prop · GE0385 · 1990-12-31 00:00:00 — När regler avskaffas måste de som är verksamma i sko- Prop.1990/91:85 lan ta ett större ansvar för utvecklingen. Detta ansvar inkluderar ihög grad de studerande. är utvecklingen av del aktiva elevinflytandeihelt beroende av insatser på lokal nivå. Det är i den egna skolan och i denegna kommunen, som de studerandes inflytande skall finna lämpliga former. Jag anser emellertid att frågan om elevinflytande är såväsentlig att jag förordar att den nu binds i lag. Jag föreslår därför att deti skollagen skrivs in en bestämmelse om all de studerande i olika skolformerskall ha inflytande över hur deras utbildning utformas. Jag har i denna frågasamrått med statsrådet . Utgångspunkten för de studerandes inflytande i skolan ärskollagens stadgande om all verksamheten inom det offentliga skolväsendel skallutformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar.Dessutom skall var och en som verkar inom skolväsendet främja aktning för varjemänniskas egenvärde. Ett säll all till de sluderande förmedla demokratiskavärderingar är självfallet att i utbildningen använda ett demokratisktarbetssätt, där de studerande ges ett reellt inflytande. Aktning och respektför individen främjas också om han eller hon ges möjligheter att i olikasammanhang komma till tals och få delta i en demokratisk process kring beslutenom den egna ulbildningen. Gymnasieskolan skall således fostra till demokrati ochansvarstagande. De studerande i gymnasieskolan blir myndiga ,de får rösträtt och blir valbara till kommunala och politiska församlingar.Självklart förutsätter delta en förberedelse i all medverka i beslutsfattande,all se konsekvenser och att ta ansvar. Här finns naturligtvis också ett ansvarför lärarna att i undervisningen, t.ex. i samhällskunskap, ta upp grundläggandefrågor om demokrati och medinflytande. Skolan är också en förberedelse för arbetslivet. Jag hartidigare berört utvecklingen och konstaterat alt det moderna arbetslivetställer stora och delvis nya krav på arbetskraften. På många håll är denhierarkiska organisationen på arbetsplatser på väg att ersättas av en grupporganisation.Självstyrande grupper och självständiga avdelningar blir allt vanligare.Skolan måste förbereda eleverna för ett arbetsliv med en plattare organisationoch mer individuellt ansvar. Del kan inle ske om skolan själv visar upp enauktoritär och helt lärarstyrd undervisning. 1 fråga om arbetssättet i skolan har olikametoder prövats för alt öka elevernas möjligheter till inflytande. Bl.a. har såskett i ett antal av de försök som bedrivits inom det sk. FS-projeklel, förvilkel jag Del handlar om all låtade studerande akiivi delta Prop. 1990/91:85 i utvecklingen av den egnaundervisningen. Arbetsmetoder etc. måstesåledes utgå från etl akiivideltagande från de studerandes sida. Projektarbete,lemaundervisning m.m. kan vara olika vägaralt öka de studerandes självständighet ochmöjligheter alt påverka. De studerande måsleockså få möjligheter alt medverka i beslut ommer övergripande frågor som rörskolarbetet. En traditionell väg har varitatt utveckla bättre former för och kunskaper om den representativa demokratingenom elevråd, klassråd och andra samråilsorgan.Genom propositionen om ansvarel förskolan saml förslaget om att elevinflytande! över ulbildningen lagfästs, öppnar sig nya möjligheter förkommunerna all utveckla och pröva nyaformer för elevinflytande vad avser både ulbildningen och i mer övergripande skolfrågor. Fria val och påverkan på studieutbudet De slora förändringarna närdel gäller elevinflytande anser jag dockligga i den nya gymnasieutbildningens organisation. Mina förslag i del föregående innebärradikalt förändrade möjligheter för ungdomarna att genom egna val beslämma utbildningens innehåll och inriktning. De studerandes val skall också kunna påverkasåväl gymnasieskolans som komvux utbud. Valen blir en viktig signal tillkommunen att förändra och anpassa studieutbudet efter de studerandes önskemål och blir därigenom en viktig faktor