prop · GE0346 · 1990-12-31 00:00:00 — Iersättningen skall inte räknas in vad som utgör betalning för material ochdylikt. En uppdragsgivare somunderlåter att fullgöra sin skyldighet enligt 5 § är betalningsskyldig för uppdragstagarensskatt för det beskattningsår då ersättningen betalades ul intill det beloppsom skulle ha innehållils. En uppdragsgivare somunderlåter att fullgöra sin skyldighet enligt 5 § är betalningsskyldig för uppdragstagarensskatt för det beskattningsår då ersättningen betalades ut intill det beloppsom skulle ha innehållits. ' Senaste lydelse 1985:410. föreliggerdock inle om uppdragstagaren vid utbetalningen av ersättningen är skyldig attbelala preliminär B-skatt eller, om uppdragstagaren är juridisk person,registrerad enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt. föreliggerdock inle om uppdragstagaren redovisat mervärdeskatt t sin allmännasjälvdeklaration , vid utbetalningen av ersättningen är skyldigall belala preliminär B-skatt eller, om uppdragstagaren är juridisk person,registrerad enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt. En uppdragsgivare, somuppsåtligen eller av grov oaktsamhet åsidosätter sin skyldighet att innehållaett belopp för en uppdragstagare, som inte är påförd preliminär B-skatl eller,om uppdragstagaren är juridisk person, inte är registrerad enligl lagen(1968:430) om mervärdeskall, döms lill böler. En uppdragsgivare, somuppsåtligen eller av grov oaktsamhet åsidosätter sin skyldighet alt innehållaett belopp för en uppdragstagare, som inle är påförd preliminär B-skalt eller,om uppdragstagaren är juridisk person, inte är registrerad enligt lagen(1968:430) om mervärdeskatt eller som inte har lätnnat uppgift om sittorganisationsnummer i Jakturan, döms lill böter. ringafall döms inte till ansvar enligt första stycket. Dennalag träder i kraft . 10 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1983:850) om undantag från vissabestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m.m. Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1983:850) om undantag från vissa bestämmelser iuppbördslagen (1953:272) m. m. skall ha följande lydelse. 2§En sådan småhusägare eller lägenhelsinnehavare som avses i 1 § skall inlebetala arbetsgivaravgifter eller allmän löneavgift på ersättningen och är inteskyldig all göra skatteavdrag enligt uppbördslagen (1953:272) på ersättningen,om denna betalats mot en faktura som innehåller uppgift om uppdragstagarensnamn och postadress, ersättningens storlek samt 1. mervärdeskattensbelopp och 1. mervärdeskattens belopp och uppdragstagarens registrerings- uppdragstagarens registrerings nummer till mervärdeskatt eller nummer till mervärdeskatt eller or ganisationsnummer eller 2. uppgiftom alt uppdragstagaren är skyldig att betala B-skatt. Ifall som avses i första stycket är uppdragstagaren skyldig att betalaegenavgifter på ersättningen enligt lagen (1981:691) om socialavgifter samtavgift enligt 2 § lagen (1982:423) om allmän löneavgift. Vid tillämpningen avbeslämmelserna om sjukpenninggrundande inkomst och pensionsgrundande inkomst ilagen (1962:381) om allmän försäkring skall ersättningen anses som inkomst avannat förvärvsarbete. Vadsom har sagts i första och andra styckena om arbetsgivaravgifter och andraavgifter gäller inte om parterna har träffat avtal om atl ersättningen skallanses som inkomst av anställning och ersättningen uppgår till minst 1 000kronor. I etl sådant fall skall uppdragstagaren anses som arbetstagare och småhusägareneller lägenhetsinnehavaren som arbetsgiva- Dennalag träder i kraft och tillämpas i fråga om ersättning sombetalats mol faktura som utställts efter ikraftträdandet. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, statsråden , , , , , , , G. , , , ,, , , , , Proposition om nya omprövningsregler vid uppbörd avinkomstskatter och socialavgifter m. m. Fr.o.m.1991 års taxering skall ett väsenlligt utvidgat omprövningsförfarandetillämpas inom taxeringsområdet (prop. 1989/90:74, SkU32, rskr. 217, SFS1990:324). I samband med att de nya reglerna infördes gjordes också vissaändringar i reglerna om överklagande i uppbördslagen (1953:272), UBL, och lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, . Dessa varemellertid inle lika långtgående (se SFS 1990:329 och 1990:332). , , har gjort en översyn av omprövnings- och överklagandereglernai UBL och USAL och utarbetat förslag till nya regler som sluter nära an till denya reglerna inom taxeringsområdel. Förslagen har redovisats i en promemoriaden , Förslag till anpassning av uppbördslagen och lagen omuppbörd av socialavgifter till proposition 1989/90:74 om ny taxeringslag m.m.(RSV:s dnrF19-747-90). I promemorian har RSV också lagt fram förslag lillvissa andra ändringar i förfarandet vid uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare. Dessa förslag gäller i huvudsak frågan i vilka situationerskattemyndigheten skall vara skyldig att fastställa arbetsgivaravgifterna ochbesluta om betalningsskyldighet för avgifterna. Promemorians lagförslag bifogasdetta ärende som bilaga I. RSV:spromemoria har remissbehandlats. Yttranden har avgetts av , statskontoret, kammarrätten i , länsrätten i , Föreningen , Företagens uppgiftslämnardelegation (FUD), , (), Småföretagens , (), . Svenska Revisorsamfun det SRS och . En sammanställning av remissytt randena har upprättats inom och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 2672/90). Regeringenbeslutade atl inhämta lagrådets yttrande över delagförslag som upprättats inom med anledning av vad jag nuredogjort för. Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga2. Lagrådet ansåg alt till förslagen till ändring av 48 a § lagen(1968:430) om mervärdeskatt och 5 kap. 17 § lagen (1984:151) om punktskatteroch prisregleringsavgifter borde knytas en övergångsbestämmelse om tillämpningav äldre bestämmelser som motsvarar den som har föreslagits beträffande lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. Lagrådets yttrandebör fogas till protokollet som bilaga 3. Jagskall nu ta upp frågan om förslag till i ämnet. Den av lagrådetframförda uppfattningen om övergångsbestämmelser ansluter jag mig till och jaghar därför kompletterat mina förslag. Jag har vidare gjort ett tillägg i 30 §lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare om restavgiftpå anståndsränla och justerat övergångsbestämmelserna till uppbördslagen(1953:272). Jag avser här dessutom all föreslå vissa ändringar i lagen(1982:1006) om avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar, lagen (1983:850) om undantag från vissa bestämmelser iuppbördslagen (1953:272) m.m. saml i lagen (1959:551)om beräkning avpensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Minaförslag nu skiljer sig i övrigt från lagrådsremissens endast genom att vissaredaktionella ändringar har gjorts. 2 Det nya förfarandet års taxering gäller ett väsentligt utvidgat omprövningsförfarande inomtaxeringsområdet. De skattskyldiga kan begära omprövning av elt taxeringsbeslutinom efter utgången av taxeringsåret. kan fattaomprövningsbeslut lill den skaltskyldiges nackdel från utgången avlaxeringsåret. Därefter får beslut om eflertaxering fattas efterutgången av taxeringsåret. Har den skattskyldige inte lämnat självdeklarationi rätt tid gäller särskilda frister. Överklagandefristernaöverensstämmer i princip med omprövningsperioderna. Denskattskyldige får liksom överklaga ett beslul även om det inte gått honomemot. skall pröva om överklagandet har kommit in i rätt lidoch ompröva beslutet om frågan inte redan har prövats av domstol elleröverlämnats för domstolsprövning. Ett överklagande får överlämnas lilllänsrätten utan föregående omprövning endast om det finns särskilda skäl.Ändrar skaltemyndigheten beslutet på sätt som den skattskyldige begär förfalleröverklagandet. 