhet. Deföreslagna förändringaraa ger fömtsättningar för rationaliseringar genom ökadsamordning och ett e;ffektivare resursutnyttjande dels inom ,dels med andra mjndigheter och sjukvårdshuvudmännen. Förslagen bör också ledatill en rationalisering av det administrativa arbetet inom beredskapsenheten.Ytterligare rationaliseringar bör kunna göras genom bl.a. en effektivare ADB-användning.Av de tillgängliga medlen för personalen på enheten bör en icke obetydlig delavsättas för utnyttjande av övriga kompetens och av utomsfåendeexpertis. Det bör vidare beaktas att omorganisationen medför vissa extrakostnader . Det tillkommer också vissa kostnader avarbetssociala skäl. Totelt beräknas besparingaraa på stetsbudgeten uppgå till3-4 milj.kr. I denna besparing ligger en avveckling av socialstyrelsensberedskapsförråd. Vid beräkningen av besparingaraa har fömtsätts att det skernödvändig kompetensförsfårkning vid enheten. 1990/91; 150 Bilaga II; 5 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälantill proposition med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /92, m.m. såvitt avser omställning och minskning av den statligaadministrationen. 1 Utgångspunkter för förnyelsearbetet Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde omfattar väg-, järnvägs-, sjö- och lufttransporter, post- ochtelekommunikationer, trafiksäkerhet samt forsknings- och utvecklingsverksamhetpå transportområdet. Till hör också Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () och (). Utgångspunktenför regeringens arbete är trafikpolitiska beslut år 1988.Riksdagsbeslutet omfattar inriktningen av trafikpolitiken samtett flertal åtgärder. Det övergripande målet för trafikpolitiken är att erbjudamedborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säkeroch miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader. Beslutet följs kontinuerligt upp och vidareutvecklas på vissapunkter. Utifråndetta har ett antal större frågeställningar prioriterats i departementetsarbete. Dessa prioriteringar har redovisats i departementets verksamhetsplanvilken utformats med hänsyn till bl.a. den nya budgetprocessen med krav påökad resurs- och resultatstyrning. Utvecklingen av trafiksektornsinfrastruktur kommer att prioriteras som ett led i en fortsatt tillväxtinriktadnäringspolitik. Ett annat prioriterat område är minskningen av trafikensmiljöproblem främst i storstäderna. Iregeringens proposition (1990/91:87) om näringspolitik för tillväxt slås fastatt tillgången på goda kommunikationer i vid mening är en grundläggandeförutsättning för en positiv samhällsutveckling. I det moderna samhället spelaren ändamålsenlig struktur för exempelvis tele- och datakommunikationer liksomgods- och persontransporter en allt viktigare roll. Förmågan att tillgodosedessa behov är av stor betydelse för tillväxten i ekonomin. 2 Berördaverksamheter Prop. 1990/91; 150 Bilaga II; 5 Inomkommunikationsdepartementets område föreslår regeringen i budgetpropositionen (prop1990/91:100 bil.8) minskade administrativa kostnader inom vägområdet, enavveckling av transportrådet samt aviserar en översyn avtrafiksäkerhetsarbetet. Vägverkethar på regeringens uppdrag redovisat förslag om en förändrad organisation avverket. Genom förändringar av organisationen främst på regional nivå bedömsförvaltningskostnaderna kunna minska med 300 milj. kr. , frärnst föradministrativa enheter. I budgetpropositionen har därför föreslagits attvägverkets anslagsnivå skail sänkas med 300 milj. kr. 1 proposition 1990/91:87om näringspolitik för ökad tillväxt föreslår regeringen att ihuvudsak godkänner inriktningen av förslag till ny organisation. Föratt se över trafiksäkerhetsarbetets inriktning och organisation har en utredaretillkallats. Utredaren skall skyndsamt utreda dessa frågor. Bl.a. skallorganisationen hos de aktörer som arbetar med trafiksäkerheten ses över. Effektiviseringari trafiksäkerhetsarbetets organisation redovisas. De ekonomiska konsekvensernaav föreslagna åtgärder skall belysas. En utgångspunkt skall vara att adminisr.rationskostnadernaskall minska . Uppdraget skall redovisas . 