prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Flera tecken tyder på en strävan frånstatsmakternas sida att stärka rättsväsendet och skyddet för mänskligarättigheter. Några allvarliga övergrepp mot mänskliga rättigheter har interapporterats . Uppgifter om förekomst av politiska fångarsaknas. bidrar bl.a. genom till attstärka rättväsendet i landet. Jagföreslår en ökning av medelsramen med 5 milj. kr. till 95 milj. kr. Denpolitiska utvecklingen i går mot ökad demokrati. Det regerandepartiet har beslutat att omarbeta konstitutionen och gradvis införaflerpartisystem i landet. Fria president- och parlamentsval är planerade för år1990 och 1991. har lämnat finansiellt stöd till dessa valprocesser. är starkt beroende av utländskt biståndför sin försörjning. Strukturella förhållanden såsom bristande naturresurseroch ogynnsamt klimat är starkt bidragande till detta. En svag produktiv bas ochhög befolkningsökning har lett till hög arbetslöshet. Importen består till stordel av livsmedel och täcks endast till ringa del av exportinkomsterna.Utlandsskulden har vuxit snabbt med ytterligare belastning påbetalningsbalansen och statsbudgeten som följd. Den ekonomiska politiken hardock lett till högre tillväxt och en förbättrad social service. Det svenska biståndets utformning ses på Kap Verdesom ett värdefullt tillskott till landets sårbara ekonomi. Tyngdpunktenföreslås även fortsättningsvis ligga på livsmedelsimport och stöd tillnäringssektorer med finansiering över en konsultfond. Den tillfälligt kraftigtökade reservationen förklaras av att formerna för varubiståndets upphandlinghar omarbetats varvid några större planerade inköp tillfälligt försenats. Jagföreslår en ökning av medelsramen med 5 milj. kr. till 75 milj. kr. Tillväxteni den kenyanska ekonomin har varit god. Den årliga BNP-tillväxten har uppgått till under andra hälften av 1980- talet, vilket möjliggjort en ökning av per capita inkomsten. har dock betalningsbalansen försämrats, bl.a. på grund av lägre kaffepriser. Trots en stor skuldbörda med en skuldtjänstkvot på har '24 Befolkningsökningen har minskat Prop. 1990/91: 100något från över 4 till men är fortsatt hög och dess konsekvenser för Bil. 5 sysselsättning och miljö framstår som det centrala utvecklingsproblemeti . En försämring av läget avseende mänskligarättigheter har konstaterats . Den politiskt instabilasituationen har lett till minskad tolerans mot politiskt oliktänkande.Förekomsten av arresteringar på politiska grunder har ökat. Den nordiskademarchen i , uttryckte oro över försämringen av lägetavseende mänskliga rättigheter. Den politiska oron i landet består och nyaexempel på myndighetsövergrepp har rapporterats. har den offentligadebatten ökat med anledning av en av presidenten beslutad översyn av depolitiska reformbehoven. Det svenska utvecklingssamarbetet med Kenyakoncentreras på att förbättra förhållandena för den fattigalandsbygdsbefolkningen. Biståndet fungerar väl och innefattar ett stort elementav kunskapsuppbyggnad och självhjälp. Medelsutnyttjandet i programmen är högt.Miljö-, fördelnings-och kvinnofrågor ges prioritet. Jag anser att biståndetäven i fortsättningen bör inriktas på landsbygdsutveckling med koncentration påmiljö- och markvård, vattenförsörjning och hälsovård med familjeplanering. Jagföreslår en oförändrad medelsram om 150 milj.kr. Landetsberoende av är i det närmaste totalt. har ettmilitärråd haft den dominerande makten i . har Lesothoemellertid börjat orientera sig mot civilt styre. inkallande aven konstituerande är ett steg som ska leda till fria val år1992. En stor osäkerhet råder om den politiska utvecklingen i , som i enbetydande grad kommer att påverkas av utvecklingen i . Den ekonomiska utvecklingen efter antagandet av ettstrukturanpassningsprogram har varit gynnsam med en tillväxt på 5,1988/89.Budgetunderskottet har minskats med hälften, vilket möjliggjort vissaskattesänkningar. Levnadsstandarden har däremot på grund av prisökningarsjunkit för stora grupper vilket lett till starka protester, strejker ochupplopp, som slagits ned med hårdhet. Det svenska biståndet syftar till att minskalandets sårbarhet gentemot genom att långsiktigt stödja