prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — , som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under rubriken2544 Avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar beräknas till 5,5 milj. kr.för nästa budgetår. (/90 var inkomsterna 17,2 milj. I.Antalet tillstånd för satellitsändningar och upplåtelse av kanalutrymme föregensändningar uppgick vid utgången avjuni 1990 011 446. Av tillstånden avsåg157 , 37 bostadsföretag, 189 privata kabel-TV-bolag samt 63 bostadsrätts-och samflillighetsföreningar. 206 kommuner var berörda. Det fanns 18 lokalakabelsändarföretag. Antalet till kabel-TV-nät anslutna bostäder med möjlighetatt ta emot satellitsändningar uppgick till ca 1,2 miljoner vilket motsvarardrygt av landets bostadshushåll. Anslutningstakten i genomsnitt per månadunder det senaste budgetåret har varit ca 33000 mot ca24000 året innan. Ett 30-tal programkanaler Prop. 1990/91: 100 frånsatellit vidaresändes. Dessa sänder sammanlagt omkring Bil. 10program under ett vanligt dygn. föreslåratt någon besparing ienlighet med huvudförslaget inte görs. En besparing skulle framtvinga enminskning av personalen och leda till att nämnden inte kan fullgöra ålagdaarbetsuppgifter. Somett led i de generella åtgärderna för rationalisering av den statligaadministrationen har jag beräknat att förevarande anslag reduceras med 0,5 %under /92. (- .) Anslagetbör beräknas till . beslöt attsatelliten vid tillämpningen av kabellagen skall behandlas som endirektsändande satellit och inte som en satellit i fast trafik. Den 29november 1990 fattade nämnden ett beslut med motsvarande innebörd i fråga omsatellliterna Eutelsat 11 F I, VI F 4,Tele-X, TV SAT 2 och Horizont 7 (programkanalen 1). Innebörden avbesluten är att program från de berörda satelliterna får vidaresändas ikabelnät utan tillstånd och att den som vidaresänder program uteslutande fråndessa satelliter inte är skyldig att eriägga avgifter, även om han hartillstånd. Jag har räknat med minskade avgiftsinkomster med anledning avkabelnämndens senare beslut. Jaghemställer att regeringen föreslår att 26. till : Förvahningskostnader för /92 anvisa ett förslagsanslag på . : Stöd till lokal programverksamhet 1989/90Utgift 1001666 Reservation 649833 1990/91 Anslag 1250000 1991/92Förslag 1250000 Från anslaget utgår stöd till lokalprogramverksamhet i enlighet med bestämmelser i förordningen (1985: 1065) omstatsbidrag till lokal programverksamhet. inrättades har nämnden lämnat stöd till 80 projekt med sammanlagt drygt 4,4 milj. kr. Under /90 beviljades . till 26 projekt. Av stödbeloppet har avsett utbildning, startslöd, seminarier och annat erfarenhetsutbyte och programproduktion. Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. 1990/91:100 Bil.10 Jaghemställer att regeringen föreslår att 27. till : Stöd till lokalprogramverksamhet för /92 anvisa ett reservationsanslag på I250000 kr. 1989/90 Utgift 1990/91Anslag 1991/92 Förslag 4061243 3 982000 4345000 Närradionämndenskall enligt sin och kabelnämndens instruktion (SFS 1988: 340) pröva frågor omnärradio och ha tillsyn över närradioverksam-heten. Nämnden skall ocksåhandlägga ärenden om avgifter enligt förordningen (1984: 463) om avgifter iärenden om närradio. Kostnaden för närradionämndens verksamhet finansieras heltmed avgifter. Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Anskaffning av inredning och utrustning m. m. Beräknad ändring 1991/92 (+ 272000) , som redovisas på statsbudgetens inkomstsida underrubriken 2545 Närradioavgifter beräknas till 4,3 milj. kr. för nästa budgetår. (/90 var inkomsterna 4,7 milj. var 158sändare i drift. Tillstånd fanns för sändare på ytterligare tio orter. Antalettillståndshavare var 2 290 vid slutet av . Sändningstiden under åretuppgick , en ökning sedan föregående år. 2.Närradionämnden föreslår att någon besparing enligt huvudförslaget inte görs.En sådan besparing skulle försvåra möjligheten att ge myndighetsservice tillde föreningar som genom sina avgifter finansierar verksamheten. Somett led