prop · GE0385 · 1990-12-31 00:00:00 — Bestämmelserna i denna paragraf gäller inie den som ärintagen i kriminalvårdsanstah. En kommun eller en landsiingskommim är skyldig att iillsin gym-nasiulu vuxenutbildning ta emot en sökande från en annan kommun, omhemkommunen har åiagu sig alt svara för kostnaderna för elevens utbildning. Den som vill della i gymnasial vuxenutbildning skaU ansökaom detta hos styrelsen för utbildningen i sin hemkommun. Om ansökan avser enutbildning som en annan kommun eller cn landstingskommun anordnar eller tåleranordna, skall styreben skyndsamt sända ansökan vidare tdl styreben förutbildningen där. TiU unsökan skaU styrelsen foga eu yttrande av vilkel delframgår om hemkommunen åtar sig all svara för kostnaderna för elevens utbildning,såvida det inle pä grund av tidigare överenskommelse är onödigt. , , , . , L- , , / , Piop. Nuvarandelydelse Foreslagen lydebe ' Frågor om mottagande av en elev till gymnasialvuxenutbildning och om intagning till sådan utbildning avgörs av styrelsen förulbildningen. får vara gemensam för flerakommimer samt för gymnasial vuxenutbildning och gymnasieskolan. Styrdsens beslut om mottagande får överklagas hoslänsrätten av eleven. Länsrättens beslut får inte övrklagas. Beslut om intagning får inie överklagas. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda Särvux syftar till all ge vuxna som är psykisktutvecklingsstörda kunskaper och färdigheter motsvarande de som ungdomar kan fåi grundsärskolan och träningsskotan. FJevernu skull ha inflytande över hur deras utbildninguiformas. Omfattningen och utformningen av elevernas inflytande skaU anpassasefter deras förutsättningar. Landstingskommunerna skall erbjuda särvux. De skallhärvid sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mol behov ochefterfrågan. En landstingskommun får överlåta tdl en kommun som ingåri landstingskommunen att erbjuda särvux, om kommunen medger det. Vad som sägs i delta kapitel om landstingskommun gälleräven kommun som inte ingår i någon landstingskommun och kommun som fåttansvaret au erbjuda särvux överlåtet liU sig enligt 3 § andra stycket. Varje landstingskommun skall informera om möjligheternatill särvux saml verka för att vuxna psy-kbkl utvecklingsstörda deltar i sådanutbildning Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Varje kommuninnevånare är behörig au della i särvux omhan är bosatt i landet och i övrigi uppfyller föreskrivna villkor, när han intelängre har räu au gå i särskolan. Regeringen får föreskriva au också den som inte är bosatti landet skall vara behörig att della. Föreskrifter om ytterligare behörighetsvillkor och omurval mellan behöriga sökande meddelas av regeringen. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte den som ärinlagen i kri-minalvårdsanslalt. Fm landstingskommun är skyldig aU liUsin särvux ta emot en sökande som kommer från en annan landstingskommun, omhemlandstingskommunen har åiagtt sig au svara för kostnaderna för elevensutbildning. Ulbildningen i särvux skall vara avgiftsfri för eleverna. Såvut gäller läroböcker, skrivmateriel, verktyg,skyddskläder och andra därmed jämförliga hjälpmedel som varje elev har föreget bruk och behåller som sin egendom, får huvudmannen beslämma att hjälpmedlenskall anskaffas av eleverna själva på egen bekostnad eller erbjudas molavgifter som högst motsvarar huvudmannens anskaffningskostnader. Nuvarandelydebe Föreslagen lydelse Prop. / övrigt skall hjälpmedel som används i särvuxtillhandahållas ulan kostnad för eleverna, om inle något annat följer avföreskrifter som meddddas av regeringen. Uppdrag att anordna utbildning Landstingskommuner får uppdra åt andra att anordna särvux.Regeringen fär meddela föreskrifter om vem som får ges ett sådant uppdrug ochom villkor för del. För sådan särvux som anordnas av någon annan än en kommuneller en landstingskommun gäller inte bestämmelserna i 2 kap. 4-7 §§. Den som vill delta i särvux skaU ansöka om detta hosstyrelsen för utbildningen i sin hemlandstings-kommun. Om ansökan avser en utbildningsom en kommun eller en annan landstingskommun anordnar eller låter anordnaskall styreben skyndsamt sända ansökan vidare till styreben för utbildningendär.TiU ansökan skatt styrelsen foga ett yttrande av vilkel del framgår omhcmlandstingskommunen åtar sig au svara för kostnaderna för elevens utbildning,såvida det inle på grund av tidigare överenskommebe är onödigt. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Undervisningen i särvux skall upphöra så snart elevenuppnått sådana kunskaper som utbildningen avses ge. Undervisningen för en elev skatt också upphöra, om elevensaknar förutsättningar au tillgodogöra sig utbildningen eller annars inle görlillfredsiällande framsteg. Den för vilken särvux har upphört enligt andra stycketfår på nytt beredas sådan utbildning, om särskilda skäl lalar för detta. Frågorom mottagande av en elev till särvux och om intagning till sådan utbildningprövas av styrelsen för utbildningen. Styrelsen beslutar även om ulbildningenför en elev skall upphöra och om all på nytt bereda en elev utbildning. Siyrebens beslut om mottagande, om au utbildningen för cnelev skuU upphöru och beslut om att inte på nyu bereda en elev utbildning fåröverklugus hos länsrätten uv eleven. Länsrättens beslut får inle överklagas. Beslut om intagning får inte överklagas. ... , , , , Prop. 13 kap. Svenskundervisning för invandrare (sfi) Sfi syftar till att ge vuxna nyanlända invandraregrundläggande kunskaper och färdigheter i svenska språket samt kunskaper om detsvenska samhällel. Eleverna skaU ha inflytande över hur deras utbildninguiformas. Varje kommun är skyldig all se till alt sfi erbjuds depersoner som anges i 6 §. Undervisningen skaU erbjudas efterinvandrarens ankomst till . Varje kommun skall aktivt verka för att nå dem i kommunensom har räu till sfi och för ull motivera dem att della i ulbildningen. Kommunen skatt samråda med den berörda arbetsgivaren ochden lokala arbetstagarorganisationen i förhållande till vilken arbetsgivaren ärbunden av kollekuvavial om cn arbetstagares deltagande i undervisningen ochundervisningens förläggning Rätt att della i en kommuns sfi har, med del undanlag somföljer av 7 §, följande personer: , , , , Prop. Utländsk medborgare, som antingen är bosau i kommuneneller som utan au vara bosatt där, regelmässigt vistas i kommunen efter au haansökt om uppehålbiillsiånd i avsikt att bosätta sig i riket. Beträffandesådan i kommunen icke bosatt person gäller dessutom all han skaU ha väntat påuppehålbiillsiånd under minst den tid som regeringen bestämmer. Rättighetengäller dock inte under tid den utländske medborgaren vblas på en statlig föriäggningför asybökande. 2.Svenskmedborgare, som är bosatt i kommunen, men som har vara bosatt utomlandet och som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket. 3.Finländskmedborgare,som stadigvarande arbetar i kommunen, men som är bosau i Fintandnära gränsen till . Om inte något annat följer av tredje stycket gäller rättenunder sammanlagt högst . Tiden räknas för dem som avses i första stycket1 och 2 från del att de bosatte sig i landet eller, om rättigheten inirätilidigare, från den tidpunkten. För dem som avses iförsta stycket 3 räknas tidenfrån det au de började arbeta i . Om någon på grund av särskilda skäl inte kunnat påbörjaundervisningen under den lid som anges i andra stycket gäller rätten imder ytterligareeu år. En utländsk medborgare som liar svenska, danska ellernorska som modersmål eller den som eljest har sådana kunskaper i något av dessaspråk att grundläggande svenskun-dervbning inle kan anses nödvändig, har interäu att delta i sfi. Nuvarandelydebe Föreslagen lydelse *'''°P- '990/91:85 Ulbildningen i sfi skaU vara avgiftsfri för eleverna. DeskaU utan kostnad ha tillgång titt böcker och andra hjälpmedel som behövs förcn tidsenlig utbildning. Huvudmannen får dock besluta au eleverna skall hållasig med enstaka egna hjälpmedel. I verksamheten får också