markvård ochoffentliga arbeten som alternativ till kontrakt i gruvor. Sverigelämnar även bidrag till att effektivisera förvaltningen. Jagföreslår en oförändrad medelsram om 35 milj.kr. Mozambiquehar utsatts för rebellrörelsen krig och terror, med ofattbara lidanden för civilbefolkningen som följd. RNMs hämningar har medfört att hälften av landsbygdens skolor och mer än en 125 tredjdelav dess sjukstugor förstörts. FNs barnfond, , beräknar att Prop.1990/91: 100 vart tredje barn dör . Enligt Världsbankensberäkningar Bil. 5 är numera världens fattigaste land, mednationalinkomst per invånare som motsvarar /år. Trots sitt svåra läge genomför på fjärdeåret sitt ekonomiska och sociala reformprogram, med inriktning påmarknadsekonomi. Även om tillväxten i ekonomin är måttlig och ännu inte hållerjämna steg med befolkningsökningen, har den negativa trenden i ekonominbrutits. Reformprogrammet har fått omfattande internationellt stöd. Enbetydelsefull process mot ökad öppenhet och rättssäkerhet har också ägt mm. konstitution som gäller från innebär bl.a. införandeav flerpartisystem och direkta och allmänna val till presidentämbetet. Mänskligarättigheter har fått en grundlagslast ställning och rättsväsendet harreformerats. Dödsstraffet har avskaffats. Samtal mellan regeringoch rebellrörelsen pågår , och ledde i december 1990till en första partiell fredsuppgörelse. Det svenska biståndet anpassas kontinuerligt tilllandets besvärliga läge, bl.a. genom kompletterande betalningsbalansstöd. Vissakatastrofinsatser finansieras inom landramen, och kompletteras av särskiltkatastroföistånd, främst via FN och enskilda organisationer. Totalt erhöllMozambique över 230 milj. kr. /90 för sådana insatser och 88 milj.kr. för regionala insatser inom . Biståndet bör utgöra en kombinationav insatser för att lindra den akuta krisen och främja långsiktigautvecklingsinsatser inom jordbruk, undervisning, förvaltning, energi ochindustriutveckling. Det ekonomiska reformprogrammet bör fortsatt stödjas,som särskild uppmärksamhet bör ges åt de sociala konsekvenserna avprogrammet för de allra fattigaste. Jag finner att svåra krismotiverar en höjning av landramen med 30 milj. kr. till 475 milj.kr. Härutöverbör finnas beredskap för återuppbyggnadsbistånd i händelse av fred samtskuldlättnadsåtgärder. Efterett framgångsrikt genomfört val under FNs övervakning blev Namibiasjälvständigt . Den tidigare befrielserörelsen fick avrösterna i detta val och har bildat landets första regering. Regeringen för enpragmatisk politik vars dominerande inslag utgörs av en vilja till nationellförsoning. I en politisk deklaration förklararregeringen att demokrati baserad på ett flerpartisystem och mänskligarättigheter ska utgöra hörnpelare i nationens uppbyggnad och i genomförandet avsociala reformer. Det ekonomiska systemet kommer att baseras på principer omen blandad och marknadsorienterad ekonomi och socialt ansvar. Det självständiga ärvde ett antalsvåra problem. Årtionden av apartheid och ekonomiska och sociala orättvisor har lett till fattigdom bland majoriteten av befolkningen, en omfattande arbetslöshet, en hög analfabetism, en otillräcklig hälsovård, dåliga bostadsförhållanden samt en av de mest ojämna inkomstfördelningarna i hela . genomsnittligainkomsten per capita, ca , placerar i Prop. En uppdelning på sektorer och befolknings- Bil. gruppervisar dock att genomsnittsinkomsten för den svarta befolkningen inomden traditionella sektorn endast uppgår till ca . 200 gånger mer, för vita inom den moderna sektorn. Genomsnittsinkomstenför svarta verksamma inom den moderna sektorn För att försöka komma till rätta med de storasociala orättvisorna och förändra den socio-ekonomiska strukturen har dennamibiska regeringen beslutat att särskilt prioritera följande sektorer:Jordbruk/vatten, utbildning, hälsovård och bostäder. Nödvändiga förändringar försvåras emellertid av attnationen också ärvde en mycket kostsam, skev och obalanserad offentligförvaltning. Ett arbete har inletts att omstrukturera förvaltningen så att deneffektiviseras och svarar mot landets utvecklingsbehov och dessutom blir istånd att betjäna samtliga landets invånare. Inom ramen för den