prop · GE0327 · 1990-12-31 00:00:00 — Bestämmelsema i 67 §första stycket i sin äldre lydelse gäller fortfarande i fråga om beslut somlänsstyrelsen meddelat före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrkligjord Härigenomföreskrivs att i 12 § lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord ordet "lantbmksnämnden"skall bytas ut mot "". Dennalag träder i kraft den . 19 Förslag till Prop. Lag om upphävande av lagen (1967:782) med anledning av sammanslagningav överståthållarämbetet och i Härigenomföreskrivs att lagen (1967:782) med anledning av sammanslagning av överståthållarämbetetoch i skall upphöra att gälla vid utgången av juni1991. 20Förslag till Prop. Lag om äldre föreskrifter om vissa länsnämnder Vadsom i en lag eller någon annan författning har föreskrivits om en länsvägnämndeller lantbmksnämnd skaff i stället avse . Dennalag träder i kraft och gäller till utgången av . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , ,, , , R. , , , , G.Andersson, lönnqvist, , , , , , ,, , Proposition om vissa lagstiftningsåtgärder till följd avbeslutet om ny regional statlig förvaltning Riksdagenhar i ett principbeslut (prop. 1988/89:154, 1989/90:BoU 4 och 9, rskr. 89)slagit fast riktlinjer för en ny regional statlig förvaltning. Avden anförda propositionen framgår att regeringen senare skulle återkomma medförslag till den lagstiftning som krävs för att genomföra reformen. Jagtar nu - i samråd med övriga närmast berörda statsråd - upp de ändringar igällande lagstiftning som föranleds av beslutet om länsstyrelsereformen. Jagvill därvid nämna att jag i enlighet med ett bemyndigande av regeringen hartillsatt en central organisationskommitté (C 1990:02) med uppdrag att utföradet förberedelsearbete som behövs på central nivå för alt genomföra den nyaregionala statliga förvaltningen (Dir. 1990:9 och 52). På regional nivå harsamtidigt tillkallats en särskild utredare i varje län. Dessutomhar det tillkallats en särskild utredare (1990:01) med uppgift att se överden centrala myndighetsorganisationen på jordbmkets område (Dir. 1990:8). Länsstyrelsensansvarsområde skall enligt beslut omfatta de verksamheter som bedrivs av länsväg- nämnden, länsskolnämnden och lantbmksnämnden samt den nuvarande . Dessutom omfattar beslutet även den del av länsbostads nämndens verksamhet som avser bostadsförsörjning och an nan samhällsplanering. skall vidare ges bl.a. vidgade befogenheter vad avser 25 kommunikationsområdet,skogsvården och trafiksäkerheten. 1990/91:27 skall det skapasett utvecklat samrådsförfarande vad gäller arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbeten och vissa andra frågor som rör arbetsmarknaden. 1988/89:154 (s. 1719) aviserades ett översyns-arbete avförhållandet mellan stat och kommun på skolans område. Detta arbete harresulterat i ett förslag om en övergång till en mål- och resultat-orienterad stymingav gmndskolan, gymnasieskolan och den kommunala utbildningen för vuxna. Dennainnebär att kommunema får ansvaret för planering, organisation ochresursfördelning för de olika skolformema inom den egna kommunen. Statsbidragetskall betalas ut som ett finansi-efft stöd direkt till kommunema. Statensuppgifter på skolområdet bör huvudsakligen vara utveckling avskolan samt uppföljning, utvärdering och tillsyn av skolverksamheten. Enligtvad jag erfarit kommer statsrådet att återkomma till regeringen idenna fråga . Statsrådet kommer vidare att föreslå regeringenatt förorda en ny myndighet som skall ersätta och länsskolnämndernaoch som skall ha det övergripande ansvaret för dessa uppgifter. De uppgiftersom fortsättningsvis ankommer på de nya länsstyrelsema rör i första handplanering av utbildning i ett regionalt sammanhang. Inom ramen för dennationella utvärderingen bör vissa uppgifter när det gäller uppföljning,utvärdering och tillsyn utföras på regional nivå. För att få en bredare bas fördessa uppgifter än