prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — Motdenna bakgrand föreslås att krav införs på miljökonsekvensbeskrivningar somunderlag för kommuneraas översiktsplanering och beslut om detaljplaner enligtplan- och bygglagen. Vidareföreslås införandet av krav på miljökonsekvensbeskrivningar som underlag förlokaliseringsprövning av större industrianläggningar enligt 4 kap. naturresurslagen. Offentligupphandling av varor/produkter Införandetav en bestämmelse i upphandlingsförordningen föreslås, innebärande attstatliga myndigheter i samband med sin upphandling alltid skall göra enmiljökonsekvensbeskrivning. Myndigheteraa skall vidare redovisamiljökonsekvenseraa av det valda upphandlingsalteraativet i förhållande tillandra aktuella afteraativ. Dämtöverföreslås ett förtydligande i upphandlingsförordningen och i föreskriftema ianslutning till förordningen, innebärande att statliga myndigheter vid sinupphandling skall ta vederbörlig miljöhänsyn. Förslaget innebär bl.a. attvaror/produkter märkta med miljösymbol (grön svan), enligt regler fastställdaav den av regeringen inrättade partssammansatta miljömärkningsstyrelsen, alltidbör ges företräde i myndigheteraas upphandling. Statligamyndigheters och affärsdrivande verks "verksamhetsförändrande" beslut Irapporten föreslås införandet av en särskild "MKB-paragraf i instmktionenför samtliga trafikverk, samt vissa övriga myndigheter, bl.a. ,domänverket, lantbmksstyrelsen, statens energiverk och ,innebärande att alla "verksamhetsförändrande" beslut som kan väntasfå en betydande inverkan på miljön och/eller hushållningen med naturresurser,skall föregås av en miljökonsekvensbeskrivning. Frågorsom kräver ytterligare utredning Detfinns ett antal frågor som och av olika skäl inte har haft möjlighet att belysa närmare i rapporten, men som verken anser bör övervägas inför det fortsatta arbetet med att hitta konkreta former för en mer systematisk användning av miljökonsekvensbeskrivningar i det svenska planerings- och beslutssystemet. '" Samordningenmellan NRL/PBL och övrig NRL-anknuten lagstiftning Prop.1990/91:90 Irapporten föreslås att och ges i uppdrag att närmareöverväga förslag till en bättre samordning av NRL/PBL och övrig NRL-anknutenlagstiftning. Detta skall ske i samverkan med de centrala verk och myndighetersom enligt sina instraktioner har uppsiktsansvar i anslutning tillnaturresurslagen. Beträffandemiljöskyddslagen fömtsätts att miljöskyddskommittén i sin utredning övervägerhur kraven på miljökonsekvensbeskrivningar lämpligen bör utformas i anslutningtill de eventueUa ändringar i nuvarande lagstiftning, vad avser prövnings- ochtillståndsregler, som kommittén kommer att föreslå. Dämtöverföreslås att det uppdras åt och att i samverkan medberörda myndigheter överväga behov av och fömtsättningar för användningen avmiljökonsekvensbeskrivningar som underlag för beslut enligt vissa andralagstiftningar (skogsvårdslagen, skötsellagen osv. Miljökonsekvensbeskrivningari samband med beslut om produktion och saluförande av varor/produkter del av de nuvarande miljöproblemen hänför sig till olika typer av s. k.diffusa utsläpp. Ett viktigt bidrag till denna typ av miljöföroreningar utgörsav varor/produkter sammansatta av miljöskadliga komponenter. Olika styrmedelkan användas för att främja en mer miljöinriktad produktion och konsumtion avvaror/produkter, där användningen av någon form av miljökonsekvensbeskrivningarkan ingå som en del eller ett alternativ. Enform av miljökonsekvensbeskrivningar för produkter kan utgöras av ett utvecklatsystem med miljövarudeklarationer, där olika varors egenskaper och påverkanfrån produktions- till avfallsledet analyseras. Utfallet av sådanagenomlysningar av olika produkter/produktgrapper kan bilda underlag föröverväganden och beslut av och regeringen beträffande val av merdirekta styrmedel för att främja en produktutveckling som ligger i linje med demiljö- och naturresurspolitiska målen. I rapporten föreslås att frågan om denärmare fömtsättningaraa