1 annal fall skallhandling-arna överlämnas till länsrätten förvidare handläggning. överklagasett taxeringsbeslut av skattskyldig förs det allmännas talan av skattemyndigheten i länsrätt och kammarrätt. RSV för del allmännas talan i regeringsrätten. RSVfår överklaga skallemyndighetens beslul. RSV får också la över Prop.1990/91:46 skattemyndighetens talan i länsrätt och kammarrätt. Deallmänna ombuden på mervärdeskatte- och uppbördsområdena har slopats. Delallmännas processföring på dessa områden har ordnats som på taxeringsområdel. Förfarandetför särskilda avgifter (skattetillägg och förseningsavgift) överensstämmer iprincip med taxeringsförfarandet. Beskaltningsförfarandelför mervärdeskall, punktskatter och prisregleringsavgifter har samordnats medlaxeringsförfarandel, vilket bl.a. innebär all de slutliga besluten och denextraordinära besvärsrätlen har slopats. Förfarandet för att fastställapensionsgrundande inkomst har också samordnats med laxeringsförfarandel. Samtidigtsom ändringarna gjordes inom taxeringsområdet, gjordes också vissa ändringarinom uppbördsområdet. Dessa var emellertid inte lika långtgående. Tiden för altöverklaga beslut enligt uppbördsförfaltningarna föriängdes . Vad gäller debiteringsbeslul till följd av taxeringsbeslut kan deskattskyldiga begära omprövning och överklaga från utgången avtaxeringsåret. Jagåterkommer med förslag till ytterligare förändringar inom upp-bördsområdelsom innebär att omprövnings- och överklagandereglerna i allt väsentligt kommeratl överensstämma med dem som gäller på taxeringsområdet. Remissinstansernassyn på del remitterade förslaget har varit genomgående positiv. Inte någoninstans har haft invändningar mot förslagets huvuddelar. Däremot har erinringargjorts mot vissa enskildheter i förslaget. Frånnäringslivshåll har framhållits all uppbördssyslemet borde göras till föremålför en genomgripande översyn i anslutning till skattereformen, eller i varjefall all de regler som föreslås i promemoria (Ds 1988:59)F-skattebevis nya regler för skatteavdrag och socialavgifter bör genomförasmed vissa justeringar. Deförslag till ändringar i främst UBL och USAL som jag tar upp nu inskränker sigemellertid lill att avse sådana frågor som är av primär betydelse förskatteväsendet och myndigheternas ärendehantering. Möjlighet saknas att härbehandla exempelvis frågor som rör arbetsgivar- och arbetslagarbegreppet.Frågan om F-skallebevis övervägs inom och jag avser all såsnart det blir möjligt återkomma lill med etl förslag i ämnet. Innanjag kommer in på reglerna om omprövning och överklagande skall jag behandlafrågan om s. k. automatiska skatte- och avgifisbeslul inom området för uppbördav inkomstskatl och arbetsgivaravgifter. Det är en fråga som i viss mån harbetydelse för hur omprövnings- och överklagandereglerna skall utformas. 2.2Automatiska skatte- och avgiftsbeslut Mittförslag: Om en arbetsgivare har lämnat en uppbördsdeklaration inom föreskriventid eller inom den lid som anges i elt beslut om anstånd med atl lämnadeklaration, skall redovisad innehållen skatt och månadsavgift anses varabeslutade lill de deklarerade beloppen. Har deklarationen inte kommit in tillskattemyndigheten inom sådan tid skall arbetsgivaravgifterna anses varabeslutade lill noll kronor. Omuppbördsdeklarationen kommer in till skattemyndigheten vid en senare lidpunkt,anses skalle-och avgiftsbeslul också ha fatlats i enlighet med deklarationen,om inle skattemyndigheten meddelat särskilt beslut om deninnehållna skatten och arbetsgivaravgifterna. Beslutade skalle-och avgiftsbelopp skall genast få drivas in hos arbetsgivaren. RSV:s förslag:Överensstämmer i huvudsak med mitt. RSV har dock använt termen fastställelse ifråga om såväl innehållen skall som arbetsgivaravgifter. Verket har dessutomföreslagit alt skattemyndigheten, när den fastställer skalle- elleravgiftsbelopp som en arbetsgivare skall vara skyldig atl betala, även skallbesluta om den tid inom vilken betalningen skall ske. Först efter utgången avdenna frist skall beloppet få drivas in. Remissinstanserna har intehaft något atl erinra mot förslaget. F.4R ser med tillfredsställelse alt RSVföreslagit en anpassning av faslslällelseregler-na för arbetsgivaravgifter lillvad som