prop · GE03135 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:135 om ändrat huvudmannaskap för sjukreseadministrationen m. m. P''°P- Regeringenforelägger vad som lagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollelden for de åtgärder och det ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Ipropositionen föreslås all huvudmannaskapet för administrationen av ersätlningsom utges från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkringför resekostnader i samband med läkarvård m. m. flyttas överfrån de allmänna försäkringskassorna och tillsjukvårdshuvudmännen. Förslag läggs fram om de lagstiftningsåtgärder som behövsför all genomföra överflyttningen. Förslagen grundar sig på en överenskommelsesom iräfTats med företrädare för sjukvårdshuvudmännen. Överenskommelseninnefattar också all den förul i princip beslulade överflyltningen av ansvaretför luftburna akuta sjuktransporter till sjukvårdshuvudmännen skall genomförasden . 1 1990/91. Propositionenslagförslag Prop- 1990/91:135 Lag om resekostnadsersättning vid sjukresor 1 §Landstingskommuner och kommuner som inte tillhör någon lands tingskommun (sjukvårdshuvudmän) skall, i fråga om personer som omfal las av sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lämna ersättning för resekostnader 1. enligt2 kap. 6 § nämnda lag, 2. isamband med rådgivning enligt lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekonlrollerande verksamhet m. m., 3. vidresor till och från sjukhus eller läkare som föranleds av en undersökning enligt förordningen (1975:1 157) om ersältning för vissa läkarutlåtanden m. m. Ifråga 0111 resekostnader enligt första stycket 2 skall ersättning lämnas ävennär rådgivningen bedrivs av organisationer med tillstånd. Förresekostnader som avses i 2 kap. 6 § första stycket första meningen lagen omallmän försäkring behöver ersätlning lämnas endasl om värden eller behandlingengetts med anledning av sjukdom eller förlossning. 2§ Resekostnadsersällning enligt1 § beräknas enligt de grunder som sjukvårdshuvudmannen bestämmer, dock med denbegränsning som kan ha föreskrivits med slöd av 2 kap. 1 § andra slyckel lagen (1962:381)om allmän torsäkring. 3§ Frågor om resekoslnadsersältningenligt denna lag prövas, efter ansökan om sådan ersättning, av densjukvårdshuvudman inom vars område sökanden är bosatt. Ersättningen betalas avsjukvårdshuvudmannen. 4§ Om en inlernalionellöverenskommelse om social trygghet innefattar åtagande för alt svaraför resekostnader i samband med sjukresor, skall ersättning för dessa koslnaderlämnas av den sjukvårdshuvudman inom vars område vård för sjukdomen har getts. Dennalag iräder i kraft och tillämpas på ersätlning för koslnaderför resa som påbörjas efter ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän Härigenomföreskrivs alt 2 kap. 1 och 7 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring' skallha följande lydeise. Föreslagen lydelse 2 kap. Om skyldighet för landslingskommunoch kommun som inle tillhör landslingskommun att erbjuda hälspr och sjukvård föreskrivsi hälsQr. gch sjukvårdslagen (1982:763), Förc|?nna vård och för den sjukvård,som meddelas av annan vårdgivare samt för landvård, liksom fgr resor i sambandmed vården, utges ersjättning enligt vad nedan sägs. Igrunderna för ersätlning enligt 2, 3. 5 och 6 §§ kan regeringen dels bestämmaden högsta patientavgift och, såvitt avser 3 och 5 §§, det högsta arvode somfår tas ut av en vårdgivare som är ansluten till försäkringen, dels meddelanärmare föreskrifter för verksamhelens bedrivande hos vårdgivaren och om skyldighelför denne att lämna uppgifter om verksamheten. Om skyldighet forlandstingskommun och kommun som inte tillhör landslingskommun alt erbjuda hälso-och sjukvård saml atl ersätta kostnader för resor i samband med vård rn. hi-,föreskrivs i hälso- och sjukvårdslagen (1982: 763) och lagen (1991:000) om resekostnadsersällningvid sjukresor. För denna vård och för den sjukvård som meddelas av annan vårdgivaresamt för landvård, liksom