och formeraa för ett utvecklat system förmiljökonsekvensbeskrivningar med denna inriktning utreds i särskild ordning. "Miljökonsekvenstänkande"inom olika samhällssektorer Irapporten understryks behovet av att utveckla "sektorsanpassade"regler och former för användningen av miljökonsekvensbeskrivningar. Det är an geläget att det bedrivs ett aktivt sådant utvecklingsarbete särskilt inom tra fiksektorn, skogs- och jordbrakssektora samt energisektorn. Samtligasektorsmyndigheter har genom uttalande av riksdag och rege- Prop.1990/91:90 ring getts ett miljöansvar. Mot denna bakgrand bör lämpliga formerför Bilajga 8.1 miljökonsekvensbeskrivningar och uppföljning avmiljöarbetet utvecklas inom ramen för det nya treåriga statliga budgetsystemet. Sådanamiljökonsekvensbeskrivningar kan användas som underlag både för åtgärder iSverige och i det internationella arbetet beträffande gränsöverskridandemiljöproblem hänförliga till bl.a. trafiken och energiförsörjningen. Irapporten anses att regeringen bör, inom ramen för bl.a. EFTA- och EG-arbetet,aktivt verka för systemövergripande miljökonsekvensbeskrivningar som kanläggas till grand för internationella överenskommelser om förbud ellerbegränsningar av verksamheter och åtgärder som leder till gränsöverskridande miljöproblem. Irapporten föreslås en treårig introduktionsperiod med försöksverksamhet,metodutveckling och kompetensutveckling kopplat tiU användningen avmiljökonsekvensbeskrivningar inom NRL/PBL-området m.m. ochnaturvårdsverket bör ges i uppdrag att i samverkan med berörda sektorsmyndigheteroch administrera och utvärdera försöksverksamheten. Viktigafrågor som bör övervägas inom ramen för försöksverksamheten är bl.a. lämpligaformer för vem som slutligt skall avgöra hur miljökonsekvensbeskrivningen iaktuella beslutsärenden skall göras och när den kan anses ge tillräckligtunderlag, dvs. vem som skall "godkänna" miljökonsekvensbeskrivningen.Det bör uppdras åt och att särskilt utreda dessafrågor. Lagförslag i statens naturvårdsverks och plan- och ' Prop. (MKB) i det svenska planerings- och beslutssystemet Isamband med verksamhet eller åtgärd, som kan få väsentlig inverkan på miljönoch/eller hushållningen med naturresurser, skall verksamhetens eller åtgärdenskonsekvenser för miljön övervägas och redovisas. Regeringenfår föreskriva att det vid tillämpningen av viss av regeringen särskilt angivenlag eller annan författning skall föreligga en miljökonsekvensbeskrivning somunderlag för beslut om verksamhet eller åtgärd som kan antas ha en väsentliginverkan på miljön och/eller hushåUningen med naturresurser. Miljökonsekvensbeskrivningenskall belysa den samlade inverkan på miljön av den aktuella verksamheten elleråtgärden. Den skall innehålla en beskrivning av inverkan på marken, vattnet ochluften av en verksamhet eller åtgärd och de konsekvenser denna inverkan får förmiljön och/eller hushållningen med naturresurser, liksom för människors hälsaoch säkerhet. Omdet behövs, skall en miljökonsekvensbeskrivning innefatta en redovisning avandra lokaliseringar eller alternativ till den planerade verksamheten elleråtgärden och bedömda miljökonsekvenser av olika alteraativ. Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter omvad en miljökonsekvensbeskrivning skall omfatta och innehålla samt former förhur den skall utföras och offentliggöras. Miljökonsekvensbeskrivningenskall bekostas av den som ansvarar för verksamheten eller skall genomföraåtgärden ifråga. Iöversiktsplanen skall redovisas allmänna intressen som bör beaktas vid beslutom användningen av mark- och vattenområden. I. grunddrageni fråga om den avsedda användningen av mark- och vattenområden samt i fråga om tillkomst, förändring och bevarande av bebyggelse, 73 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga8.2 2. hur kommunen avser att tillgodose riksintressen enligt lagen (1987:12) om hushållningmed naturresurser m.m. / översiktsplanen skall kunna redovisas de krav på en miljökonsekvensbeskrivningenligt MKB-lagen (xx:xx) som behövs for att bedöma verksamhetens eller åtgärdensinverkan på miljön och hushållningen med naturresurser. Översiktsplanenskall utformas så, att dess innebörd kan utläsas utan svårighet. Tillplanen skall fogas en sådan Till planen skall fogas en sådan planbeskrivning som avses i 8 § och beskrivning av planen och dess kon- granskningsyttrande sekvenser med avseende på miljön enligt 9 §. enligt MKB-lagen (xx:xx) och som avses i 8 § samt granskningsyttrandeenligt 9 §. Omlänsstyrelsen inte har godtagit planen i viss del, skall det anmärkas i planen. Tilldetaljplanen skall fogas en Till detaljplanen skall fogas en sådanplanbeskrivning som anges i sådan beskrivning av planen och 26 § och ensådan genomförande- dess konsekvenser med avseende på beskrivning som angesi 6 kap. 1 §. miljön enligt MKB-lagen (xx:xx) eller enligtöversiktsplanen, och som avses i 26 § samt en sådan genomförandebeskrivningsom anges i 6 kap. 1 §. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig överstatens Prop. 1990/91:90 naturvårdsverks och plan- och bostadsverkets rapport 8.3 Miijökonsekvensbeskrivningar (MKB) i det svenska planerings-och beslutssystemet Efterremiss har yttranden kommit in från kommerskollegium, ,, , , statens väg- och trafikinstitut,transportrådet, och statens historiska museer, lantbmksstyrelsen,, , arbetarskyddsstyrelsen, statens råd förbyggnadsforskning, geologiska undersökning, , styrelsen för teknisk utveckling, domänverket, statens energiverk,, statskontoret, , ,, kemikalieinspektionen, hovrätten för ÖvreNorrland, , kammarrätten i , Tekniska högskolan iStockholm, , , , i , länsstyrelsema iStockholms, , , och , samt Västerbottenslän, kommun, kommun, , kommun,, kommun, Kungl. ,, , , , , i , GrossistförbundetSvensk Handel, och Svenska Lokaltrafikföreningen.Dessutom har yttranden inkommit från statens lantmäteriverk. , och Företagensuppgiftslämnardelegation (FUD). Sammanfattning av statens naturvårdsverks särskilda Prop. rapport inför 2000-talet Bilaga 10.1 Iutredningen lämnar vi förslag som syftar till att utveckla miljöövervakningeni inför 2000-talet. Utredningen innehåller förslag om bl. a. stmktur,innehåll, resultatredovisning, organisation och finansiering avmiljöövervakningen. Den är det första steget i en process som beräknas varaslutförd inom den närmaste två-årsperioden. De följande stegen i denna processomfattar utvärderingav befintliga resultat från programmet för övervakning av miljökvalitet (PMK),den samordnade recipientkontrollen och vissa andra program med syfte att geunderlag för konkreta förändringar inom olika delprogram och projekt, utformningav nationellt program för miljöövervakning, utformningav allmänna råd för regional miljöövervakning, utformningav förslag till länsvisa program för regional miljöövervakning. Ensamlad miljöövervakning på den nationella nivån bedrivs inom ramen för PMK.Verksamheten bedrivs inom följande delprogram: PMKhar sin tyngdpunkt i övervakning av miljöer utan lokal påverkan. Programmet gerunderlag för huvudparten av rapportering av miljödata tillinternationella konventioner m. m. Andraformer av nationell miljöövervakning ingår i verksamheten vid vissa myndigheteroch organisationer t.ex. inom SNV, SGU, , och . Miljöövervakningpå den regionala nivån bedrivs huvudsakligen i form av samordnadrecipientkontroll vatten och i form av regional luftkvalitetsövervakning. Påsötvattensidan täcks landet i stort sett av samordnade recipientkontrollprogram.På kustvattensidan finns samordnade recipientkontrollprogram för vissakustavsnitt medan de fortfarande saknas inom andra avsnitt. Denregionala luftkvalitetsövervakningen har delvis kommit till stånd inom ramenför regionala luftvårdsförbund, som finns i ett tiotal län i södra hälftenav landet. Även andra former av luftvårdssamarbete förekommer. I flera län harregionala miljöövervakningsprogram börjat ta form med inriktning även påmark-gmndvatten och skog. Dentotala årliga kostnaden för den samlade miljöövervakningen i lan