prop · GE03150 · 1990-12-31 00:00:00 — har resulterat i att en allt större andel pensionärerfår rätt till full ATP. Till dette kommer en ökad förvärvsfrekvens blandkvinnoma. Under 1980-telet har den ökat . ATPfinansieras genom en socialavgift som f.n. är 13,av avgiftsunderlaget.Inkomster och utgifter redovisas över den allmänna pensionsfonden. Som en följdav att utgiftema överstiger inkomstema från socialavgiftema med ca 10 miljarderi snitt används också en del av ränteinkomsteraa för att teckautbetelningama till pensionärerna. AP-fondens kapitel var vid utgången av år1990 . Inga kostnader för ATP redovisas över stetsbudgeten. AP-fondensfondstyrka, d.v.s det tel som anger fondstorleken i relation till respektiveårs ATP-utgift, beräknas öka från 5,4 till 5,8 under långtidsbudgetperioden.Dette beror på den relativt gynnsamma befolkningsutvecklingen under 1990-telet då försörjningsbördan förbättras På , , försämras bilden drastiskt Prop. 1990/91:150 eftersom av demografiska skäl far allt färre yrkesverksamma. Utgifteraaför ATP i feste priser beräknas öka med . Delpensionsförsäkringenger förvärvsarbetande möjlighet att minska sin arbetstidgenom att övergå till deltidsarbete i kombination med delpension. Delpensionutgör av inkomstbortfallet. Delpensioneringenfinansieras genom en socialavgift på av avgiftsimderlaget. Över-respektive underskott regleras mot delpensionsfonden. Avgiftsinkomstemaöverstiger f.n. utgiftema vilket har till följd att delpensionsfondens storlekökar med drygt 2 miljarder i början av långtidsbudgetperioden och meddrygt 3 miljarder i slutet på perioden. Kapiteleti delpensionsfonden var vid utgången av ca ochberäknas ha ökat till ca 23 miljarder . Inga kostnader fördelpensioneringen redovisas över stetsbudgeten. Detotela kostnadema för hälso- och sjukvården uppgick till drygt 103miljarder kr. motsvarar av brattonationalprodukten. Stetenbidrar med drygt en femtedel av kostnaderna genom bidrag från den allmännasjukförsäkringen och skatteutjämningsbidrag m.m. Eltantel faktorer påverkar utvecklingen av kostnaderna inom hälso- och sjukvården.Enligt en studie som gjordes i början av 1980-telet stod framstegen vad gällerteknik och metoder för av den totala kostaadsökningen under detatt befolkningsökningen och den ökade andelen äldre svarade för mindre än 10 %.Mycket av denna utveckling samverkar dock med ökningen av andelen äldre ibefolkningen, eftersom den förändrade tekniken gör det möjligt att i allt högregrad behandla de äldre befolkningsgrapperaa. För patienter har underde andelen vårddagar ökat från till inom denslutna sjukvården. Enmotverkande utveckling är att befolkningen i arbetsför ålder i allt mindreutsträckning utnyttjar den slutna delen av hälso- och sjukvården. Vidareminskar även grappen i åldem sitt utnyttjande av den slutnasjukvården. I stellet utnyttjar dessa grapper i högre grad den öppna vården. Isamband med förhandlingama om ersättning från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen för ~ Dagmaröverenskommelsen ~ slöts enöverenskommelse mellan steten och Landstingsförbimdet om inriktningen på detfortsatte förändrings- och utvecklingsarbetet inom hälso- och sjukvården.Enligt överenskommelsen skall utvecklingsarbetet, som har ettflerårsperspektiv, ha som mål att säkra ett effektivt utnyttjan- deav tillgängliga ekonomiska och personella resurser, att kontinuerligt Prop.1990/91:150 förbättra hälso- och sjukvården och att öka patientemas möjligheteratt Bilaga 1:1.2 fritt välja vårdgivare. Utvecklingsarbetet skall skapaföratsättningar att bättre styra verksamheten och underlätteresultetuppföljningen. I arbetet ingår bl.a. att utveckla former för att mateoch värdera vårdens kvalitet samt att uterbete kriterier för att sätte upppatienter på vänteliste och indikationer för integning för behandling elleroperation för ett antel diagnoser m.m. Inomden offentliga sektom behövs en större flexibilitet i fråga omverksamhetsformer och arbetssätt. Styraing, ledning och organisation av denoffentliga