prop · GE0392 · 1990-12-31 00:00:00 — Jag anser att den upplysning som andrastycket ger utttyck för bör finnas med pä ett sä tidigt stadium som möjligtvid en presentation av de regler som kan bli aktuella för en bostadsrättsförening.2 § i remissprotokollet bör kvarstå som en självständig paragraf 2 §För registtering av en bostadsrättsförening fordras att föreningen har minst fem medlemmar. Dessutom skall föreningen ha antagit stadgar samt ut sett styrelse och minst en revisor. (Jfr1 kap. 3 § i uttedningens förslag) Paragrafen,som har sin motsvarighet i 43 § BRL, mnehåller i sak mget nytt 0'fr prop.1971:12 s. 138-139). Den gamla lagens krav på an föreningen skall ha utsett"revisorer" har dock anpassats till kravet i föreningslagen om"minst en revisor", jfr 8 kap. 1 § första stycket lagen om ekonomiskaföreningar. Att bestämmelsema i samma lag om revisorer även i övrigt gäller itillämpliga delar följer av 9 kap. 26 §. Frågan om antalet medlemmar hardiskuterats i avsnitt 2.2. Liksom tidigare skall lägsta antalet fortfarandevara fem (jfr 9 kap. 29 §). Bestämmelser om minsta antalet lägenheter iföreningens hus finns i 5 §. 3 §Upplåtelse av en lägenhet med bostadsrätt får endast ske till den som är medlem i bostadsrättsföreningen. Bostadsrätt är den rätt i föreningen som en medlem har på gmnd av upplåtelsen. Nären bostadsrätt överlåtits från en bostadsrättshavare till en ny inne- Prop.1990/91: 92 havare fär denne utöva bostadsrätten endast om han är eller antastill medlera i föreningen, (Jfr1 kap. 5 § i uttedningens förslag) Paragrafensförsta stycke, som motsvaras av 2 § första stycket andra och ttedje meningamaBRL, innehåller i sak mget nytt (jfr prop. 1971:12 s. 95-96). Paragrafens andrastycke motsvaras av 10 § första stycket BRL (jfr prop. 1971:12 s. 106-108).Andra stycket har tagits upp bland de gmndläggande bestämmelsema ombostadsrätt pä förslag av lagrådet. 1 lagrådets förslag har bestämmelsen dockinflutit i en paragraf med annorlunda utformning. 4 §Upplåtelse av en lägenhet med bostadsrätt skall ske till nyttjande mot er sättning och utan tidsbegränsning. Endast bostadsrättsföreiungar får upplåta sädan nyttjanderätt Enupplåtelse med bostadsrätt får endast avse hus eller del av hus. En upplåtelsefår dock även omfatta mark som ligger i ansluming till föreningens hus, ommarken skall användas som komplement till nyttjandet av huset eller del avhuset. (Jfr1 kap. 6 § i Uttedningens förslag) Paragrafeninnehåller den nyheten att också mark under vissa fömtsätmingar får upplåtasmed bostadsrätt. I övrigt överensstämmer paragrafen med I § första stycket och2 § första meningen BRL (jfr prop. 1971:12 s, 95). Dennya bestämmelsen i andra stycket andra meningen har behandlats i avsnitt 2.8och tar sikte på småhus och s.k. markbostäder. Att marken skall ligga iansluming till ett hus innebär att markupplåtelsen mte får avse ett område somligger en bit ifrån huset. Bestämmelsen är därför snävare än motsvarandebestämmelsen för hyresförhållanden i 12 kap. 1 § andra stycket jordabalken.Mark, som upplåts tillsammans med ett hus eller del av ett hus, kommer attutgöra en del av lägenheten vilket bl.a. får till följd att vanvård kan ledatill förverkande av nyttjanderätten till allt som omfattas av upplåtelsen.Jämfört med uttedningsförslaget har det förtydligandet gjorts att marken skallanvändas som komplement till det övriga nyttjandet, dvs. för en bostadslägenhetsom en del i boendet. 