gäller för mervärdeskatt. Eftersom uppbördsförfarandel i praktikenliknar del som tillämpas vid redovisning av mervärdeskall är del en klarförenkling för näringsidkare och förelag atl ha likartade regler i båda fallen.FAR önskar dessutom att det uttalas atl en skälig lid bör finnas mellan anmodanatl betala avgifter och påbörjande av indrivningsålgärder. FUD anser, medinstämmande av SmåJÖretagens , att det behövs en bestämmelsesom medger alt en naturaförmån eller annan som lön betraktad ersättning somutgetts en viss månad i vissa fall får tas upp i en uppbördsdeklarationavseende en senare månad än den då ersättningen gavs ut utan att en omprövningblir aktuell. Skälenför mitt förslag: När del gäller uppbörd av innehållen skall fungerararbetsgivaren endast som uppbördsman för staten. Del finns inga regler omsärskilda fastslälldsebeslut. Nuvarande ordning innebär att arbetsgivaren,sedan han av skattemyndigheten har ålagis betalningsskyldighet, ärbelalningsskyldig för samma belopp som han dragit av från arbetstagarnas lönereller, om han inle gjort något skatteavdrag, det belopp som han borde ha dragitav. Vid uppbörden av arbetsgivaravgifterär förhållandet något annoriunda. Del är fråga om en skyldighet förarbetsgivaren själv atl betala avgifter på ett visst underiag. Här finns reglerom fastställelse av avgifterna. Nuvarande regler för uppbörd avarbetsgivaravgifter innebär emellertid alt avgiftsbeloppen skall fastställasendast i vissa fall. Normallredovisar arbetsgivaren månadsavgiften, dvs. de arbetsgi vara v- Prop.1990/91:46 gifter som belöper på de löner som betalats ul under enkalendermånad, i en uppbördsdeklaraiion som sänds in till skattemyndighetensamtidigt som avgifterna betalas. 1 sådana fall finns inget behov av särskildafastslälldsebeslut. skall fastställa månadsavgiften endastom arbetsgivaren har underlåtit att redovisa avgiften, lämnat oriktig uppgiftoch månadsavgiften på grund därav blivit för låg eller redovisat för högmånadsavgift och beslul om restitution eller avkortning skall meddelas. Inommervärde- och punktskatteområdena är konstruktionen en annan. Skatten skallalltid fastställas för varje redovisningsperiod. Här tillämpas ett system meds. k. automatiska beskattningsbeslul. Har den skaitskyldige inom föreskrivenlid lämnat en deklaration anses beskattningsbeslul ha fatlats i enlighet meddeklarationen. Om en deklaraton inte har kommit in anses skallen genombeskattningsbeslut ha bestämts till noll kronor. Systemetmed automatiska beslut för mervärdeskatt och punktskatter leder till attbetalning kan krävas av skatt som har redovisats i en deklaration men intebetalats utan att det behövs något särskilt beslut om skatten. För källskattoch arbetsgivaravgifter däremot erfordras i motsvarande situation altskattemyndigheten meddelar etl särskilt beslut om betalningsskyldighet. Frånadministrativ synpunkt är konstruktionen för mervärdeskatt och punktskatter attföredra. Mycket talar därför för att man också i fråga om källskatt ocharbetsgivaravgifter inför ett system som möjliggör indrivning av belopp, somredovisats i en uppbördsdeklaration men inte betalats, utan föregående beslutom fastställelse av beloppet och om åläggande av betalningsskyldighet. Fördetta talar även att man når enhetlighet. Atlockså för källskatt och arbetsgivaravgifter ha grundbeslut är dock inle som RSVgjort gällande en nödvändig förutsättning för alt på upp-bördsområdet kunna haregler om omprövning som motsvarar dem i den nya taxeringslagen (1990:324),NTL. Eflertaxering, som enligt NTL är en form av omprövning, kan t. ex. skeutan att den skaitskyldige taxerats för någon inkomst (4 kap. 7 §NTL). Men med gmndbeslut blir del onekligen mera följdriktigt att användabegreppet omprövning när del visar sig alt skatt eller avgift bör betalas medannal belopp än som redovisats eller när något belopp över huvud tagel intehar redovisats. Förkällskatt och arbetsgivaravgifter anser jag alltså att man bör skapa en ordningmotsvarande den som gäller på mervärde- och