det enskilda länet och en större bredd i kompetensen böruppgifterna hänföras tiff särskilda enheter på ett mindre antal länsstyrelser.Därvid får en samverkan ske med övriga berörda länsstyrelser. Närdet gäller den nationefft sammanhållna utvärderingen av skolväsendet, kommersärskilda krav att ställas på formerna för styming av denna. Statsrådet till dessa frågor. Vadgäffer lagändringar som rör avskaffandet av länsskolnämndema är avsiktensålunda att återkomma med förslag i en proposition om skolfrågor. Jagvill också erinra att i samband med principbeslutet uttalade att detfanns skäl att avvakta fortsatta överväganden om den regionala statligafiskeadministrationens framtida organisation till dess att ställning kunde tas tillfrågan om fiskenämndernas framtid. har därefter utan erinran tagitdel av vad regeringen har anfört i frågan (prop. 1989/ 90:123, JoU 22, rskr.341). Enligt propositionen skall fiskenämndema inte längre bestå som friståendelänsmyndigheter. Återstående statliga länsuppgifter på fiskets område skallföras till länsstyrelsema. Statskontorethar regeringens uppdrag att utreda den statliga administrationen på fisketsområde. Uppdraget skall redovisas . Avsikten är attregeringen därefter kommer att ta ställning till frågor om den statligafiskeadministrationen, ansvarsfördelningen mellan central och regional nivåsamt hur den centrala myndighetsfunktionen skaff vara organiserad ochdimensionerad. Vadgäller de lagändringar som rör avskaffandet av fiskenämndema är avsikten att återkomma med förslag . I och med att lagen(1985:1073) om försöksverkamhet med en samordnad länsförvaltning (ändradsenast 1990:6) upphör att gäffa vid utgången av skall bostadsenhetenvid i brytas ut från och på nyttbli länsbostadsnämnd. En ny nämnd i skall således inrättas frånoch med den . 2.2 område 2.2.1 Rennäringen Minbedömning: Inom var och en av länsstyrelsema i , ochNorrbottens län skall det finnas en rennäringsdelegation. Delegationen skallbestå av sju ledamöter. Tre av dem skall vara rennäringsutövare. Skälenför min bedömning: Rennäringsfrågor kommer att handhas av . Dessafrågor har stor regional betydelse, inte minst när det gäller markanvändningen. Ipropositionen om en ny regional statlig förvaltning föreslogs att det i ,och skulle inrättas särskilda rennäringsnämndermed samisk representation (prop. 1988/89:154 s. 32). I beslutgodtogs dock inte förslaget om obligatoriska nämnder. Det skall enligt besluteti stället överlåtas åt styrelse att besluta om vilkennämndorganisation som skall knytas till och hur den i så fallskall utformas. Detär emellertid viktigt och i linje.med statliga åtaganden gentemot samema att säkerstäffa att den samiska minoriteten blir vederbörligen företrädd.Därför anser jag för min del att man här bör göra ett undantag från principenatt själv beslutar sin organisation. Rennäringsdelegationer,där rennäringsutövare ingår, bör sålunda inrättas vid länsstyrelsema iJämtlands, och . Fråganom delegationemas inrättande kan regleras i förordning, exempelvis i länsstyrelseinstmktionen. Inomrennäringsadministrationen tillämpas vissa avvikelser från länsgränsema.Det framgår av rennäringslagen (1971:437, omtryckt 1985:919, ändrad senast1988:1314; jfr även prop. 1990/91:4). Sålunda skall och lantbmksnämndeni fullgöra uppgifter som avser också (102§ första stycket). Vidare skall och lantbmksnämnden i Jämtlandslän fullgöra uppgifter som avser . Omfattar en sameby mark inommer än ett av de tre nordligaste länen, görs indelning i samebyområden av lantbmksnämndeni det län där huvuddelen skall ligga (102 § andra stycket). Jaganser att dessa avvikelser från länsindelningen i sak bör behållas. Mittförslag: Det som i lag har föreskrivits om lantbmksnämnder skall i stället avselänsstyrelser. Skälenfor mitt förslag: Enligt principbeslutet skall lantbmksnämndens nuvarandeuppgifter ingå i . Verksamhetens inriktning och omfattning harvåren 