nordiska arbetsfördelning somutarbetades redan innan självständighet, förbereds nu långsikligabiståndsinsatser inom sektorerna transport och kommunikation, utbildning samtstöd till att utveckla den namibiska . Bl.a. har den namibiskaregeringen önskat svenskt stöd till att skapa ett fungerande vägnät i landetsbefolkningstätaste områden i norr. har redan visat att man avser slåvakt om sin självständighet och värna om mänskliga rättigheter. Regeringenstår emellertid inför många svårigheter när det gäller att i praktikengenomföra de förändringar som är nödvändiga för att skapa social och ekonomiskrättvisa och, inte minst, för att tillgodose åtminstone ett minimum avbefolkningsmajoritetens förväntningar. Det är angeläget att fåromfattande internationellt stöd i detta viktiga inledningsskede av landetsutveckling. Jag föreslår en ökning av medeisramen med 10 milj. kr. Tanzaniagenomför ett ekonomiskt strukturanpassningsprogram i enlighetmed rekommendationer. Reformerna har hittillsvarit koncentrerade till det makroekonomiska planet. Ekonomin har utvecklatsmer positivt , bl.a. har BNP ökat , vilketinneburit att inkomsten per invånare ökat. Ännu återstår dock många svårastrukturella reformer, t. ex. upprustning av infrastruktur och social servicesamt effektivisering och omstrukturering inklusive privatisering av statliga företag.Ett fortsatt omfattande internationellt bistånd, som också inkluderarskuldlättnader, är nödvändigt för att strukturanpassningsprogrammet skallkunna fullföljas och en stabil ekonomisk tillväxt uppnås. Den politiska situationen är stabil i Tanzania.Läget beträffande mänsk liga rättigheter är relativt gott. Regeringen har alltsedan självständigheten strävat efter jämn fördelning av resurserna. Den bedriver en generös flyktingpolitik. Utrymmet för den politiska oppositionen att komma till 127 tals är dock begränsat. Detär angeläget att ges stöd till det pågående ekonomiska Prop. 1990/91:100 reformprogrammet, som är en förutsättning för en positiv ekonomisk Bil. 5utveckling i landet. Det totala svenska biståndet till är omfattande.För 1989/90 lämnades 70 milj.kr. för skuldlättnadsåtgärder och över 90 milj.kr. för regionala insatser inom . Anpassningen av det svenska biståndettill det ekonomiska reformprogrammet har medfört vissa omprioriteringar. Jaganser att ett fortsatt omfattande vambistånd till är nödvändigt förlandets ekonomiska tillväxt. Det relativt omfattande svenska stödet tillundervisningssektorn fyller en viktig funktion genom att upprätthålla socialservice, främst till de svaga grupperna i samhället. Insatserna inom sektorernavatten, sanitet och hälsa i det integrerade landsbygdsutvecklingsprogrammetbidrar, förutom till förbättrad vattenförsörjning, aktivt tillkunskapsuppbyggnad, decentralisering och ett folkligt deltagande. Jag föreslår enökning av landramen med 35 milj.kr. till 585 milj.kr. Därutöver kan fortsattbetalningsbalansstöd komma att övervägas. terrorvälde som förstörde stora delar av socialainfrastruktur och ekonomi råder stabilitet i större delen av landet.Nationell försoning och återuppbyggnad har satts i förgrunden för regeringensarbete. En stor förbättring har ägt mm i landet . Ugandagenomför ett ekonomiskt anpassningsprogram i samarbete medVärldsbanken och IMF. Trots att det låga världsmarknadspriset på kaffe harslagit mycket hårt mot landet har vissa framgångar noterats i strävandena attuppnå inre och yttre balans i ekonomin. Inflationen har minskat ochvalutakursen justerats i förhållande till omvärlden. kämpar landet dock med en oerhördskuldbörda och stora underskott i statsbudgeten. Regeringen har med stor energioch öppenhet tagit itu med problem rörande brott mot mänskliga rättigheter ochrättssäkerhet. De främsta källorna till förekommande brister är den allmännaunderutvecklingen och fortgående konflikter i vissa delar av landet. Trotsdetta råder i dagens ett stort mått av yttrande- och pressfrihet. har tillsats för att utarbeta ett förslag till en ny konstitution,vars syfte blir att lägga grunden för ett demokratiskt samhällssystem. Det svenska samarbetet med syftar till attstödja en långsiktig utveckling. Planeringen av biståndet påminner redan