prop · GE038 · 1990-12-31 00:00:00 — Om det finns särskilda skäl,kan rätten förlänga den utsatta tiden. Rällen skall se lill alt frågor om vårdnad och umgängeblir tillbörligt utredda. Innan rätten avgör ett mål eller ärende om vårdnad eller umgänge skall socialnämnden höras eller, om det är tillräckligt, beredas tillfälle att yttra sig. Innanrätten avgör ett mål eller ärende om vårdnad eller umgänge skall socialnämndenges tillfälle an lämna upplysningar. tillgång till upplysningar somkan vara av betydebe för frågans bedömning är nämnden skyldig att lämna rättensådana upplysningar. Om det behövs ytterligare utredning får rätten uppdra åtsocialnämnden eller något annat organ att utse någon att verkställa sådan.Rätten får fastställa rikt linjer för utredningen och bestämma en vbs tid inomvilken utredningen skall vara slutförd. Om det behövs, får rätten förlängadenna tid Barnet får höras inför rätlen, om särskilda skäl talar för del ochdel är uppenbart atl barnel inle kan ta skada av all höras. 1990/91: Bilaga 4 I mål eller ärenden om vårdnad eller umgänge får rätten, för liden till dess att frågan har avgjorts genom en dom eller ett beslut som har vunnit laga krafl, besluta om vårdnad eller umgänge efter vad rätten finner skäligt. Imål eller ärenden om vårdnad ellerumgänge får rällen, för liden tilldess att frågan har avgjorts genomen dom eller ett beslut som harvunnit laga kraft, besluta om undervårdnad av båda föräldrarna, får rätten i stället beslutavem bamet skall bo tilbammansmed. besluta efter vad somär bäst för Beslutenligt första stycket får meddelas utan huvudförhandling. beslutetmeddelas skall motparten få tillfälle all yttra sig i frågan. kaninhämta upplysningar från socialnämnden i frågan. meddelatett beslut, skall den ompröva del när målet eller ärendet avgörs. Ettbeslut enligl denna paragraf fär verkställas på samma sätt som en domsom har vunnit laga krafl. Beslutet får dock när som helst ändras av Denna lag träder ikraft . Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen(1980:620) deb att 10, 12 och 48 §§ skall ha följande lydelse, deb au det ilagen skall införas en ny paragraf, 12 a §, av följande lydelse. Prop.1990/91: Bilaga 4 bör genom hjälp i hemmet, färdtjänst eller annan service underlätta för den enskilde au bo hemma och ha kontakter med andra. Nämnden bör även i övrigt tillhandahälla sociala tjänster genom rådgivningsbyråer, socialcenlraler och liknande, social jour eller annan därmed jämförlig verksamhet. Nämndenkan ulse en särskild person (kontaktperson) eller en familj med uppgift atthjälpa den enskilde och hans närmaste i personliga angelägenheter, om denenskilde begär eller samtycker lill det. Nämndenkan utse en särskild person (kontaktperson) eller en familj med uppgift atlhjälpa den enskilde och hans närmaste i personliga angelägenheter, om denenskilde begär eller samtycker till del. För barn som inte har fyUt fårkontaktperson utses endast om barnets vårdnadshavare begär eller samtycker tilldet. Har barnet fyUt får kontaktperson utses endast om barnet självtbegär eller samtycker till det. verka för att barn och ungdom växer upp under trygga ochgoda förhållanden, inära samarbete med hemnien främja en allsidig pcrsonlighelsut-veckling och engynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom. Lagen omtryckt 1988:871. medsärskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdom som har visattecken till en ogynnsam utveckling och i nära samarbete medhemmen sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt fårdel skydd och stöd som de behöver och, om hänsynen till den unges bästamotiverar del, vård och fostran utanför del egna hemmet. medsärskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdom som har visattecken lill en ogynnsam utveckling, inära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom som riskerar allutvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om hänsynen lillden unges bästa motiverar del, vård och fostran utanför del egna hemmet, samt isin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälpsom kan föreligga sedan en tvist om vårdnad eller umgänge har avgjoi-ts av en domstol. Prop.1990/91: Bilaga 4 Kommunen skall sörja för att föräldrar kan erbjudas samtal under sakkunnigledning i syfte att nå enighet i frågor rörande vårdnad och umgänge (samarbetssamtal). Uppdragall besluta pä socialnämndens vägnar får när det gäller avseendast uppgifter som anges i följande lagrum 1, 4-6, 8 och 9 §§ ,dock inte befogenhet enligl 9 § all besluta alt inte påbörja utredning elleralt lägga ned en påbörjad utredning, 5, 6 och 8 §§ , 6 kap. 19 § bett-äf-fande beslut att utse utt-edare imål och ärenden om vårdnad eller umgänge, 7 kap. 7, 11 och 14§§ , dock inle befogenhet enligl 7 § atl godkänna avtal sominnefattar åtagande alt utge engångsbelopp. 