i en kontinuerlig förnyelse av skolväsendet.Valen ger också de studerande etl större ansvar förden egna utbildningssituationen. Skolan har dåen viktig uppgift i att förbereila eleverna för delta ansvar. Arbetet med all fostra självständiga ochansvarsmedvetna ungdomar måste självklart börjaredan i . Från första skolåret måste eleverna successivt förberedasför den självständighet somde senare utbildningsvalen under hela livscykeln förutsätter. Vuxna har delvis ell annat utgångsläge för sina studier änungdomar, bl.a. genom sin yrkeserfarenhet och livserfarenhet. Därför är studierna i komvux och sfi också annorlunda up|)lagda än i ungdomsskolan. Något formelltkrav på gemensamma kärnämnen uppställs t.ex. inte. De studerande har t.ex. stor frihetatt själv sätta samman sin utbildning genom att fritt välja i ett etappindelat kursutbud. Även när del gäller avgångsbetyghar de studerande etl visst utrymme närdet gäller fritt valda kurser. Friheten bör utökas för de vuxenstuderande. Jag återkommer senare till min bedömning i dessa frågor. Äveninom särvux bör de studerande kunna ha ett inflytande över studiernas innehåll och organisation. Detta inflytande måsle självklart anpassas till destuderandes förutsättningar. Vuxenstuderande kan och måsle således ta ett större eget ansvar försina studier än vad som krävs i ungdomsskolan. syfte kan uppnås bara om de studerande ges möjlighet att medverka i sludie- planering,i val av arbetsformer och material saml i ulvärdering. Erfarenheterna frånvuxenutbildningen bör kunna användas för att öka elevernas inflytande ochmedverkan i ungdomsskolan. och regeringens ansvar för elevinflytandet iskolan består i alt ge sådana ramar för verksamheten att utrymme för inflytandeskapas. Statsmakierna kan påverka utveckling av en demokratisk skola genom attuppmärksamma inflytandefrågorna på de områden där staten har styrfunktionert.ex. i skollagen och i samband med läroplans- och kurs-planearbetel och ilärarutbildning och lärarfortbildning. I dessa frågor avser jag att återkommatill regeringen. Det är i kommunerna och på de enskilda skolorna somarbetssätt och beslutandeprocesser skall uiformas och del är här sombrukarinflytande skall få sin praktiska tillämpning. I propositionen omansvaret för skolan anförde jag bl.a. all del i första hand är skolledarnasoch lärarnas ansvar att se till att de studerande får ett ökat inflytande. Ettexempel på etl område där de studerande skall vara med och påverka är den lokalaarbetsplanen. En gräns för elevinflytandet sätts av den gällandekommunallagstiftningen. Överväganden om ändringar i den lagstiftningen pågår.Frågan om det med hänsyn till kommunernas ansvar för del offentliga skolväsendetär möjligt och lämpligt att ändra reglerna om delegering av beslutanderättenbör prövas i del arbetet. 5.4 Förestående läroplans- och kursplanearbete Min bedömning: Mål och riktlinjer för gymnasieskolanfastställs av regeringen på grundval av ställningstaganden till förslageni denna proposition. De bör gälla under reformens inledningsskede för attsedan avlö.sas av den läroplan som blir resultatet av ställningstagandet tillde förslag som en läroplanskommitté skall avge. Kommittén skall också utarbetaförslag till riktlinjer och modeller för kursplanerna för gymnasieskolan ochvuxenutbildningen. Skälen för min bedömning: Jag har i budgetpropositionen(prop. 1990/91:100, Bil. 10) anmält att jag avser alt låtapåbörja arbetet med alt ta fram ett nytt gemensamt måldokument för grundskolanoch barnomsorgen. De förslag som jag nu lägger fram medför behov avförändringar av läroplanerna även för gymnasieskolan och vuxenutbildningen. ställningstaganden till förslagen iansvarspropositionen Prop. 1990/91:85 innebär alt det är nödvändigt meden genomgripande bearbetning av läroplanerna för samtliga skolformer. Det blir därmed möjligt att i svenskskolhistoria samordna läroplansarbetet över alla nivåer utifrån en gemensam synpå de övergripande målen för verksamheterna. En sådan samordning kan medföra enmer