5 §Om upprättande och registtering av ekonomisk plan som fömtsättning för upplåtelse finns bestämmelser i 3 kap. Förregisttering av ekonomisk plan fordras att det i föreningens hus kommer attfinnas minst fem lägenheter avsedda art upplåtas med bostadsrätt. Vidberäknmgen av antalet lägenheter som avses bli uppläma med bostadsrätt räknassom lägenhet varje avskild enhet som är inrättad att varaktigt och självständigtanvändas som bostad eller lokal. Garage, lager och andra lägenheter som iförsta hand används som förvaringsutrymmen skall man dock bortse från. Om föreningen har fler änett hus, fordras det för registtering också att Prop. 1990/91: 92 husenligger så nära varandra att en ändamålsenlig samverican kan ske mellanbostadsrättshavama. (Jfr1 kap, 4 § i Uttedningens förslag) Paragrafensaknar motsvarighet i BRL. Iförsta stycket har, pä förslag av lagrådet, tagits in en upplysning om attbestämmelser om ekonomisk plan fmns i 3 kap,, men lagrådets förslag har tagitsupp i en paragraf med annorlunda utformning, Bestämmelsemai andra stycket har behandlats i avsnitt 2,2. Av bestämmelsema framgår att -när planen registreras - skall det finnas minst fem lägenheter i föreningenshus, vilka är avsedda att upplåtas med bostadsrätt. Som lägenhet räknas endasten avskild enhet som är inrättad att användas varaktigt och självständigt sombostad eller lokal. Som lägenhet bör vid beräkningen endast bettaktas en sådandel av huset som med utgångspunkt från hur huset är byggt naturligen utgör enbrukningsenhet. Ett avskärmat ram i en sädan brukningsenhet kan således inteutgöra en lägenhet. Inte heller kan hit hänföras obetydliga biutrymmen somelskåp och liknande. Vid beräkningen skall även bortses frän garage, lager ochandra lägenheter som i första hand används som förrädsutrymmen. Somframgår av 3 kap, 2 § skall intygsgivama uttala sig om humvida de anser attfömtsätmingama enligt 1 kap. 5 § för registrering kan anses uppfyllda. Ytterstankommer det dock pä att ta ställning i denna fräga. Av9 kap. 31 § första stycket följer genom hänvisningen till 15 kap. lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar att en länsstyrelses beslut att vägra enregisttering får överklagas till kammarrätten. Lagrådethar som jag redovisat i avsnitt 2.2 ansett att lägenhetsbegreppet skulle fä envidare syfmmg. Av de skäl som jag där angett har jag inte funnit skäl att godtalagrådets förslag i denna del, Bestämmelsemai tredje stycket har behandlats i avsnitt 2,3, De syftar framför allt till attmotverka föreningsbildningar där husen inte har något naturligt geografisktsamband, t.ex. genom att de ligger i olika stadsdelar eller skiljs markant ätgenom andra hus eller anläggningar. Att husen skall vara samlade pä ett sådantsätt att en ändamålsenlig samverkan kan ske mellan bostadsrättshavama, skallinte uppfanas sä an husen nödvändigtvis mäste ligga alldeles bredvid varandra.Hänsyn mäste givetvis tas till markens belägenhet och möjlighetema att bebyggamarken. Som huvudregel bör dock gälla an husen skall ligga i omedelbaransluming till varandra. Avsteg bör kunna ske t.ex. om det har placeratsområden för allmänt ändamål mellan husen. Avsikten är ytterst att både denpraktiska förvaltningen av husen och det gemensamma ansvaret i övrigt förföreningens verksamhet skall kunna fortlöpa pä ett ändamålsenligt sätt. En bedömning av omfömtsätmingama för registtering är uppfyllda skall Prop, 1990/91:92 göras avintygsgivama men den slutiiga prövningen görs av . Detta fiamgärav 3 kap. 1 och 2 §§. Särskildaövergångsbestämmelser har meddelats till de nya bestämmelsema om minsta antallägenheter och om husens geografiska spridning, se punktema 5 och 6. 