det kan beräknas uppgå till . Lokal miljööver vakning förekommer i form av traditionell recipientkontroll (omgivnings- 76 kontrollav enskilda utsläpp) och i form av övervakning av luftkvaliteten i Prop.1990/91:90 tätorter.I det förra fallet bekostas övervakningen av förorenaren och i det Bilaga10.1 senarenormalt av den enskilda kommunen. Olika former av samarbete förekommerdock mellan kommuner när det gäller tätortsövervakningen. Denobjektsbundna recipientkontrollen har under den senaste 1015- årsperiodenalltmer övergått i en allmän miljöövervakning inom ramen för dentidigare nämnda samordnade recipientkontrollen. Miljöövervakningenspelar en viktig roll i det interaationella samarbetet bl. a. mot bakgmnd avmiljöproblemens alltmer storskaliga karaktär. Det viktigaste internationellaorganet när det gäller luftfrågor är ECE genom konventionen omgränsöverskridande föroreningar. När det gäller vattenfrågor är PARCOM ochHELCOM de viktigaste organen. Iframtiden kommer EGs beslutade "miljömyndighet", EEA attspela en betydande roll. Miljöövervakning är inledningsvis "myndighetens"viktigaste arbetsområde. Denärmaste 10 20 åren kommer att präglas av stora behov av att med utgångspunktfrån miljöns krav modifiera och miljöanpassa utvecklingen inom olikasamhällsområden. Parallellt med arbetet inom landet måste också ett mycketaktivt internationellt arbete bedrivas. Vianser att miljöövervakningen är ett grandläggande strategiskt instrament imiljövården för kunskapsförsörjning, för att sätta upp miljömål och för attange nödvändiga och riktiga försiktighetsmått och åtgärder, liksom för attfölja upp effekter av dessa. Detta gäller både i ett nationellt och i ettinteraationellt perspektiv. Tillståndeti miljön skall ytterst vara styrande för de beslut som måste fattas. Eneffektivare miljöövervakning ger underlag för utformning av kostnadseffektivaåtgärdsprogram. Den leder därigenom till att stora kostnader för samhället kansparas. Miljöövervakningen blir en av gmndstenama för miljövårdsarbetet. Denbör också fungera som ett säkerhetsnät som larmar där vi inte lyckats medpreventiva åtgärder. Ommiljöövervakningsverksamheten skall kunna leva upp till denna roll kommer detoundvikligen att krävas relativt omfattande förändringar av det befintligasystemet. Förändringsbehovet gäller bl. a. följande punkter: Målsättning,struktur och innehåll Detbehövs en bättre samordning och integration inom miljöövervakning en. Behovet gäller samordning och integration mellan den nationella och den regionala nivån, det gäller mellan olika delprogram och mellan forsk ning och övervakning. En ökad samordning bör ge effektivitetsvinster. Den är också en nödvändig fömtsättning för att en samlad redovisning av miljötillståndet i landet - av "Hur mår" - skall kunna göras.I samordningen ligger även att den miljöövervakning som utförs skall ske med en enhetlig målsättning och på ett enhetligt sätt. måsteockså göras för att få till stånd interaationell samordning. Detta är Prop.1990/91:90 mycket väsentligt eftersom många miljöproblem är av internationellka- Bilaga 10.1 raktär. Miljöövervakningenär till sin definition en långsiktig verksamhet. Mätningen måste därför geserforderlig kontinuitet och stadga. Miljöövervakningen måste dock ha en sådanflexibilitet att den kan anpassas till förändringar i problembild ochkunskapsläge. Som exempel på frågor och problem som bör ges utrymme inommiljöövervakningen kan nämnas driv-husgaseraa, stratosfärens ozonlager,miljögifter, hälsofrågor och naturresursfrågor. PMK-programmet avsågsursprangligen bli rikstäckande men har på grand av otillräcklig finansiering ihuvudsak inskränkts till opåverkade (utan lokal påverkan) områden. Ambitionenbör nu vara att nå upp till den ursprangliga målsättningen och alltså äveninkludera kulturpåverkade områden. Föratt tillgodose här nämnda behov föreslår vi att följande övergripandemålsättning skall gälla för den samlade miljöövervakningsverksamheten såsomden beskrivs här, dvs. även omfattande