prop · GE03142 · 1990-12-31 00:00:00 — Emittenten eller densom lämnar erbjudandet har alltså inle besläml vilka personer som kan teckna iemissionen eller acceptera erbjudandet; ett visst bestämmande kan dock finnaskvar, l.ex. vid överleckning då någon fördelning måsle ske. vad som brukar kallas uppköpserbjudanden, offentliga erbjudanden ochintroduktionserbjudanden. Emissioner eller erbjudanden som riktas lill vissabestämda mottagare sker däremot inte till en öppen krets. Det kan avse t. ex.anställda eller styrelsen i ell förelag. Enligtaktiebolagslagen, försäkringsrörelselagen och bankaktiebolagslagen föreliggeri vissa fall skyldighel alt upprätta emissionsprospekt. Denna skyldighel gällerbl. a. när etl aktiebolag, försäkringsaktiebolag eller bankaktiebolag elleraktieägare i sådana bolag offentliggör eller på annat sätt till en vidare kretsriktar inbjudan att förvärva aktier, teckningsrätter, skuldebrev, oplionsbevisoch vinslandelsbevis Gfr 4 kap. 18 §, 5 kap. 16 §, och 7 kap. 3 §aktiebolagslagen, 4 kap. 20 § och 5 kap. 2 § försäkringsrörelselagen saml 4kap. 19 § och 5 kap. 18 § bankaktiebolagslagen). En vidare krets i dellasammanhang har i förarbetena lill aktiebolagslagen vara då emissionereller erbjudanden riktar sig till ca 200 personer eller däröver (SOU 1971:9 s.80). Delta innebär art skyldighel atl upprätta emissionsprospekl föreligger viderbjudanden lill l.ex. de anställda om de är fler än 200. Däremot är det ingetkrav på atl den som medverkar vid ett sådant erbjudande har tillstånd enligt förevarandelag, eftersom erbjudandet inle riktar sig lill en öppen krets. Separatlillslånd fordras för var och en av de i paragrafen uppräknade verksamheterna.Vad gäller motiven för en sådan ordning hänvisas lill allmänmotiveringen(avsnitt 6.1). Enligt2 kap. 2 § bankrörelselagen får en bank för egen räkning förvärva och drivahandel med förutom mynt. sedlar, checkar och anvisningar obligationer,förlagsbevis, förlagsandelsbevis och andra fordringsbevis som är avsedda förden allmänna marknaden. Denna grundläggande rätt för bank alt med stöd avbankoktrojen kunna förvärva och driva handel med angivna finansiella instrumenthar åtminstone inte böra inordnas i regelsystemet förvärdepappersrörelse. Eftersom sådan verksamhet enligt 3 § är lillståndsplikligvärdepappersrörelse fordras ell särskilt undanlag. (Jfr3 och 42 §§ i kommitténs förslag) Paragrafenmolsvarar närmast 3 § andra styckel fondkommissionslagen. De som har möjlighetall få tillstånd att driva värdepappersrörelse är svenskl aktiebolag,bankinslilul och utländskt företag som inle är bankinstitui. Kraven i fråga omassociationsform har behandlats i avsnitt 6.2. Bestämmelsensom utformats efter förebild i bankrörelselagen (1 kap. 4§ andra styckel)öppnar möjlighet för svenska aktiebolag som erhållit tillstånd all drivavärdepappersrörelse enligt 1 kap. 3 § all etablera sig genom en filial iutlandet. Vid prövningen av frågor om filialelablering bör i princip samma övervägandengöras som vid etablering genom dotterbolag. I dolterbolagsfallel krävs ocksåtillstånd enligt 3 kap. 1 § andra stycket eftersom en sådan etableringförutsätter förvärv av organisalionsaklier. För alt tillstånd skall lämnas börkrävas alt del land där etableringen sker har tillfredsställande regler förauktorisation och tillsyn. Härigenom skapas vissa garanlier för all del finnsen tillfredsställande konlroll av att filialen driver verksamhel på ettgodtagbart sätt och all, om så inle sker, tillsynsmyndighelen i del främmandelandel har tillräckliga befogenheter alt ingripa. En annan förutsättning förlillslånd att inrätta en filial bör vara att det finns ett fungerandeinformationsutbyte mellan bankinspektionen och lillsynsmyndigheten i del främmandelandel. Visar del sig genom det informationsutbyte som sker att bolaget inlesköter verksamhelen på ell som bankinspektionen finner godtagbart ochvidtas inle tillräckligt kraftfulla åtgärder mot filialen avtillsynsmyndigheten i det land där filialen finns