6 §Med bostadslägenhet avses i denna lag en lägenhet som är avsedd att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. Med lokal avses en annan lägenhet än bostadslägenhet (Jfr1 kap. 7 § i uttednmgens förslag) Paragrafenmotsvaras, med en viss redaktionell ändring av 2 § sista stycket BRL (jfr prop.1971:12 s, 95-96), Begreppet lokal i andra meningen har, utan att någonförändring i sak är avsedd, förts in i stället för "annan lägenhet änbostadslägenhet". Utttycket har samma innebörd som i 12 kap, 1 § ttedje stycketjordabalken. 7 §Bestämmelser som gäller ombildning av hyresrätt till bostadsrätt finns i denna lag och i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt. (Jfr1 kap, 8 § i Uttedningens förslag) Paragrafensaknar motsvarighet i BRL, Dethar ansetts lämpligt att i lagen lämna en upplysning om att det finnsbestämmelser som gäller ombildning av hyresrätt till bostadsrätt inte bara idenna lag utan ocksä i ombildningslagen, I bostadsrättslagen finns sådanabestämmelser som har samband med ombildning i 2 kap., 8, 10, 12 och 13 §§, 4kap. 6 §, 5 kap. 7 och 8 §§, 7 kap. 14 § andra stycket och 9 kap. 19-22 §§ samt11 kap, 3 §, 8 §En juridisk person får inte upplåta andelsrätt med vilken följer rätt att för begränsad tid besitta eller nyttja en bostadslägenhet. Ettförbehåll om förvärv av andelsrätt i strid med första stycket gäller inte motden till vilken lägenheten har upplåtits. Enligtlagen (1986:1242) om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt kan regeringenlämna ekonomiska förenmgar tillstånd an bedriva verksamhet trots bestämmelsemai första stycket (Jfr] kap. 9 § i Uttedningens förslag) Paragrafenstämmer överens i sak med 79 § BRL. , akriebolagoch handelsbolag bytts ut mot den samlande beteckningen juridisk person. Någon ändring i sak är det inte fräga om. Även i övrigt har vissa språkliga justeringar gjorts. Bettäffande förarbetena rill j 79 § första och andrastyckena BRL hänvisas till SOU 1969:4 s, 90 f och Prop, 1990/91: 92 prop.1971:12 s. 67 och 92 f Ofr även SOU 1981:74 s. 144 f och där gjordahänvisningar). Enligtden lag om försöksveiksamhet med kooperativ hyresrätt som anges i tredjestycket fär regeringen dispensera från bestämmelsema i denna paragraf. Densärskilda lagen om försöksverksamhet, som gäller till utgången av ,föreslås nu fä fortsatt giltighet till utgången av är 1993, se avsnitt 5. Attsärskilda bestämmelser gäller för vissa äldre associationsformer följer avpunktema 4 och 7 i övergångsbestämmelserna. Idetta kapitel har samtiiga regler samlats som rör rätten till medlemskap i enbostadsrättsförening, Kapitelmbriken är densamma som valts för 3 kap, lagen(1987: 667) om ekonomiska föreningar. Flerasakliga nyheter föreslås i förhållande till nuvarande BRL. Förslagen harbehandlats huvudsakligen i avsnitt 2.4. Nyhetema avser bl.a. otillämastadgevillkor för medlemskap (2 § första stycket), juridiska personers rätttill medlemskap (4 §) och rätt till medlemskap för den som tecknat ett förhandsavtaleller anvisats bostadsrätt av kommunen (9 §). Denuvarande reglema i 11 § BRL omrätt till medlemskap för den som förvärvar bostadsrätt genom överlåtelse ellerannan övergång har delats upp på flera paragrafer (3 § första stycket