för kostnadsansvaret för resor i samband med vården,utges ersätlning enligt vad nedan sägs. I grunderna för ersältningenligt 2, 3 och 5 §§ kan regeringen dels bestämma den högsta patientavgift och,såvitt avser 3 och 5 §§, det högsta arvode som får las ul av en vårdgivare somär ansluten lill försäkringen, dels meddela närmare föreskrifter förverksamhetens bedrivande hos vårdgivaren och om skyldighet för denne att lämnauppgifter om verksamheten. I grunderna för er.sätlning enligi 6 § kan regeringenbestämma den högsta resekostnad sotn den försäkrade skall svara för samt det lägsiabelopp, .som skgll beräknas Jör kostnad för resa med bil sgrn inle går i allmäntrafik. Har arbetsgivare försjöman jämlikt sjömanslagen (1973:282) haft Har arbetsgivare försjöman jämlikt sjömanslagen (1973:282) haft '■Lagen omtryckt 1982:120. - Senaste lydelse 1984:686. 'Senaste lydelse 1985:324. fl 1990/91. atl vid sjukdomvidkännas kostnad som avses i 2 6§§, äger han hos allmän försäkringskassa erhållagotlgörelse för kostnaden enligt bestämmelserna i denna lag. atl vid sjukdomvidkännas kostnad som avses i 2 5§§, äger han hos allmän försäkringskassa erhållagotlgörelse för kostnaden enligt beslämmelserna i denna lag. Dennalag iräder i kraft den . Äldre föreskrifter gäller fortfarande ifråga om ersättning för resa som har påbörjats före ikraftträdandet. 3 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1990:1466) om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att 2 kap. 6 och 10§§ lagen (1962:381) om allmän försäkring' iparagrafernas lydelse enligt lagen (1990:1466) om ändring i nämnda lag samtikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1990:1466) skall haföljande lydelse. Haren försäkrad med anledning För resekostnader / samband av sjukdom erhållit läkarvård eller med läkarvård eller annan sjukvår- annan sjukvårdande behandling, dande behandling, som avses i 2 som avses i 2 eller 5 §, eller sjuk- eller 5 §, eller sjukhusvård enligt husvård enligt 4 §, utges ersättning 4 §, utges ersältning enligt grunder för resekostnader / samband som regeringen fastställer. Deisam- ined vården enligt grunder som re- ma gäller resekostnader i samband geringen fastställer. Detsamma gäl- med ler resekostnader i samband med 1.tillhandahållande av hjälpmedelåt handikappad, 2.tandvård som avses i 3 §, 3.besök med anledning av sjukdomhos läkare eller sjukgymnast inom företagshälsovård, för vilken bidrag lämnas eflerbeslul av yrkesinspektionen, 4.besök med anledning av sjukdomhos läkare inom sluderandeorgani-salionernas hälsovård, för vilken statsbidragutbetalas av högskolestyrelse. 5.konvalescenlvård som lämnas i konvalescenlhemsom har lagits upp på förteckning som faslslälls av regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer, 6.vistelse vid en sådan vårdin- 6.vistelse vid en sådan vårdinrättning som enligt lagen (1990: rättningsom enligt lagen (1990: 1402) om överlagande av vissa 1402)om överlagande av vissa sjukhem och andra vårdinrält- sjukhemoch andra vårdinrättningar övertagits av kommunen. ningarövertagits av kommunen, 7. besök för sjukvårdande behandling som ges såsom särskild omsorg etdigtlagen (1985:568) om särskilda omsorger otn psykiskt utvecklingsstörda m.fl. Ersättningför sjuktransporter utges enligt grunder som regeringen fastställer. Enallmän försäkringskassa får Iräffa överenskommelse med en kommun eller enlandstingskommun om gotlgörelse Jör kommunens kostnader för åtgärder sotn kanberäknas leda tdl alt kassans utgifter 'Lagen omtryckt 1982:120. En sädan överenskommelse skall Jör atl gällagodkännas av . 