verksamheten behöver successivt ses över och revideras. Dagenssplittring av resursema för vård, rehabilitering och försäkring resulterar iatt möjligheteraa till samordning och effektiv resursanvändning inte utnyttjasfullt ut. För att åstedkomma en bättre hushållning med resurseraa krävs enbättre samordning av ansvaret för hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. Regeringenhar till överlämnat en propoisiton (prop. 1990/91:121) omförsöksverksamhet med kommtmalt huvudmannaansvar för primärvård m.m. Ipropositionen uttelas bl.a. att försöksverksamhet med finansiell samordningmellan hälso- och sjukvården och socialförsäkringssystemet bör genomföras.Syftet med en sådan försöksverksamhet, som bidrar till bättre hälsa och ett meraktivt liv tör hela befolkningen som belastningen på samhällsekonominminskar. Ensådan försöksverksamhet planeras att inledas och avsesbegränsas till ett mindre antel primärvårdsområden. I dessa skall enbefolkningsrelaterad tilldelning av sjukvårdsresurser tillämpas. Något ellernågra av dessa försök bör om möjligt genomföras i primärvårdsområden medkommunalt huvudmannaansvar för primärvården och några i primärvårdsområden medlandstingskommunalt huvudmannaansvar för primärvården. Försök bör dessutomövervägas där den finansiella samordningen läggs på någon eller någraförsäkringskassor. Inomsocialdepartementet kommer att övervägas vilka landsting, kommuneroch försäkringskassor som kan komma i fråga för försöksverksamhet medfinansiell samrodning mellan hälso- och sjukvården ochsocialförsäkringssystemet. planeras att en i propositionenlägga fram förslag till den lagstiftning som behövs för at genomföra dennaförsöksverksamhet. Ansvaretfor äldre- och handikappomsorgen vilar på kommuner och landsting. Behovetav äldreomsorg beräknas öka . Den främste orsakenär att antalet personer i grappen och däratöver, som har ettgenomsnittligt högt vårdbehov, kommer att öka, liksom antelet ensamståendeäldre. har , på grundval av propositionen(1990/91:14) Ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m.,fettet beslut om att kommunerna skall gesett samlat ansvar för långvarig service och vård till äldre och Prop.1990/91:150 handikappade. Syftet med förändringen är att skapa klaraansvarsför- Bilaga 1:1.2 hållanden och ge organisatoriska föratsättningarför en bättre användning av tillgängliga resurser. Riksdagensbeslut iimebär bl.a. att kommunema , då reformen träder ikraft, skall överte sjukhem och andra somatiska långvårdsinrättningar som harett lokalt upptegningsområde. Kommunernas ansvar för dagsjukvård förtydligas.Vidare ges kommuneraa skyldighet att erbjuda hälso- och sjukvård vid deövertegna sjukhemmen liksom vid övriga särskilda boendeformer och vid kommunaladagverksamheter. För den somatiska långtidssjukvård som landstingen ävenfortsättningsvis skall ha verksamhetsansvar för får kommunema ettbetelningsansvar. innebär att kommunema skall betela för de platser somutnyttjas hos landstingen. Detsamma kommer att gälla för de s.k. medicinskt färdigbehandladepatientema vid landstingens akutsjukvårdskliniker och vid de geriatriskaklinikema. Principemaför den ekonomiska reglering mellan landsting och kommun som reformenföratsätter har godkänts av . Regleringen skall ske genom en kombinationav förändringar i kommuners och landstings skattesatser,skatteutjämningssystemet samt stetens bidrag till kommuner och landsting.Häratöver införs ett mellankommimalt omfördelningssystem. Regeringen lägger fram förslag tjll de lagändringar m.m. som krävs i dette avseende. Ettled i den ekonomiska regleringen är en förändring av grunderna för fördelningav stetens bidrag till kommuneraa för stöd och hjälp i boendet. Bidraget somtidigare varit prestetionsbaserat utifrån antalet årsarbetare övergår till attbli behovsrelaterat. De kriterier som skall användas är anteletförtidspensionärer och antelet personer i de högste åldrama i kommunen, andelenensamboende äldre personer samt glesbygdsgraden i resp. kommun. innebäratt stetsbidragets förändring