kan bankinspektionenåterkalla filiallillståndel. (Jfr12 § i kommitténs förslag) Den i paragrafen intagna regeln för den som bedriver värdepappersrö- 155 relse saknar motsvarigheti fondkommissionslagen. Däremot finns i både Prop. 1990/91: 142 2 § lagen omvärdepappersmarknaden och 1 § insiderlagen liknande regler. Dessa ulgörförebild för den här intagna bestämmelsen. I den nu föreslagna lagen om handelmed finansiella instrumenl finns också en likartad regel. Denna ochbestämmelsen i förevarande paragraf ersätter de nämnda bestämmelserna i lagenom värdepappersmarknaden och insiderlagen. Genomparagrafen införs begreppel sund värdepappersrörelse efter förebild ibanklagstiftningen (se t. ex. 2 kap. 3 § iredje slyckel bankakliebolagslagenoch 7 kap. 1 § andra slyckel bankrörelselagen). Den materiella oktrojprövningenför banker baseras på en bedömning av huruvida rörelsen kan antas komma altuppfylla kraven på en sund bankverksamhet. Vad denna prövning ulifrån sundhelskravelskall omfatta har utvecklats i prop. 1989/90:116 om ägande i banker och andrakreditinstitut m.m. (s..59 f) Med stöd av sundhelskrileriel skall bl. a. enbanks organisation, verksamhet enligt bolagsordningen samt inre kontroll- ochsäkerhelsuppbyggnad prövas. Vidare sägs atl bankens verkställande ledning ochstörre ägare skall bedömas uppfylla de kunskapsmässiga krav och vara såomdömesgilla i sitt handlande som erfordras för all de skall kunna på ettlångsiktigt och stabilt sätt driva sund bankverksamhet. Även de organisatoriskaförhållandena skall bedömas. Uppmärksamhet skall också riktas på t. ex.verksamhet som en ägare driver vid sidan av den tillståndspliktiga rörelsen.Principen om sund värdepappersrörelse är avsedd all uttrycka samma krav som denämnda i fråga om värdepappersrörelse. Innebördenav rekvisitet sund värdepappersrörelse är inte statisk utan kan varieraberoende på hur värdepappersmarknaden utvecklas. När del gäller all faslslällainnehållel i begreppel bör bankinspektionens verksamhel i form av allmänna rådoch praxis spela en viktig roll. Av betydelse är naturligtvis ocksä derekommendationer som ges av samt avAktiemarknadsnämnden, och liknande organisationer. SekretessI kap. 8 § (Jfr55 § i kommitténs förslag) Bestämmelsenmolsvarar i sak 44 § fondkommissionslagen. paragrafen föreskrivna lystnadsplikten gäller inle bara slyrelseledamöleroch anställda hos etl värdepappersbolag och ett utiändski värdepappersförelagulan också andra befattningshavare som fåll kännedom om förhållanden somomfallas av lyslnadsplikl, l.ex. 1 den frågan hänvisas tifl motiventill molsvarande bestämmelse i lagen (1979:749) om (prop.1975/76:175 s. 26). Där anmärks att utsedda revisorer räknas sombefattningshavare och att de sålunda omfattas av beslämmelsen ulan all dettabehöver anges på annal sätt. Densom bryter mol beslämmelsen kan dömas för broll mol tystnads plikt enligt 20 kap. 3 § . I en banksfondkommissionsrörelse gäller föreskriften om tystnadsplikt i Prop.1990/91:142 1 kap. 6 § bankrörelselagen. Broll mot den tystnadsplikten äremellertid inte straffsanktionerade, vilkel framgår av beslämmelsen i 9 kap. 1§ samma lag. Här föreligger alltså en skillnad gentemot fondkommissionsbolagen.Den förevarande paragrafen ändrar inle på detta förhållande. Fråganom straffsanktion för brott mot tystnadsplikt togs upp av lagrådet vidgranskningen av lagen (1990:749) om valutareglering. Lagrådet anmärkte i detsammanhangel på atl straffsanktion ej fanns för befattningshavare vid bankeller annal kreditinstitut som bryter mol lystnadsplikten vid behandling avärende enligt valutaregleringslagen (prop. 1989/90:135 s. 153). I proposilionen(s. 163) framhölls med anledning härav att problemaliken kring tystnadspliktför Gänsteman vid kreditinstitut bör övervägas i ett större sammanhang, däräven frågan om brotl mol sekretessen i den allmänna bankverksamheten kan lasupp. Iavvaktan på all sekretessen i kreditinslut utreds bör inte några ändringarvidias av bestämmelserna härom i