10§ Frågor om sjukvårdsersätlningprövas i andra fall än som avses i andra styckel av den allmännaförsäkringskassa, hos vilken den försäkrade är inskriven eller skulle ha varilinskriven, om han uppfyllt åldersvillkoret i lkap.4§. Denna försäkringskassafår dock uppdra åt en annan försäkringskassa att pröva sådana frågor. Frågor om sjukvårdsersätlningenligt 2, 3 och 5 §§ saml ersättning enligt 4§ som inle hänför sig lill vissl vårdlillfälleprövas av den försäkringskassa inom vars verksamhelsområde vårdgivarenbedriver sin verksamhel. Delsamina gäller sjukvårdsersättning i övrigl i defall där den försäkrade inte är och inte heller under den förutsättning som sagtsi första styckel skulle ha varit inskriven hos allmän försäkringskassa. Frågor omsjukvårdsersättning enligt 2, 3 och 5 ö§§ saml ersältning enligt 4 § som inlehänför sig lill vissl vårdlillfälle prövas av den försäkringskassa inom vars verksamhelsområdevårdgivaren bedriver sin verksamhel. Detsamma gäller sjukvårdsersättning i övriglenligi 2, 3 och 5 §§ i de fall där den försäkrade inle är och inle heller underden förutsättning som sagts i första styckel skulle ha varil inskriven hosallmän försäkringskassa. Frågor om avgiftenligt 12 I2b §§ prövas av den försäkringskassa hos vilken den försäkrade ärinskriven. Denna lag träder i kraftden . Har en kommun och en landstingskommun kommit överens omalt föra över en vårdinrättning till kommunen med slöd avövergångsbestämmelserna lill lagen (1990:1402) om övertagande av vissa sjukhemoch andra vårdinrättningar tillämpas de nya bestämmelserna i 2 kap. 6, 10 och12b §§, 3kap.4a§ och 20 kap. 8 § från och med den dag övertagandet skedde fördem som vistas vid vårdinrättningen. Denna lag träder i kraflifråga om 2 kap. 6 S förslå slyckel andra meningen 7 , och i övrigtden . 2.Har en kommun och en landslingskommunkommit överens om atl föra över en vårdinrättning lill kommunenmed stöd av övergångsbestämmelserna lill lagen (1990:1402) om övertagande avvissa sjukhem och andra vårdinrättningar tillämpas de nya bestämmelserna i2kap. 6, 10 och 12b §§, 3 kap. 4 a § och 20 kap. 8 § från och med den dagöverlagandel skedde för dem som vistas vid vårdinrättningen. 3.Äldre föreskrifter i 2kap. 6 och 10§ gäller Jörtfarande i fråga om ersältning för resa som har påbörjatsföre ikraftträdandet. Lagom ändring i lagen (1974:525) om ersättning för viss fbdelsekontrollerandeverksamhet m. m. Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekonlrollerandeverksamhet m. dels att 3 § skall upphöra all gälla, dels att 4 § skall haföljande lydelse. 4§ Ersättning enligt denna lag/)«7r/- Ersättning enligt denna lag/o> des av allmänförsäkringskassa. rådgivning och i anslutning därtill udätnnadepreventivmedel utges av allmän försäkringskassa. Om ersättning för resekostnader i samband med rådgivning enligt dennalag finns föreskrifter i lagen (1991:000) om resekostnadsersättning vidsjukresor. Dennalag träder i kraft . Äldre föreskrifter skall fortfarandegälla i fråga om ersältning för koslnader för resa som har påbörjats föreikraftträdandet. 'Senaste lydelse av 3 § 1988:45. t2 1990/91. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden . S. ,, , , , , G. , ,, Wallslröm, Lööw, , , , Proposition om ändrat huvudmannaskap för sjukreseadministrationenm. Nuvaranderegelsystem för ersättning från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL) för resekostnader vid sjukresa har i princip gälltsedan år 1976. Vissa ändringar i detta system genomfördes dock med verkan fr.o.m.den 1 maj 1987, då förordningen (1987:82) om ersättning vid sjukresa ersatte sjukreseförordningen(1975:964). Deförändringar i regelsystemet som genomfördes innebar såväl enanpassning av reglerna lill rådande förhållanden som en adinini-straliv förenklingav regelsystemet. Del reformerade regelsyslemet kom dock atl bygga på enfortsatt försäkringskasseadminislration med ersältning enligt den s.k. ålerbäringsprincipen.Det innebär atl den försäkrade svarar för hela resekostnaden och därefteransöker hos om ersätlning för resan. Kassan prövar ersällningsrältenoch beräknar ersättningens storlek enligt nämnda regler och betalar utersättning till den försäkrade. Vid taxiresor kan den försäkrade överlåta sinrätt till ersättning från sjukförsäkringen på taxiförelaget. Fråganom atl överföra ansvaret för administrationen av sjukresorna frånförsäkringskassorna till sjukvårdshuvudmännen har varit föremål för ulredningoch diskussion under del senasle decenniet. Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallade dåvarande chefen för socialdepartementeten särskild utredare för all göra en översyn av sjukförsäkringens ersällningssystemvid sjukresor. Ulredningen antog namnet sjukreseulredningen. I direktiven (S1979:09) uttalades bl.a. att många förhållanden som inverkade på sjukresornaoch som skulle ge möjligheler all samordna sjukresor framför alll skulle kunnapåverkas av landstingen. Som exempel nämndes sjukvårdsenheternas lokaliseringoch mottagnings-tidernas förläggning. Det fanns mol denna bakgrund anledningall närmare pröva förutsällningarna för all ge sjukvårdshuvudmännen ell ökatekonomiskt och administrativt ansvar för resor i samband med sjukdom. Sjukreseulredningenavlämnade betänkandet (SOU 1981:35) Sjukresor samordning ochförenkling. des en ulveckling i tvåsteg. Del första stegel skulle innebära förenklingar Prop. 1990/91: 135 inomramen för gällande syslem. Del andra stegel avsåg ell överförande av ansvaretför sjukresorna lill sjukvårdshuvudmännen. Ulredningen föreslog ocksåförsöksverksamhet med elt landslingsadminislreral ersättningssystem. Remissutfallet var i huvudsak positivt. En föneckning överremissinstanserna saml en sammanställning av remissyllrandena finnstillgänglig hos socialdeparlemenlel (597/81). Sjukreseulredningenavstod från atl i detalj föreslå hur ell överförande av ansvaret försjukresorna till sjukvårdshuvudmännen skulle ske. Jag finner därför inte skälall i den fortsatta framställningen återkomma lill utredningens belänkande. Enförsöksverksamhet med ell landslingsadininislreral ersällningssystem genomfördesunder liden inom delar av och Norrbottenslän. Syflel var bl.a. att pröva möjlighelerna till ökad samåkning ined taxigenom en bällre samordning av sjukresor. 1 en av socialdeparlemenlel ochLandstingsförbundet gemensainl utarbetad rapporl angående utvärdering avförsöksverksamheten konstaterades atl erfarenheterna i stort sett varit godaoch atl berörda landsting på ett tillfredsställande säll klaral sin uppgift. Samlidigtframhölls all det med existerande regelsystem knappasl var möjligl all klarahanteringen av ersättningskraven ined mindre resurser än försäkringskassornabehövde för sin administration. Enligt rapporten behövdes därtor ytterligare ulredningoch överväganden i fråga om ersättningsregler och ersältningsstan-dard innan eltbeslul kunde fattas om del framlida huvudmannaskapet för sjukreseadministrationen. Fråganom atl överföra del ekonomiska och administrativa ansvaret för utgivande av koslnadsersällningarför sjukresorna från försäkringskassorna till sjukvårdshuvudmännen hardärefter berörts i de överenskommelser om ersättningar från sjukförsäkringensom träffats för och (prop. 1985/86:167 resp. prop.1987/88:63). I dessa överenskommelser konstaterade parlerna all nägonsystemförändring i fråga om sjukreseadministrationen inte var aktuell förtillfället. försäkringsöverenskommelse för som iräfTades uttalade parlernaall de avsåg all iräffa en särskild överenskommelse om enöverflyttning av huvudmannaskapet för sjukresorna, ekonomiskt ochadministrativt, till sjukvårdshuvudmännen . Parlernalyckades, trots belydande ansträngningar, inte nå en uppgörelse i sådan lidall reformen kunde genomföras från den nämnda lidpunkten. Parterna haremellertid , Iräflal en principöverenskommelse om altgenomföra reformen . Överenskommelsen omfattar även ellöverförande av ansvaret för luftburna akula lufttransporter frånrikspolisstyrelsen till sjukvårdshuvudmännen från samma lidpunkt. Härigenom fårhuvudmännen elt samlat ansvar för akula sjuktransporter i enlighet med vadriksdagen lidigare har beslutat (prop. 1989/90:100,bil.7, SoU 17, rskr. Jagförordar alt de i överenskommelsen angivna huvudmannaskapsför- 9 ändringarna genomförs pådet sätt som redogörs för i del följande. 