prop · GE03160 · 1990-12-31 00:00:00 — 5.styrelseledamot, revisor, likvidalor eller annan som ej iakllar eller fullgörvad som åligger honom enligi 52 § försia styckel, 58 § såvitt därigenomhänvisas till 37§ lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar, 60 § såvitldärigenom hänvisas tdl 38 § femte stycket nämnda lag, 62 § såvitl därigenomhänvisas till 50 § tredje stycket och 51 § första stycket samma lag, 63 § andrastycket, 64§ såvitt därigenom hänvisas HU 55 § tredje stycket samma lag, 69 § försiaeller iredje stycket, 70 § andra stycket försia punklen, 77 § såvitt därigenomhänvisas HU 79 § försia eller andra slyckel samma lag, 78 § försia stycketsåvitt därigenom hän visas till 80 § tredje stycket, jämförl med 50 § iredje styckelsamma lag, 79 § första stycket såvitt därigenom hänvisas HU 81 § andra stycketförsta punklen samma lag, 80 § såvitt därigenom hänvisas HU 89 § försia stycketoch 90 § försia stycket samma lag, 93 § eller 95 §. Årgärning som avses i 101 och Det som har blivil infört i arbets- 102 §§ belagd med straff i broilsbal- marknadsslyrebens regisler över ar ken, dömes ej HU ansvar enligt den- betslöshetskassor skall anses ha na lag. kommit till iredje mans kännedom otn det inte av omständigheterna framgår att han varken kände lill ellerborde ha känl HU det som registrerats. Beslämmelsernai 114 och 115 §§ eller annan insti- lagen (1951:308) om ekonomiska lulion ulan atl vara registrerad som föreningar äger motsvarande till- arbetslöshetskassa verksamhet som lämpning på erkänd arbetslöshets- avses i denna lag, döms den som på kassa. föreningens eller institutionens väg- nar deltar i åtgärd eller beslul som rör verksamheten HU böter eller fängelsei högsl . 1.Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1992. 2.Äldre föreskrifter omminimiantalet medlemmar i en arbetslöshets- Nuvarande lydelse Föreslagen lydebe Prop. kassagäller fortfarande i fråga om en kassa som har registrerats föreikraftträdandet. 3.Äldre föreskrifter omomprövning av beslut och om överklagande av beslut gäller fortfarandebeträffande beslul som har meddelats före ikraftträdandet 4.Förekommer i lag eller annanförfattning hänvisning till föreskrift som ersatts genom föreskrift i dennalag, skall i stället den nya föreskriften tillämpas. 2 Förslagtill Prop. 1990/91; 160 Lag om ändring i lagen (1987:668) om införande av lagen (1987:667)om ekonomiska föreningar Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1987:668) om införande av lagen (1987:667) omekonomiska föreningar atl 3§ skall ha följande lydelse. 3§Om del i lag eller annan förfallning hänvisas lill föreskrifter som har ersattsgenom bestämmelser i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar eller i dennalag, lillämpas i slället de nya beslämmelserna. Dehänvisningar till lagen (1951: De hänvisningar till lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar 308) om ekonomiska föreningar som finns i lagen(1972:262) om som finns i lagen (1972:262) om understödsföreningar och i lagen understödsföreningar skall dock (1973:370)om arbelslöshetsförsäk- fortsätta atl gälla. ring skall dock fortsätta att gälla. Dennalag träder i kraft . pop- i 990/91; 160 Utdragur protokoll vid regeringssammanlräde , ordförande, och statsråden , S. ,, , , R. , , , , G.Andersson, Lönnqvist, , , , , , , Proposition om ändringar i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring,m. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarandechefen för en utredare för att se över vissa delarav lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring. Enligt riktlinjerna skulleöversynen anpassa de föreningsrältsliga beslämmelserna till ny lagstiftning pådet föreningsrättsliga området. En förenkling borde eftersträvas av arbets- ochbeslutsformerna inom arbetslöshetskassorna. Vidare skulle möjligheten attslopa konkurs- och likvidalionsregler-na prövas. Ettförslag till ny lagtext i den föreningsrätlsliga delen skulle utarbetas, som självsländiglreglerade kassornas verksamhet utan