samt 5 -7§§). Reglema i nuvarande 51 a § BRL om hyresgästers rätt till medlemskap isamband med ombildning av hyresrätt till bostadsrätt, som har kompletterats mednya regler, återfinns nu i detta kapitel (8 §). Ikapitiet har i huvudsak inte tagits med några bestämmelser om de rättsverkningarsom följer av att någon efter övergång till bostadsrätt beviljas eller intebeviljas inttäde i en bostadsrättsförening. Dessa regler, som bl.a. avserrätten att utöva bostadsrätten, medlemmamas ansvar för förpliktelsema motbostadsrättsföreningen och ogiltighet när medlemskap inte beviljas, tas upp i 6kap. Lagrådet har lagt fram enförslag till en omarbeming av 3,4 och 8 §§ i det remitterade förslaget och till en ny 9 §. Lagrådets förslag innehåller en viss saklig ändring när det gäller förhandsavtal, men avser i övrigt inte innehålla några ändringar i sak. Med anledning av omarbetningen föreslär lagrådet ocksä nya rabriker. Jag har tagit till mig vad lagrådet anfört om att såväl dis positionen som uttryckssätten i de olika paragrafema i det remitterade för slaget inte ger en klar bild av hur bestämmelsema förhåller sig till varandra och att det inte saken kan utiäsas vad som i alla avseenden skall gälla i de an givna fallen eller vilken rätt som avses föreligga i fall som inte berörs avlag texten. Med anledmng härav och i övrigt till de påpekanden som lagrådet gjort om skillnaden mellan termerna upplåtelse och överlåtelse och om innebörden av det remitterade förslaget när det gäller rätten till moäde i föreningen idessa båda fall, kan jag i stort ansluta mig till lagrådets förslag. Som jag tidigare redovisati den allmänna motiveringen (avsnitt 2.6.6) Prop. 1990/91: 92 delar jag dockmte helt lagrådets uppfatming i fråga om rätten till medlemskap för den somtecknat förhandsavtal. Jag anser sålunda att denna rätt bör kunna görasgällande först när den ekonomiska planen registrerats och lägenheten står klarför inflyttmng. Lagrådethar utöver det sagda ocksä föreslagit att regeln i 11 kap. 1 § remissprotokolletom rätt till överprövnmg av frågan om medlemskap bör flyttas till 2 kap.Bestämmelsen kan härigenom ges en förenklad utformning redaktionellt ochföresläs ocksä fä en egen mbrik. Jag delar lagrådets synpunkter attbestämmelsen hör närmare samman med bestämmelsema i 2 kap. och föreslär därföratt den skall överflyttas och även förses med rabrik. Vidare delar jaglagrådets mening att bestämmelsen i 4 § andra stycket remissprotokollet om attjuridisk person som är medlem i föreningen skall ha förenmgens samtycke vidförvärv av bostadsrätt flyttas till 6 kap. som handlar om övergång avbostadsrätt. Detsamma gäller även sista meningen i 4 § ttedje stycket ilagrådsremissens förslag om att samtycke till förvärv inte behövs när enkommun eller landstmgskommun är förvärvare. Somen följd av den omdisponering i förhällande till det remitterade förslaget somlagrådets yttt-ande föranleder, föreslär jag att kapitiet delas upp under femrabriker. Med vissa jämkningar i föriiållande till lagrådets förslag, bör dessaanges som "Allmänna bestämmelser om medlemskap", "Rätt tillmedlemskap vid övergång av bostadsrätt", "Rätt till medlemskap vidupplåtelse av bostadsrätt", "Rätt till överprövning av frågan ominttäde" samt "Utttäde ur föreningen m.m.". 