1budgetpropositionen har regeringen föreslagit att transportrådet avvecklas ochatt de olika delarna av verksamheten läggs ut på andra myndigheter. Riksdagenhar godtagit förslaget och därmed uppnås en total besparing på ca 6 milj. kr. Jagräknar med att de åtgärder som jag nu har redovisat sammanlagt skall leda minskning av den statliga administrationen inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde med 306 milj.kr. Jaghemställer att regeringen bereder tillfålle attta del av vad jag anfört om omstruktureringen och omställningen av denstatliga administrationen inom verksamhetsområde. Prop- ' 990/91:150 Bilaga 11:6 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde vad avser avsnitt I, 3 och 6 samt statsrådet vadavser avsnitt 2, 4 och 5. Anmälantill proposition med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /92, m.m. såvitt avser omställning och minskning av den statligaadministrationen. 1 Utgångspunkter för förnyelsearbetet Inomfinansdepartementets verksamhetsområde inryms en betydande del av den statligaförvaltningen. Myndigheterna under är medskattemyndigheter och kronofogdemyndigheter, , ,, samt bank- och försäkringsinspektionerna.Sammanlagt arbetar inom dessa myndigheter ca 22000 personer, de flesta inomskatteförvaltningen. Desenaste åren har ett aktivt arbete bedrivits i syfte att anpassa verksamhetenvid dessa myndigheter till samhällets förändringar och för att effektiviseraverksamheten. Nästan alla myndigheterna genomgår mycket storaförändringar. Det gäller både förutsättningarna för myndigheternas arbete ochderas organisation. har också en mål- och resultatdialoginletts med samtliga myndigheter för att ytteriigare stimulera arbetet med atthöja effektivitet och produktivitet. Demyndigheter som främst berörs av mer genomgripandeförändringar är skatteförvaltningen och exekutionsväsendet, ,samt de två inspektionsmyndigheterna, bank-resp.försäkringsinspektionerna. Förnärvarande pågår en genomgripande omorganisation av skatteförvaltningen, somkommer att ge och ledningen för skatteförvaltningen i länenbättre styr- och ledningsmöjligheter. Den nya organisationen och deförenklingar av skattesystemet som har genomförts bör kunnaleda till väsentligt minskade administrationskostnader . Den nya organisationen i kombination med ökadavgiftsfinansiering bör kunna leda till en mer rationell verksamhet och enminskad belastning för statsbudgeten. Regeringenkommer att ge i uppdrag att göra en översyn avfördelningen av arbetsuppgifter och ansvar mellan verket och den regionalaförvaltningen. Övergripande mål för översynen är decentralisering, utveckladmålstyrning och besparingar. Byggnadsstyrelsenhar ålagts kraftigt höjda resultatkrav för /92. lokalhållningsmonopol föreslås bli avvecklat. Somen konsekvens härav föreslås också att verksamheten fr. o. m. budge- Prop.1990/91:150 /93 omstruktureras radikalt. Tullverketkommer att genomföra en genomgripande omorganisation och kommer denärmaste åren att rationalisera verksamheten främst genom en datorisering avtullprocedurerna. Ett deltagande i det västeuropeiska samarbetet kommer pålängre sikt att få stora konsekvenser för . Regeringen kommer attinleda ett utredningsarbete som syftar till att belysa de närmare effekterna påtullverket av ett svenskt närmande till EG. Regeringenhar föreslagit att bank- och försäkringsinspeklionerna den förssamman till en myndighet, finansinspektionen. Sammanslagningen möjliggör enbättre tillsyn av de finansiella marknaderna och ett mer rationellt utnyttjandeav tillgängliga resurser. Dennyligen genomförda skattereformen stimulerar hushållens sparande och har ikombination med det ökade intresset för privatekonomi förändratförutsättningarna för spardelegationens arbete. Mot den bakgrunden föreslogs iårets budgetproposition