punktskatleom-rådena fr. o. m. den1 . Den nya ordningen på dessa områden innebär atl reglerna omfastställelse av skatt ersatts med regler om beskattningsbeslut (se 32 § lagen(1968:430) om mervärdeskatt, , SFS 1990:576). I fråga om källskatten ser jagdock inle någol behov av en regel om atl den skall fastställas till noll näruppbördsdeklarationen inle lämnats inom föreskriven tid. Nuvarandemöjlighet all redovisa en förmån som inle kunnat redovisas i rälluppbördsdeklaration i en senare deklaration kvarstår med den nu föreslagnaordningen. Principen måste dock alltjämt vara alt avgifterna skall redovisasmånaden efter den då den avgiftsgrundande förmånen Jag föreslårdärför inte någon sådan bestämmelse som efterfrågats av vissa remissinstanser. I del nuvarandeuppbördsförfarandet får innehållen skatt och arbetsgivaravgifter som enarbetsgivare ålagts atl betala drivas in. Detta innebär dock inleatt skaltemyndigheterna normalt använder sig av denna möjlighet. Arbetsgivarnages i allmänhet en frist inom vilken betalning skall ske. Först om betalningeninte sker inom frislen lämnas ärendet till kronofogdemyndigheten förindrivning. Det nuvarande förfarandethar fungerat mycket bra. Det ger dessutom skattemyndigheten möjlighet att, omden på grund av särskilda skäl anser del vara nödvändigt för atl betalningskall komma att ske, genast överiämna ärendet för indrivning. Jag anser därföratt del inte finns skäl atl göra några ändringar i det nuvarande förfarandet idenna del. Det innebär all innehållen skatt och arbetsgivaravgifter somredovisats i en uppbördsdeklaration skall få drivas in ulan särskilt beslut ombetalningsskyldighet av skaltemyndigheten. Givetvis bör arbetsgivaren inormalfallet ges en skälig betalningsfrist innan ärendet lämnas för indrivning.Fristen bör, som , anges i en belalningsanmaning. 2.3 Omprövning på begäran av den skattskyldige ellerarbetsgivaren Mittförslag: Den skaitskyldige eller arbetsgivaren får efter detkalenderår under vilkel uppbördsårel gått ut begära omprövning avskattemyndighetens beslut enligt UBL i en fråga som kan ha betydelse fördebileringen av skall, ränta eller avgift. Har ansökan kommit in inom periodenfår skattemyndigheten fatta beslut även efter omprövningsperiodens utgång. Görden skaitskyldige resp. arbetsgivaren sannolikt alt han inte fått kännedom omelt beslut enligt UBL eller skattsedel eller annan handling med uppgift om vadhan ålagts alt belala före femårsperiodens utgång, får enbegäran om omprövning prövas om den kommer in från den dag hanfick sådan kännedom. Ifråga om vissa beslut, som i huvudsak rör den preliminära skatten, skallalltjämt gälla en omprövningsfrist . Omprövningav frågor avseeende samma uppbördsår kan ske . Även samma fråga kanomprövas . En arbetsgivarefår motsvarande möjligheter att begära omprövning av ett beslut omarbetsgivaravgifter enligt USAL. Nuvarande regler om fastställelse av avgiftfogas in i det nya omprövningsförfarandet. RSV:s förslag:Överensstämmer i huvudsak med milt. RSV har också föreslagit att reglerna i NTLom en i vissa fall förlängd omprövningsperiod för beslut som meddelats motslutet av perioden skall gälla även vid omprövning av beslul enligt UBL ombeslutet är till den skattskyldiges 1 fråga om beslul enligt USAL har RSV däremot inte föreslagit någonmotsvarande möjlighet till omprövning efter den där gällande sexårsfristensutgång. Remissinstanserna har intehaft något att erinra mot förslaget. har påpekat att del börfinnas regler om en föriängd omprövningsperiod för beslut som meddelats motslutet av perioden i USAL motsvarande dem som föreslagits i UBL. FAR anser attdel bör påpekas alt motiverings-skyldighet gäller i uppbördsfrågor på sammasätt som i andra förvaltningsärenden. Några instanser har haft synpunkter pålagtextens utformning. Skälen för mitt förslag:Jag har redan nämnt betydelsen av enhetliga regler på skatte- ochavgiftsområdet. Den femäriga omprövningsperiod som införts inomtaxeringsområdel innebär en väsentligt förstärkt rättssäkerhet