1§ Fräga om att anta en medlem i en bostadsrättsförening avgörs av föreningensstyrelse med iakttagande av de villkor för medleraskap som anges i föreningensstadgar och bestämmelsema i detta kapitel. Istadgama får föreskrivas att ansökan om inträde i föreningen skall görasskriftiigen och att ansökningshandlingen skall vara försedd med sökandensbevitmade namnunderskrift (Jfr8 kap. 9 § i uttedningens förslag) Paragrafenmotsvaras, med vissa justeringar, av 51 § BRL. Detär enhgt första stycket nu liksom tidigare styrelsen som avgör frågan om attanta någon som medlem i föreningen. I förhällande till 51 § BRL har dettillägget gjorts att prövningen skall ske med iakttagande av de villkor somanges i föreningens stadgar och bestämmelserna i detta kapitel. Till den delsådana villkor eller lagbestämmelser saknas, har styrelsen sålunda fri prövningsrätt.Denna ordning innebär ingen avvikelse från de principer på vilka nuvarandebestämmelser i vilar. Bestämmelsema i andrastycket motsvarar i sak 51 § andra stycket BRL. Bestämmelsema har dock anpassats till utformnmgen av 3 kap. 1 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska förenmgar. 2 § Sådana stadgevillkorför medlemskap är utan verkan som innebär Prop, 1990/91: 92 1,att ett visst medborgarskapeller en viss inkomst eller förmögenhet skall utgöra föratsätming för inttäde iföreningen, 2,att den till vilken enbostadsrätt övergår skall utses av nägon annan än bostadsrättshavaren ellergodkännas enhgt andra grander än som gäller enligt denna lag för inträde i enbostadsrättsförening, eller 3,att villkoret annars med hänsyntill sitt innehåll eller på annat sätt är oskäligt mot den som vill vinnamttäde i föreningen eller överlåta sin bostadsrätt. Bestämmelseni första stycket 2 hindrar inte att föreningen i sina stadgar förbehåller sigsådan åteiköps- eller lösningsrätt som avses i 6 kap, 9 §, (Jfr8 kap, 11 § i uttedningens förslag) Paragrafenär delvis ny. Frågoma har behandlats i avsnitt 2.4.1. första stycket anges att vissa stadgevillkor för medlemskap skall vara utanverkan. Det betyder an man skall bortse från villkoret vid prövningen av enansökan om medlemskap. Med stöd av bestämmelsema i paragrafen kan en enskildmedlem ocksä föra talan vid domstol om att ett visst villkor skall föridarassakna verkan, Bestämmelsemagäller även föreningar som vid den nya lagens ikraftträdande i sina stadgarhar något av de angivna villkoren. Bettäffandeförsta stycket punkt 1 torde det finnas flera äldre föreningar som tillämparstadgevillkor om att en medlem måste vara svensk medborgare. Ett sådant villkorblir nu utan verkan. Även villkor om annat medborgarskap blir utan verkan.Detsamma gäller villkor om att medlemmar skall ha viss inkomst ellerförmögenhet. Det sismämnda villkoret utesluter dock inte att en förening i ettenskilt fall kan vägra nägon medlemskap, om denne kan bedömas sakna förmågaatt fullgöra sina ekonomiska förpliktelser mot föreningen (se närmare avsnitt2.4.1). Punkt2 motsvaras av 11 a § BRL (se prop, 1981/82:169, s. 55 f. och 86), Förbudet ibestämmelsen åsyftar vissa hembudsliknande villkor. Genom hänvisning i sistastycket till 6 kap. 9 § undantas dock vissa villkor om återköps- ellerlösningsrätt; se kommentaren till den paragrafen. Bestämmelsemai punkt 3 är ny. Avsikten är att fånga upp sådana stadgevillkor för medlemskapsom inte kan hänföras till punkt 1 eller 2, men som ändå är oskäUga - antingenmed hänsyn till sitt innehåll eller med hänsyn till omständighetema i detenskilda fallet Utgångspunktenvid bedömningen av vilka villkor som kan vara oskäliga, bör främst vara denöppenhet som skall