en avveckling av spardelegationen . pågår ett förnyelsearbete, som väntas ge betydandeeffektivitetsvinster genom bl.a. flexiblare organisation och mer rationellaarbetsformer. Samordningen av service och kontrollinsatser m.m. mellan olikaskatter och avgifter kommer att förbättras. Vidaregäller att den nya organisation för folkbokföringen som genomförs den Ijuli1991 längre fram kommer att kunna drivas till lägre kostnad än vad som ärmöjligt i inledningsskedet. Detta hänger bl.a. samman med att de datorbaseraderegistren för folkbokföringen inte kommer att vara kompletta i fråga om allafolkbokförda personer förrän efter genomförandet av den nya organisEitionen. 1årets budgetproposition har jag också pekat på de möjligheter som enligt minmening finns att minska kostnaderna för främst internadministrativa funktionerhos myndigheterna. Detta kan ske genom samarbete mellan myndigheter av sammaslag i större regioner eller genom samarbete mellan olika myndigheter på sammaort. Jag finner det mycket angeläget att dessa möjligheter tas till vara. Samtidigtgäller att det omfattande reformarbete som pågår vad gäller såväl materiellabeskattningsregler (skattereformen) som förfarande (förenklad taxering,reformering av företagens uppgiftslämnande för beskattningsändamål) ställermycket stora krav på skatteförvaltningen. Personalen deltar i stor omfattningi utbildning med anledning av ändringar i lagstiftningen, jämsides med detordinarie arbetet. Ärendebalanser i det gamla systemet för processföring iskattemål måste arbetas av som myndigheterna bygger upp den kompetenssom krävs för omprövning och processföring enligt den nya taxeringslagen. Pågrund av vad som anförts måste enligt min mening utgiftsminsk- 60 ningar inomskatteförvaltningens område göras Prop. 1990/91: 150med försiktighet. Under budgetåren 1992/93 och l993/94ärdet enligt min Bilaga 11:6 bedömning bara begränsade utgiftsminskningar som kan göras utan attverksamheten påverkas negativt. /95 och de närmast följandeåren bör administrationskostnaderna kunna minskas i snabbare takt. Äveninom exekutionsväsendets område pågår ett omfattande förändringsarbete. Den Ijuli 1988 genomfördes en ny organisation, med en myndighet i varje län istället för de tidigare 81 kronofogdemyndigheterna. Ett viktigt syfte medomorganisationen var att ge förutsättningar för att avveckla de obalanser somhade konstaterats i resursfördelningen mellan länen. Det som har sagtsom samarbete i syfte att minska kostnaderna för internadministrativafunktioner gäller i hög grad också i fråga om kronofogdemyndigheterna. Dengeografiska omfördelningen av resurser bör vara avslutad vid utgången /93. Budgetåren1991/92 och 1992/93 kommer verksamheten också att påverkas av attkronofogdemyndigheterna omkring /92 övertar arbetet med mål ombetalningsföreläggande och handräckning från tingsrätterna. gälleratt tillströmningen till kronofogdemyndigheterna av flera typer av mål ochärenden har ökat kraftigt, bl.a. till följd av det ökade antaletföretagskonkurser. Motden nu angivna bakgrunden bör kraven på utgiftsminskningar även inomexekutionsväsendets område ställas med försiktighet . Jagräknar med att administrationskostnaderna inom riksskatteverketsverksamhetsområde kan minskas med ca 70 milj.kr. under budgetåren1991/92-1993/94. Iårets budgetproposition aviserade jag att ett uppdrag skulle ges tillriksrevisionsverket att, i samarbete med , göra den översyn avtaxesättningen på exekutionsväsendets område som begärt. Regeringenhar gett ett sådant uppdrag. Utöver taxenivå och taxekonstruktion m.m.vad gäller utsökningsavgifterna omfattar uppdraget att lämna förslag tilltaxesättning i mål om betalningsföreläggande och handräckning, närhandläggningen av dessa mål förs över till kronofogdemyndigheterna, samtframtida utveckling av ett system med redovisning av utsökningsavgifterna motanslaget till kronofogdemyndigheterna. Vadgäller den sistnämnda frågan föreslår