1990/91: 135 förslag som jagredovisar inbegriper, förutom ny lagsliflning som innefattar åliggande försjukvårdshuvudmännen att lämna resekoslnadsersältning vid sjukresa, ändringar iAFL och lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekonlrollerandeverksamhet m. m. 1 övrigl är det på grund av givna bemyndiganden en uppgift förregeringen atl falla erforderliga beslul. bör beredas lillfälle allla del av överenskommelsen genom alt den fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 1. Jag kommer senare atl föreslå regeringen de forordningsbeslämmelsersom behövs för genomförandel av systemförändringen. 2 Gällande system för sjukreseersättning Enligt2 kap. 6 § AFL lämnas ersätlning lill den försäkrade tor resekostnader isamband med läkarvård eller annan sjukvårdande behandling eller sjukhusvårdunder förulsällning all vården erhållits med anledning av sjukdom. Vidarelämnas ersättning för resekostnader i samband med tillhandahållande avhjälpmedel åt handikappad, tandvård, besök med anledning av sjukdom hos läkareeller sjukgymnast inom förelagshälsovård och studerandehälsovård saml konvalescenlvårdsom lämnas i konvalescenlhem. Resekoslnadsersällningen utges enligt grunder somregeringen fastställer. De närmare föreskrifterna har meddelats i förordningen(1987:82) om ersättning vid sjukresa. Vidaregäller all om arbelsgivare för jämlikt sjömanslagen (1973:282) haft sjukdom vidkännas kostnad för resor för läkarvård eller annanbehandling, han har rätl alt hos erhålla gotlgörelse fördenna kostnad. Ersättningför resekostnader lämnas enligt ålerbäringsprincipen. vilken innebär attersättningsanspråken prövas av försl sedan sjukresanförelagils. Sammanfatlningsvisgäller all den försäkrade betalar en fast avgift (karensbelopp) för varjeenkel resa. De resekostnader som överstiger denna avgift ulgör i allmänhet sjukreseersältningenfrån försäkringen. För resa med allmänna färdmedel är karensbeloppel förnärvarande , för resa med privatbil . och för resa med taxi 30 kr.Vid samåkning i taxi eller privatbil utgör karensbeloppel . per vårdtagare.Den 1 juli 1990 infördes dessutom ell s. k. ålerbäringslak för sjukresor medtaxi. Delta har till syfte att begränsa försäkringens ersätlning i fall avsärskilt höga taxi-taxor. Ersättningentill den försäkrade beräknas med vissa begränsningar för resa med taxi eller flyg efler del faktiska rärdsält som använts. Vid sjukresa med taxi eller flyglämnas ersättning bara om annat och billigare färdsätt inte kunnal användas medhänsyn lill den försäkrades tillstånd, resans längd eller andra omständigheter.Kan ersättning därvid inle beräknas för en sådan resa får ersättning ändålämnas enligt vad som anses skäligt.För sjukresa med privatbil beräknas ersättningen lill . 1990/91:135kilometer. Särskildaersättningsregler finns för övernattning i samband med sjukresa, förföljeslagare vid sjukresa samt vid resa för besök i öppen vård med anledning avbarns sjukdom eller för besök hos sjukt barn som värdas på sjukhus. Tillledning för lillämpningen av förordningens bestämmelser har riksförsäkringsverketutfärdat allmänna råd. Frånsjukförsäkringen enligt AFL utges ocksä ersältning för resekostnad i sambandmed rådgivning som lämnas i födelsekonlrollerande syfte eller om abort ellersterilisering. Detta följer av lagen (1974; 525) om ersättning för viss födelsekonlrollerandeverksamhet m. m. Beslämmelserna i förordningen om ersättning vid sjukresaskall lillämpas i dessa fall. 2.2 Försäkringens Utgifter för sjukresor Sjukförsäkringensulgifler för sjukresor har ökat markant . De har i slort selltredubblats , vilkel kan jämföras med allkonsumentprisindex ungefär fördubblats. Utgiftsutvecklingenunder framgår av följande. ,kr.) Närdet gäller de utbetalda ersättningsbeloppen hos de olika försäkringskassorna ilandet föreligger stora skillnader. framgår av bilaga 2, som visarutgifternas fördelning mellan försäkringskassorna . Variationernaberor i huvudsak pä geografiska betingelser, kommunikationsnätets uppbyggnadoch inriklning samt hälso- och sjukvårdens organisation. Detfinns ingen statistik över sjukresornas fördelning, antals- och