i de generella åtgärderna för rationalisering av den statliga administrationenhar jag beräknat att förevarande anslag reduceras med 0,under budgetåret1991/92. (-.) Anslagetbör beräknas till . De avgifter som de sändande föreningarna skallerlägga anpassas så att inkomsterna beräknas täcka kostnaderna förradionämndens verksamhet. Fr.o.m är avgiften . När en någorlunda säker uppskattning av antalet sändningstimmarför /92 kan göras avser jag att om så behövs återkomma tillregeringen med förslag om ändring av avgifter fr.o.m.den . Min bedömningnu är att den föreslagna anslagshöjningen om . kan täckas utan attavgiften höjs. Jaghemställer att regeringen föreslår att 28. till för /92anvisa ett förslagsanslag på . Utbyte av TV-sändningar mellan och 1989/90Utgift 12 250540 1990/91Anslag 10912000 1991/92Förslag 24488000 Från anslaget bekostas dels kostnaderför rundradiosändning i av finländska televisionsprogram, förtillhandahållande och överföring av en svensk programkanal till samtför överföring av dessa program till kabelnät på ett antal orter i ,dels Sverigefinska Riksförbundets (tidigare Riksförbundet Finska Föreningar iSverige) kostnader i samband med utsändning av den finländska programkanalen iSverige. De sistnämnda kostnaderna baserar sig på överenskommelser mellan riksförbundetoch förhandlingsorganisationen såsom företrädare för vissarättighetshavarorganisationer. Utsändningen av ett finländskt program i Sverigesker med stöd av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram. Regeringen får för tiden intill utgången av medgerätt till rundradiosändning från radiosändare av televisionsprogram i radio-eller trådsändning från . Regeringen har meddelatSverigefinska Riksför bundet tillstånd att också bedriva sådana sändningar. Som villkor för tillståndet gäller bl. a. att en sändare i med viss räckvidd skall användas, alt sändningarna skall ske i en kanal, att sändningarna skall bestå av vidaresändning av program som sänds eller kort har sänts i av samt att sändningar na inte får innehålla kommersiell reklam. Påtilläggsbudget I till statsbudgeten (prop. 1990/91:25 bil. 4) lämnades Prop. 1990/91: 100 förslagom hur sändningar av finländsk TV kan utvidgas genomatt möjlig- Bil. 10 heter till mottagning i kabelnät etableras på etttjugotal orter i landet. beslutade (KrU 1990/91:9. rskr. 98) ienlighet med förslaget. Verksamheten inleds successivt med början strax föresommaren 1991. 1990/91 Beräknadändring för tekniskakostnader m. m. Bidrag till för sändningsverksamhet /92 behövs dels . för utsändning av ett finländsktprogram över , dels . för tillhandahållande ochöverföring av ett svenskt TV-program till , varav . (+ .) för överföring av en finländsk TV-kanal via fiberoptiskt nättill 24 orter i landet. anser att kalenderåisvisamedelsanvisningar bör införas för TV-utbytet mellan och . Övergångsviskräver detta att anslaget förs upp med ett belopp motsvarande medelsbehovet . Sändningarnaav finländska TV-program över kommer i enlighet medriksdagens beslut att kompletteras med möjligheter till mottagning ikabelnät på ett tjugotal orter i landet. Flera finsktalande bosatta i därmed att ges tillgång till TV-sändningar på det finska språket Meddenna satsning samt den aktuella finländska utbyggnaden av svenska sändningaruppnår och jämbördiga ambitionsnivåer för TV-utbytet. Motbakgrund av de många banden mellan de båda länderna är det värdefullt att dettaTV-utbyte sedan starten successivt har kunnat byggas ut till en såomfattande verksamhet. I konsekvens med vad som tidigare föreslagits påtilläggsbudget I bör för nästa budgetår erhålla . föröverföring av en finländsk TV-kanal till 24 orter i landet. Utbyggnaden avöverföringen väntas vara avslutad före utgången av . (+ .) Utöver dessa medel bör få disponera . för teknis ka kostnader m.m.avseende rundradiosändning av en finländsk kanal i 352 Storstockholmsområdetsamt för kostnader för tillhandahållande och Prop. överföring av en svenskprogramkanal till . Av beloppet avser Bil. Vidberäkningen av