förekomma enstakainslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Uppdrag att anordna utbildning Kommuner får uppdra åt andra all anordna sfi. Regeringenfår meddela föreskrifter om vem som får ges ett sådant uppdrag och om villkorför del. För sådan sfi som anordnas av någon annan än cn kommungäller inte bestämmelserna i 2 kap. 4-7 §S. Undervisningen i sfi skaU upphöra när en elev har uppnåttsådana kunskaper som utbildningen avses Undervisningen för cn elev skaU också upphöra, om elevensaknar förutsäliningar all tillgodogöra sig undervisningen eller annars integör tillfredställande framsteg. Den för vilken sfi har avslutats enligt andra stycket,eller som frivilligt avbrutit utbildningen skall, om han inie ändå har rätttill det, på nytt beredas sådan utbildning, om särskilda skäl talar för detta. Frågorom mottagande av en elev till sfi avgörs av styreben för ulbildningen.Styreben beslutar även om Ulbildningen för en elev skall upphöra och om au pånytt bereda cn elev utbildning. Styrelsens beslut enligt 12 § får överklagas iilllänsrätten av eleven. Länsrättens beslut får inte överklagas 15 kap. Övriga löreskrifter Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter ommöjlighet all låta enskilda och andra utomstående svara för enstaka inslag iverksamheten inom det offentliga skolväsendet. Regeringenfår meddela förekrif-ter om möjlighet att låta enskilda och andra utomståendesvara för enstaka inslag i verksamheien inom det offentliga skolväsendel förbarn och ungdom. När detgäller utbildning i form av ett individueUi program får regeringen föreskrivaatt enskilda och andra utomstående får anordna mer av utbildningen än som föUerav första stycket. Bestämmelsernai 2 kap. 4-7 §§ gäller inte sådan utbildning som med slöd av första eller andrastyckena anordnas genom annan än huvudman för del offentliga skolväsendet. v / , , , L- , , , I P'Op-1990/91:85 Regeringen eller den myndighet får meddela före- som regeringen bestämmer får med- skrifterom svårt rörelsehindrade dela föreskrifter om svårt rörelse- eleversutbildning i gymnasieskola hindrade elevers utbildning i gym- medRh-anpassad utbildning som nasieskola med Rh-anpassad ut- avses i 5kap. 1 sådana före bildning som avses i / kap. 5 a §. I skrifterfår undanlag göras från de sådana föreskrifter får undantag allmännaregler om gymnasieskola göras från de allmänna regler om somfinns i denna lag. gymnasieskola som finns i denna lag. "Senaste lydelse l'W0:2'M. hällsvelenska|)Sprogram mel 3 1990/91. Bilaga 1 Prop. Bilaga 2 Prop. Vissa bestämmelser omutbildningens omfattning på de nationella programmen(timplaner) Den sammanlagda undervisningstiden för eleverna inom programmen skall vara lägst följande; Estetiskt program 1 650timmar Naturvetenskapsprogram I 750 limmar Varje elev skall inom varje program som lärar- eller handledarledd undervisning få lägst följande antal limmar i följande ämnen: Idrott och hälsa 80timmar Denna lag träder i kraft ochtillämpas i fråga om sådan utbildning som äger rum efter , om inte något an nat föreskrivs nedan.1. Denna lag träder i kraft och till ämpas i fråga om sådan utbildning som äger rum efter , om inte något annat föreskrivs nedan. Genom lagen upphävs vuxenutbildningslagen (1984:1118) ochlagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare. För utbildning som äger rum före gälleräldre bestämmelser, dock med de undanlag som anges nedan under 5-11. Intillilen skall också tillämpas bestämmelserna om uppföljningsansvarei i3 kap. 18 § i dess äldre lydelse. Sådana utbildningar i gymnasieskolan som harpåbörjats före den men då ännu inte slutförts skall huvudmannen fortsättnings vis anordna till dess eleverna har avslutat dem. Huvudmannen får för sådan fortsatt utbildning anordna samtliga de studievägar som huvud mannen hade rätt att anordna under /92. Intagning till års kurs 4 av fyraårig teknisk linje får dock inle ske efter /93. Som elevområde för grenar och varianter som börjar i högreårskurs gäller de elevområden