prop · GE03117 · 1990-12-31 00:00:00 — I så fall skallstyrelsen före oktober månads utgång föreslå skallesatsen för den kommunalskatteller landstingsskall som ingår i den preliminära inkomstskallen under det följandeåret. 7 §Slyrelsen bestämmer när övriga nämnder senast skall lämna in sina särskilda budgetförslag till styrelsen. 8 § Budgeten fastställs av fullmäktige före november månads utgång. De år då val av fullmäktige har förrättats i hela landet skall budgeten fastställas av nyvaldafullmäklige. 9 §Om budgelen på grund av särskilda skäl inte kan fastställas före november månads utgång, skall fullmäktige ändå fastställa skattesatsen . Budgetenskall därefter fastställas före december månads utgång. Fullmäklige får dåfastställa en annan skattesats än den som har bestämts tidigare, om del finnsskäl till det. 10 §Styrelsens förslag till budget skall hållas tillgängligt för allmänheten från och med kungörandet av del sammanlräde med fullmäklige då budge ten skall fastställas. Denplats där förslaget hålls tillgängligt skall anges i kungörelsen. 11 §I lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighels utdebitering av skall, m. m. finns föreskrifter om skyldig hel för styrelsen alt underrätta vissa myndigheter om skattesatsen. 12§ Om fullmäktige beslutar om en utgift under löpande budgetår, skall beslulelinnefatta också anvisning om hur utgiften skall finansieras. 13§ Kommuner och landsting får inte upplåta panträtt i sin egendom tillsäkerhet för en fordran. Vidförvärv av egendom får de dock överta betalningsansvaret för lån som tidigarehar tagits upp mol säkerhet av panträtt i egendomen. 14 § Styrelsen ochövriga nämnder skall fortlöpande föra räkenskaper över de medel som deförvallar. 15§ Slyrelsen bestämmer närövriga nämnder senast lill styrelsen skall redovisa sin medelsförvaltning underföregående budgetår. 16§ När styrelsen har fåttövriga nämnders redovisningar, skall den avsluta räkenskaperna medetl årsbokslut och sammanfatta detta i en Prop. 1990/91: 117 17 §1 årsredovisningen skall upplysning lämnas om ulfallel av verksam helen, verksamhelens finansiering och den ekonomiska ställningen . Årsredovisningenskall också omfatta sådan verksamhet som bedrivs i form av aktiebolag,stiftelse, ekonomisk förening, ideell förening eller handelsbolag. 18§ Årsredovisningen skallupprättas med iakttagande av god redovisningssed. 19§ Årsredovisningen skall lämnasöver lill fullmäktige och revisorerna möjligt och senast den 1 juniåret som redovisningen avser. 20 §Årsredovisningen skall godkännas av fullmäktige. Del bör inle ske innan fullmäktige enligt 9 kap. 16 § andra stycket beslutat om ansvarsfri het skall beviljas eller vägras. 21 §Årsredovisningen skall hållas tillgänglig för allmänheten från och med kungörandet av det sammanträde med fullmäklige då årsredovisning en skall godkännas. Denplats där årsredovisningen hålls tillgänglig skall anges i kungörelsen. 22§ Fullmäktige får bestämma attallmänheten får ställa frågor om årsredovisningen vid ett sammanträde medfullmäktige. 23§ Fullmäktige skall meddelanärmare föreskrifter om redovisningen. Valav revisorer och revisorsersältare 1§ Under de år då val avfullmäklige har förrättats i hela landet skall nyvalda fullmäktige väljarevisorer och revisorsersättare för granskning av verksamhelen under de treföljande åren. 2§ Vid en samlad revision avhela verksamhelen skall minst tre revisorer och lika många ersättare väljas. Viden särskild revision för granskning av en viss eller vissa nämnders verksamhetskall minst tre revisorer och lika många ersättare väljas för varje nämnd ellergrupp av nämnder. 3 § Om en revisorsom inte har utsetts vid ett proportionellt val avgår , får fullmäktige förrätta fyllnadsval för återstoden av denna lid. 4§ Den som är redovisningsskyldig till kommunen eller får inte 1. vara revisor eller revisorsersältare för granskningav verksamhel som omfattas av redovisningsskyldigheten, 2.delta i val av revisor ellerrevisorsersältare som skall granska sådan verksamhet, eller 3.della i handläggningen avärenden om ansvarsfrihet för verksamhelen. Första stycket skalltillämpas också på make, sambo, föräldrar, barn eller syskon eller annannärslående lill den redovisningsskyldige. 