medlen har hänsyn tagits till kostnader till följd av utökadmervärdeskatt på delar av verksamheten. (+ I 582000 Jag vill även informera om att regeringen den 20december 1990 har medgivit att innevarande budgetårs anslag får överskridas medhögst . för de kostnader som har för utbetald mervärdeskattavseende perioden den . En kabeldistributionsmodell av det slag sombehandlats på tilläggsbudget I är också möjlig att tillämpa förStorstockholmsområdet. Även om utbyggnaden av kabelnät har skett i snabbt tempofinns det emellertid fortfarande många finsktalande hushåll i regionen som inteär anslutna till något kabelnät. Mot denna bakgrund ser jag nu ingen anledningatt lägga ned nuvarande marksändningar över . Med hänsyntill detta bör den tidsbegränsade lagen om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram föriängas med . Förslag härom bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 10.12. Lagförslaget rör i och för sig sådant ämne somavses i 8 kap. 18§ andra stycket regeringsformen. Enligt min mening är dockfrågan av sådan beskaffenhet att yttrande från lagrådet skulle saknabetydelse. Bidraget till utbetalastill förbundet av regeringen. 1 föregående års budgetproposition informeradejag om att resultatet av de förhandlingar som förts mellan företrädare förriksförbundet och berörda upphovsrättsorganisationer om ersättning förutsändningen är en viktig utgångspunkt vid mina bedömningar av medelsbehovetsstorlek. för regeringens beslut om budgetpropositionen hadenågot avtal för ännu inte undertecknats varför bidragetfördes upp med oförändrat belopp. Jag vill nu informera om att regeringen den25 tilldelade dåvarande Riksförbundet Finska Föreningar i Sverige2 . för detta ändamål, varav . utgjorde ett överskridandeav anslaget i fråga. Förhandlingar om ett motsvarande avtal mellan och företrädare förberörda upphovsrättsorganisationer avseende ersättning för utsändningen pågårför närvarande. Då något avtal ännu inte finns bör bidraget till riksförbundetföras upp med det senast kända beloppet, nämligen . )Jag avser att senare redovisa om utfallet av förhandlingarna har föranlettändringar i stödet till förbundet. Framställningarnai övrigt föranleder inga åtgärder från min sida. Jaghemställer att regeringen föreslår att 29. anta ett inom utbildningsdepartementetupprättat förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländska televisionsprogram, 353 23 Riksda.ven 1990/91. 30.till Utbyte av TV-sändningar mellan och för /92anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91:100 Bil. Bidrag till dokumentation av medieutvecklingen och till europeisktmediesamarbete Från anslaget utgår stöd till den verksamhet medinformation om forskningsresultat och framtagning av mediestatistik sombedrivs av den svenska avdelningen av Nordiska Dokumentationscentralen förMasskommunikationsforskning (NORDICOM) vid i . Beräknad ändring 1991/92 forskning (NORDICOM) Dokumentation av debatten om den medie- politiska utvecklingen m. m. Bidrag till europeiskt medie- NORDICOMbegär ökade medel för mediestatistiskt arbete och kompensation för löneökning. ( + .) Enligten överenskommelse mellan de stater som deltar i samarbetsorganet för attfrämja europeisk film- och TV-produktion, det s. k. audiovisuel-la Eureka,skall betala 2,av den gemensamma budgeten. är Sverigesandel 32 500 ECU eller ca . Massmedieutvecklingenhar kännetecknats av en stark internationalisering ochstora förändringar också på andra sätt. Inte minst har demokratiseringen avstaterna i Öst- och medfört radikala förändringar i det europeiskamedielandskapet. En stark och oberoende mediestruktur i dessa länder är enförutsättning för att de demokratiska landvinningarna skall kunna bevaras. Detär uppenbart att har ett starkt intresse av att demokratin stabiliserasi dessa länder och att vårt land påverkas av utvecklingen där. För att svenskamyndigheter skall kunna följa utvecklingen på massmedieområdet måste de få tillgång till ensystematisk dokumentation och bearbetning av data när det Prop. 