vare sig bank- ellervärdepap-perslagstiflningen. Detta innebär all del vid överträdelse avtystnadsplikten kommer all föreligga en olikhet i del straffrättsliga ansvaretmellan anslällda i värdepappersbolag och anställda i bank som bedriver värdepappersrörelse. (Jfr5 § i kommilléns förslag) Paragrafenmotsvarar 2 § fondkommissionslagen. Den innehåller en erinran om allbeslämmelserna om i lagen (1914:45) om kommission,handelsageniur och handelsresande gäller i den mån särskilda bestämmelser inleges i lagen om värdepappersrörelse. innebär bl.a. att reglerna omsjälvinträde i kommissionslagen gäller om kommissionären uppträder som kundensmolparl i en affär. Delbör uppmärksammas all i prop. 1990/91:63 föreslås alt en ny lag omhandelsagentur skall ersätta de delar av kommissionslagen som handlar omhandelsagenter och alt lagen i samband härmed föreslås få ändrad rubrik. (Jfr6 § i kommitténs förslag) Avparagrafen, som är ny, följer atl reglerna om självinträde i kommis sionslagen skall gälla i alla de situationer där etl värdepappersinstitut som erhållit tillstånd som kommissionär enligt 3 § 1 utför uppdrag åt en kund och kundens motpart är en större ägare i värdepappersinstitutet eller är ett sambandsförelag eller är en slörre ägare i ell sådant företag. Av 9 § framgår att reglerna om självinlräde gäller när värdepappersinstitutet uppträder som kundens molparl. Reglernai kommissionslagen medför alt värdepappersinstitutet skall meddela kunden vemsom är motpart. Instilulet är också skyldigt att tillvarata kundens intressemed samma omsorg som när uppdraget utförts genom atl avtal skett med tredjeman. I fråga om pris gäller bl.a. all delta inte får sältas mindre fördelaktigtän del som var gängse då meddelande om självinlräde avsändeseller gavs muntligen. Vill kunden göra gällande all värdepappersinstitutet intevar berälligat att göra upp affären med ägare lill institutet,sambandsförelagel eller ägare till della åligger del kunden all ulan oskäligtuppehåll, efler det han fåll underrättelse om självinträdel, meddelainstitutet detta. Vad som avses med sambandsförelag framgår av 6 kap. 3 §. Avfrämsl praktiska skäl har självinträdesreglernas lillämpning på ägare lillvärdepappersinstitutet eller sambandsförelagel begränsats lill sådana medbetydande ägarandel. Denna har i paragrafen preciserats till lio procent ellermer av aktiekapitalet eller andelarna eller av röstetalet i institutet resp.sambandsförelagel. Förutsältningarför tillstånd m. m. (Jfr8 § förslå slyckel i kommitténs förslag) Kriteriernaför den materiella prövningen har erhållit en ny lydelse som knyter an lill deli 1 kap. 7 § införda sundhelskravel. Denmateriella prövning som avses i punklen 2 har behandlats i allmänmotiveringen(avsnitt 6.2). Vad gäller innebörden av sundhelskravel kan också hänvisas tillvad som anförts i anslulning till 1 kap. 7 §. (Jfr8 § andra stycket och 9 § första stycket 2 och andra slyckel i kommitténsförslag) Förstaslyckel överensstämmer med 6 § andra slyckel fondkommissionslagen. Bestämmelseni andra stycket saknar motsvarighet i fondkommissions lagen. Den har tillkommit efter förebild i banklagstiftningen. 3 § bankakliebolagslagenkrävs att det till en ansökan om oklroj fogas en Prop. 1990/91: 142 plan för den tilltänkta verksamheten (verksamhetsplan). oktrojansökaninnefattar bl.a. en allmän bedömning av omfallningen och beskaffenheten av denplanerade verksamheten. Syflel med uppgifterna i verksamhetsplanen är all deskall komplettera de uppgifter om den tilltänkta verksamhelen som finns ibolagsordningen (se prop. 1984/85:191 s. 25 och prop. 1986/87:12 Band 2 s. 6).Kravel på all del lill ansökan om lillslånd atl driva värdepappersrörelse skallfogas en verksamhetsplan har uppställts från samma utgångspunkter. i 3§ bankrörelseförordningen (1987:647) skall en verksamhetsplanför banker innehålla. 