hänvisning till annan lagsliftning. I frågaom första avdelningen i lagen skulle översynen syfta lill alt förenklalagtexten och utgallra bestämmelser som hade blivil inaktuella. Förslagen idenna del fick inle innebära förändringar i ersättningsvillkoren och/ellermedföra ökade kostnader. Utredarenavlämnade betänkandet (Ds 1990:66) Översyn av de föreningsrältsligabestämmelserna i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring. Till prolokollel i detta ärende bör fogas en sammanfattning avbetänkan-del som bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna och ensammanställning över remissyllrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet(dnr 8687/90). 1990/91; 160 Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över inomarbetsmarknadsdepartementet upprättade förslag till ändringar i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, m.m. De till lagrådet remitteradelagförslagen bör fogas till prolokollet i detta ärende som bilaga 2. Lagrådelhar lämnai förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 3. Lagrådets granskning har lett till attvissa redaktionella ändringar har vidtagits. Densvenska arbetsmarknadspolitiken är inriktad på att göra det lättare för fleratt få arbete och att öka utbudet av arbetskraft. Detta sker genom arbetsmarknadsutbildning,arbetsförmedling samt ett system med ftytlningsbidrag. Inomarbetsmarknadspolitiken betonas arbetslinjen kraftigt. Den innebär bl.a. attaktiva åtgärder för atl ge de arbetslösa arbete, utbildning eller andra arbelsförberedandeåtgärder skall prioriteras före passiva utbetalningar av arbetslöshetsunderstöd. Somkomplement till de aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärderna fmns emellertidolika former av kontant stöd under arbetslöshet. Det kontantaarbetslöshetsstödet ulgår i form av dagpenning från en arbetslös-helskassaenligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring (ALF-lagen) eller som kontanlarbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd (KAS).KAS är avsett atl vara ell komplement till ersältning från arbetslöshetsförsäkringenoch ge ett ekonomiskt grundskydd vid arbetslöshet, främsl lill olika gmpper avnytillträdande på arbelsmarknaden. Ersättningfrån en arbetslöshetskassa kan betalas lill den som är försäkrad enligt ALF-lagen,dvs. är medlem i en arbetslöshetskassa. För rätt till ersättning fordras bl. a.att den arbetslöse har varit medlem i arbetslöshetskassan (medlemsvillkoret) och atl han eller hon förvärvsarbetat (arbetsvillkoret). Ersättningsbeloppet (dagpenningen) relateras till medlemmensinkomst av förvärvsarbete. Arbetslöshetskassomaerhåller statsbidrag för den arbetslöshetsersättning som betalas ut.Arbetslöshetsförsäkringen finansieras huvudsakligen med arbetsgivaravgifter.Statsbidraget utbetalas av () somarbetslöshetskassorna betalar ut arbetslöshetsersättningen.Arbetslöshetskassans medlemmar bidrar genom medlemsavgifterna till viss del avförsäkringens finansiering. För /92 beräknas statsbidragen uppgåtill 11 346 milj. kr. Arbetslöshetskassornahar ca 3,6 miljoner medlemmar. Denförsta lagstiftningen i om frivillig, statsunderstödd arbetslös hetsförsäkring trädde 1935. Lagstiftningen knöt an till den 38 verksamhetsom då förekom. Den innebar att vissa fackförbund lämnade Prop. 1990/91:160ekonomiskt slöd lill sina medlemmar vid arbetslöshet. Närarbetslöshetsförsäkringen infördes gjordes också vissa ändringar i dendå gällande lagen om understödsföreningar. I den lagen togs då bl. a. in bestämmelsenatt med understödsförening även skulle förstås sådan förening för inbördesbistånd, som avsåg att utan aflarsmässigt drivande av försäkringsrörelse"bereda understöd vid arbetslöshet". Arbetslöshetskassornaknöts således i föreningsrättsligt hänseende till det system som gällde förunderstödsföreningar. I vissa hänseenden gällde emellertid speciella regler förkassorna. Som exempel härpå kan nämnas bestämmelser om medlemskap, understödoch avgifter. Föratt en kassa skulle erkännas och få statligt stöd