1990/91:100 gäller massmedier. Detta gäller både den svenska och deninternationella Bil. På svensk och nordisk nivå har arbetet med attinsamla och bearbeta mediestatistik nu kommit igång, framför allt vid NordiskaDokumentationscentralen för Masskommunikationsforskning (NORDICOM). Ettfortsatt stöd till denna verksamhet är en nödvändighet. medverkar också i flera europeiskautredningar om massmedieutvecklingen, bl. a. när det gäller tendenserna tillkoncentration inom medierna, branschvis och över mediebranschgränserna. och bearbetning av data pågår inom ram och ettinternationellt samarbete för att stödja produktion av radio- och TV-program iEuropa har kommit i gång inom det s. k. audiovisuella Eureka. Jaghemställer att regeringen föreslår att 31. till Bidrag till dokumentation avmedieulvecklingen och lill europeiskt medie.satnarbele för /92anvisa ett reservationsanslag på . I. Lokalfbrsörjning m. rn. 1990/91: lOO /89 redovisas investeringar m.m. för i form av entreårsplan. Regeringens bemyndigande att själv besluta om utförande avbyggnadsprojekt inom denna treårsplan har höjts till 50 milj. kr. Medel församtliga departements investeringar beräknas under avsnittet Investeringarm.m. under sjunde huvudtiteln (prop. 1987/88:100, bil. 9, FiU 26, rskr. 1989/90:100 bil. 9, FiU 26, rskr. är lokalhällare förhögskoleenheterna. Högskoleenheternas sammanlagda lokalinnehav uppgår till ca2,3 milj. m-. Av lokalinnehavet är statsägda lokaler, medan restenutgörs av förhyrda lokaler. Högskoleenheterna disponerar under innevarandebudgetår ca . för lokalkostnader, vilket motsvarar avanvisade medel vid högskoleenheterna. Under innevarande budgetår kommer följandebyggnadsprojekt att ha färdigställts: om-och tillbyggnad för sektion kemi,etapp 5, och nybyggnad för sektion E, etapp2. vid tekniska högskolan i har nya lokaler förhyrts i och i för högskolan. Slutligenplaneras förhyrning av lokaler för högskolan i /. Sammanlagtinnebär det en ökad lokalkostnad om ca35,3 milj. kr. för nästa budgetår.Ökningen belastar anslaget D 2. Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheterna. är lokalhällare för statligainstitutioner inom kulturområdet, såsom bl.a. Operan, Dramatiska teatern,arkiv och museer. Nuvarande lokalbestånd omfattar totalt ca 353000 m- varav störredelen utgör statsägda lokaler. Ifrågavarande institutioner disponerar underinnevarande budgetår ca259milj. för lokalkostnader, vilket motsvarar genomsnittligt29% av anvisade medel för myndigheterna. pågår om-och tillbyggnad avnaturhistoriska samt en etappvis upprustning av Dramatiska teatern. /92 har i samråd med universitets-ochhögskoleämbetet redovisat en lokalförsörjningsplan som tar hänsyn till högskoleenheternaslokalbehov oavsett om dessa löses genom en statlig investering eller genomförhyrning. Lokalförsörjningsplanen upptar 34 ärenden som måste underställasregeringen. Av dessa bör enligt bedömning 21 påbörjas underden närmaste treårsperioden. Dessutom är det önskvärt att ytterligare elvaprojekt genomförs . har i sinlokalförsörjningsplan för kultursektorn den närmaste treårsperioden redovisatfortsatt upprustning av Dramatiska teatern och museerna. Byggnadsstyrelsenräknar med ett investeringsbehov om 1 060milj. för /92 förutbildningsdepartementets verksamhetsområde. Utbildningoch forskning Prop. Om-och nybyggnad Jör lärarutbildning. beslöt 1988 attgrund-skollärariinjen, åk 1-7, skulle inrättas samt att förskollärarlinjenskulle återetableras vid i . Med anledning härav föreslårbyggnadsstyrelsen en om- och nybyggnad i anslutning till övriga lokaler förlärarutbildningen i . Nybyggnaden omfattar 3 220m till en kostnad om41 milj. kr. Kostnaden för ombyggnaden beräknas till 29 milj. . kr., varav 6milj. Årskostnaden beräknas öka med 9,3 milj.kr. till följd av åtgärderna. Redogörelse för projektet, som omfattar ca 9 590 m lokalarea,lämnades i prop. 1989/90:90(s. 221). Regeringen uppdrog åtbyggnadsstyrelsen att inom en kostnadsram motsvarande 150 milj. kr. projekteranybyggnad av ekologihus vid i