11 kap. 16 § andra stycket föräldrabalken.Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får inte heller omfatta Nuvarandelydebe Föreslagen lydebe Prop. 1990/91: Bilaga4 befogenhet au meddela beslut i frågor som avses i 27 § denna lag eller attfullgöra vad som ankommer pä nämnden enligl 5 § lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag eller enligl 9 § lagen (1964:143) om bidragsförskott. Dennalag träder i kraft . 14 1990/91. Lagom ändring i lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor Härigenomföreskrivs atl 3, 6, 8 och 12 §§ lagen (1985:367) om internationella faderskapfrägorskall ha följande lydelse. 1990/91:8 Bilaga 4 Etlfaderskap kan fastställas genom erkännande av faderskapet under medverkan aven svensk socialnämnd, om nämden är skyldig att utreda faderskapet enligt 2 kap.1 eller 9 § . I fråga om fastställelseav fade svensk lag. Harerkännandet lämnats utomlands, skall detSiVen om della inte följer av andra slycketanses giltigt till formen, om det uppfyller formföreskrifterna i den främmandestatens lag. Eu faderskap kanfastställas genom bekräftebe av faderskapet under medverkan av en svensksocialnämnd, om nämnden är skyldig atl utreda faderskapet enligl 2 kap. 1eller 9 § . rskap enligl första stycket tillämpas Harbeh-äfteben lämnats utomlands, skall den även om detta inte följer av andra slycketanses giltig till formen, om den uppfyller formföreskrifterna i den främmandestatens lag. Har ett faderskapfastställts genom erkännande, skall en talan vid svensk domstol om ogiliigförklaringav erkännandet prövas enligt den eller de lagar som bestämmer fasi-siällelsensgiltighet här i landet. En ogiltigförklaring fär dock alltid meddelas med stödav svensk lag, om talan grundas pä att den som har lämnat erkännandet inte ärfar till barnel. Har elt faderskapfastställts genom bekräftebe, skall en talan vid svensk domstol omogiltigförklaring av bekräftelsen prövas enligt den eller de lagar sombestämmer fasi-stailelsens giltighet här i landet. En ogiltigförklaring fårdock alltid meddelas med stöd av svensk lag, om talan grundas på att den somhar lämnat bekräftelsen inte är far barnet. En utländsk fastställelseav faderskap genom erkännande gäller i Sve- En utländsk fastställelseav faderskap genom bekräftelse gäller i Sve- rige, om den är gj7//g enligl lagen i en stat där barneteller den som har lämnat erkännandet hade hemvist eller i en stat där någon avdem var medborgare. Erkänmuidet skall även om det inle följer av förslå stycketanses giltigt till formen, om det uppfyller formföreskrifterna i lagen i denstal där erkännandet lämnades. Den utländska fastställelsen gäller dock inle i 1.om den stridermot eu här i landet giltigt avgörande i en rättegäng som började innan fastställelsenskedde, 2.om den stridermot en tidigare, här i landei giltig fastställelse av faderskap i annan form ängenom domstolsavgörande, 3.om del iSverige pågår en rättegång om faderskapet som har börjat innan fastställelsenskedde, 4.om delutomlands pågår en rättegång om faderskapet som har börjat innan fastställelsenskedde och som kan antas leda till ett här i landet giltigt avgörande, eller 5.omerkännandet är uppenbart oriktig. rige, om den är giltig, enligl lagen i den stat där barneteller den söm har lämnat beh-äfteben hade hem vist eller i en stat där någon avdem var medborgare. Bekräftelsen skall även om det inte följer av första slycketanses giltig till formen, om den uppfyller formföreskrifterna i lagen i denstat där beh-äfteben lämnades. Den utländska fastställelsen gäller dock inle i 1.om den stridermot ett här i landet giltigt avgörande i en rättegång som började innan fastställelsenskedde, 2.om den stridermot en tidigare, här i landet giltig fastställelse av faderskap i annan form ängenom domstolsavgörande, 3.om det iSverige pågår en rättegång om faderskapet so.m har börjat innan fastställelsenskedde, 4.om detutomlands pågår en rättegång om faderskapet som har börjat innan fastställelsenskedde och som kan antas leda lill ett här i landet giltigt