organiskt sammanhållen utbildning som därmed kan förväntas bli bättre ocheffektivare. Mot denna bakgrund och med hänvisning till mina förslag iilenna proposition kommer jag alt föreslå direktiv till och tillsättande av enläroplanskommitté. För information redovisar jag i del följandenågra utgångspunkter för kommitténs arbele. Gemensamma utgångspunkter för måldokument som vänder sigtill såväl förskolan som till det offentliga skolväsendel måste grundas på värderingarsom är djupt förankrade i vårt svenska samhälle. måsle de uiformas såatt de skapar utrymme för de förändringar av utbildningen som ständigt är nödvändigamed tanke på de höga kvalitetskrav som ställs på skolsystemet. Följande områden ser jag som särskilt viktiga förkommittén all uppmärksamma. och moraliska frågor måsle ha en framträdande platsi läroplaner och kursplaner. Kunskaper om det svenska kulturarvet liksom respektför andras rätt alt hålla sitt eget kulturarv levande måsle genomsyrautbildningen. En fast förankring i det egna kulturarvet skapar godaförutsättningar alt förstå både främmande kulturer och del egna samhället. Principen om livslångt lärande måste slås fast. Deförändringar av arbetslivet som sker och som vi kan se i en framlid ställerkrav på ett utbildningsväsende som inte är fixerat till vis.sa åldrar. De krav på medinflytande och ansvarstagande som ställs isamhälls-och arbetslivet innebär alt elevernas infiytande över ochansvarslagande för sin egen utbildning måsle vara centralt i uppbyggnaden avläroplaner och kursplaner. All beakta frågan om jämställdhet är också en givenutgångspunkt i arbetet. Förändringar i miljön ställer oss - och inte minslkommande generationer - inför slora och svårbemästrade problem. Miljöfrågormåsle därför få en ceniral roll i läroplaner och kursplaner. De förändringarsom skett i miljön har inte bara konsekvenser för behovel av att se över utbildninginom de naturorienlerande ämnesområdena. De har även konsekvenser förkunskaper om etik och samhälle. En internationalisering av ulbildningen rymmer fleraaspekter. Svenska sluderande kommer t.ex. att i allt högre utsträckning kombinerastudier i med studier utomlands, liksom studerande från andra länderkommer all studera i . Del kommer också alt ställas ökade krav på vårafärdigheter i att kunna uttrycka oss på hämmande språk liksom på ökade kunskaper om inlernalionella frågor, andrakulturer Prop. ochglobala förhållanden i övrigt. Som jag anfört i avsnitt 3.8 bör mål och riktlinjer förgymnasieskolan fastställas av regeringen på grundval avriksdagens beslut med anledning av förslagen i denna proposition. Regeringenbör också fastställa reviderade mål och riktlinjer för komvuxoch särvux. De bör gälla under reformens inledningsskede för all sedanavlösas av den läroplan som blir resultatet av läroplanskommilténs arbele. Kommittén skall senast den lägga framförslag till nya och samordnade läroplaner för hela del offentliga skolväsendetsamt förskolan. Kommittén skall utarbeta och presentera förslag tillmodeller och riktlinjer för kursplanerna för gymnasieskolan ochvuxenutbildningen . Arbetet med kursplaner förgymnasieskolan och vuxenutbildningen bör bedrivas skyndsamt så att dessa i alllväsentligt finns färdiga . Jag vill med ulgångs|)unkl i mina förslag omgymnasieskolans limplaner (avsnitt 3.7) ge några exempel på angelägnainnehålls- och strukturförändringar, som bör behandlas i det nu föreslåendekursplanearbe-lel. Vissa teman och kunskapsområden bör behandlas i fleraämnen. Miljökunskap anges i direktiven till läroplanskommillénsom ett centralt kunskapsområde. Jag vill därför här närmare utveckla minatankar om miljöfrågornas roll och plats i ulbildningen. Samhällskunskap är etlämne som alla elever i gymnasieskolan skall studera. Det är också etl centraltämne i komvux. Det är naturligt att man här knyter ihop frågor omnaturtillgångar med frågor om ekonomiska system, sysselsättning och överlevnad.Som framgår av avsnilt 3.7.2 anserjag att av den lid, som gäller denför alla