1990 slagits fast i propositionen om livsmedelspolitiken (prop.1989/90:146, JoU25, rskr. Ärendenenligt jordförvärvslagen (1979:230, ändrad senast 1989:34) om förvärv av jordbmks-eller skogsmark handläggs av lantbmksnämnden och förs således genomreformen över till . De frågor om nedläggningen av jordbmksmarkoch tillsyn enligt lagen (1979:425) om skötsel av jordbmksmark (ändrad senast1990:617) som handläggs av lantbmksnämnden kommer i fortsättningen atthandläggas av . Åtgärderför stmkturrationalisering inom de areella näringama kan också aktualiserasenligt fastighetsbildningslagstiftningen. skall även ifortsättningen bevaka allmänintresset i lantmäteriförrättning-ar. Minbedömning: skall enligt principbeslutet vara beslutande iviktiga övergripande skogliga frågor som rör markanvändning och naturvård. Några lagändringarbehövs inte för att skall kunna fullgöra dessa uppgifter. Skälen för min bedömning:I fråga om skogsvårdsstyrelsema föreligger enligt principbeslutet inte skäl attföra över dessa eller någon del av deras verksamhet till (prop.1988/89:154 s. 24). skaff dock besluta i viktiga övergripandeskogliga frågor som rör markanvändning och naturvård. Denna rätt kan reglerasi förordning, exempelvis i länsstyrelseinstmktionen. Länsjägmästaren skallföredra dessa ärenden i styrelse. Det åliggerskogsvårdsstyrelsen att i sin verksamhet bevaka att skogsbmket bedrivs på ettsätt som kan godtas från miljösynpunkt. Olika typer av samråd förekommer mellanlänsstyrelse och skogsvårdsstyrelse. kan även föreskrivaåtgärder för att begränsa eller motverka skador på naturmiljön. Några befogenheter utöverde som har behövs inte för att skall kunnaleva upp till den roll som anges i principbeslutet. Markanvändningsfrågor ären huvuduppgift för kommunema och länsstyrelsema och gmndar sig främst på bestämmelsemai lagen (1987:12) omhushåffning med naturresurser m.m. (ändrad senast 1990:442) och i plan- ochbygglagen (1987:10, omtryckt 1987:246, ändrad senast 1989:1049). Jag anser att förändringari arbetsfördelningen mellan länsstyrelse och skogsvårdsstyrelse effer ändradebeslutsbefogenheter för länsstyrelsemas del inte krävs för att länsstyrelsenskall kunna besluta i sådana viktiga, övergripande skogliga frågor som framgårav principbeslutet. Det finns särskildabestämmelser om skyldighet för tjänstemän vid bl.a. attsom föredragande eller på något annat sätt delta i handläggningen av vissaärenden hos och i övrigt biträda denna. Denna möjlighet utnyttjasav bl. a. på så sätt att länsjägmästaren ibland är föredragandei styrelse vid behandlingen av viktiga ärenden inom det skogligaområdet. Samarbete sker även i projektform eller genom att skogsvårdsstyrelsenavger yttranden. Generellt sett är samarbetet mellan länsstyrelse ochskogsvårdsstyrelse väl utvecklat. Enligt direktiven förkommittén (Jo 1990:03) för utvärdering och översyn av skogspolitiken (Dir.1990:47) skall kommittén med utgångspunkt i sina överväganden omskogspolitikens mål och medel lämna förslag till hur den statligaskogsvårdsmyndigheten skall anpassas härtill. En utgångspunkt skall därvidvara att organisationens lokala förankring bör behållas. Kommittén skall pröva,om ytterligare anpassning av de regionala skogsvårdsstyrelsema bör göras t. ex.genom större geografiska ansvarsområden. Förslagen får inte leda till attlänsstyrelsens verksamhet försvåras. Sammanfattningsvissaknas det enligt min mening anledning att ytterligare författningsregleravilka övergripande skogliga frågor rörande markanvändning och naturvård somlänsstyrelsen skall pröva. 