avgörande, eller 5.om bekräftebenär uppenbart orihig Prop.1990/91: Bilaga 4 Enbestämmelse i en utländsk lag fär inte tillämpas och etl avgörande ävenutländsk domstol eller en utländsk fastställelse av faderskap genom erkännandegäWer inte i , om del skulle vara uppenbart oförenligt med grundernaför den svenska rättsordningen all tillämpa Enbestämmelse i en utländsk lag fär inte tillämpas och eu avgörande av enutländsk domstol eller en utländsk fastställelse av faderskap genombekräftelse gäller inte i , om det skulle vara uppenbart oförenligt medgrunderna för den svenska rättsordningen atl tillämpa bestämmelseneller atl erkänna avgörandet eller fastställelsen. bestämmelseneller att erkänna avgörandet eller fastställelsen. Prop.1990/91: Bilaga 4 Denna lag träder i kraftden . 4 Förslagtill Prop. 1990/91: Bilaga 4 Lag om ändring i lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden Härigenomföreskrivs alt 4 § lagen (1979:1001) om erkännande av nordiskafaderskapsavgöranden skall ha följande lydelse. Väcksvid en svensk domstol talan angående faderskapet till eu barn men pågår redanen rättegäng angående faderskapet i , , eller , skalltalan avvisas eller förklaras vilande i väntan på lagakraftvunnen dom i denutländska rättegången. Pågåren rättegång om faderskap Pågår en rättegång om faderskap i , , eller i , , eller , fär en svensk bamavårds- , fär en svensk socialnämnd nwnnd inte godkänna ett erkännande inle godkänna en beh-äftebe av av faderskapet. Dennalag träder i krafl . Lag om ändring i lagen (1958:642) om blodundersökning m.m.vid utredning av faderskap Härigenomföreskrivs all 1 a § lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning avfaderskap skall ha följande lydelse. 1990/91: Bilaga 4 Föreslagen lydebe 1 a § Sedanett faderskap har fastställts genom erkännande eller genom dom som har vunnitlaga krafl, kan rätten förordna om en sådan undersökning som avses i 1 §, omdet först efter erkännandet eUer domen har framkommit omständigheter som geranledning till anlagande att någon annan man än den som har fastställts varafar har haft samlag med modern under lid då barnel kan vara avlat. Förordnandetkan avse den som har fastställts vara far, modern, barnel eller den andremannen. Har faderskapet fasisiällisgenom erkännande, kan förordnande enligl första stycket meddelas i mål om atlerkännandet saknar verkan mot den som har lämnat det. Ett sådant förordnandekan begäras av någon av parterna i målet. Har någon talan inte väckts om atlerkännandet saknar verkan, prövas frågan om förordnande enligt första stycketsåsom eil ärende enligt lagen (1946: 807) om handläggning av domstolsärenden.Ett sådant förordnande kan begäras av den som kan vara part i ett mål om atlerkännandet saknar verkan. Sedanett faderskap har fastställts genom bekräftebe eller genom dom som har vunnitlaga krafl, kan rätten förordna om en sådan undersökning som avses i 1 §, omdet först efter bekräftelsen eller domen har framkommit omständigheter som geranledning till anlagande alt någon annan man än den som har fastställts varafar har haft samlag med modern under tid dä barnet kan vara avlat. Förordnandetkan avse den som har fastställts vara far, modern, barnet eller den andremannen. faderskapetfastställts genom bekräftebe, kan förordnande enligt första stycket meddelas imål om alt beh-äfteben saknar verkan mot den som har lämnat den. Ett sådantförordnande kan begäras av någon av parterna i målet. Har någon talan inteväckts om atl beh-äfteben saknar verkan, prövas frågan om förordnande enligtförsta slycket såsom ett ärende enligt lagen (1946: 807) om handläggning avdomstolsärenden. Ett sådant förordnande kan begäras av den som kan vara part iett mål om all beh-äfteben saknar verkan. Nuvarande lydelse Föreslagen lydebe Prop. 1990/91: Harfaderskapet faslstälUs genom dom som har vunnit laga kraft, prövas frågan omförordnande enligl första slycket såsom etl ärende enligt lagen om handläggningav domstolsärenden. Ett sådanl förordnande kan begäras av någon av parterna idet tidigare målet. Innanförordnande enligt första stycket meddelas, skall den som förordnandet skulleavse beredas tillfälle all yttra sig. Dennalag träder i krafl . Lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning i vissafall för utgivna underhållsbidrag Härigenomföreskrivs all 2 § lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall för utgivnaunderhållsbidrag skall ha följande lydelse. 