i huvudsak kommer att följa den demografiskautvecklingen. Riksdagenfettede också beslut om ett utökat stetiigt stöd om totelt 5,5 miljarder kronorunder en femårsperiod. Av medlen avser 2,0 miljarder stimulansbidrag tillgrappboenden. För utbyggnad och ombyggnad av institutioner, sä att de som såönskar skall fä ett eget ram, avsätts . Kommuneraakompenseras imder en treårsperiod med ett stetsbidrag om 1,5 miljarder kronorför att tecka kostnader för betelningsansvaret avseende de medicinsktfärdigbehandlade. Ett stetligt stöd till utbildningsinsatser och vissinformation kommer att utgå med 500 milj. kr. Landstingen och de landstingsfriakommunerna kommer att tillföras ett särskilt stetsbidrag 1992 om 500 milj. kr.bl.a. för att nedbringa kötideraa inom den somatiska korttidssjukvården. Stetsbidragettill färdtjänst beräknas även fortsättningsvis att, med vissabegränsningsregler, utgå av brattodriftkostnaderaa. En vissvolymökning förutses . Detarbete som bedrivs handikapputredning (S 1988:03) är av storbetydelse fÖr utformningen av den framtida handikappolitiken. Regeringen har för avsiktatt på gnmdval av utredningens bedömningar Prop. 1990/91:150 ochöverväganden, förelägga en proposition med förslag som Bilaga1:1.2 bl.a. syfte till att i högre grad än för tillförsäkrasvårt handikappade ett väl fiingerande samhällsstöd. Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik Enligtsocialtjänstlagen är kommuneraa och landstingen ansvariga för detsocialbehandlingsarbetet. Stora insatser görs dock också av frivilligaorganisationer. Steten ger bidrag till missbrukarvård och ungdomsvård samt tillfrivilliga organisationer som är verksamma inom området. Vidare ges bidrag tillutvecklings- och försöksverksamhet inom området individ- och femiljeomsorg. Socialtjänstlagenskarakter av ramlag, dess bestemmelser om det ytterste ansvaret för att de sombehöver får stöd och hjälp, be-stämmelseraa om rätten till bistånd m.m. harifrågasatts i olika sammanhang. Regeringen har tillsatt enparlamenterisk kommitté med uppgift att göra en översyn och utvärdering avsocialtjänstlagen. Entillfällig omläggning av stetsbidraget till ungdomsvård och miss-brakarvård somsyfter till en snabb utbyggnad av vårdresurseraa för de mest utsatte imgdoms-och missbrukargrapperaa har föreslagits av regeringen. Vidare pågår ettutredningsarbete som avses leda till en förändrad organisation avinstitutionsresurseraa för dessa grapper. Alkoholkonsumtionenhar under senare hälften av 1980-telet ökat särskilt i ungdomsgrapperaa vilketinger allvarlig oro. Samhällets kostnader för social- och sjukvård,produktionsbortfell, rehabiliteringsåtgärder m.m. som har sin orsak ialkoholmissbruk är mycket höga. Uppskattningsvis har minst 300 000 personer enså hög alkoholkonsumtion att den påverkar arbete, hälsa och femiljeliv. 'Alkoholmissbruk är en av de vanligaste orsakeraa till för tidig död särskiltbland vuxna män. Regeringen har i en särskild proposition föreslagit en ökadsatsning på information och opinionbildning där alkohol- och drog-frågoraasätts in i ett bredare folkhälsoperspektiv. Trotsintensiva insatser mot narkotikamissbruket är problemen fortferande stora.Vissa rapporter tyder på att den positi,va utveckling som skett när det gällerungdomars kontakt med och instellning till narkotika kan vara på väg att vända.Riskeraa är stora för ett ökat missbruk av kokain och andra nya preparat.Spridningen av HIV/aids bland intravenösa missbrukare inger fortferande oro. Deninteraationella narkotikasituationen är allvarlig. verkar för en aktivnarkotikapolitik i interaationella organ. Ett nordiskt samarbete omnarkotikafrågor pågår. Inom den s.k. Pompidougrappen, som är en arbetsgmpp förnarkotikafrågor inom , genomförs ett europeiskt samarbetsprogram.Ett svenskt förslag om att FN skulle utveckla ett globalt aktionsprogram motnarkotika har accepterats av . beslutet att genomföra en organisationsförändring sommöjliggör en effektivare och samordnad insats mot narkotika fränFNs sida. stöder också aktivt WHOs Prop. 1990/91:150 insatser för att förebygga alkohol-och narkotikamissbruk. Stetensutgifter sig till ungdoms- och missbrukarvård (950 milj. ), bidragtill organisationer (74 milj.kr.) samt utvecklings- och försöksverksamhet (27milj.kr.) Merparten av samhällets utgifter bestrids av kommuneraa och till vissdel av landstingen. Stetens utgifter påverkas av en rad fektorer som alkohol-och narkotikamissbrukets omfettning, utveckling av vård- och behandlingsformereto. 