gemen.samma utbildningen i gymnasieskolan, skall ägnas åtnaturkunskap. Skälet är all alla bör få en bättre "naturvetenskapligallmänbildning". Tyngdpunkten i studierna skall vara miljökunskap. Del äremellertid inte självklart att dessa studier skall bedrivas i form av ett egetämne. Etl alternativ kan vara att integrera området i olika karaktärsämnen. Jagvill överlåta till skolverkel all i samband med en kursplaneöversyn övervägahur det kunskapsområde jag här avser bör organi.seras. I del naturvetenskapliga programmet liksom isamhällsprogrammel bör miljöfrågor få en framträdande plats. Uär bör man hämtaåskådningsexempel, som visar på hur miljön påverkas av naturliga och mänskligtinitierade processer. Jag har erfarit all del, på initiativ av , pågåretl internationellt samarbete för all la fram förslag och material tilltemaverksamheter, där de grundläggande delarna i ämnena studeras utifrån etlmiljöperspektiv. I alla yrkesämnenbör miljöfrågor, såväl när del gällerden yttre mil- Prop. 1990/91:85 jönsom arbetsmiljön, få en betydande plats. har gällt, att man skall studera de arbetsmiljöfrågor som är aktuella fördel yrkesområde man utbildas för. Jag anser alt del måste bli lika naturligt att studera de miljöfrågor rörande den yttre miljön, som är relevanta inom yrkesområdet. Som framgår avtimplaneförslaget finns inom delnaturvetenskapliga programmet även möjlighet att väljamiljökunskap som eget ämne. En kursplan för ämnet bör tas fram och ge möjlighet iill fördjupningar inom olika miljöområden. Sammanfattningsvis anser jag det alltså nödvändigt att eleverna inte lämnar gymnasieskolan utan all ha haft möjlighet all arbeta med miljöfrågor. Även i komvux bördessa frågor ägnas ökad uppmärksamhet. Skolan bör ge stort utrymmeåt etbka och moraliska frågor. skälär att eleverna måste få tillfälle att reflektera och ta personlig ställning i de eviga och existentiella frågorna. Vad ärrätt och fel, ont och gott, sanningoch lögn? Ett annal skäl är alt frågor av detla slag liksom kunskap om olika livsåskådningar ochreligiösa uppfattningar är nödvändiga i ett mångkulturellt,internationellt präglat samhälle. Den snabba utvecklingen på arbetsmarknaden, den nya teknologin ochkommunikationstekniken ökar behovet av att i skolanbehandla frågor. Kursplaneöversynen börbeakta all denna humanistiska dimension skall prägla ämnen som svenska, samhällskunskap och olika karaktärsämnen. I direktiven till läroplanskommittén framhållerjag vikten av alt i lä-roplansarbelet uppmärksamma frågorom kulturarv och kulturförändring. För gymnasieskolans ochvuxenutbildningens kursplaner betyder delta att översynsarbetet bl.a. bör pröva hur den historiska dimensionen kan förstärkas. Jagfinner del särskill angelägel alt alla elever i gymnasieskolan skall skaffasig kunskap om hur utvecklingen under 19()0-talel präglar samhällsliveti vårt land och i anilra länder. Kursplaneöversynenför ämnet samhällskunskap bör inriktas påall den för alla obligatoriska kursen i ämnet böruttrycka lydliga ambitioner vad gällerkunskaper i nulidshisloria. Datakunskap var i SÖsförslag upplaget som etl särskill ämne.Många remissinstanser har hävdat att datorer skall ses som ett verktyg bland många för att nå angivna måli flertalet ämnen och att datakunskap därför inie bör vara ett separat ämne. Jag delar den uppfaltningen. Gymnasieskolan skall bygga vidare på den datakunskap som eleverna skaffat sig igrundskolan. Under praktiskt taget har särskilda, statliga stimulansbidrag lämnats förinköp av datorer och programvara. Allaskolor bör därför ha god tillgång på datorer . Datorer kan vara etl kraftfullt hjälpmedeli så gott som samtliga ämnen. Datorns givna plats i flertalet yrkesämnen behöverknappast motiveras. Den förestående kursplaneöversynen bör utgå från detta synsätt.Kursplanerna bör så långl möjligt uiformas som påbyggbarakurser. Del gäller t.ex. matematik, som föreslås bli ellobligaloriski ämne i alla program. Där bör flerakurser förekomma. Den grundläggande kursen ärden .som är obligatorisk