jag för /92 följandeordning. Inkomsterna av utsökningsavgifterna bör redovisas mot anslaget tillKronofogdemyndigheterna. Det anslag på . tillkronofogdemyndigheterna för nästa budgetår som har anvisat (prop.1990/91:100 bil. 9, LUI8, rskr. 191) skall därför minskas med ett belopp sommotsvarar inkomsterna under , dvs. I den månavgiftsinkomsterna överstiger nämnda belopp på grund av ökat antal mål börregeringen, efter en noggrann prövning, kunna medge att ytterligareavgiftsinkomster får tillföras verksamheten. Somjag aviserade i budgetpropositionen anser jag vidare att grundavgiften i utsökningsmålbör höjas så att den bättre än täckerkostnaderna för förfarandet. 1990/91; 150 kan väntas ge en inkomstökning för staten på 60-70 milj. kr. Bilaga II;6 Sammantageträknar jag med att utgiftsminskningar och inkomstökningar kommer att minskastatens utgifter för skatteförvaltningen och exekutionsväsendet med minst 300 milj.kr.under perioden 1991/92 1995/96. Byggnadsstyrelsenstyrs fr.o.m. innevarande budgetår genom ett resultatkrav relaterat tillverkets intäkter. I budgetpropositionen föreslår jag att resultatkravet höjsmed 274 milj. kr. till 1 272 milj. kr. Vidare aviserade jag ibudgetpropositionen utvecklade former för att mäta resultaten. Förbättraderesultat bör kunna uppnås genom en effektivisering av verksamheten, högreutnyttjandegrad av fastighetsbeståndet och minskning av verkets kostnader.Kostnaderna för drift, underhåll och administration inomfastighetsförvaltningen uppgår f n. till knappt 2000 milj. kr. för detstatsägda beståndet. Somjag tidigare denna dag anfört (bil. 1:1) föreslår jag att myndigheterna isamband med övergången till resultatorienterad styrning ges möjlighet attbesluta om sin lokalförsörjning fullt ut. monopol som lokalhållareför statsförvaltningen föreslås därför upphöra. Övergångentill en resultatorienterad budgetprocess där myndigheterna ges möjlighet attdisponera samtliga resurser inkl. lokaler väntas leda till ett minskatlokalbehov. Somen följd av avregleringen av lokalhållningsmonopolet kommer byggnadsstyrelsenslokalförsörjningsverksamhet att ombildas till en efterfrågestyrd servicemyndighetsom kan säkerställa att myndigheterna och regeringen har tillgång tillkompetens i lokalförsörjningsfrågor. Med syfte att upprätthålla kraven påkonkurrensneutralitet och att skapa fömtsättningar för en effektivarefastighetsförvaltning och ökad avkastning föreslås att fastighetsförvaltningeneller delar av denna bolagiseras. Arbetsinriktningen bör vara att enförändring kan genomföras per den . Fram till budgetårsskiftet 1994bedöms höjt avkastningskrav från den statliga fastighetsförvaltningen m.m.kunna inbringa ytterligare 150 milj. kr. Förslagenskall sammantaget ses som åtgärder för att effektivisera den statligaförmögenhetsförvaltningen (Skr. 1990/91:50) och att få till stånd en högreeffektivitet i användningen av existerande resurser inom den offentligasektorn. Somframgår av årets budgetproposition innebär de planerade förändring arna av att besparingar inom tullverksamheten om totalt 300 milj.kr. förslaget kan totalt 352årsarbetskrafter motsvarande ett ackumulerat Prop. 1990/91:150 belopp om ca225 milj.kr. inbesparas genom omorganisation av Bilaga 11:6 ochdatorisering av tullprocedurerna vid import och export. Ytterligare 75 milj.kr.kan sparas genom andra effektiviseringar av verksamheten. Ettframtida svenskt medlemskap i skulle komma att medföra stora förändringarför tullverksamheten. Regeringen kommer att inleda ett utredningsarbete somsyftar till att belysa de närmare effekterna för i ett EG-perspektiv.I detta arbete kommer att studeras vilka samordnings- och samverkansmöjlighetermed andra myndigheter som finns. Regeringenhar i prop. 1990/91:177 föreslagit att de två tillsynsmyndigheterna inom denfinansiella sektorn, bankinspektionen och försäkringsinspektionen, den 1 juli1991 förs samman till en enda myndighet finansinspektionen. Detär främst