den miljöbetingade hälsoövervakningen: följa växlingarna i miljönstillstånd och visa på antropogent betingade förändringar (beskrivatillståndet), lämna underlag för attidentifiera och visa på miljöproblem från den lokala till den globala skalan(bedöma hotbild), lämna underlag för attformulera mål, för att miljöanpassa samhällsutvecklingen i ochomvärlden och för att prioritera och besluta om åtgärder (lämna underlag foråtgärder), följa upp beslutade åtgärder(jolja upp). Viföreslår att miljöövervakningen inför 2000-talet får följande straktur ochbenämning: Ettnationellt övervakningsprogram som svarar mot behoven av nationell informationoch behov av rapportering tiU interaationella organisationer. Programmet motsvararnärmast dagens PMK-nät, utvidgat till att omfatta även kulturpåverkade områdenoch till att omfatta ytterligare delprogram, t.ex. hälsa och naturresurser.Dämtöver omfattar det även vissa andra pågående program. Regionalamiljöövervakningsprogram i varje län. Programmen skall ge erforderligakunskaper om regionala miljöförhållanden och kunna utgöra underiag för regionaloch planering. De utgör också en väsentlig komplettering till detnationella övervakningsprogrammet genom bl. a. större areell upplösning.Programmen motsvarar närmast dagens samordnade recipientkontrollprogram och deregionala luftövervaknings- och miljöövervakningsprogrammen. Begreppet reserveras för den nuvaranderecipientkontrollens specialprogram, dvs. för övervakning av utsläpp av merspeciell karaktär eller där förhållandena i övrigt kräver mer inträngandekontroll än det regionala programmet ger. De lokala programmen utformasindividuellt i varje särskilt fall. Övervakningav luftkvalitet i tätorter. ingaförändringar jämfört med nuvarande övervakning. Den avviker till Prop.1990/91:90 sin karaktär från den övriga miljöövervakningsverksamheten. Denationella och regionala programmen kan sägas motsvara allmänna behov avmiljöövervakning. För att erforderlig samordning och integration, ekonomi ochkontinuitet skall säkras föreslår vi att det allmänna behovet avmiljöövervakning beslutas i särskilda former och budgetramar. De av allmännabehov motiverade programmen kommer att behöva kompletteras med program som tarhänsyn till andra behov och önskemål. Sådana kompletterande särskildamiljöövervakningsprogram bör normalt kunna bygga på och kopplas samman med deallmänna programmen och härigenom förbilligas. Finansieringen av dessa programbör normalt ske av berörda intressenter. Gränsdragningenmellan det nationella och de regionala miljöövervakningsprogrammen börpreciseras i samband med det fortsatta arbetet under det närmaste året. Viföreslår vidare att de regionala miljöövervakningsprogrammen får sammaindelning i delprogram som det nationella nätet och att båda programtypernautvidgas med delprogram för hälsa/miljömedian och naturresurser/landskap. Detslutliga innehållet i olika delprogram kommer att preciseras under detfortsatta arbetet. I utredningen identifieras olika utvärderingar som börgenomföras som ett underlag för detta arbete och möjliga programförändringarsom dessa kan leda fram tiU. För verksamheter där gränsdragningen meUan olikamyndigheter är oklar är det angeläget att ansvarsfördelningen mellanmyndigheteraa ut inom ramen för utvärderings- och programarbetet. Densamlade miljöövervakningsverksamheten avkastar betydande datamängder. Dessautnyttjas inte i den utsträckning som borde ske och som behövs. Behovet avsammanställd och utvärderad information är mycket stort hos olika intressenterfrån det internationella tiU det lokala planet. Bådedatahanteringen och analys- och resultatutvärderingen inom miljöövervakningenmåste därför stärkas. Behovfinns av att kunna sammanställa uppgifter om t.ex. miljöns tillstånd somunderlag för beslut, om trender och om måluppfyllelse gentemot olika miljömåloch åtgärdsbeslut. Andra behov är kopplade till den fysiska planeringen ochtill behovet av att kunna informera allmänheten. Prognoser över den framtidautvecklingen måste kunna göras. Dessa måste baseras på en god beskrivning avaktuellt miljötillstånd och av hur detta utvecklas. Samtidigtbör här framhållas att möjlighetema att göra övergripande utvärderingar avinsamlat datamaterial är starkt beroende av tillgängligheten till data och avkvaliteten hos dessa. Viföreslår att samlade utvärderingar och redovisningar bör ske årsvis av såväl den nationella som den regionala miljöövervakningen. För att för stärka värdet av redovisningarna från regionala övervakningen bör SNV 79 lämna närmare anvisningarom utformningen av årsredovisningarna. 