krävdes bl. a. att den stodfri från annan verksamhet och att den var registrerad som understödsförening.Den skulle vara öppen för alla inom kassans verksamhetsområde. Det innebar attäven personer utanför de fackliga organisalionerna som arbetade inom detverksamhetsområde som angavs i arbetslöshetskassans stadgar hade rätt alt varamedlemmar i kassan. Detlagtekniska sambandet mellan beslämmelserna för understödsföreningar och förarbetslöshetskassor bestod även efter tillkomsten av lagen (1938:96) omunderstödsföreningar (UFL). Den trädde en ny lag (1972:262) omunderstödsföreningar i kraft. I övergångsbestämmelser till den lagen uttalades,atl UFL alltjämt skulle gälla ifråga om de arbetslöshetskassor som haderegistrerats före den nya lagens ikraftträdande. UFLgällde alltså för arbetslöshetskassornas verksamhel fram till dess att den nyalagstiftningen om arbetslöshetsförsäkring kom till slånd i millen på 1970-lalel.När ALF-lagen trädde i krafl anknöts bestämmelserna i slälleltill den numera upphävda lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar (EFL). Dennaanknytning består alltjämt dels genom ALF-lagens systematiska uppbyggnad, delsgenom talrika hänvisningar i lagens andra avdelning till EFL. I ALF-lagenanges som förutsättning för att en arbetslöshetskassa skall kunna erhållastatsbidrag och därmed utöva sin verksamhel all arbetslös-helskassanregistreras hos AMS. Verksamheten skall bestå i att utge ersättning tillmedlemmarna vid arbetslöshet. Föreregistrering kan en arbetslöshetskassa enligt ALF-lagen inte förvärvarättigheter eller ikläda sig skyldigheler. AMS kan vägra registrering bl.a. påden grunden att verksamhetsområdet för en kassa som söker registreringsammanfaller med verksamhetsområdet för en redan registreradarbetslöshetskassa, om olägenhet kan uppkomma därav. För arbetslöshetskassaför företagare gäller särskilda bestämmelser. Degrundläggande bestämmelsema om innehållet i en arbetslöshetskassas stadgarfinns i 45 § ALF-lagen. På grundval av dessa skall AMS utarbeta normalstadgar (Ns),som skall följas i tillämpliga delar. Normalstadgar har fastställts av AMSsenast . EnligtALF-lagen skall en arbetslöshetskassas slyrelse tillse att kassans 39 verksamhet organiseras ochdrivs på sätt som bäst tillgodoser medlemmarnas och övriga förmånsberättigadesintressen, att kassans bokföring fullgörs i överensstämmelse med lag och givnaföreskrifter saml att medelsförvaltningen är ordnad på ett betryggande sätt.Styrelsen skall vidare hålla sig fortlöpande underrättad om de förhållanden somkan ha betydelse för arbetslöshetskassans verksamhet och ekonomiska ställning. Styrelsens förvaltning ocharbetslöshetskassans räkenskaper skall granskas av minst två revisorer. AMShar under vissa förutsättningar möjlighet all föreskriva att minst en avrevisorerna skall vara auktoriserad eller godkänd revisor. Revisorerna skall förvarje räkenskapsår granska arbetslöshetskassans årsredovisning. Styrelsen hardärefter att för ordinarie föreningsstämma lägga fram årsredovisning och revisionsberättelse. Föreningsstämmanär arbetslöshetskassans högsta beslutande organ. Jag övergår nu lill minaförslag lill ändringar i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring. 2.2 Nya föreningsrättsliga bestämmelser Mitt förslag: De föreningsrältsligabestämmelser som skall gälla för arbetslöshetskassorna tas in i ALF-lagen ochanpassas i tillämpliga delar till föreskrifierna i lagen (1987:667) omekonomiska föreningar (LEF). Föreskrifter av verkslällighetsnalur slopas i ALF-lagen.ALF-lagens andra avdelning skall innehålla endast föreningsrättsligabestämmelser. Arbetsgruppens ibrslag:Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Remissinslanserna har lämnaiförslaget ulan erinran. Skälen för mitt förslag: LEF ersatte fr. o. m. den Ijanuari 1988 EFL. tillkomsten av LEFredovisade lagstiftaren elt flertal skäl för en ny lagstiftning i fråga omekonomiska föreningar. EFL var mer än och ansågs lagteknisktföråldrad. Den var svåröverskådlig och innehöll