2.3 område 2.3.1 Bebyggelse och bostadsförsörjning Mittförslag: Det som i förordningen (1984:338) om redovisning av den kommunalabostadsförsörjningsplaneringen har föreskrivits om länsbostadsnämndensuppgifter i samband med kommunala bostadsförsörjningsprogram skall i ställetavse länsstyrelsema. Länsstyrelsenskall lämna kommunema råd och underlag för den kommunalabostadsförsörjningsplaneringen. Skälen för mitt förslag:Enligt principbeslutet skall den del av länsbostadsnämndens verksamhet somavser de kommunala bostadsförsöij-ningsprogrammen och annan samhällsplaneringföras över till . Enligt princippropositionen är det de starkakopplingarna till roll enligt den nya planlagstiftningen sommotiverar en sådan förändring (prop. 1988/89:154 s. 25). I propositionen angesvidare att det är angeläget att utveckla formemaför samarbetet mellan olika berörda parter. bör ävenframdeles med ledning av program för kommunemas bostadsförsörjningsplaneringoch efter samråd med länsbostadsnämnden avge yttrande till plan- ochbostadsverket om bostadsförsörjningsläget i länet. bör såledesbidra med ett regionalt perspektiv och planeringsunderlag när det bl. a.gäller den lokala bostads- och arbetsmarknadsutvecklingen. Det bör göras ocksåpå gmndval av det hushållningsperspektiv som finns uttryckt i den fömt nämndalagen om hushållning med naturresurser m. m. Vadjag nu har förordat innebär lagtekniskt följande. -I lagen (1947:523) om kommunalaåtgärder tid bostadsförsörjningens främjande m. m. (omtryckt 1975:131, ändradsenast 1985:466) bör 3 § ändras. Ändringen innebär att om en kommun ingår i ettområde som kan anses utgöra en enhet i bostadsförsörjningshänseende bör samrådi dylika frågor ske inte bara med övriga kommuner i området utan ävenmed . Detta innebär dock inte någon ändring av ansvarsfördelningenmellan kommunen och staten, såvitt gäffer ansvaret för att ändamålsenligaåtgärder för bostadsförsörjningen inom kommunen förbereds och genomförs. -I samma lag bör införas en nyparagraf, 3 a §. I denna bör åläggas att ge råd och bidra medunderlag till den kommunala bostadsförsörjningsplaneringen. Detta börlänsstyrelsen göra på gmndval av sin breda samhällsplaneringskompetens och föratt bidra med elt regionalt perspektiv på den lokala bostadsutvecklingen. Vadjag nu har förordat innebär inte någon ändring av det ansvar som plan- ochbostadsverket har i fråga om rådgivningen till kommunema ibostadsförsörjningsfrågor. Mitt förslag:Uppgiften att registrera en samfällighetsförening och att föra samfallighetsföreningsregisterbör flyttas över från till lantmäteriet. Skälen för mitt förslag:Lagändringar behövs redan därför att fastighets-registreringen den 1 juli 1990fördes över från till lantmäteriet (prop. 1988/89:154 s. 26, l989/90:BoU4och 9, rskr. 89, samt prop. 1989/90:100 bil. 13 s. 72 och bil. 15 s. 64, BoU10, rskr. Frågan om organisation av lantmäterietpå länsnivå, som behandlas i propositionen om en ny regional statlig förvaltning,bygger på fömtsättningen att lantmäteriorganisationen skall ha en förankringlänsvis (prop. 1988/89:154 s. 27). I propositionen konstateras att det endastär en mindre del av den verksamhet som bedrivs av lantmäterienhet somhar betydelse för roll, nämligen framför afft inom den Prop.1990/91:27 fysiska planeringen. Denna del omfattar främst bevakning av allmänintresseti fastighetsbildningsförrättningar och initiativ till förrättningar samtbiträde med lantmäterikunskap i verksamhet. Enligt principbeslutetskaff dessa uppgifter finnas kvar inom . Den statligafastighetsregistreringen har som nämnts flyttatsfrån till lantmäteriet. Registreringav en samfällighetsförening och förande av samfallighetsföreningsregister ärenligt lagen (1973:1150) om förvahning av samfalligheter (ändrad senast1989:727) en uppgift för . Registret har fram till den I juli 1990förts av lantmäterienheten. Uppgiftema bör flyttas över till lantmäteriet.Förslag till ändring av lagen bör läggas fram i denna proposition. Vidlänsstyrelsema finns även förteckningar över vissa typer av samfalligheter somgmndar sig på äldre lagstiftning. Förteckningar över vägsamfälligheter och vägföreningarenligt lagen (1939:608) om enskilda vägar (ändrad senast 1989:460) och enligtden numera upphävda lagen (1966:700) om vissa