1990/91: Bilaga 4 Har en man enligt 1 kap. 1§ ansetts som far lill elt barn eller har en mans faderskaptill etl barn fastställts genom erkännande eller dom, men frias mannen fränfaderskapet, har han rätt till ersättning av allmänna medel förunderhållsbidrag som han enligt 7 kap. 2 § utgett lill barnel. Har en man enligl 1 kap. 1§ ansetts som far till ett barn eller har en mans faderskaptill ett barn fastställts genom bekräftebe eller dom, men frias mannen frånfaderskapet, har han rätt till ersättning av allmänna medel för underhållsbidragsom han enligt 7 kap. 2 § utgett till barnet. Denna lag träder i kraflden . Lagrådet BHaga 5 Prop. Utdragur protokoll vid sammanträde Närvarande:f.d. regeringsrådet , regeringsrådet , justitierådetUlf . Enliglprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemställanav statsrådet beslutat inhämta lagrädetsyttrande över förslagtill lag om ändring i , m.m. Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Förslaget till lag om ändring i Ilagrådsremissen föresläs atl det nuvarande begreppet erkännande av faderskapges ändrad benämning. Förslaget får ses mot bakgrund av den kritik som i skildasammahang och från olika håll har riktals mot atl en far skall erkännafaderskapet, någol som ansetts svårförståeligt för många och kunna upplevas somkränkande. Som ny benämning har föreslagils bekräftelse av faderskap. mening är den föreslagna benämningen inte godtagbar som ersättningför termen erkännande av faderskap. Etl erkännande av etl faderskap kan sägasinnefatta ett slags förklaring att den som avger denna tar på sig faderskapetskonsekvenser, bl.a. i rättsligt hänseende, medan termen bekräftelse inte kananses innefatta någon sådan förklaring och inle ens behöver avse den somavgivit bekräftelsen. En betydligt bättre benämning än bekräftelse är enligllagrådets mening ordet medgivande - eller om man vill särskilja det från ett processuelllmedgivande - faderskapsmedgivande. I 1 kap. 3 § kan lämpligen anges attfaderskap fastställs genom faderskapsmedgivande eller dom. Lagtexten kanföreslagsvis ges följande utformning. "Godkännermannen i äktenskapet skriftligen annan mans medgivande av faderskapet och har i fråga om medgivandet iakttagits bestämmelserna i 4 §, skall därigenom anses fastställt att mannen i äktenskapet ej är barnels fader. Faderskapsmedgivandei skall dock i della fall alltid vara skriftligen godkänt av modern." "Föreligger ej fallsom avses i 1 § eller har rätlen meddelat förklaring Prop. 1990/91:8 enligl2 § första stycket, fastställs faderskapet genom faderskapsmedgivan- Bilaga5 de eller dom." "Ettfaderskapsmedgivande skall upprättas skriftligen och bevittnas av två personer.Medgivandet skall skriftligen godkännas av socialnämnden och av modern ellersärskilt förordnad förmyndare för barnel. Har barnel uppnått myndig ålder,skall medgivandet i stället godkännas av barnel självt. får lämnasitt godkännade endast om det kan antas atl mannen är fader lill barnel. Ettfaderskapsmedgivande kan lämnas även före barnels födelse. Visassenare att.den som har lämnat etl faderskapsmedgivande ej är fader lill barnel,skall rätten förklara att medgivandet saknar verkan mot honom." Orden"bekräfta faderskapet" ersätts med "lämna etl faderskapsmedgivande". 1och 3 § § I1 § andra stycket i del remitterade förslaget ersätts ordet"bekräftat" med "medgivit" och i 3 § andra stycket i förslagetordet "faderskapsbekräflelse" med "faderskapsmedgivande". Idet föreslagna nya andra stycket 1. bör i enlighet med vad lagrådet anfört idel föregående ordet "faderskapsmedgivande" användas. 5,6 och 10 § § Enligt5 och 6 §§ i del remitterade förslaget skall rätlen "besluta efter vadsom är bäst för barnel". Av den sista meningen i 5 § första stycket ochi 6 § följer emellertid au. rätten i vissa fall inte kan besluta om gemensamvårdnad även om del i och för sig skulle vara bäst för barnet. Beslutom sådan vårdnad får nämligen meddelas enligt 5 § bara när den 210 föräldersom begärt upplösning av den gemensamman vårdnaden Prop. "förklarar alt haneller hon ändå kan tänka sig fortsatt gemensam Bilaga 5 vårdnad" och enligt 6§ endast när den av föräldrarna som inte begärt gemensam vårdnad inteförklarat atl han eller hon inle kan länka sig gemensam vårdnad".Sistnämnda bestämmelse är vidare oklar till sin De nu angivnareglerna och motsvarande bestämmelse i 10 § första slycket har detgemensamt alt beslut om gemensam vårdnad inte får