1990/91:150 Bilaga1:1.2 Milj. kr..1991/prisnivå 91/92 Förändring till 92/93 93/94 94/95 95/96 Genomsnittlig procentuell förändring 91/92- 85/86-95/96 89/90 0,0 0,7 0,0 3,5 8.7 5,3 -5,7 4,3 Kommimikationsdepartementetsverksamhetsområde omfettar väg-, järnväg-, sjö- och lufttransporter, post- ochtelekommunikationer, trafiksäkerhet samt forsknings- och utvecklingsverksamhetpå transportområdet. Till hör också bl.a. () och stetens geotekniska institut (SGI). DiagramVI.1 Realekonomisk fördelning avkommunikationsdepartementets utgifter /92 Konsumtion o. invest. Deutgiftsdrivande faktorer inom kommimikationsdepartementet är främst pris- ochlöneutvecklingen men utgifteraa styrs också till stor del via nya poliliskabeslut vilka inte beaktes i långtidsbudgen. Konsumtionsutgiftemaavser huvudsakligen drift av stetiiga vägar. 1990/91:150 Investeringsutgifteraa avser främst väg- och jämvägsinvestéringar. 1regeringens finansplan 1991 framhålls infrastrukturens betydelse församhällsutvecklingen. 1 regeringens proposition till omNäringspolitik för tillväxt (1990/91:87) har förslag lagts som bl.a. gällerfinansieringen av trafikinfrastrukturen och en reformerad investeringsplanering.Regeringen har också redogjort för sin bedömning av behovet av investeringar ivägar, järavägar, kollektivtrafikanläggningar och telekommunikationer.Föreslagna åtgärder syftar till att skapa föratsättningar för en långsiktigtuthållig tillväxt. Investeringar i vägar, järavägar ochkollektivtrafikanläggningar beräknas sammanteget överstiga 100 miljarder kronorunder 1990-telet. Förslag om en infrastrukturfond på minst 20 miljarder kronorhar lämnats till . Fonden skall genom samfinansiering med andraintressenter bidra till finansiering av angelägna investeringar i järnvägar,vägar och kollek-livtrafikanläggningar. Dessutomföreslås att det nationella perspektivet skall förstärkas iinvesteringsplaneringen genom en ökad betoning på planering och genomförande avstörre sammanhållna projekt av nationell betydelse. Regeringen föreslår förbudgeteret 1991/92 ett nyinvesteringsanslag för stomjäravägar på 1,5 miljarderkronor vilket är en ökning med 300 milj. kr. i förhållande till innevarandebudgeter. För vägväsendet däremot har planeringsföratsättningamabyggt på reallt oförändrade anslag. Via stetsbudgeten finansieras förnärvarande investeringar motsvarande inomtrafikens infrastruktur. För att effektivisera utnyttjandet av de resurser somkommer att satsas på infrastmkturinvesteringar under 1990-telet stells krav påen mera sammanhållen investeringspolitik och en ökad helhetssyn. att regeringen bör ange vilka strategiska infrastrukturinvesteringar sombör genomföras som inflytandet över lokalt påkalladeinvesteringsbehov bibehålls decentraliserat. Föratt kunna genomföra investeringaraa krävs stora resurser. Den stramafinanspolitiken föratsätter omprioriteringar och effektiviseringar inom deoffenlliga utgiftema, samt att utrymme kan skapas även utanför statsbudgetensramar. Investeringama skall finansieras med bl.a. anslagsmedel, samfinansieringmed extema intressenter i förhandlings-uppgörelser via infrastmkturfonden samtvägavgifter. Regeringenredogör i propositionen om Näringspolitik för tillväxt också för de förslagtill överenskommelser om trafik och miljö i storstedsregionema som de s.k.storstedsförhandlaraa uterbetet. Regeringen har förklarat sig beredd attavsatte inom ramen för infrastmkturfonden för en utveckladinfrastuktur i de tre storstedsområdena. Vidareredovisas betydelsen av feste förbindelser över Öresimd. Dessutom