1.en beskrivning av dentilltänkta verksamhelen, 2.en redogörelse för bankensorganisation, 3.uppgift om bankensverksamhetsområde, 4.en analys av det förvänladekapilalkravel fördelat på olika riskklasser, 5.en prognos över det förväntadeekonomiska utfallet under del inledande skedet, 6.de uppgifter i övrigl sombankinspektionen bestämmer. Närdel gäller all avgöra frågan om tillstånd for ell bolag enligt den föreslagnalagen om värdepappersrörelse synes i huvudsak samma typ av uppgifter som krävsav en banks verksamhetsplan vara av betydelse. All, som kommittén föreslår, tain delaljföreskrifterna om vad verksamhetsplanen skall innehålla i lagen synesinle ändamålsenligl. (Jfr9 § första slyckel 1 och Iredje stycket i kommilléns förslag) Paragrafenmolsvarar 7 § fondkommissionslagen. Bolagsordningen skall enligt 2 kap. 4§aktiebolagslagen ange bl.a. föremålet för bolagets verksamhel, angivet lillsin art. Redan där framgår vilken verksamhet bolaget skall bedriva. Avverksamhetsplanen enligt 2 § andra slyckel skall därutöver framgåverksamhelens omfattning mer i detalj. Av2 kap. 4 § aktiebolagslagen framgår alt bolagsordningen skall innehållabolagels firma. Enligt 12 § fondkommissionslagen är ell aktiebolag som erhållittillstånd att driva fondkommissionsrörelse skyldigt all i sin firma användabeteckningen fondkommission. 4 §fondkommissionslagen all ingen annan får använda ordel fondkom mission eller avledning av del ordel i sin firma eller annars vid beleckning av sin rörelse. Kommitién har föreslagil atl dessa bestämmelser skall finnas kvar. Samtidigl skall de utökas med förbud all använda någon av beteckningarna på de övriga tillståndspliktiga verksamheterna. Däremol föreslår kommittén all det nuvarande förbudel för en fondkommissionär alt använda ordel bankir i sin firma inle skall finnas kvar. Denpågående internationella integreringen av värdepappersmarknader na kommer sannolikt all medföra att svenska aktörer i ökad utsträckning etablerar sig även utomlands samlidigt som utländska aktörer kommer att verka i . Alt i detta skede söka vidmakthålla krav på viss beleck ning för de svenska aktörerna som ett förbud all använda vissa 159 beteckningar införs ärenligt min mening inte ägnat att skapa ordning och Prop. 1990/91:142 redapå detta område. Att endasl kräva att en av de tillståndsplikliga aktörerna kommissionärerna skall vara tvungna all ha en i lag bestämd beleckning med isin firma förefaller inte ändamålsenligt. nu föreslagna lagen om värdepappersrörelse har, till skillnad frånkommitténs lagförslag, ingen beleckning åsatts de olika tillståndsplikligaverksamheterna. Del överiåls i slället ål företagen som avser all drivavärdepappersrörelse i någon form atl själva finna ul lämpligafirmabeleck-ningar. Som nämnls skall bankinspektionen godkänna de olikabolagens bolagsordningar; i bolagsordningen skall ingå bolagels firma. Det fåri samband därmed ankomma på inspektionen alt se till alt firmabeteckningeninte blir olämplig eller vilseledande för allmänhelen. (Jfr11 § i kommitténs förslag) I10§ fondkommissionslagen anges att etl fondkommissionsbolags styrelse skaUbeslå av minst tre ledamöter, atl styrelsen skall utse en verkslällandedirektör och atl denne och en av styrelseledamölerna skall genom Gänslgöringhos fondkommissionär eller på annat säll ha skaffat sig den erfarenhet sombehövs för verksamheten. Av8 kap. 1 och 3 §§ aktiebolagslagen framgår atl ell aktiebolags slyrelse skallbestå av minsl tre ledamöter om aktiekapitalet eller maximikapitalel uppgårtill minst 1 milj. kr. och atl del i sådana bolag skall utses en verkställandedirektör. Som påpekats i allmänmotiveringen bör bolag som bedrivervärdepappersrörelse ha en styrelse av viss minsta storiek samt en verkslällandedirektör. Som minsta antal styrelseledamöter har, i likhet med kommilléns förslag,fem funnits lämpligt. Vilka som skall utses lill styrelseledamöter avgörs avaktieägarna. Huruvida styrelsens ledamöter helt eller delvis skall rekryterasur ägarkretsen blir därmed också en sak för aktieägarna alt avgöra. Av 8 kap. 3§ aktiebolagslagen framgår atl den verkslällande direktören utses av