5§ Trots 4 § får enskilda förtroendevalda mol vilka anmärkning kan riktas enligt15 § andra stycket della i fullmäktiges överläggningar, närrevisionsberättelsen över den verksamhet som de har ansvarat för behandlas. Ordföranden och vice ordförandenai en nämnd får också delta i fullmäktiges överiäggning när verksamhet inom denegna nämnden behandlas. Vad som har sagtsgäller även om de förtroendevalda inte är ledamöler i fullmäktige. 6§ Varje revisor fullgör sitt uppdrag självständigt 1§ Revisorerna granskar all verksamhel som bedrivs inom nämndernasverksamhetsområden. Deprövar om verksamhelen sköls på etl ändamålsenligl och från ekonomisk synpunkttillfredsställande sätt, om räkenskaperna är rättvisande och om den kontrollsom görs inom nämnderna är tillräcklig. 8§ Revisorernas granskningomfallar inle ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild i andrafall än när handläggningen av sådana ärenden har vållat kommunen ellerlandstinget ekonomisk förlust eller när granskningen sker från allmännasynpunkter. 9 § Vad som sägs om nämnder i 7 § gäller ocksåfullmäktigeberedningar. Revisorernasräll till upplysningar m. m. 10 § Nämnderna och de anställda är skyldiga atl lämna revisorerna de upplysningar som behövs för revisionsarbetet Deskall också ge revisorerna lillfälle all när som helst inventera de tillgångarsom nämnderna har hand om och la del av de räkenskaper och andra handlingar somberör nämndernas verksamhel. 11 § Vad somsägs om nämnder i 10 § gäller också fullmäkligeberedning- ar. 12§ Revisorerna svarar själva för den förvaltning som har samband medrevisionsuppdraget om inte fullmäktige bestämmer något annat. 13§ De beslut som revisorerna fattar om sin förvaltning skall tas upp i Prop.1990/91: 117 Föreskrifternai 6 kap. 30 § om justering av protokoll och tillkännagi- lagförslag vande om justeringen skall tillämpas också på revisorernas protokoll. 14§ Revisorerna skall varje årtill fullmäktige avge en berättelse med redogörelse för resultatet av denrevision som avser verksamheten under del föregående budgetåret 15§ Om anmärkning framställs,skall anledningen till denna anges i revisionsberättelsen. 1.nämnder ochfullmäktigeberedningar, samt 2.de enskilda förtroendevalda isådana organ. Berättelsenskall innehålla också etl särskilt uttalande huruvida ansvarsfrihet tillstyrkseller ej. Prövningav frågan om ansvarsfrihet 16 § Fullmäktige skall inhämta förklaringar över de anmärkningar som har framställts i revisionsberättelsen. Därefterskall fullmäktige vid ett sammanträde före utgången av året somrevisionen avser beslula om ansvarsfrihet skall beviljas eller.vägras. 17 § Om ansvarsfrihet vägras, får fullmäklige beslula all skadestånds talan skall väckas. Talansom inte grundas på brott skall väckas från det att beslulel omvägrad ansvarsfrihet fattades. Annars är rätten till sådan talan förlorad. 18 § Fullmäktige fårmeddela närmare föreskrifter om revisionen. 1 § Varje medlem av en kommun eller ett landsting harrätt att få lagligheten av kommunens eller landstingels beslut prövad genom allöverklaga dem hos kammarrällen. 2§ Följande beslul fåröverklagas: 1.beslut av fullmäktige, 2.beslut av en nämnd eller ettparlssammansall organ, om beslulel inle är av rent förberedande eller rentverkställande art, saml 3.sådana beslut av revisorernasom avses i 9 kap. 13 §. 3 §Föreskrifterna i detta kapilel gäller inte om del i lag eller annan författning finns särskilda föreskrifter om hur beslut överklagas. Prop.1990/91:117 Propositionens 4 § beslul överklagas skriftligt. I sina klagomål skall klaganden ange vilket beslut som överklagas och de lagtorslag omständigheter som hanstöder sill överklagande på. 5 § Klagomålen skall ges in till kammarrätten. 