gemensamhetsanläggningar börhandhas av samma myndighet som för samfäffighetsregistret. Ändringar behöverdärför göras i den förstnämnda lagen. Lagenom vissa gemensamhetsanläggningar är som sagt upphävd. Men vissa begränsningarav upphävandet framgår av lagen (1973:1151) om införande av anläggningslagen(1973:1149) och lagen (1973:1150) om förvaltning av samfalligheter (ändradsenast 1987:129). I 17 § sistnämnda lags sägs sålunda att 23 § lagen om vissa gemensamhetsanläggningari viss utsträckning fortfarande skall gälla. I 23 § berörs bl. a. uppgiftslämnandettill av sådana uppgifter som normalt förs i förteckningen över samfalligheterenligt lagen om vissa samfällighetsregister. Ingenannan författningsreglering finns om förandet av denna förteckning. Detfortsatta förandet av förteckningen bör kunna lösas genom överenskommelsermellan länsstyrelsema och fastighetsregistermyndighe-tema utan någon särskildlagreglering. Vidarekan det finnas ytterligare några förteckningar över olika typer av samverkansföretagdär lantmäterienheterna i vissa län har medverkat. Det kan t. ex. gällastängsel- och betessamfalligheter. Förekomsten av sådana förteckningar ochgraden av medverkan från lantmäterienhetema har varierat. Enligt min meningbehövs inga lagändringar vad gäller dessa frågor. Denändrade uppgiftsfördelningen innebär lagtekniskt följande. Enligt lagen om förvaltning av samfölligheter skall dels registrera samfällighetsföreningar och föra ett samfällighetsregister, dels besluta i en rad frågor som kan röra förvaltningen av en samfällighetsför ening. Det kan t. ex. vara frågor om att utse ledamot i föreningens styrelse (31 §) eller utlysa föreningsstämma (47 §). Förslagen om ändrad ansvars fördelning avser endast frågan om registrering av föreningar och regist rets förande. De övriga frågoma bör däremot ligga kvar hos . Ändringar bör således göras i 25 och 29 §§ så, att registrering av för- 31 eningar och förande av samfällighetsregisterflyttas över från tiff den statligafastighetsregistermyndigheten. I 67 § finns det regler omöverklagande. De bör ändras så, att bestämmelser om överklagande avfastighetsregistermyndighetens beslut förs in i lagen. Även mbriken föreparagrafen bör ändras. Genom ändringen får sådana beslut avfastighetsregistermyndigheten som innebär att ansökan om eller anmälan förregistrering avskrivits eller då registrering vägrats överklagas hos kammarrättinom . beslut enligt 31 § första stycket första ellertredje punkten, 32 §, 33 § första stycket, 61 § eller 64 § bör liksom tidigarekunna överklagas hos regeringen. Någon ändring behövs inte heller vad gäfferlänsstyrelsens övriga beslut som får överklagas hos kammarrätten. Vidlänsstyrelserna finns även förteckningar över vissa typer av samfallighetersom gmndar sig på äldre lagstiftning. Förteckning över vägsamfälligheter och vägföreningarenligt lagen om enskilda vägar bör föras av samma myndighet som för samfäffighetsregistret.Där bör ordet "" i 52 § tredje och femte styckenaersättas av "den statliga fastighetsregistermyndigheten". Däremot behövsinga ändringar i paragrafens Qärde stycke. I 88 § åttonde stycket hänvisas till52 § och det bör därför vara tillräckligt att göra ändringar i 52 §. Mittförslag: Lgen (1967:782) med anledning av sammanslagning av överståthållarämbetetoch i upphävs. lag införs som i fråga om äldre föreskrifter om länsväg-nämnder och lantbmksnämnderhänvisar till i länet. Skälenför mitt förslag: Lagen (1967:782) med anledning av sammanslagning av överståthållarämbetetoch i har spelat ut sin roll och behövs intelängre. Det kan däremot varapraktiskt att ha en särskild lag som i fråga om äldreföreskrifter om länsvägnämnder eller lantbmksnämnder hänvisar tilllänsstyrelsen i länet. En sådan lag motiveras också av att något särskilttilläggsavtal ännu inte har ingåtts i fråga om lagen (1972:114) med anledningav konventionen den 9 febmari 1972 meffan och om renbetning(ändrad senast 1985:181). När det gäller äldre föreskrifter om länsskolnämndereller fiskenämnder, förefaller det lagtekniskt lämpligast att ta upp dem i dennu föreslagna lagen först i samband med de lagändringar för avskaffandet avdessa nämnder som jag aviserat i det föregående (avsnitt 2.1). 