styrelsen. Ifondkommissionslagen, liksom i kommilléns förslag, slälls elt uttryckligt kravpå all verkställande direktören och en av styrelseledamöterna genom Gänslgöringhos fondkommissionär eller på annal sätt skaffat sig den erfarenhet som behövsför verksamheten. Detta får anses ingå i den materiella tillståndsprövningenoch behöver inle uttryckas särskilt i lagtexten. (Jfr10 § i kommilléns förslag) Fräganom värdepappersbolagens akliekapital behandlas i den allmänna motiveringen(avsnitt 6.2). (Jfr48 § i kommitténs förslag) Paragrafenmolsvarar 37 § fondkommissionslagen. I paragrafen slås fasl all även bankermåsle söka särskill lillslånd för all få driva värdepappersrörelse enligtlagen. Vid lillslåndsprövningen skall inspektionen göra en lämplighetsprövningpå motsvarande sätt som gäller enligt 1 § första stycket 2. Frågan omlillslånd för bank att bedriva värdepappersrörelse har även kommenterals iavsnitt 6.1 i allmänmotiveringen (Jfr42 § i kommitténs förslag) Bestämmelsen är ny. Deutländska förelag som avses är sådana som i sitt hemland bedrivervärdepappersrörelse. Om företagel vill etablera sig i krävs lillslåndav bankinspektionen. Detankommer på inspektionen att undersöka om företagel blivit föremål för engodtagbar auktorisalionsprövning i hemlandet. Har så skett och finns det ocksåen tillfredsställande tillsyn av förelaget bör företagel få agera på densvenska marknaden. Del är här, liksom påtalats på andra ställen, av vikt attbankinspektionen åstadkommer ett informationsutbyte med tillsynsmyndighelen därföretaget är auktoriserat. EnförutsäUning för tillstånd lill filialelablering är atl del ulländskaförelagels planerade verksamhel här i landel kan antas uppfylla kraven på ensund värdepappersrörelse. Sundhetskriteriet har utformats i överensstämmelsemed vad som föreslås gälla som villkor för att svenska aktiebolag skall fålillslånd all driva värdepappersrörelse. Som framhållits i den allmännamotiveringen (avsnitl 6.2) skall denna lillslåndsprövning uteslutande grundaspå en kvalitativ bedömning av företagel och dess planerade verksamhet. Sundhelskravelhar vidare ulvecklats i anslulning lill 1 kap. Grundtankenmed bestämmelsen är att det vid tillståndsprövningen för ulländska foretagskall slällas krav som i princip är likvärdiga med dem som gäller för svenskaaktiebolag. Givelvisskall inte utländska företag som önskar etablera sig i missgynnas av auktorisalionsregler och tillslåndspraxis. Del är emellertid av vikl all stor omsorg ägnas den kvalitativa prövningen av ansökningar om filialetiiblering. Även om den verksamhel som skall bedrivas här i 161 11 1990/91. landel kommer att varaunderkastad svenska rörelseregler och svensk Prop. 1990/91:142 tillsyn, så ärdel ofrånkomligt atl vid tillståndsprövningen värdera de förhållanden undervilka företagel verkar i hemlandet. Det måsle därför krävas alt denlagstiftning och de övriga normer som i hemlandet styr företagets verksamhet äri rimlig utsträckning tillgängliga och överskådliga. Av slor betydelse är altelt förelag, som vill ägna sig ål sådan verksamhet som enligt 5 kap. fordrarkapilalläckning, i sitt hemland är underkastat belryggandekapilalläckningsregler eller någol annal regelsystem som ger väsentligen sammagarantier för företagets soliditet som de svenska kapitaltäckningsreglerna. Itredje stycket anges att också bestämmelserna i lagen (1968:555) om rätt förutlänning och utländskt företag alt idka näring här i riket gäller för deutländska förelagens filialverksamhel här i . Av dessa bestämmelserframgår bl. a. all ell utiändski företag skall bedriva sin näringsverksamhethär genom elt avdelningskontor med självsländig förvaltning, s.k. filial.Filialen skall stå under ledning av en verkslällande direktör för den svenskarörelsen. Det utländska förelagets verksamhet här skall drivas under firma, sominnehåller företagels namn med tillägg av ordet filial som också tydligt angerföretagets nationalitet. Firman tecknas av den verkställande direktören.Filialen