anges attformeraa för styraingen av affärsverken fortlöpande skall ses över.Inriktningen för den fortsatte affärsverksöversynen är att Prop. 1990/91:150televerkets verksamhetsform förändras fr.o.m. medan Bilaga 1:1.2 föratsättningama för SJ och postverket skall utredas vidare.Avkastnings-och utdelningskraven skärps. Enaiman prioriterad fråga inom verksamhetsområdegäller trafikens miljöproblem. En särskild proposition har lämnatstill om bl.a. trafikens miljöfrågor. Vidareprioriteras arbetet med att verka för en gemensam europeisk transportmarknad.Det intemationella arbetet väntes få en ökad betydelse. Trafikarbetethar ökat kraftigt . Det gäller i syrmerhet väg- ochflygtrafiken. har dock utvecklingen påverkats avfaktorer som gjort utvecklingen mera svårbedömd. Skattereformen innebar attsåväl bensin och dieselolja som persontransporter i övrigt belades medmervärdesskatt. Vidare tas ut koldioxidskatter på bl.a. bensin ochinrikesflyget. Enligt transportrådets gjorda transportprognos förväntesdock den långsiktiga ökningen fortsatte även under 1990-telet för samtligatrafikslag. Investeringsutgifteraainom område är omfettande. De störste insatsemaavser vägbyggande samt järnvägs- och teleanläggningar. I tebellen nedan visasde beräknade totela stolliga investeringsutgifteraa samt fördelning av dessaför budgeteret 1991/92, oberoende av finansieringskälla. Totelainvesteringsutgifter /92, oberoende av finansieringskälla Sektor Investerings utgifter milj kr. Deinvesteringar i nät och annan utmstning som beräknas inom televerkskonceraenuppgår för budgeteret 1991/92 till . För de påföljande årenunder långstidsbudgetperioden beräknas investeringama uppgå till drygt 10mijarder kronor . Investeringarna fmansieras helt utanför stetsbudgetenvilket även gäller de av postverket beräkande investeringama på ca 2 miljarderkronor . Nyinvesteringaraa i järnvägensinfrastruktur beräknas för budgetåret Prop. 1990/91:150 1991/92 uppgå tillsammanlagt . För stetens Bilaga 1:1.2 järavägarsaffärsrörelse beräknas investeringama för /92 uppgå till ca 2,9miljarder kronor och fmansieras utanför stetsbudgeten. Utgifteraaför vägbyggande och investeringar i kollektivtrafikanläggningar i länenfinansieras med anslag över stetsbudgeten och uppgår totelt för budgeteret1991/92 till ca . Sjöfertsverketräknar i sin prognos för med en fortsatt låg och jämninvesteringsnivå. Investeringama avser till övervägande del återanskaffningar.Investeringsnivån beräknas till ca 100 milj.kr. Luftfertsverketprognoser anger en stedigt ökande passagerartillväxt och i enlighet med detteförväntas investeringsbehoven bli stora. Investeringsvolymen fram till år 2000bedöms uppgå till ca i dagens priser. 1990/91:150 Bilaga1:1.2 Milj. kr.,1991/prisnivå 91/92 Förändring till 92/93 93/94 94/95 95/96 Genomsniulig procenluell förändring 91/92- 85/86-95/96 89/90 Bidrag till kommunala sektorn, skatteutjämningsbidrag ochkompensations-utjämningsbidrag Skatteadministrationen m.m. Riksgäldskontoretoch kostnader för statsskuldens förvaltning 28 796 1 296 443 -50 -0,2 -1,9 -3,5 Redovisades under och dess myndigheter underdenna period Källa: och Finansdepartementetsverksamhetsområde omfetter frågor om ekonomisk politik, skattepolitik samtfrågor som rör stetens budget och resursfördelningen inom den offentligasektom. Till departementetsverksamhetsområde hör också frågor om skatteutjämningsbidrag m.fl. generellastetliga bidrag till den kommunala sektom och andra kommunalekonomiska frågoroch frågor som rör stetsskuldens förvaltning samt tullfrågor, exkl. frågor somrör tulltaxan och befrielse från tull. Departementet bereder även frågor somrör stetlig lokalförsörjning, bank- och försäkringsväsendet,värdepappershandeln, vissa stetliga bolag och AP-fonden. Underperioden /85 - 1989/90 ökade utgifteraa inom finansdepar-lementetsverksamhetsområde med i genomsnitt . För /92 harregeringen föreslagit att anvisas till utgifter inomfinansdepartementets verksamhetsområde. Transfereringarsvarar för merparten av utgifteraa inom