ul-giflsmässigl,på olika färdmedel. Av några mindre undersökningar framgår dock all variaiionernaär slora mellan länen som en följd av nämnda faktorer. Vidare framgär atlca av anlalel sjukresor företas med privatbil och med taxi. Av ålerslodensker merparten med allmänna färdmedel som buss och låg. Närdel gäller fördelningen av utgifterna på de olika färdmedlen beräknas resormed taxi och egen bil svara för respeklive och övrigafärdmedel, främsl låg och buss, för återstoden på . Denstarka ökningen av sjukförsäkringens utgifter för sjukresor under 1980-talel har flera orsaker. Andelen resor med taxi synes ha ökat succés- 11 sivi som belydandehöjningar av färdkostnaderna för taxi har skett. Till della kommer altkarensbeloppet inte har följt den allmänna kostnadsutvecklingen ,trols den höjning som förelogs . Det bör nämnas all karensbeloppelför sjukresor med taxi också höjdes i samband med att laxinäringen avregleradesden , samlidigt som ell s.k. ålerbäringslak infördes för allmotverka eventuella negativa eflekler av all laxesällningen avreglerades. 1990/91: 135 Somjag redovisat lämnas ersättning till den försäkrade i efterhand av försäkringskassanefter framställning frän den försäkrade eller vid taxiresor alternativt fråntaxiförelaget. Detta betyder all försäkringskassorna i prakliken har myckel småmöjligheter all ifrågasätta eller påverka den försäkrades val av färdmedel ochtidpunkt för resa och därmed även försäkringsutgiftema. Ärendenaom sjuk reseersättning handläggs i första hand vid försäkringskassornaslokalkontor och servicekonlor, vilka tillsammans ulgör ca 420 enheter. Medledning av gjorda arbetstidsmätningar harhanteringen av dessa ärenden på kassorna beräknals sysselsätta ca 250årsarbetare. De totala adminislraliva koslnaderna för verksamheten har beräknalslill drygl 60 milj. kr för , vilkel ulgör av de utbetalade resekostnadsersällningarna.Del totala anlalel ersatta sjukresor under ell år har uppskattats lill närmare10 milj. 3 Ändrat huvudmannaskap för sjukreseadministrationen 3.1 Allmänt om ändrat huvudmannaskap Mitt förslag:Huvudmannaskapet för administrationen av ersättning som utges frånsjukförsäkringen enligt AFL för sjukresor förs över från försäkringskassorna lillsjukvårdshuvudmännen . Sjukvårdshuvudmännens skyldighel all utgesjukreseersäll-ning lill de försäkrade regleras i en särskild lag om resekoslnadsersältningvid sjukresor. Skälen för milt förslag:Sjukförsäkringens utgifter för sjukresor har ökat snabbare än den allmännakostnadsutvecklingen . De medel som står till buds för attbromsa denna utveckling utan atl påtagligt försämra sjukreseförmånenekonomiskt för de försäkrade är i första hand en mer aktiv planering ochsamordning av sjukresorna. Samlidigt råder i landel varierande förhållanden medavseende på t. ex. kommunikationsnätets ulformning och hälso- och sjukvårdensorganisation. Tydligast framslår skillnaderna mellan storstadsregioner ochglesbygd, men även inom regioner av sammaslag kan variaiionerna vara belydande. Mol den Prop. 1990/91: 135 bakgrundenbedömer jag all det inle är möjligl för försäkringskassorna all inom ramen för eltenhetligt och detaljerat ersättningssystem åsladkomma en sådan planering ochsamordning av sjukresorna som skulle krävas för all bromsakostnadsutvecklingen, inte ens med belydande personella resursökningar. Enöverflyttning av ansvaret för sjukreseadministrationen lill sjukvårdshuvudmännenskulle däremot skapa föruisäiiningar för elt effektivare resursutnyttjande avde sanihällssubvenlionerade transporterna av äldre, sjuka och handikappade.Detta gäller under förutsättning all sjukvårdshuvudmännen gesmöjlighet all i viss utsträckning utforma regelsystem som bättre än detnuvarande kan anpassas till de lokala förhållandena.Huvudmannaskapsförändringen bedöms dessutom skapa slörre förutsättningar atthålla tillbaka de offenlliga utgifterna genom alt ersättningen för dessatransporter, bl.a. vad gäller taxilransporter, kan fastställas genom avtal medtrafikföretag i resp. län.