prägla bostadsrättsföreningar samt principen om likabehandling av medlemmama. Inom denna ram bör en bostadsrättsförening ha frihetatt ställa upp de villkor för medlemskap som är sakligt motiverade utifrånföreningens ändamål. Somframgår av avsnitt 2.4.1 torde den som söker medlemskap i en bostadsrättsföreninginte kunna åberopa generalklausulen i 36 § avtalslagen för att kunna beviljasinttäde i föreningen. Detta lagmm tar, såvitt nu är av inttesse,endast sikte pä rättsförhållandet mellan föreningen och den enskilde medlemmen,Bestämmelsema i punkt 3, som har generalklausulen som Prop. 1990/91: 92förebild, avser emellertid att göra det möjligt även för den som förvärvatbostadsrätt att åberopa sädana omständigheter som vid en tillämpning av 36 §avtalslagen skulle kunna leda till jämkning av ett stadgevillkor eller till bortsåg frän villkoret Det är alltså här fråga om sådana stadgevillkor sombedöms vara oskäliga i rättsföibällandet mellan den som innehar bostadsrättenoch föreningen, men som givetvis ocksä kan återverka på den som vill förvärvabostadsrätten. Ett exempel är en i förhållande till innehavaren oskäligprisföreskrift eller en bestämmelse som i oskälig grad inskränker innehavarensmöjligheter att överlåta bostadsrätten. Sådana stadgevillkor blir alltså utanverkan. Därav följer an medlemskap inte kan vägras en förvärvare med hänvisningtill villkoret, Bestämmelsemai punkt 3 innebär emellertid ocksä att stadgevillkor som direkt tar sikte påförhållandena pä en bostadsrättsförvärvares sida kan vara oskäliga och saknaverkan. Det kan tex. gälla villkor som diskriminerar vissa ettuska gmpper fränförvärv (jfr lagen /1986:442/ mot emisk diskriminering). Det kan ocksä avsevillkor som med avseende på en förvärvares personliga kvalifticationer,skötsamhet eller ekonomi, går längre än som varit avsikten med denskälighetsbedömning som skall göras enligt nuvarande 11 § BRL (se numera 4 § i förevarandekapitel). Vad särskilt gäller en förvärvares personliga kvalifikationer ansåglagutskottet i samband med tillkomsten av 11 § BRL (se LU 1971: 9 s. 9) attmöjligheten att vägra medlemskap i dessa fall borde utnyttjas med storvarsamhet. Utskottet pekade särskilt pä det arbete som komraunema lägger ned päsocial rehabilitering av sväranpassade personer, 1 följd härav bör villkor somstår i sttid med vad lagutskottet sålunda uttalat kunna underkännas. Detsammabör gälla villkor som visserligen inte är formulerade som villkor ommedborgarskap eller anger viss inkomst eller förmögenhet som föratsätming förmedlemskap (jfr punkt 1), men som ändå har till ändamål att utestänga vissanationaliteter eller tillgodose särskilda krav med avseende pä den sökandesekonomiska föihällanden. Sådanatyper av villkor bör underkännas som inte är sakligt motiverade med hänsyn tillföreningens verksamhet Sådana villkor för medlemskap som innebär t,ex. att manskall tillhöra en organisation som har någon frän bostadsrättsföreningen klartartskild verksamhet bör därför kunna underkännas. Ett exempel kan vara attmedlemmama måste tillhöra en aktiesparklubb. Däremot bör även i fortsätmingentillåtas sådana villkor som innebär att en medlem i bostadsrättsföreningenockså skall tillhöra t.ex. en organisation för bostadsrättsföreningar. Även omen organisation inte är artskild från föreningens verksamhet, menorganisationen inte står öppen för var och en bör dock ett krav pä medlemskapkunna underkännas. Villkorom att en medlem i