t.o.m. bygghandlingar. Utbyggnad av MAX-L.4B II. Byggnadsstyrelsenredovisade den 30okto-ber 1990 förslag till lokallösning för utbyggnad avMAX-laboratoriet. som innebär tillbyggnad till M-huset i vilket finns.Den nya anläggningen skall nämligen anslutas till redan befintlig utrustning.Tillbyggnaden omfattar 4 530m- bmttototalarea och har kostnadsberäknats till 62milj. Årskostnaden beräknas öka med 7,3 milj. kr. till följd avutbyggnaden. NybyggnadJör biomedicinskt centrum, etapp 1. Regeringen uppdrog den 20september 1990 åtbyggnadsstyrelsen att inom en kostnadsram motsvarande en årskostnad om 13milj.kr. projektera nybyggnaden t.o.m. systemhandlingar. Omfattningen av projektetstyrs av tillgängligt årskostnadsutrymme. Projektet innebär att institutionermed biomedicinsk verksamhet samlas i omedelbar anslutning till inomMedicinarberget redan befintliga sådana. 1gällande investeringsplaner finns uppförda kostnadsramar för pågående ochbeslutade byggnadsobjekt inom verksamhetsområde omsammanlagt drygt I 886 milj.kr. I gällande investeringsplan finns följande projektuppförda som ännu ej påbörjats: nybyggnad för mikrobiologi vid karolinskaInstitutet, om- oeh tillbyggnad vid , om- och tillbyggnadfor landsarkivet i Upp.sala, nybyggnad Jör matematiskt centrton. etapp 1 , /och nybyggnad för geologi vid i . För att byggnadsarbetena skall kunna påbörjas såsnart som möjligt med hänsyn till rådande regleringar inom byggmarknaden föreslårjag att föl- 357 jandekostnadsramar över 50milj.kr. förs upp i investeringsplanen: loka- Prop.1990/91:100 ler för nyetablering av lärarutbildningen i , nybyggnad avekologi- Bil. 10 hus och utbyggnad av MAX-LAB II i ,samt nybyggnad för biomedicinskt centrum i . Jag föreslår vidare enpreliminär kostnadram för nybyggnad för matematik och informationsteknologi iUmeå. Vidare föreslår jag följande kostnadsramar mellan 50och25milj.kr. : marintforskningscentrum i och tillbyggnad JÖr högskolan i . Jaganser slutligen att om- och tillbyggnad, etapp 2, vid iStockholm är ett högtprioriterat projekt av arbetsmiljöskäl m. m. Det är avekonomiska skäl inte nu möjligt att utföra projektet. Beträffande högskolan för lärarutbildning iStockholm och regeringens förslag att åstadkomma en lösning på skolanslokalproblem genom att lokalisera huvuddelen av verksamheten till (prop. 1988/89:100 bil. 230, 478) har anfört att en mer ingåendeanalys av vissa frågor bör göras innan slutlig ställning tas tilllokaliseringen av lärarutbildning i (UbU 1989/90:7, rskr.57). Jag uppdrog åt en sakkunnig i departementet att fördjupa analysen. Densakkunnige överlämnade rapporten (Ds 1990:55). Rapporten har remissbehandlats.Beredning av ärendet pågår. Jag avser att senare återkomma till regeringen idenna fråga. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. ta del av vad jag har anfört omlokalförsörjning m. m. för högre utbildning och forskning, 2. ta del av vad jag har anfört omlokalförsörjning m.m. för kulturändamål. 1989/90Utgift 13919498 1990/91Anslag 13100000 1991/92Förslag 14 310000 och högskolor(UUH) är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att planera och upphandla utrustning, sluta centrala avropsavtal och ramavtal för upphandling av utmstning samt att stödja myndigheterna med rådgivning och utbildning i deras verksamhet med att anskaffa utrustning. Nämndens verksamhetsområde är de statliga högskoleenheterna inkl. lantbmksuniversitetet inom jord bruksdepartementets område, de statliga arkiven, biblioteken och museer na. Operan och Dramatiska teatern samt de övriga inrättningar som rege ringen bestämmer särskilt, inom miljö departementets område. För UUH gäller förordningen (1988:680) med instruktion för och högskolor. instruktionen skall UUHverka för rationell utrustningsplanering och eko- Prop. 1990/91:100 nomisktgynnsam upphandling. UUH skall utifrån främst lönsamhetskri- Bil. 10 terierpröva förutsättningarna för central resp. decentraliserad upphandling avutrustning inom ramen för av regeringen särskilt utfärdade bestämmelser. Av