bestämmelser av utprägladdetalj karaktär. Lagstiftaren ansåg det också befogat med sakliga ändringar iden befintliga lagsliftningen. För det prakliska rältslivel var del enbetydande fördel all lagstiftningen om ekonomiska föreningar anslöt till annanassociationsrättslig lagstiftning, främst aktiebolagslagen . Den nya lagen innebarframför allt en modernisering och förenkling av bestämmelserna i . Blandnyheterna märktes regler om effektivare revision och att äldre bestämmelser omföreningsledningens medborgarskap och bosättning mjukades upp när det gälldenordiska medborgare. En annan nyhet var regler om fusion mellan moderföreningoch dotleraktie-bolag. Lagen omfattar föreningarav vitt skilda slag, komsumentkooperativa, lanlbrukskooperaliva ochbostadskooperativa föreningar. miskaföreningar gäller särskilda lagregler. Så är fallel med bl.a. bostadsrättsföreningar,vilkas verksamhet regleras i bostadsrättslagen (1971:479). Vidinförandet av LEF upphävdes EFL. 1 3§ lagen (1987:668) om införande av LEFangavs dock alt de hänvisningar lill EFL som fanns i ALF-lagen fortfarande skullegälla. Sådana hänvisningar finns intagna i föreskrifter under ett flertalrubriker i ALF-lagen, bl.a. avsnitten om styrelse och firmaleckning,räkenskaper och årsredovisning, revision och föreningsstämma. EFLinnehöll åtskilliga detaljbestämmelser om förfarandet vid bl.a. registreringsanmälningar.Några motsvarigheter till dessa finns inte i LEF. Sådana detaljbestämmelser hari slället lagits in i den av regeringen utfärdade förordningen (1987:978) omekonomiska föreningar. Mina förslag har anpassatstill den nya lagsliftning som gäller på det föreningsrätlsliga området. Dettainnebär all förarbetena till LEF bör kunna tjäna sorn vägledning vid tolkningarav de nu föreslagna nya bestämmelserna i . Jag vill dock erinra om,att arbetslöshetskassorna i jämförelse med ekonomiska föreningar har enspeciell myndighetsutövande verksamhet hell reglerad i lag, förordning och avAMS utfärdade tillämpningsföreskrifter, vilkel medför en möjlighet alt begränsaantalet föreningsrältsliga bestämmelser i jämförl med vad som förekommeri LEF. Mittförslag: Beteckningen "erkänd arbetslöshetskassa" byts ut mol beteckningen"arbetslöshetskassa". Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslaget har inle närmare berörts av någon av remissinstanserna. Skälenför mitt förslag: I ALF-lagen anges alt erkänd arbetslöshetskassas firma skallinnehålla orden "erkänd arbetslöshetskassa". Annan än erkänd arbetslöshetskassafår inte i sin firma eller annars vid beleckning av rörelsen använda ordet"arbetslöshetskassa" tillsammans med ordel "erkänd" ellerpå annat sätt i firman ta in något, som kan ge sken av all firman innehas averkänd arbetslöshetskassa. Firman skall tydligt skilja sig från annan förutregistrerad, ännu bestående erkänd arbetslöshetskassas firma. För registreringav erkänd arbetslöshetskassas firma gäller i övrigl vad som föreskrivs ifirmalagen (1974:156). Registrering är vidare en förutsättning för attarbetslöshetskassan skall erhålla statsbidrag. Benämningen"erkänd arbetslöshetskassa" används inte längre i dagligt tal,skriftväxling och undervisning. Den väcker snarare hos allmänhelen frågan omdet finns andra "icke erkända" arbetslöshetskassor som är i verksamhet.Jag föreslår därför att beteckningen "erkänd" utgår. 2.4Bildandet av en arbetslöshetskassa Mittförslag: En nybildad arbetslöshetskassa skall ha minst 10000 medlemmar. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser utom () har lämnatarbetsgruppens förslag ulan erinran. Skälenför mitt förslag: Enligt nuvarande regler förutsätts för att en förening skallkunna registreras hos AMS som erkänd arbetslöshetskassa bl.a. alt föreningenhar minst I 500 medlemmar. Arbetslöshetskassornasverksamhet består i en myndighetsulövning som i sig kräver bl.a.administration, utbildning och tillgång till personal av sådan omfattning attden är svår att tillgodose i en liten organisation. Enligt min uppfattning bördärför den minimigräns som gäller höjas till 10000 medlemmar. vars medlemsantal understiger denna gräns bör inte kunna regislrerassom arbetslöshetskassa. Om medlemsantalet i en registrerad nybildadarbetslöshetskassa sjunkit under denna gräns bör kassan upplösas. Jagåterkommer härtill i specialmotiveringen. 