för alla. Matematik är bl.a. ett viktigt Kursplaneöversynen bör inriktas på att Prop.1990/91:85 klargöra sådana kopplingar och underlätta för elever och lärare attse, förstå och inspireras av sådana samband. Nästa kurs i matematikämnet bör uiformas så alt den gerbehörighet till lärarutbildning. är elever som gått på humanistisk linjeinte behöriga i matematik för att antas till grundskollärarutbildningen medinriktning mot årskurserna 1-7. Min uppfattning ar att kursplanearbetel bör leda fram tillatt elever som slutfört utbildningen på samhällsprogrammet och på det estetiskaprogrammet skall ha tillräckliga förkunskaper i matematik i detta avseende. 1denna fråga har jag samrått med chefen för utbildningsdeparie-mentet. En tredje kurs bör utformas inom det naturvetenskapligaprogrammet för dem som avser alt fortsätta studera inom det biologiska, medicinskaoch det miljötekniska området. En fjärde kurs - den mest omfångsrika - måsle utarbetasför att ge de kvalificerade kunskaper i matematik, som behövs för t.ex.ingenjörsutbildning och kvalificerad naturvetenskaplig utbildning i högskolan. Den snabba tekniska utvecklingen i vårt samhälle innebäratt allt fler människor behöver tillägna sig ell tekniskt kunnande. Jag anserdet vara naturligt alt det bland karaktärsämnena inom Naturvetenskapsprogrammetingår ett teknbki ämne. Detla tekniska ämne anser jag vara eit ytterligare exempelpå etl kunskapsområde där en kurs inle är tillräcklig. På den Naiurvelenskapliga grenen bör kursen innefattafrågor som teknikens betydelse i samhällsutvecklingen och i vårt vardagsliv.Eleverna bör också få möjlighet att skaffa sig grundläggande kunskaper inomnågra teknikområden som exempelvis energiteknik, materiallära och elektronik. För den Tekniska grenen däremot bör ämnet byggas påbelydligl, eftersom det skall ge eleverna grundläggande tekniska kunskaper förfortsatta studier till tekniker eller ingenjörer. Även för dessa elever är delnaturligtvis väsentligt att sambanden mellan teknikutveckling och samhällsutvecklingbehandlas ingående. De teknikområden som ämnet skall innehålla bör vara sådanasom alla som arbetar inom del tekniska områ-dei har glädje av. Jag anser all kursplaneöversynen bl.a. bör klargöra vadsom bör ingå i en gemensam etapp med tanke på värdel av alt kunna samläsa. vill jag här något kommentera det föreslagnaämnet Idrott och hälsa. Det ingår bland de s.k. kärnämnena och är därmedobligatoriskt för alla elever i gymnasieskolan. Det är också ett karaktärsämneinom samhällsvetenskapsprogrammel och på den nalurvelens'kaj)liga grenen. Olikakurser bör därför utarbetas. Kurserna skall utformas så att de stöder ochförstärker den inriktning med goda kunskaper och hög medvetenhet om miljöfrågori vid mening, .som skall prägla gymnasieskolan i dess helhet. Basen i ämnetskall vara del nuvarande idroli.säm-net. Kursplaneöversynen bör emellertidinriktas på alt ämnet skall ha sin tyngdpunkt i kunskaper om hälsa och motion.Det skall syfta till all 11 Rik.sdagen 1990/91. 1 saml Nr 85 skapa etlbestående intresse för och kunskap om hur man sköter sin Prop. 1990/91:85 kropp och hur man förebygger ohälsa.Kursplanen för dagens idrottsämne har redan en tydlig inriktning på sådana frågor. Ämnet får inte bli förteoretiskt. I den obligatoriska kursen bört.ex. Vuxenstuderandes livssituation skiljer sig från gymnasieungdomarnas. De har familj, arbele ochandra förpliktelser i samhällel, som göralt en anpassning av utbildningens organisation måsle göras till de vuxnas livsvillkorutanför studierna för all de skall ha möjligheter och intresse all satsa påutbildning. Vuxna har ocksåsinsemellan mycket skiftande behov av utbildning. Deras olikartade bakgrund ocherfarenheter är en tillgång som skall las till vara. Många behöverbara komplettera sina tidigare kunskaper. Del är då viktigt att vuxenstuderande varkentvingas eller lockas till ett mer omfattande studieprogram än vad var och en individuellt behöver. En stor del av den vuxenanpassning som krävs kan och börgöras