UUH:s verksamhetsberättelse för budgetåret1989/90 framgår bl. a. att nämnden har fått allt fler uppdrag frånmyndigheterna att upphandla utrustning för medel som dessa själva disponerar.Upphandlingen av vetenskaplig specialutrustning har ökat till3l2milj.kr.Vidare har antalet beställningar för över 1 milj. kr. ökat.Beställningsvolymen per inköpare och år har ökat från 16.5 milj. kr. undertreårsperioden /85-1986/87 till 26,2milj.kr. för treårsperioden1987/88-1989/90. Nämndens kassaverksamhet har under /90 omslutit462 milj. kr. för utrustning till högskoleenheterna vilket är en ökning med20milj. Den samordnade upphandling av främst basutrustning för grundutbildning,som möjliggjorts genom den samtidiga satsningen på samma ämnesområden vid flerahögskoleenheter, har medfört rabatter av i genomsnitt 20 å och även legattill grund för tecknandet av nya avropsavtal. Det ekonomiska utrymme somrabatterna skapat har utnyttjats för ytterligare inköp av utrustning. UUH:s 15mest lönsamma affärer /90 - med en beställningsvolym avsammanlagt ca 11,5 milj. kr. gav rabatter om ca 24,5 milj. kr. i relationtill priser angivna ide ursprungliga anbuden. UUH följer utvecklingen av de pågåendeinternationella förhandlingarna och har inlett ett förberedelsearbete införden planerade tillämpningen av EG- och GATT-regler för offentlig upphandling.Nämnden förutser ett omfattande utbildningsbehov såväl för nämndens handläggaresom för personal vid högskoleenheterna. UUH har hemställt att nämnden undantas från atttillämpa regeringensgenerella rationaliseringskrav för budgetåren 1991/92 och 1992/93. UUH:sverksamhet styrs av gällande regler för upphandling (upphandlingsförordningen m. samtav beslut som andra myndigheter fattar och som nämnden inte kan påverka.Nämnden anser sig ha små möjligheter att ytterligarerationalisera verksamheien och ändå utföra ålagda uppgifter med rimliga handläggningstider. UUH hänvisar tillsin beskrivning i föregåendeanslagsframställning av konsekvenserna av besparingar. UUH anför att statsmakternaskrav på UUH, konsekvenserna av den kraftiga höjningen av FRN-ramen. flerutlandsaffarer m. m. förutsätter att nämnden också under kommande budgetårtilldelas förvaltningsresurser i särskild ordning. Nämnden har innevarande år anvisats3,2 milj. kr. från anslagspostenTill regeringens disposition under anslaget Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. Sammanfattningsvis anför UUH att nämnden har tilluppgift att medverka till effektivare användning av statliga medel varförstatsverket kan göra större vinster genom att förstärka än genom att minskaförvaltningsresurserna för UUH. Beräknad ändring 1991/92 Prop.1990/91:100 Bil. Förvaltningskostnader(däravlönekostnader) (9 746000) (+ 975000) Jag finner att den av utrustningsnämnden redovisadeutvecklingen av verksamheten väl överenstämmer med den inriktning som angivitsi tidigare budgetpropositioner (prop. 1984/85:l00bil. lOs.591 f, prop.1988/89:100 bil. 10 s. 481 och prop. 1989/90:100 bil. Mot bakgrund av behovet attutnyttja tillgängliga resurser maximalt anser jag, att det är angeläget attupphandlingsverksamheten ytterligare effektiviseras och att gällande regler föreffektiv statlig upphandling följs. 1 sammanhanget vill jag erinra om attupphandlingsförordningen skall tillämpas vid all upphandling för statligmyndighets räkning oavsett om medlen anvisats över anslag eller erhållits påannat sätt. För att ytterligare effektiviseraupphandlingsverksamheten även vid de lokala myndigheterna är det enligt minmening angeläget att UUH fortsätter med och utökar sin inköpsutbildning avpersonal vid högskoleenheterna. Mot bakgrund av uppnådda resultatanser jag det viktigt att arbetet med samordnad upphandling fortsätter. Det ärangeläget, mot bakgrund av utvecklingen av de internationella förhandlingarnaom förhållande till EG m.m., att UUH bevakar upphandlingsfrågorna ochatt det skapas en handlingsberedskap inför ett eventuellt införande av nyasystem. UUH har hemställt om undantag frånrationaliseringskravet.