2.5 Arbetslöshetskassans eget fria kapital Mitt förslag: Enarbetslöshetskassas eget fria kapital får inte överstiga ett belopp som molsvarar15% av den högsia dagpenning som gällde vid utgången av del senast förflutnaverksamhetsåret multiplicerat med anlalel medlemmar i arbetslöshetskassan. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna:Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Skälen för mitt förslag:Enligt 56 § andra stycket ALF-lagen får en erkänd arbetslöshetskassas eget friakapital inle överstiga ett belopp molsvarande . Bestämmelseninfördes i samband med det nya finansierings- och statsbidragssystemet förarbetslöshetskassorna. 1 propositionen 1987/88:114 med förslag lill ändring ilagen om arbetslös-helsförsäkring m. m. angavs att något direkt hinder inleborde ställas upp för att kassorna skulle ha kvar ett visst rörelsekapital föratt klara utbetalningar och investeringar för den egna förvaltningen. Systemetmedförde att någon fortsatt fonduppbyggnad hos kassorna inte längre behövdes. Kritik har emellertidriklats mot regeln från arbetslöshetskassorna på grund av att regeln harutformats utan hänsynslagande till dagpenning-resp. kostnadsutvecklingen ochatt den således inte är anknuten lill någol index. Jaganser att fog finns för den synpunkt som arbetslöshetskassorna haft på utformningen av regeln.Jag föreslår därför alt maximibeloppet för en arbetslöshetskassas eget friakapital anges lill procent av den högsta dagpenning som gällde vid utgångenav verksamhetsåret multiplicerat med antalet medlemmar i arbetslöshetskassan. Mitt förslag:Kravet atl styrelseledamot skall vara svensk medborgare slopas. Arbetsgruppens förslag:Överensstämmer med mitt förslag. Arbetsgruppen föreslår dessutom att kravel påbosättning i skall omfalta endast hälften av styrelseledamölerna. Remissinstanserna: Deflesta av remissinstanserna har inget att erinra mol förslaget. AMS anseremellertid alt kravel på bosättning i bör gälla för styrelseledamot sålänge de svenska arbetslöshetskassorna endast är öppna för den som arbetar iSverige. Enligt AMS uppfaltning är det viktigt att kassornas styrelseledamöterväl känner till och följer den svenska arbetsmarknaden. AMS anser atl det intefinns någol behov eller någon fördel av att ha personer i styrelsen bosalla ulomlands.Tjänstemännens {TCO) anser all kravet på medlemskap i enarbetslöshetskassa för styrelseledamot som väljs av föreningsstämman bör utgå.TCO anser atl också någon annan än medlem bör kunna ges uppdraget att företrädamedlemmarna, t. ex. därför alt vederbörande har sådan speciell kunskap omarbetslöshetsförsäkringen som kan gagna medlemmarnas intressen. Skälen för mitt förslag:Enligt huvudregeln fordras för ell styrelseuppdrag i en arbetslöshetskassa attstyrelseledamoten är här i riket bosatt svensk medborgare. AMS kan medgedispens från både kravel på svenskl medborgarskap och kravet på bosättning iSverige. Genom bl.a. ändringar iaktiebolagslagen (1975:1385) och LEF har dels kravel på svenskt medborgarskapför styrelseledamot slopals, dels kravel på bosättning i förstyrelseledamot begränsats lill atl avse endast hälften av styrelseledamöterna.