meddelas om en avföräldrarna motsätter sig del. lill klarare ullryck ilagtexten än som skett i del remitterade förslaget. grund av vad som anförtsföreslår lagrådet atl paragraferna ges följande "Stårbarnel under vårdnad av båda föräldrarna och vill någon av dem alt vårdnaden inlelängre skall vara gemensam, skall rätten efter vad som är bäst för barnetanförtro vårdnaden ål en av föräldrarna eller, om den förälder som har begärtupplösning av den gemensamma vårdnaden inte motsätter sig fortsatt gemensamvårdnad, låta den gemensamma vårdnaden beslå. Frågorom ändring i vårdnaden enligl första stycket prövas pä talan av en av förädrarnaeller båda. I mål om äktenskapsskillnad fär rällen utan yrkande anförtrovårdnaden om barnet åt en av föräldrarna, om gemensam vårdnad är uppenbartoförenlig med barnets bästa." "Stårbarnel under vårdnad av endast en av föräldrarna och vill någon av dem fäändring i vårdnaden, skall rällen efter vad som är bäst för barnel anförtrovårdnaden ät den andre föräldern, om denne vill att vårdnaden skall flyttasöver lill honom eller henne eller, om en av föräldrarna begär gemensam vårdnadoch den andre inle motsätter sig del, förordna all föräldrarna i fortsättningenskall utöva vårdnaden gemensamt. Frågorom ändring i vårdnaden enligt första stycket prövas på talan av en avföräldrarna eller båda". "Stårbarnet under vårdnad av en eller tvä särskilt förordnade förmyndare och villnågon av barnels föräldrar eller båda få vårdnaden överflyttad lill sig, skallrätlen besluta efter vad som är bäst för barnel. Rällen får dock inte flyttaöver vårdnaden till föräldrarna gemensamt, om någon av dem motsätter siggemensam vårdnad. Frågor om överflyttning avvårdnaden enligt första stycket prövas på talan av båda föräldrarna eller en av dem eller på talan av socialnämn den." övriga lagförslag Prop. 1990/91: Bilaga5 Förslaget lill lag om ändring i socialtjänstlagen lämnas ulan erinran. Omlagrådels förslag till ändrad terminologi i godtas börmotsvarande ändringar göras i lagarna om ändring i lagen om internationellafaderskapsfrågor, lagen om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden, lagenom blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap och lagen om ersättning ivissa fall för utgivna underhållsbidrag. Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ ... 3 Propositionenslagförslag....................................... ... 5 Utdragur protokoll ur regeringssammanträde 22 2Allmän motivering.............................................. .. 23 2.1 Nuvarandeordning .................................... .. 23 2.1.1Vårdnad............................................ .. 23 2.1.1 Umgänge ........................................ .. 25 2.2 Allmännautgångspunkter ........................... .. 25 2.2.1Inriktningen av en reform....................... .. 25 2.2.2Dispositionen av den följandeframställningen 27 2.3 Samarbetssamtal ...................................... .. 27 2.3.1Samarbetssamtal i alla kommuner............. 27 2.3.2Domstols möjlighet att initierasamarbetssamtal .... 29 2.4 Gemensamvårdnad..................................... .. 31 2.4.1Gemensam vårdnad trots att eneller båda föräldrarna helst vill ha ensam vårdnad 31 2.4.2Gemensam vårdnad för föräldrarsom inte varit gifta 2.5 Umgängesfrågor ....................................... .. 37 2.5.2Upplysningar om barnet......................... .. 40 2.6 Förfarandet................................................ 43 2.6.2Interimistiska beslut.............................. .. 46 2.6.3Rätten till omprövning............................ .. 48 2.7Faderskapserkännende................................. .. 51 2.8Stöd enligt socialtjänstlagen ........................ .. 52 2.9Kontaktperson för barnet.............................. .. 53 2.10Ikraftträdande m.m...................................... 55 2.11Kostnader och resursbehov ........................ 56 3Upprättade lagförslag......................................... 56 4.1Förslag till lag om ändring i ......... 58 4.2Förslag till lagom ändring isocialtjänstlagen (1980:620) .. 68 4.3Övriga ändringsförslag.................................. .. 71 6Beslut .......................................................... .. 71 Bilaga1 Sammanfattning av promemorian Bilaga 2 Promemorians lagförslagBilaga 3 Remissammanställning Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag Bilaga5 Utdrag ur protokoll vid lagrådets sammanträde