6 §Klagomålen skall ha kommit in lill kammarrällen från den dag då det tillkännagavs på kommunens eller landslingets an slagslavla att man justerat protokollet över beslutet Anslagetom prolokollsjusteringen måsle vara uppsatt på anslagstavlan för all liden skall löpa ut 7 §Om klagomålen före klagolidens ulgång har kommit in till kommu nen eller i stället för till kammarrätten, skall överklagandet ändå prövas. 8 § Etl överklagat beslut skall upphävas, om 1. detinte har tillkommit i laga ordning, 2.beslutet hänför sig till någolsom inte är en angelägenhet för kommunen eller , 3.del organ som har fattatbeslutet har överskridit sina befogenheter, eller 4.beslutet strider mol lag ellerannan förfallning. Någolannal beslut får inte sättas i det överklagade beslutets slälle. 9 §Om ell fel har saknat betydelse för ärendets ulgång, behöver beslulel inte upphävas. Detsamma gäller om beslutet har kommit all förlora sin belydelse lill följd av senare inträffade förhållanden. 10 § Vidprövningen av överklagandet får inle beaktas andra omständig heter än sådana som klaganden har hänvisat lill före klagolidens ulgång. 11 § Vid lillämpningen av förvaltningsprocesslagen(1971:291) skall kommunen eller anses som part. 12§ Ett föreläggande enligt 5 §förvaltningsprocesslagen (1971:291) får inte gälla sådana brister i skrivelsenmed överklagandet som består i att denna inte anger den eller de omständigheterpå vilka överklagandet grundas. Föreskriften i 29 §förvaltningsprocesslagen om rält atl ulan yrkande beslula lill det bättre förenskild skall inle lillämpas. 13 §Föreskrifter om hur kammarrättens beslul överklagas hos regerings rätlen finns i förvaltningsprocesslagen (1971:291). 14 § Om kammarrättensbeslul har gåll klaganden emot, får bara klaganden själv överklaga beslutet Om kammarrällen harupphävt ell beslul eller förbjudit alt det verkställs, får kammarrättensbeslut överklagas av kommunen eller och av deras medlemmar. 15§ Om etl beslul har upphävls genom ell avgörande som har vunnil laga krafl ochom beslutet redan har verkställts, skall del organ som har fattat beslutet selill att verkställigheten rättas i den utsträckning som det är möjligt. Dennalag träder i kraft . Genomden nya lagen upphävs lagen(1969:596) om kommunall partistöd, kommunallagen(1977:179), lagen(1977:180) om införande av kommunallagen (1977:179), lagen(1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna, lagen(1983:565) om politiska sekrelerare i kommuner och landstingskommuner, och lagen(1985:127) om särskilda organ i landstingskommunerna. 3.Om del i en lag eller någonannan författning hänvisas lill föreskrifter som har ersalls genom föreskrifteri denna lag, skall i slällel de nya föreskrifterna lillämpas. 4.Rikels indelning i landstingändras inte genom den nya lagen. 5.Föreskrifterna i 3 kap. 16 och17 §§ skall lillämpas också på sådana förelaglill vilka en kommun eller ell landsling har överlämnat en angelägenhet föredenna lags ikraftträdande. 6.Vid prövningen avkommunalbesvär över beslul som har meddelats före utgången av skalläldre föreskrifter tillämpas. 1 de kommuner ochlandsting som med stöd av kommunallagen (1977:179) har inrättat besvärsnämnder skall besvärsnämnderna finnas kvar för all pröva överklaganden av sådana beslut som har fallals före utgången av . Nämnderna får dock finnas kvar längst lill utgången avjuni 1992. Vad som föreskrivs i6 kap. 12 § andra stycket om styrelsens mandat lid får tillämpas för kommunstyrelsen och förvaltningsutskollet efter valel av landstingsledamöter och kommunfullmäktige i hela landet. Det som föreskrivs i kommunallagen (1977:179) om att mandattiden skall räknas gäller därvid inte. Med fullmäktige i 6 kap. 12 § andra slyckel avses både kommunfullmäktige och 2 Förslag till Prop. Lag om rätt för kommuner, landsting och kyrkliga kommuneratt lämna internationell katastrofhjälp och annat humanitärt bistånd 1 §Kommuner, landsting, församlingar och kyrkliga sainfälligheler får lämna kalaslrofhjälp eller annal humanitärt bistånd till ell annal land, om del där inträffar en katastrof eller på någol annal säll uppstår en nödsitu ation. Biståndetfår ges i form av utrustning som de kan avvara. Utrustningen skall lämnasdirekt till det andra landet eller genom en internationell hjälporganisation. Sådanutrustning får också lämnas till en internationell hjälporganisation för atlanvändas om en nödsituation senare skulle inträffa. 