3 Ikraftträdande Prop. Denföreslagna lagstiftningen bör träda i kraft . Bara på ett parpunkter krävs det särskilda övergångsbestämmelser. Ienlighet vad jag anfört har inom upprättats förslag till 1.lag om ändring i lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 2.lagom ändring i vapenlagen(1973:1176), 3.lag om ändring i lagen(1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället, 4.lag om ändring i lagen(1939:608) om enskilda vägar, 5.lag om ändring i väglagen(1971:948), 6.lagom ändring i kommunalskattelagen(1928:370), 7.lag om ändring ifastighetstaxeringslagen (1979:1152), 8.lag om ändring i lagen(1970:299) om skydd mot flyghavre, 9.lagom ändring i rennäringslagen(1971:437), 10. lagom ändring i berberislagen (1976:451), 11. lagom ändring i jordförvärvslagen (1979:230), 12.lag om ändring i lagen(1979:425) om skötsel av jordbmksmark, 13.lag om ändring i lagen(1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur, 14.lag om ändring i lagen(1985:295) om foder, 15.lag om hur ledamöter i skogsvårdsstyrelsemautses, 16.lag om ändring i lagen(1947:523) om kommunala åtgärder tiff bostadsförsörjningens främjande m. m., 17.lag om ändring i lagen(1973:1150) om förvaltning av samfalligheter, 18.lag om ändring i lagen(1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord, 19.lagom upphävande av lagen(1967:782) med anledning av sammanslagning av överståthållarämbetet ochlänsstyrelsen i , 20.lag om äldre föreskrifter omvissa länsnämnder. Förslagen13 har upprättats i samråd med justitieministem, förslagen 4 och 5 i samrådmed kommunikationsministem, förslaget 6 i samråd med finansministem, förslaget7 i samråd med statsrådet , förslagen 815 i samråd med jordbmksministernsamt förslagen 16 och 17 i samråd med bostadsministem. Vissaav förslagen faller inom lagrådets område. De är emeffertid sådana attlagrådets hörande skulle sakna betydelse. Jaghemställer att regeringen 1. föreslår attanta lagförslagen, 33 2.bereder tillfälle Prop. attta del av vad jag har anfört om rennäringsdelegationerna (avsnitt 2.2,1) och omskogsbmket (avsnitt 2.2.3). Regeringenansluter sig tiff föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål som han hemstäfft om. Propositionen...................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... ... 1 Propositionenslagförslag....................................... ... 2 Justitiedepartementetsområde ....................... ... 2 Kommunikationsdepartementetsområde............ ... 5 Finansdepartementetsområde ....................... ... 7 Jordbruksdepartementetsområde..................... ... 9 Bostadsdepartementetsområde....................... .. 19 Civildepartementetsområde ........................... .. 22 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde .. 25 1Inledning......................................................... .. 25 2Föredraganden.................................................. .. 25 2.1Reformens omfattning ................................... 25 2.2Jordbruksdepartementets område..................... 27 2.2.1Rennäringen ....................................... .. 27 2.2.3Skogsbruket ......................................... .. 28 2.3.1Bebyggelse ochbostadsförsörjning............ .. 29 2.3.2Lantmäteriet ....................................... .. 30 3Ikraftträdande ................................................. .. 33 4Upprättade lagförslag......................................... .. 33 5Hemställan....................................................... .. 33 6Beslut .......................................................... .. 34 Tryckeri, Stocktiolm 1990 35