avregleringen och internationaliseringen inom den finansiellasektorn som kräver att tillsynen samlas under enmyndighet. Bland annat har kommande möjligheter till integrering mellanförsäkringsbolag och banker, s.k. branschglidning, lett fram till ett skyndsamtavgörande i organisationsfrågan. Genomsammanslagningen kan de båda myndigheternas resurser utnyttjas på ett mereffektivt och rationellt sätt. Härigenom skapas möjlighet att utforma dentillsyn som en avreglerad och alltmer internationaliserad finansiell sektorkräver. Jagräknar med att de åtgärder som jag och statsrådet nu redovisatsammantaget skall leda till en minskning av den statliga administrationen medca 550 milj.kr. t.o.m. /94. Statsrådenhemställer att regeringen föreslår 1.att godkänna de riktlinjer föromställning och minskning av den statliga administrationen inomfinansdepartementets verksamhetsområde som anförts, 2.att - med ändring av riksdagenstidigare beslut (1990/91:LU18, rskr. 191) till Kronofogdemyndigheterna /92 anvisa ett förslagsanslag på . i990/9i;i50 Bilaga 11:7 Utdragur protokoll vid regeringsjammanträde Föredragande:Statsrådet såvitt avser punkterna 1 , 3-6, 7.2-7.9; statsrådetPersson såvitt avser punkterna 2 , 7.1. Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /92, m. m. såvitt avseromställning och minskning av den statliga administrationen Minanmälan av detta avsnitt sker efter samråd med statsrådet . Tillutbildningsdepartementets verksamhetsområde hör skolväsendet, den grundläggandehögskoleutbildningen, forskningen och forskarutbildningen, vuxenutbildningen,studiestödet, kulturverksamheten samt massmedierna. Betydandestrukturförändringar och effektiviseringar har genomförts inom departementetsområde . Detta arbete skall nu fortsätta. Den minskning avstatlig administration inom område som blirkonsekvensen av förändringsarbetet genomförs som förändringar i de styrsystemoch administrativa system i övrigt som myndigheterna har till uppgift att skötaeller medverka i. En övergång till mer mål- och resultatorienterad styrningsker således som får konsekvenser för verksamheten på alla nivåer. Vidare kanbesparingar göras genom en mer effektiv administration inom enskilda myndigheter.Stetsrådet och jag redogör i det följande för våra förslag inom berördaområden. 1och med att den statliga regleringen av tjänster för skolledare och lärareupphörde fr.o.m. har kommunerna fått ett helt och odelatarbetsgivaransvar för all personal inom skolan. Riksdagenhar beslutat om ett nytt statsbidragssystem för grundskola, gymnasieskola ochkommunal utbildning för vuxna (prop. 1990/91:18, UbU 4, rskr. 76).Sektorsbidraget, som införs fr.o.m. , utgör ett generellt finansielltstöd som inte skall styra verksamheten. Den detaljerade statliga styrningen avskolan upphör därmed. Riksdag och regering kommer i stället att ange mål ochramar för skolan medan kommunerna får ansvaret för genomförandel. Utvecklingengår således Prop. 1990/91:150 mot en mer mål- och resultatorienterad styrning av skolan. Regeringen har i vår lämnat propositionen (prop.1990/91:85) Växa med kunskaper - om gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Ävenförslagen i denna proposition innebär en avreglering och ett större lokaltansvar ute i kommunerna för ifrågavarande utbildning. Den statliga skoladministrationen har i hög grad berörtsav det redovisade förändringsarbetet inom skolområdet. Enligt riksdagensbeslut med anledning av propositionen om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18,UbU4, rskr.76) avvecklas sålunda , länsskolnämnderna ochstatens med utgången av . 1 stället inrättasett nytt ämbetsverk, statens skolverk, samt ett nytt institut, statens institutför handikappfrågor i skolan den . Den nya direkta statliga skoladministrationeninnebär en radikalt minskad organisation som medför en besparing på 100 milj.kr. I den direkta statliga administrationen av skolverksamhetingår de nuvarande anslagen B 1. , B 2.