Ändringarna har motiverats med strävandena atl skapa en ökad rörlighet förvaror, tjänster, människor och kapital som ett inslag i det pågående europeiskaintegrationsarbetet (prop. 1989/90:160, s. 33 fl). I fråga om arbetsgruppensförslag alt kravet på svenskt medborgarskap för styrelseledamot skall bortfallagör jag följande bedömning. Borttagandet av krav på svenskt medborgarskap hargenomförts för en mängd olika associationer, bl. a. för ekonomiska föreningar. Molbakgrund härav och vad som i övrigt har anförts i propositionen 1989/90:160saknas skäl för atl reglerna i ALF-lagen i den delen inte skulle harmoniseramed övrig näraliggande lagstiftning. Den naturliga och slarka anknytningen börutgöras av medlemskapet i arbetslöshetskassan och inte av ett medborgarskap. Detär ju också en principiellt viktig fråga för de av våra invandrare, som inte är svenskamedborgare. Mitt förslag i denna del har därför utformats i enlighel med de avarbetsgruppen föreslagna reglerna, vilket innebär atl kravel på svensktmedborgarskap slopas. Beträffande frågan ombosättning i som förutsättning för styrel-seledamolskap i enarbetslöshetskassa delar jag emellertid AMS uppfaltning.Arbetslöshetskassornas verksamhet är i många stycken särskiljande i förhållandetill övriga näraliggande verksamhelsområden. För alt en försäkrad skall ha rältall erhålla ersätlning finns olika kvalifikationsvillkor som, fömtommedlemskapet i arbetslöshetskassa, fömlsälter en nära anknytning lill densvenska arbelsmarknaden. Del är vidare mycket viktigt attarbetslöshetskassornas styrelseledamöter är väl förtrogna med och följer densvenska arbetsmarknaden. Bosättningskravet bör således kvarstå som huvudregelmed nuvarande möjlighet för AMS alt meddela dispens. Mittförslag: Beslut om medlemsavgifter får fattas av föreningsstämman eller, efterstämmans bemyndigande, av arbetslöshetskassans styrelse. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Skälen för mitt förslag: ALF-lageninnehåller en beslämmelse om att arbetslöshetskassas stadgarskall ange vad som skall gälla beträffande medlemmarnas förmåner ochskyldigheter. Enligt min uppfattning bör stadgarna innehålla endastföreningsrättsliga bestämmelser. Därtill kommer den fortgående förändringen avdagpenning och priser. gäller dessutom att regeringenfastställer en högsia dagpenning som skall lillämpas av alla kassor. Jagföreslår därför att kravel på alt stadgarna skall innehålla bestämmelser omstorleken av de fasta avgifter, som en medlem skall eriägga till kassan,slopas. Beslut om medlemsavgifter bör i stället fallas av föreningsstämmaneller, efler stämmans bemyndigande, av arbetslöshetskassans slyrelse. Mittförslag: Föreningsmedlemmarnas befogenheter vid föreningsstämma skall utövasav valda ombud. För den händelse ombud inte har hunnit utses vid nybildande aven arbetslöshetskassa får AMS medge att medlemmarna får besluta i kassansangelägenheter vid stämman. AMSmöjlighet att genom dispens tillåta arbetslöshetskassa atl hålla ordinarieföreningsstämma endast begränsas lill . Arbetsgruppens förslag:Överensstämmer med mitt förslag. Vad gäller utseende av ombud vid nybildande avarbetslöshetskassa har arbetsgruppen inte avgett någol förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har lämnat förslagel utan erinran. AMS har dockpåpekat alt del i något fall när nybildning av arbetslöshetskassa skett intefunnits förutsättning att redan från starten åstadkomma en organisation sommöjliggjort ombudsval. Slyrelsen har därför föreslagil alt en möjlighet införsför AMS all i undanlagsfall ge dispens från kravet på ombud. Juridiska fakultetenvid anser all det är olämpligt att kalla det högstabeslutande organet föreningsstämma när del "i verkligheten är fråga om enfullmäktigeförsamling". Fakulteten anser alt "fullmäktige" ärkorrekt beleckning. Skälen för mitt förslag;Enligt gällande bestämmelser kan medlemmarna på föreningsstämma företrädas avvalda ombud. Samtliga arbetslöshetskassor tillämpar nu denna ordning. Eftersomdetta syslem enligt samstämmiga uppgifter fungerar väl, föreslår jag att enregel införs av innebörd alt medlemmarna vid föreningsstämman skall företrädasav valda ombud. AMS har påpekai att det ibland vid nybildning avarbetslöshetskassor kan vara omöjligt alt hinna verkställa ombudsval. För denhändelse ombud inle hunnil ulses vid nybildande av arbetslöshetskassa anser jagdärför alt AMS bör kunna medge atl medlemmarna får beslula i kassans angelägenhetervid stämman. En arbetslöshetskassa kanenligt nuvarande regler, efter medgivande av AMS, hålla ordinarieföreningsstämma endast vartannat eller .