bostadsrättsföreningen skall tillhöra nägon viss yrkeskategori eller vara anställd hos en viss arbetsgivare bör kunna godtas, under fömtsätming att det finns ett samband mellan föreningens verksamhet och villkoret. Föreningen kan tex. ha kommit till for att tillgodose behovet av bostäder för dem som rekryteras till ett visst företag. Man kan också tänka sig bostadsrättsföreningar som äger s.k. läkarhus e.d. Ij Dethar blivit vanligt med villkor om särskilda åldersgränser vid förvärv av Prop,1990/91: 92 bostadsrätt i eller liknande. Sådana villkor bör godtas.Någon gäng kan simationen vara den att åldersgränsen inte har uppnåtts av enmake eller annan närsrående sora bodde tillsammans med bostadsrättshavaren ochsom vill överta bostadsrätten. Sädana fall täcks dock normalt av bestämmelsemai 5 § som ger denna kategori en i det närmaste exklusiv rätt till medlemskap. Detkan undantagsvis tänkas att ett stadgevillkor är sådant att det normalt börkimna godtas med hänsyn till sitt innehåll, men att det i ett enskilt fall slåroskäligt hårt mot den som vill överlåta eller förvärva bostadsrätt. Bestämmelseni punkt 3 innebär att även sådana villkor kan fränkännas verkan. Att närmareange vilka simationer som här kan bli akmella är inte möjligt. Det bör dockframhållas att förändrade förhållanden i en bostadsrättsförening kan medföraatt ocksä fömtsätmingama för tillämpningen av ett villkor för medlemskap i ettenskilt fall kan göra villkoret oskäligt (jfr 36 § avtalslagen).Omständighetema kan ocksä tänkas vara sådana att ett visst villkor är omöjligtatt uppfylla för vissa personer, tex, deltagande med viss arbetsinsats somvisar sig vara omöjligt för den som har visst handikapp. Andra villkor kan varså formulerade att möjlighetema att överlåta bostadsrätten i ett visst fallinskränks i otillböriigt hög grad Hänvisningeni andra stycket har kommenterats under punkt 2 i första stycket. RätttiU medlemskap vid övergång av bostadsrätt 3§ Den som en bostadsrätt har övergått till får inte vägras inttäde i föreningen,om de villkor för medlemskap som föreskrivs i stadgama är uppfyllda ochföreningen skäligen bör godta honom som bostadsrättshavare. För vissa särskildafall av övergäng gäller 4-7 §§. (Jfr8 kap. 10 § 1 st. i uttedningens förslag) Paragrafenhar fått sin slutliga utformning efter förslag av lagrådet. Bestämmelseni första stycket motsvaras, med viss språklig justering, av den nuvarandebestämmelsen i 11 § första stycket första meningen BRL. Den behandlar frågan ommedlemskap för den som förvärvar bostadsrätt genom överlåtelse eller annanövergång av bostadsrätt (prop 1971:12, s. 108 f, LU 1971:9 s,9). De speciellaregler om medlemskap som enligt nuvarande regler i 11 § BRL gäller vid exekutiveller offentiig auktion, av make och annan närsrående eller vid förvärv avandel i bostadsrätt har bmtits ut och återfinns nu i 5-7 §§. En ny paragraf (4§) har mförts om medlemskap för juridiska personer. I paragrafens andra styckeåterfinns nuvarande bestämmelse om förvärv som görs av en kommun. Med kommunjämställs enligt förslaget även landstingskommun. Bestämmelseni andra stycket innehåller en erinran av mnebörd att speciella regler ommedlemskap gäller vid övergång enligt 47 §§. 4§ En juridisk person som har förvärvat bostadsrätt till en bostadslägenhet, Prop. 1 90/91: 92 som inte är avsedd för fritidsändamål, får vägras mträde iföreningen även om de i 3 § angivna fömtsätmingama för medlemskap är uppfyllda.