2 §Kommuner, landsling, församlingar eller kyrkliga samfälligheler som har beslulal all lämna bistånd med utrustning får i skälig omfattning anvisa medel för iordningsslällande och transport av utrustningen. Defår också tillhandahålla och svara för ersättning till personal som behövs föratl utrustningen skall kunna tas bruk. Dennalag träder i krafl den , då lagen (1975:494) om rätt för kommunoch landstingskommun alt lämna inlernalionell kalaslrofhjälp skall upphöra attgälla. 25717 1990/91. Lagom ändring i lagen (1978:234) om trafiknämnd Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1978:234) om trafiknämnd' dels alt 3 § skallupphöra all gälla, dels all 2 § skall ha följande lydelse. Kommun får lillsättasärskild trafiknämnd eller uppdraga åt annan nämnd att vara trafiknämnd. Harså ej skett är kommunslyrelsen tra-jlknämnd. 1 varje kommun skalldel finnas en eller flera nämnder som skall fullgöra de uppgifter som avses i 1§. För en sådan nämnd gäller vad som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen(1991:000). Denna lag träder ikrafl . Senaste lydelse av 3 §1986:1176. Lagom ändring i hälso-och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenomföreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)' dels all 12 § skallupphöra alt gälla, dels atl 10 § skall ha följande lydelse. Ledningen av hälso- ochsjukvården utövas av en hälso- och sjukvårdsnämnd, i den mån inle annatföljer av sådant beslut som avses i 3 kap. 14 § kommunallagen (1977: 179). Landstingskommunenfår tillsälla en särskild hälso- och sjukvårdsnämnd eller uppdra åt en annannätnnd alt vara hälso- och sjukvårdsnämnd. Har della inle skett, ärförvaltningsutskottet hälso- och sjukvårdsnämnd. Ledningen av hälso- ochsjukvården skall utövas av en eller jlera nämnder. För en sådan nämnd gällervad som är föreskrivet otn nämnder i kommunallagen (1991:000). Denna lag träder ikraft den . Senaste lydelse av 12 §1985:129. Lagom ändring i hälsoskyddslagen (1982:1080) Härigenomföreskrivs att 4 § och rubriken närmast före 4 § hälsoskyddslagen (1982:1080)skall ha följande lydelse. I varje kommun skall det finnas en ntiljö- och hälsoskyddsnämnd. Nämnden skall, utöver vad som följer av 16 §, särskill 1.uppmärksamt följa utvecklingeninom kommunen i miljö- och hälsoskyddshänseende och därvid utarbeta de förslagsom är påkallade samt medverka i planering där miljö- och hälsoskyddsfrågor berörs, 2.samarbeta med myndigheter,organisationer och enskilda vars verksamhet berör miljö- och hälsoskyddsområdet, 3. lämnaallmänheten råd och upplysningar i frågor som rör nämndens ansvarsområde. 1 varje kommun skall detfinnas en eller flera nämnder som skall fullgöra kommunens uppgifter inom miljö-och hälsoskyddsområdet. En sådan nämnd skall, ulöver vad som följer av 16 §,särskill 1. uppmärksamtfölja utveckling en inom kommunen i miljö- och hälsoskyddshänseende och därvid utarbeta de förslag som är påkalla de saml medverka i planering där miljö- och hälsoskyddsfrågor be rörs, 2.samarbeta med myndigheter,organisationer och enskilda vars verksamhet berör miljö- och hälsoskyddsområdet. 