område i form avskatteutjämningsbidrag till kommuneraa. Bidragets utveckling påverkas avskattesatsändringar och utvecklingen av skatteunderlaget totelt sett.Konsumtionsutgifteraa utgörs bl.a. av löneutgifter för framföralltskatteförvaltning och tullväsendet. Dessa utgifter styrs främst av löne- ochprisutvecklingen. DiagramVII.l Realekonomiskt fördelning av utgifter /91 "150 1991/92 Dl T 1 1 organisation för skatteförvaltningen i länen gäller fr.o.m. den 1 januari1991. Inom en gemensam myndighet i varje län skall verksamheten under denärmaste åren successivt decentraliseras till de orter där det fuimitslokala skattemyndigheter och där det i den nya organisationen finns lokalaskattekontor. Vid de lokala skattekontoren skall handläggningen ske integreratför olika skatter och avgifter. Inom exekutionsväsendet genomfördes enorganisation med en myndighet i varje län . Skattemyndigheteraaskall te över arbetet med folkbokföringen frånpastorsämbetena. Nytt blir att registren inom folkbokföringen skall föras medhjälp av ADB. En registerlag har utfärdats och regeringen har lagt framett förslag till ny folkbokföringslag, gmndat på den nya organisationen. Förbudgeteret 1991/92 har ett resurstillskott på drygt 300 milj. kr. beräknats fÖrskatteförvaltningen med anledning av reformen. Engenomgripande skattereform har genomförts, med verkan i huvudsak fr.o.m. 1991.Även under budgeteret 1991/92 medför reformen tillfälligt ökade kostnader förbl.a. utbildning av personal och anpassning av ADB-stödet till det nyaregelsystemet. Såvälskattereformen som den nya organisationen ger möjlighettill inte obetydliga minskningar av ad-ministrationskostnadema. Även kostnademaför den nya folkbokföringsorganisationen kommer att minska. Riksdagenhar beslutet en ny lag om betelningsföreläggande och handräckning. Dessasummariska processformer skall omkring /92 föras över från tingsrätterna till kronofogdemyndigheteraa. Genomsamordningsvinster och utbyggt ADB-stöd beräknas reformen ge Prop.1990/91:150 minskade kostaader totelt sett fr.o.m. budgeteret 1992/93. Underde närmasle åren är det särskilt angeläget att fortsätter alt byggaupp tulldatesystemet (TDS) så att i stort sett samtliga landets tullplatserskall kunna ha tillgång till ett fullt utbyggt TDS . Det ärsamtidigt av stor vikt att det tillskapas en mer effektiv och rationelltullorganisation enligt de riktlinjer som har angetts i budgetpropositionen1991. skall besparingar om totelt 300 milj.kr. åstedkommas inom tullverksamheten. För långtidsbudgelperioden redovisas deförväntede kostnaderaa och intekteraa för TDS med utgångspunkt i den avgeneraltullstyrelsen i sarmåd med stetskontoret redovisade förnyade ekonomiskabedömningen och lönsamhetskalkylen för TDS. Riksgäldskontoretshuvuduppgift är att handha stetens upplåning och förvaltningen av stetsskulden.Riksgäldskontoret har dessutom bl.a. till uppgift att ge krediter till ochmötte inlåning från stetiiga myndigheter samt att sköte viss annankreditgivning. har ca 160 anstellda. Riksdagenhar slagit fest att det övergripande målet för ochstetsskuldspolitiken skall vara att minimera kostnadema för stetens upplåning.Övriga ekonomisk-politiska mål som berör riksgälds-kontorets förvaltning avstetskulden skall uttryckas som restriktioner för riksgäldskontoretsmöjligheter att uppfylla målet om kostnadsminimering. Vidare gäller allriksgäldskontoret skall samråda med om stetsskuldspolitiken för attsäkerstella att denna avvägs mot penningpolitiken. Stetligkreditgarantigivning bör beläggas med en avgift som står i proportion till denekonomiska risk som garantin medför för steten. Utgångspunkten föravgiftssättningen skall vara att avgiften skall tecka förväntede kostnader förgarantin samt hanteringskostnader. Delbestämdes också att möjligheter till kostnadseffektivupplåning skall användas för att ge stetliga myndigheter finansiering till lågakostnader och att utlåning och inlåning i som huvudregel börske till marknadsmässiga villkor. Allmänna bidrag till den kommunala sektom