som fanns under /92. I fråga om interkommunal ersättning för sådan utbildningsom avses i förslå stycket tillämpas bestämmelserna i 5 andra och tredjestyckena. En kommun eller landstingskommun som under läsåret1991/92 hade rätt att anordna utbildning på linjer i gymnasieskolan får även ef ter , som alternativ till de nationella programmen, an ordna dessa linjer med undantag för tvåårig ekonomisk och tvåårig tek nisk linje. Intagning till årskurs 1 får dock inle ske efter /95. Har elever lagils emot på linjer med stöd av förstastycket, skall ulbildningen fortsättningsvis anordnas till dess eleverna haravslutat den. Bestämmelserna om nationella program skall tillämpasbeträffande sådan utbildning på linjer som anordnas enligt första stycket. En kommun eller landstingskommun som under /92hade rätt att anordna utbildning på specialkurser i gymnasieskolan får ävenefter , som alternativ till de nalionclla programmen, anordnadessa specialkurser. Intagning får dock inte ske efter /95. 4.Före läsåret1993/94 får utbildning på nationella program inte anordnas i andra kommuner ände som vid ikraftträdandet hade rätt au anordna gymnasieskola enligi äldrehestämmekser. 5.För utbildningsom äger rum under liden - gäller i stället förbestämmelserna i 5 kap. 15-20 §§ i deras äldre lydelse och i 6 kap.vuxenutbildningslagen (1984:1118) följande. En kommun som i sin gymnasieskola eller sin grundvux ellerkomvux har tagit in en elev från en annan kommun har rätt till ersättning försina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. En landstingskommun som i sin gymnasieskola eller komvuxhar tagit in en elev har rätt till ersättning för sina kostnader för elevensutbildning. Ersättningen skall betalas av elevens hemkommun. En landstingskommun som i sin särvux har tagit in en elevhar räll till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från enkommun som ingår i en annan landstingskommun eller som inte ingår i någon Ersättningenskall i sådant fall betalas av elevens Prop.1990/91:85 hemlandslingskommun eller, t)m eleven kommer från en kommun som inte ingår i någonlandstingskommun, av denna. Motsvarande rälltillkommer en kommun som inle ingåri någon landstingskommun. För utbildningsom äger rum gäller i stället förbestämmelserna i 5 kap. 9 § andra och tredje styckena och 10 § i deras äldre lydelse följande. Beslut om mottagande skall fattas av styrelsen för ulbildningen i den kommun där mottagande har sökts. Styrelsens beslut fårav sökanden överklagas till länsrätt. 7.Bestämmelserna i 2 kap. 1 § vuxenulbildningslagen (1984:1118) skall inle tillämpas. 8.Beslut somenligt 3 kap. 7 §, 4 kap. 5 S, 4 a kap. 6 § vuxenutbildningslagen och 10 § lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare fåröverklagas till , skall i stället överklagastill länsrätten. Länsrättens beslut får inle överklagas. 9.Sådan utbildning vid Statens skola för vuxna i Norrköpingsom bedrivs enbart som korrespondensundervisning skall forlsättningsvis an-ortlnas till och med . Annan utbildning vid Statens skola för vuxna änsom avses i första stycket, till vilken intagningskett före , men som då inte slutförts,skall fortsatt anordnas till dess eleverna har avslutat den, dock längs till och med . Utöver ilen undervisning som anges i 4 a kap. 1 § får i särvux anordnas undervisning för dem av de psykiskt ulveckling.sslörda som behöverundervisning motsvarande träningsskolans. En invandrare som behöver grundläggandesvenskun<!crvisning, men som inte enligt bestämmelsen i 5 S andra stycket lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invanilraic, har räll till sådan utbildning skall i stället ha rälltill motsvarande utbildning i komvux. Kommunerna är skyldiga all vid behov anordna såilanutbildning. En kommun som vid ikraftträdandet med skolöversiyrel.sensmedgivande bedrev utbildning på vårdlinjen fårefter anordna utbildning påetl nationellt program som avser omvårdnadulan medgivande från landstingskommunen. Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenomföreskrivs all 2 kap. 1 § lagen (1981:691) om socialavgifter' skall haföljande lydelse. En arbetsgivare skall på det avgiftsunderlag som anges i3-5 §§ betala 3.tilläggspensionsavgiftefter den procentsats som anges i särskild lag, 10. lönegaraniiavgift . Arbetsgivaresom avses i 1 kap. 2 § andra stycket skall dock betala endasttilläggspensionsavgift. Statenbetalar inle arbelsskade-avgift. En arbetsgivare skall på del avgiftsunderlag som anges i3-5 §§ betala 1.sjukförsäkringsavgift med 10,10 procenl, 3.tilläggspensionsavgiftefter den procentsats som anges i särskild lag, 5.barnomsorgsuvgifimed 2,20 procenl, 7.arbetsmarknadsavgift2,04 procenl, 8.arbetarskyddsavgifi med procent, 9. utbildn i ngsavgift samt 10. lönegaraniiavgift . Arbetsgivaresom avses i I kap. 2 S andra stycket skall dock beiala endasttilläggspensionsavgift. Staten betalar inte arbelsskade-avgifi. 1.Denna lagträder i kraft . 2.Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgifter som avser tid föreikraftträdandet. 3.Arbetsmarknadsavgiftenskall, ulan hinder av 2 kap. 1 §, för -del /93 utgöra -del /94 utgöra . Utbildningsavgiflen skall, ulan hinder av 2 kap. 1 §,för -det /93 utgöra -det /94 utgöra . 1 lgen omtryckt \9H):hii. 3 Förslag till Prop. 1990/91:85 Lag omuppdragsutbildning i vissa fall Härigenom föreskrivs följande. 1§ Meduppdragsutbildning avses i denna lag utbildning som innebär att kommuner ochlandstingskommuner mot särskild ersättning från annan än enskild, för dennesräkning anordnar utbildning för personer som uppdragsgivaren utser.Uppdragsutbildning får bedrivas på de villkor .som anges i denna lag. 2§ Kommuner ochlandstingskommuner får beilriva u[)pdragsulbild-ning som i fråga om art ochnivå motsvarar den verksamhei kommunen eller landstingskommunen får bedrivainom det offentliga skolväsendet. Uppdragsutbildningen får dock inte motsvaraett helt nationellt program i gymnasieskolan. ■3 § I anslutning till högskoleutbildninginom vårdområdet får bedrivas uppdragsutbildning som i fråga om art och nivåhar anknytning till huvudmannens högskoleutbildning inom detla område, dockinte uppdragsutbildning som motsvarar någon hel allmän utbildningslinje. 1 fråga om uppdragsutbildning i anslutning till högskolan i övrigt finns särskilda bestämmelser. 4 § Deltagare i sådan uppdragsutbildning som motsvararutbildning inom det offentliga skolväsendet eller i högskoleutbildning inom vårdområdet får ges betyg eller annat kompetensbevis enligt be stämmelserna för sådan utbildning under de förutsättningar som anges i föreskrifter som meddelas av regeringen. Även i andra frågor som rör förhållandet till deloffentliga skolväsendet eller högskoleutbildning meddelas föreskrifter avregeringen. 5 § Kommuner och landstingskommuner som är huvudmän förfolk högskolor som kan få statsbidrag, får bedriva uppilragsulbildning vid skolorna vid sidan av den verksamhei som kan berättiga till statsbidrag. Denna lag träder i kraft då lagen(1985:903) om uppdragsutbildning i anslutning till det kommunala skolväsendetm.m. skall upphöra att gälla. 4 Förslag till Prop. Lag om kommunernas skyldighet att svara för vissaelevresor Härigenom föreskrivs följande. 1§ Kommunernaskall svara för kostnaderna för elevresor enligi vad som framgår av denna lag. 2§ För en elevsom har räll till studiehjälp enligt studieslödslagen (1973:349), skall denkommun som enligt 1 kap. 15 § skollagen är elevens hemkommun, ansvara förelevens kostnader för dagliga resor mellan bostaden och skolan. Ansvaretgäller för sådana resor där färdvägen är . 3§ Regeringenfår meddela ytterligare föreskrifter för tillämpningen av denna lag. får innebära att kommunens ansvar för elevens resor begränsas. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid rcgerings.sammanlräilc den 14februari 1991 Närvarande: statsrådet I. , ordförande, och statsråden lljclm-Wallcn,S. , , , , R. Carls.son, , ,Liridqvist, G. , , , , , ,, , , Lars.son Proposition Växa med kunskaper - om gymnasieskolan ochvuxenutbildningen Till grund för mina förslag i del följande, vad gällergymnasieskolans område, ligger nedanstående angivna utredningar och förslagsamt erfarenheterna av de försöksverk.samheter inom gymnasieskolan som bedrivitsunder 1980-lalel. redovisade () irapporten dels förslag till ny sluilieväg.sslruktur av den yrkesförberedandegymnasieutbildningen, dels förslag till förändringar av de sludieförberedandelinjerna. F.tl förslag från utredningen om de tvååriga, ej direktyrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan redovisades i betänkandet (SOU1989:10) Två nya treåriga linjer i gymnasieskolan. översynsarbete inom utbildningsdcparlcmcnlet av dens.k. lilla ramen och dess specialkurser för sökande med viss ålder, praktikeller uibililning efier saml för invandrarungdom redovisades ipromemorian Gymnasieskolans lilla ram. Des.sa förslag har varit föremål för ell bretlremissarbete. Sedan förslagen avlämnats och synpunkterna på dem reilovisatshar tagit ställning till etl nytt ansvars- och styrsystem för skolan(prop. 1990/91:18, UhU4, rskr. Delta förhållande medför all del nu inle ärmeningsfullt att under varje enskilt ställningstagande i del följande försökaredovisa motsvarande utredningsförslag och remissinstansernasställningstaganden till dem. Dessa redovisningar bör i stället i sin helhetingå i bilagor som innehåller korta sammanfattningar av förslagen och avremissyttranden, bilagor som bör ft)gas till protokollet som bilagorna I och 2,förda till en separat bilagedel till propositionen. Jag tar i detta sammanhang också ställning tillåterstående förslag av i betänkandet (SOU 1989:113) Ungdomars kompetens,Vägar in i framtidens kunskapssamhälle jämte rapporten . (SOU1989:114) Livlina för livslångt lärande. En kort sammanfattning av förslagen i relevanta delar samlen sammanfattning av remissyttrandena bör fogas till protokollet som bilagorna3 och 4. Till grund för mina förslag på vuxenutbildningens områdeligger SÖs fördjupade anslagsframställning för budgetåren 1991/92-1993/94. redovisade SÖ ett regeringsuppdrag omen utvärdering av statens skolor för vuxna (SSV). SÖ har vidare den I oktober1990 dels lagt fram förslag om grundläggande svenskundervisning för lidigareinvandrare, dels redovisat sitt uppilrag om kompelensregler för lärare igrundläggande svenskundervisning för invandrare. () har tillregeringen överlämnat en rapport - styrning och resursutnyttjande. Rapportenutgör synpunkter och förslag grundad på en förvaltningsrevision av grundvux. Jag tar också i detta sammanhang ställning tillsärvuxkommitléns förslag i betänkandet (SOU 1990:11) Vidgad vuxenutbildning förutvecklingsstörda. En sammanfattning av förslag saml av remissyttrandena överdem bör fogas till protokollet som bilaga 5. Jag behandlar också den s.k. samverkansgrup[)ens förslag(Ds 1990:59) Samverkan mellan gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Ensammanfattning av gruppens förslag och inkomna yttranden bör fogas till protokolletsom bilaga 6. Vidare redovisar jag några synpunkter på former församverkan i en kursbaserad gymnasial utbildning i bilaga 7. 2 Någraprincipiella utgångspunkter Prop.i99o/9i:85 2.1 Utbildningen i ett välfärdssamhälle Det svenska samhället har under de senaste 45 årengenomgått en radikal omdaning. Välfärdssamhället har byggts ut. Del har igrunden förändrat del svenska folkets levnadsförhållanden somanspråken på trygghet och rättvisa har spridils till hela folkel. Efter en period av kvantitativa reformer förestår nu enperiod när ambitionerna snarare kan inriktas mot sådana kvalitativa reformersom gör välfärden mera rättvis och som bättre tillgodoser den enskilde medborgarensoch individens behov, men också samhällsekonomins krav på effektivitet ochproduktivitet. Kunskaper och utbildning är ett av samhällets främstamedel för all främja välstånd och välfärd. Från en snäv urvalsskola har vi i skapat en alltbredare tillvalsskola, som ger ungdomen en god grundutbildning.