3.lämna allmänheten råd ochupplysningar i frågor som rör nämndens ansvarsområde. Denna lag träder i kraftden . Lagom ändring i tandvårdslagen (1985:125) Härigenomföreskrivs i fråga om tandvårdslagen (1985:125) delsatl 12 § skall upphöra alt gälla, delsatl 11 § och rubriken närmast före 11 § skall ha följande lydelse. Ledningen avfolktandvården utövas av en tandvårdsnämnd, i den tnån inle annat följer av sådantbeslut som avses i 3 kap. 14 § kominu-nallagen (1977:179). Landstingskommunenjår lillsätta en särskild tandvårdsnämnd eller uppdra åt en annan nämnd attvara tandvårdsnämnd. Har detta inle skett, är förvallningsulskoltetland-vårdsnämnd. Ledningenav folklandvården skall utövas av en eller flera nämnder. För en sådan nämndgäller vad som är föreskrivet otn nämnder I kommunallagen (1991:000). Denna lag träder i kraflden . Lag om ändring i lagen (1985:568) om särskilda omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda m. fl. Prop.1990/91: 117 Härigenom föreskrivsi fråga om lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl." dels att 15 § skall upphöra atl gälla, dels att14 § skall ha följande lydelse. Ledningen avomsorgsverksamheten skall utövas av en omsorgsnämnd i den mån inte annalföljer av sådant beslut som avses i 3 kap. 14 § kommunallagen (1977:179). Landstingskommunenfår tillsätta en särskild omsorgsnämnd eller uppdra åt en annan nämnd all varaomsorgsnämnd. Har detta inte skett, är förvaltningsutskottet omsorgsnämnd. Ledningen avomsorgsverksamheten skall utövas av en eller flera nämnder. För en sådannätnnd gäller vad som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (1991:000). Denna lag träder ikraft den . Senaste lydelse av 15 §1986; 1192. Lag om ändring i räddningstjänstlagen (1986:1102) Härigenom föreskrivs att 9 och 10 §§ räddningstjänsllagen(1986:1102) skall ha följande lydelse. I varje kommun skall del finnas en räddningskår. I varje kommun skall del finnas en räddningsnämnd och enräddningskår. Kommunen får tillsälla en särskild räddningsnämnd elleruppdra åt en annan nämnd att vara räddningsnämnd. Om inle della har skett, ärkommunstyrelsen räddningsnämnd. Kommunenfår komma överens med en annan kommun om att ha en gemensam räddningskår.Kommunen får också träffa avtal med en annan kommun om att de uppgifter ikommunen, som enligt denna lag ankommer på , skall helt ellerdelvis ombesörjas av den andra kommunens räddningskår. 1fråga omen särskild räddningsnämnd skall gälla följande föreskrifter ( 3 kap.kommunallagen (1977:179) 2S omantalet ledamöter m.m., 3§ förstastycket om valbarhet m. m., 4§ omräll till ledighet från anställning, 5§ förstastycket om mandattid, 5§ tredjestycket om verkan av ledamots avgång. 6§ omordförande och vice ordförande, 7§ om tidoch plats för sammanträde samt om närvarorätt vid sammanlräde, 8§ om suppleants Ijänslgöring m. m.. 9 § första slyckel om beslulsför- hel, 10§ ornbeslutsförfarande och protokoll, 11§ omdelgivning m. I2§ om reglemente och delegation. 1 varjekommun skall del finnas en eller flera nämnder för räddningstjänsten. För ensådan nämnd gäller vad som är föreskrivet om nämnder / kommunallagen(1991:000). Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. .skall ■ c- t dockinte gälla 3 kap. 5 § första styc ket eller 6§ lagen. Dennalag träder i kraft . 9Förslag till Prop. Lagom ändring i plan-och bygglagen (1987:10) Härigenomföreskrivs atl 1 kap. 7 § (1987:10)' skall ha följandelydelse. Ivarje kommun skall det finnas I varje kommun skall det finnas en byggnadsnämnd, som har det en eller jlera nämnder som skall närmaste inseendet över bygg- fullgöra kommunens uppgifterinom nadsverksamhelen / kommunen. plan- ochbyggnadsväsendet och ha detnärmaste inseendet över byggnadsverksamheten. Dennalag träder i krafl . 'Lagen omtryckt 1987:246. Lag om ändring i lagen (1990:1465) om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1990:1465) om ändring i hälso-och sjukvårdslagen(1982:763) dels alt 11 § skall upphöra au gälla, dels att 22 § skall haföljande lydelse. Ledningen av denkommunala hälso- och sjukvården utövas av den eller de nämnder somkommunfullmäktige enligt 4 § socialtjänstlagen (1980:620) bestämmer. 1 en kommun som inteingår i en landstingskommun utövas ledningen av den hälso- och sjukvård somavses i 18 § första eller andra stycket i enlighet med 10 eller 11. 1 en kommun som inte ingåri en landstingskommun utövas ledningen av den hälso- och sjukvård som avses i18 § första eller andra stycket i enlighet med 10 §. Sammanfattning av betänkandet (SOU 1990:24) Pop. Dennu gällande kommunallagen trädde i kraft den . hardet utförts ett omfattande arbete med alt utforma förslag till en nykommunallag. 