skall ha en bokföring som är hell skild från del ulländska förelagelsbokföring i övrigl. I övrigl hänvisas till specialmoliveringen till förslagetlill ändring lag. (Jfr14 § första och andra styckena i kommitténs förslag) Iförsta styckel ges den grundläggande regeln för ell värdepappersbolags och ellutländskt värdepappersförelags förvärv av egendom. I15 § första styckel fondkommissionslagen finns bestämmelser om rält förfondkommissionsbolagen att förvärva bl.a. fast egendom, lomirält eller bostadsrällför alt bereda bolaget lokaler för rörelsen saml inventarier till rörelsen. Iparagrafen ges fondkommissionsbolagen också rätt att för egen räkning förvärvaobligationer och aktier. Förall ett värdepappersbolag skall kunna bedriva den verksamhel som omfattas av lagen och som också skall finnas angiven i bolagsordningen måsle della ske i någon lokal och del måsle finnas inventarier. Vad som stadgas i nuvarande lag utgör därför i och för sig en sådan absolut förut sättning för verksamhelen all det, som kommittén anfört, kan ifrågasättas 162 omdet behöver anges i lag. Jag anser, tiU skillnad från kommittén, all Prop.1990/91:142 denna beslämmelse kan tas bort. Om ett bolag förvärvar egendom sominte har samband med den verksamhet som anges i bolagsordningen ellerverksamhetsplanen, bör bankinspektionen kunna ingripa mot detta. I den härparagrafen har därför endasl angetts särskill att bolaget inte får förvärvaannan egendom än sådan som behövs i rörelsen saml, i andra stycket, all bolagetinte har rält atl ulan särskilt tillstånd förvärva organisalionsaklier m.m.Någol särskilt lillslånd av bankinspektionen att få förvärva annan egendom, somföreslagils av kommitién, behövs därför inte. Värdepappersbolag,liksom utländskt värdepappersföretag, får endasl med bankinspektionenstillstånd förvärva aktier eller andelar i förelag, om förvärvet ingår som etlled i organisationen av bolagets resp. företagels verksamhel. Med andelar iförelag avses bl.a. andelar i handelsbolag och ekonomiska föreningar samtaktier eller andra andelar i ulländska förelag. För all ell svenskt bolag skallkunna etablera sig genom ell dotterbolag i utiandei krävs således lillslåndfrån bankinspektionen atl få förvärva aktierna i dotterbolaget. Vid dennaprövning bör i princip samma överväganden göras som vid tillstånd atl etablerafilial i utiandei enligt 1 kap. 6 §. Vad gäUer dessa överväganden hänvisas tillvad som anförts i anslulning lill den beslämmelsen. (Jfr17 § i kommitténs förslag) Paragrafenöverensstämmer i huvudsak med 17 § fondkommissionslagen. En ändring är attförvärv får ske även vid annan börs eller reglerad marknad än Slockholmsfondbörs. Belräffandeegna aktier följer av 7 kap. 1 § aktiebolagslagen att aktiebolag får bl. a. påauktion inropa för bolagets fordran utmätt aktie. persbolag fårenligt 6 § ta emol egna aktier som säkerhel för kredit. Värdepappersbolaget bördå också få kunna la i anspråk denna säkerhet om krediten inle blir löst.Enligt förevarande bestämmelse får ett värde- ■ pappersbolag för atlskydda egen fordran förvärva egna aktier även om de inte är utmätta. Även föregna aktier gäller all de skall säljas så snart det är lämpligt och senast närdel kan ske ulan förlust för bolaget. Av 9 kap. 1 § aktiebolagslagen framgåratl egna aktier inte får företrädas vid bolagsstämma. Enligtnuvarande bestämmelser, liksom kommitténs förslag, skall den typen av förvärv som det här gäller alllid anmälas till bankinspektionen. En sådan regel ter sig onödigt formalistisk. Enligt min mening är det tillräckligt att bevakningen av att egendomen inle innehas än vad som föreskrivs i andra stycket ingår i bankinspektionens fortlöpan de tillsyn över de ifrågavarande instituten. 3 kap. 3 § Prop. Förutomav bestämmelserna i 1 och 2 §§ regleras värdepappersinstitutens förvärv avfinansiella instrument även i 4 kap. Paragrafens syfle är all i nära anslulningtill de angivna beslämmelserna fästa uppmärksamhet på della förhållande. (Jfr13 § i kommitténs förslag)