1990/91:90 tredje år börfördjupade utvärderingar göras som ett underlag bl.a. för Bilaga 10.1länsstyrelsernas regionala miljöanalyser, för olika aktionsplanearbeten ochförarbetet med fördjupade anslagsframställningar. Den regelbundna redovisningenbör kompletteras med olika tematiska sammanställningar för att belysa speciellafrågor. Vilämnar vidare en redovisning av olika former för ADB-stöd för hanteringen avdata inom miljöövervakningen samt en redovisning av de krav som ställs pådatahanteringen. Vi föreslår att användningen av data för miljövård skall varakostnadsfri. Viföreslår att krav på ackreditering eller tillämpning avkvalitetssäk-ringsratiner motsvarande kraven på ett ackrediterat laboratoriumbör gälla även inom miljöövervakningen. Vidare föreslår vi att arbetet initieraspå att successivt utarbeta regler för kvalitetskontroll även inom andra områdenän vattenområdet. I första hand bör regler utarbetas för luft- ochmarkområdena. Orimligtstora administrativa insatser krävs för att få till stånd miljöövervakningsinsatser.Särskilt gäller detta den regionala övervakningen. Starten av de samordnaderecipientkontrollprogrammen och olika regionala övervakningsprogram har oftaföregåtts av långa förhandlingar och diskussioner om främst finansieringen.Detta har inneburit att samordnade recipientkontrollprogram saknas idelar av landet, t. ex. längs vissa kuststräckor och för vissa ämnesområden.Det har också inneburit att det i regel är svårt att garantera önskvärdkontinuitet i övervakningen. Närdet gäller finansieringen av den regionala miljöövervakningen bör ävenframhållas att en liten grapp av finansiärer står för kostnaderna för densamordnade vattenrecipientkontroUen (sammanlagt ca 700 intressenter) vilketkan jämföras med att minst 15000 anläggningar omfattas av tillsyn enligtML. Denregionala luftövervakningen finansieras huvudsakligen på frivillig väg.Alteraativa former för att finansiera miljöövervakningen bör därför sökas.Finansieringsformen bör säkerställa att övervakningen kan bedrivas mederforderlig geografisk och ämnesmässig täckning, kontinuitet, jämförbarhet ochpå kostnadseffektivt sätt. Förorenarensansvar för finansiering av miljöövervakningen bör vidgas till att gälla flertaletförorenare, inte som ett relativt fåtal. Detta kan endera uppnås genom attmyndigheterna ges ökade möjligheter att föreskriva ökat ansvar förmiljöövervakningen eller genom att även övervakningen av den yttre miljöninkluderas i olika miljöavgiftssystem. Viföreslår att miljöövervakningen finansieras över statsbudgeten via avräkningmot förekommande miljögifter. Statsfinansiellt utrymme har skapats genom denrad av miljögifter som införts eller är på väg att införas. Både befintliga och nyaavgifter kan övervägas vid avräkningen. I prin cip möter inga hinder att använda vare sig finansieringsavgifter (t.ex. för prövning och tillsyn enligt ML, kemikalieavgifter, skogsvårdsavgifter) eller 80 styrandeavgifter/produktavgifter (t.ex. handelsgödsel/bekämpningsme- Prop. 1990/91:90delsavgifter, kväveoxid och koldioxidavgifter). Valet är i sina detaljer enBilaga 10.1 politisk fråga och inget närmare förslag lämnas därför i dethänseendet. Rent allmänt borde därför den aktuella avräkningen kunna klarasgenom att redan beslutade/uttagna avgifter återförs till miljöområdet för attmöjliggöra en angelägen upprustning av den vitala del av miljövården sommiljöövervakningen bör vara.