lokalt, i undervisningsgruppeneller i kommunen. Jag tänker t.ex. på uppdelningen av varje kurs i grunddel och fördjupningsdel, påall anordna kvällskurser etc. Vuxenutbildningen måsleliksom nu organiseras som korta kurser, som vuxenstuderande kan kombinera efterindividuella behov och intressen. Som en viktig del i vuxenanpassningen bör därför varje kursplan delas upp så att ett ämnekan läsas i etapper vid olika tillfällen som en återkommandeutbildning. En uppdelning börnaturligtvis göras i de ämnen som har mer änen kompetensnivå i gymnasieskolan, men även i andra ämnen,som är omfattande, bör kursplanen delas upp på fiera delkurser. Med ell sådant syslemav korta kurser finns möjligheten för vuxenstuderande att utforma sill studieprogram så att del kompletterar tidigare utbildning. Avbelyilelse, inte minst för vuxnas sludiefmansiering, är all delta system innebär att vuxenstudier kan genomföras på kortare tidän det tar alt få motsvarande kompetens genom au delta i en fullständig utbildning i gymnasieskolan. Gemensammakursplaner i kombination med det nya seklorsbidraget och etl även i övrigiförenklat regelsystem innebär, att en vuxenstuderande mycket väl kan skaffa sig önskadkompetens genom all ilella i en avgränsaddel av undervisningen inom gymnasieskolan. Delta blir enligi min bedömning vanligt i t.ex. yrkesämnen och ovanligare teoretiska ämnen. Det är regeringens uppgift att utfärda nödvändiga riktlinjer för en uppdelning av kurser |)ådelkurser och moment samt för lokalakombi-nationsmöjligheler. 5.5 Uppföljning och utvärdering Min bedömning: Uppföljning och utvärdering av deföreslagna reformerna inordnas i reguljära uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet. Skälen för min bedömning: Jag har i ansvarspropositionen(1990/91:18) redogjort för min principiella syn på uppföljningen och utvärderingenav verksamheten i skolan. har inte haft något att invända häremot.Regeringen beslöt att tillkalla en särskild utredare (dir.1988:62) med uppgift att utvärdera försökverksamheten med treårigyrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan med avseende på vissa frågor.Utredningen har lämnat två lägesrapporter och jag har tidigareredovisat delar av informationen som ges i dessa. En slutrapporlering skallgöras . Den försöksverksamhet som pågår kommer successivt allinordnas i den nya gymnasieskolan. Jag anser därför all den utvärdering som bedrivs i kommittéform av en särskild ulvärderare bör inordnassom en del i reguljära verksamhei. Inom ramen för skolverkels generella uppdrag all svara föruppföljning och utvärdering av skolverksamheten ligger del naturligt att ocksåbeakla frågor som rör genomförandet av den nya gymnasieskola ochvuxenutbildning som jag nu föreslår. Frågor av bl.a. ekonomisk, organisatoriskoch administrativ natur skall följas upp. Jag kommer att fasta särskild vikt vid all följautvecklingen när det gäller etablering av gymnasieskolor på nya orter. Skulledet visa sig alt kommuner väljer att etablera en gymnasieskola med endasl etteller ett par program som huvudsakligen är sludieförberedande, och därmed eftersätterelevers önskemål och arbetsmarknadens behov, är jag inte främmande för att taupp en diskussion om ekonomiska sanktioner. Jag utgårvidare från att del också kommer alt vara av särskilt intresse i utvärderingenatt följa vilka konsekvenser den kommunala friheten får vad gällerutbildningsutbudet inom kommuner .som redan har gymnasieskola eller vilkaföljder den nya organisationen och det förändrade innehållet får på detraditionella rekryteringsmönslren. Inomutbildningsväsendet uppkommer ibland frågor, som har beröring bl.a. medSveriges åtaganden enligt FNs konvenlion om medborgerliga och politiskarättigheter och till den hörande protokoll (SÖ 1971:42 och 43). Det är då altmärka att, enligt fast praxis i för de mänskliga rättigheterna,kan en konventionsslat inle undslippa sitt ansvar enligt konventionen baradärför att staten har delegerat till en kommun eller annan församling attbesluta.