för denskaitskyldige. En motsvarande förstärkning bör ske inom uppbördsområdet. Deltagäller även möjligheten alt få en förlängd omprövningsperiod för beslut sommeddelats mol slutet av perioden om den skaitskyldige eller arbetsgivaren inlefått kännedom om beslutet. Utgångspunkten för beräkning av omprövningsfrislenbör i UBL vara uppbördsåret och i USAL utgiftsåret. Genom mitt förslag införsett omprövningsförfarande vid uppbörd av skatter och arbetsgivaravgifter somenligt min mening så långt det är möjligt stämmer överens med det som gällerenligt den nya taxeringslagen. Det är angeläget att även här understryka viklenav atl skartemyndigheten lägger ner stor omsorg på utformningen av deomprövningsbeslut som innebär att den skattskyldiges eller arbetsgivarensyrkanden helt eller delvis lämnas utan bifall. 2.4 Omprövning på skattemyndighetens initiativ Mittförslag: skall ompröva etl beslut enligt UBL om det finnsskäl för det. Skattemyndighetenfår avstå från all på eget initiativ ompröva ett beslut, om omprövningen skulleavse endast ett mindre belopp. Skattemyndighetenskall göra de följdändringar i elt uppbördsbe-slul som föranleds av allmänförvaltningsdomstols dom eller annat beslul av skattemyndighet. Skattemyndighetenfår motsvarande möjligheter att ompröva ett beslut om arbetsgivaravgifterenligt USAL. RSV:sförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har intehaft något att erinra mot förslaget. Länsrätten i anser att deti anvisningar till aktuellt lagmm bör anges riktlinjer för vad som skall ansessom mindre belopp för skattemyndighetens avstående från omprövning på egetinitiativ. Skälen för mitt förslag:Sedan skattemyndigheten fattat ett beslut enligt UBL eller USAL harmyndigheten, i likhet med vad som gäller i fråga om taxeringsbeslut, i regelinte någon anledning atl ta upp och ompröva elt 4 1990/91. ärende på nytt. För att enomprövning skall initieras av skattemyndigheten förutsätts i allmänhet att nyaomständigheter kommit till som gör att det tidigare beslutet framstår somfelaktigt, t. ex. genom en revision som visar att debiterad preliminär B-skattär för hög eller för låg eller att arbetsgivaren redovisat elt felaktigtavgiftsunderiag. bör då vara skyldig atl vidta de åtgärdersom behövs. bör dockinte vara skyldig att självmant ompröva elt beslul om omprövningen skulle avseendast etl mindre belopp. Som påpekades i prop. 1989/90:74 har föråtskilliga år sedan slagit fast att skattemyndigheternas resurser skall riktasin på det väsentliga skatteun-dandragandet. Riktlinjer för skattemyndigheternasambitionsnivå bör dras upp av RSV. Jag anser att det även ifråga om beslut enligt UBL och USAL är tillräckligt all lagstiftningen gerutrymme för skattemyndigheterna att underlåta att på eget initiativ omprövabeslut om omprövningen skulle avse endast ett mindre belopp. Ettbeslut enligt UBL om debitering av skatt grundas i allmänhet på elttaxeringsbeslut. När skattemyndigheten har ändrat ett taxeringsbeslut, t. exnär en allmän förvaltningsdomstol i en dom har gjort en ändring som föranledertaxeringsåtgärder, skall etl nytt debiteringsbeslul, ett följdändringsbeslut,fattas. Detta begrepp får alltså en vidare betydelse i uppbördssammanhang änvid taxering. Detta bör ske genom beslut om särskilda debiteringsåtgärder påvilka omprövningsförfarandet också är tillämpligt. Motsvarande bör gälla vidallmän förvaltningsdomstols ändring av ett beslut enligt UBL eller etl beslutsom rör arbetsgivaravgifter enligl USAL. 2.5Tidsfristerna för omprövning på skattemyndighetens initiativ Mitt förslag: Beslutenligl UBL om omprövning till den skattskyldiges eller arbetsgivarens fördelfår meddelas före utgången av femte året efter det kalenderår under vilkeluppbördsårel har gått ut. Följdändringsbeslul och vissa andra beslut till denskattskyldiges eller arbetsgivarens fördel får meddelas även efter utgången avfemårsperioden. Beslut enligt USAL omomprövning till arbetsgivarens fördel får meddelas före utgången av del sjätteåret efter utgiflsåret.