1983års demokratiberedning presenterade en principskiss lill en ny lag ibelänkandet (SOU 1985:29) Principer för en ny kommunallag. Betänkan-del remissbehandlades.Därefter har en arbetsgrupp inom kommunallagsgruppen (C1986:A) gjort en juridisk teknisk bearbetning av principskissen. Gruppenavlämnade dels delbetänkandei (Ds C 1987:5) Den ekonomiska förvaltningen ikommuner och landsling, dels slutbetänkandet (Ds 1988:52) Ny lag om kommuneroch landsting. Vihar haft i uppdrag att på grundval av demokratiberedningens ochkommunallagsgruppens belänkanden lämna förslag lill en ny samlad kommunallag.Vi har också haft atl utgå från de ställningstaganden om inriktningen av detfortsatta kommunallagsarbetel som har gjort (KU1987/88:23) i samband med behandlingen av propositionen om aktivt folkstyre(prop. 1986/87:91). Dessa innefattade bl.a. frågorna om direktvalda lokalaorgan och de mindre partiernas situation i kommunalpolitiken. Enligtdirektiven för vårt utredningsuppdrag (Dir. 1988:50) har vi också haft attöverväga de frågor som har tagits upp i slat-kommunberedningens betänkanden omkommunala företag (Ds C 1985:13), medverkan i internationella frågor(Ds C 1986:10) samt näringslivspolitik (Ds C 1986:16). Lagen underlättar införandet av nya styrformer Påmånga håll förs en intensiv diskussion om hur den poliliska styrningen ikommuner och landsling kan förändras. Förändringen beskrivs ofta som enövergång lill en mer målstyrd verksamhet. En viktig utgångspunkt för vårtarbete har varit all en ny kommunallag skall underlätta denna utveckling. Vihar därvid sett det som vår uppgift alt tillskapa de rättsliga instrument somkan behövas men inte att gå in på frågan om valet av styrform ellereffektiviteten i systemet Vihar lämnat följande förslag som har samband med övergången till målstyrning. Vidgadedelegeringsmöjligheler från fullmäktige lill nämnder (3 kap. 7 och 9 §§). Kravpå att nämnderna skall redovisa lill fullmäktige hur de fullgjort uppdrag somfullmäktige delegerat till dem (3 kap. 12 §). Skyldighetför nämndernas ordförande och vice ordförande atl inför fullmäktige redovisa nämndernasverksamhet (5 kap. 16 §). bestämmelse om nämndernas ansvar för verksamhelen (6 kap. Vidgadedelegeringsmöjligheler inom en nämnd (6 kap. 23 27 §§). Möjlighetatt vägra ansvarsfrihet för en enskild nämndledamol saml alt Bilaga 1återkalla uppdraget på denna grund (9 kap. 8 § och 4 kap. 7 §). Nya regler om delegering Dennuvarande kommunallagen har en restriktiv syn på möjligheten alt delegeraärenden. Det gäller både delegeringen från fullmäklige lill nämnder ochdelegeringen inom nämnderna. Vihar haft att pröva om delegeringen kan ulvidgas ulan att de förtroendevaldamister ledningen av och ansvaret för verksamhelen. Viföreslår nya regler som innebär alt fullmäktige mera fritt får bestämma atlärenden skall delegeras till nämnderna. Ett lagsladgat undantag görs dock förärenden om budget, skall och andra vikliga finansiella åtgärder. Därmed tryggasfullmäktiges finansmakl vilken är elt grundläggande inslag i rollen som högstabeslutande organ. Denya reglerna om delegering inom nämnderna har utformats med utgångspunkt i atlde anställda bör få ett större ansvarstagande i fråga om hur verksamheten skallbedrivas. Nyheternainnebär i huvudsak följande. Deldelegeringsbara området ulvidgas i viss mån (6 kap. 23 §). Nämndernafår själva, utan fullmäktiges tillstånd, beslula om delegering (6 kap. 23 §). Nämndernafår själva beslula om i vilken utsträckning delegerade beslut skall anmälas (6kap. 24 §). Brådskandeärenden får delegeras (6 kap. 25 §). Förvaltningscheferfår vidaredelegera lill andra anställda (6 kap. 26 §). Lagens innehåll och uppbyggnad Dennya lagen innehåller tio kapilel. Den blir alltså relativt omfattande och vihar därför strävat efter atl göra den överskådlig. En genomgripande teknisk ochspråklig översyn har varit nödvändig. a. har vi infört många mellanrubrikeroch eftersträvat en enhetlig terminologi.