starktom den metodik som används i programländerna. Biståndet kanaliseras främstgenom enskilda och internationella organisationer och är inriktat på de socialasektorerna, stöd till kooperationen, demokrati och mänskliga rättigheter samtbetalningsbalansstöd. Många av insatserna regleras i fleråriga avtal. Erfarenheterna av bistånd till är goda ochsamarbetet har fått så fasta former, att det bör regleras i ett bilateralt avtal. Detta skulle bl.a. underlätta för landet att planera sitt utvecklingsarbete. Biståndets huvudsakliga inriktning bör emellertid inte förändras. Jag föreslår i enlig het med SIDA att en särskild anslagspost upprättas för . föreslås atl medel förinsatser i om 110 milj.kr. avsätts för budget- Prop. 1990/91:100 /92. Zambiaär världens mest skuldtyngda land i relation till folkmängd och BNP. Denkonlraktsenliga skuldtjänsten utgör av exportinkomsterna ochbetalningseftersläpningarna till långivarna är omfattande. Skuldtyngd-hetentillsammans med det faktum att kopparintäkterna står för avexportinkomsterna är huvudförklaringen till den ekonomiska krisen. Zambiagenomför nu ett strukturanpassningsprogram godkänt av Internationellavalutafonden och . Reformerna har inkluderat devalveringav valutan, avreglering av alla priser utom de för majsmjöl, som utgörbasfödan, och en minskning av budgetunderskott och penningmängdstillväxt. Föratt kunna intensifiera och utvidga anpassningsprogrammet till att bl. a.omfatta strukturella reformer av offentliga sektorn, jordbruket, industrin ochde sociala sektorerna, krävs dock extraordinära insatser från detinternationella givarsamfundet. Utöver biståndet måste komma iåtnjutande av skuldlättnadsåtgärder. Läget avseende mänskliga rättigheter i ärförhållandevis gott även om den politiska oppositionens verksamhet fortfarandeär beskuren. har befolkningen ställt allt mer uttalade krav på ökaddemokrati. Efter påtryckningar jjlanerar regeringen att återinföra flerpartisystemoch fria och allmänna val har utlovats . Den nuvarande sektorinriktningen på jordbmk, hälsaoch undervisning bör bibehållas. Tyngdpunkten bör även fortsättningsvis liggapå jordbruket med hänsyn till den huvudroll för framtida utvecklingoch ekonomiska diversifiering som sektorn spelar. Sektorstöden till undervisningoch hälsa bör inriktas på att skydda de svaga grupperna i samhället. Zambiaerhöll /90 ett betydande stöd utanför landramen. Regeringenbeviljade 100 milj.kr. i belalningsbalansstöd till . Inomramen för regionala insatser kom /90 15 milj.kr. Jag anser alt ett relativt omfattande stöd i formav vambistånd är nödvändigt för att bistå att genomföra den nödvändigastrukturanpassningen som bidrar till ekonomisk återhämtning och tillväxt.Förvaltningsstödet i form av makroekonomisk rådgivning är också ett viktigtmedel i detta syfte. Jag föreslår en höjning av medelsramen med 20 milj. kr.till 260 milj.kr. Vid ett fortsatt genomförande av det ekonomiskaanpassningsprogrammet bör fortsatt betalningsbalansstöd komma i fråga. Enökad internationell efterfrågan på för viktiga exportvaror såsom guld, nickel och ferrolegeringar bidrog till en beräknad tillväxt kring av landets ekonomi. Det ekonomiska reformprogram som regeringen i presente- ' 9 1990/91. rade bygger påavreglering och ökad marknadsorientering. 1990/91:100Produktionsapparaten är försliten och tyngdpunkten i reformprogrammet Bil. 5ligger pä ökade investeringar i produktiv verksamhet från av BNPmedan kostnader för försvar, offentlig förvaltning och sociala sektorer hållstillbaka. Budgetunderskottet skall nedbringas från , bl.a genomavveckling av statligt understöd till affärsdrivande verk, minskning av antaletstatstjänstemän och höjda skolavgifter. Den knappa utländska valutan kommer attfördelas i ett nytt system med öppna importlicenser. med strukturanpassningsprogrammet harregeringspartiet () beslutat att inte lägga fram förslag om införande avenpartis-tat. Därmed växer förhoppningarna om en pluralistisk samhällsform.Upphävandet av undantagstillståndet har enligt min mening skapat förutsättningarför ett öppnare samhällsklimat med färre övergrepp mot oppositionella somartikulerar folkligt missnöje mot allvarliga problem som arbetslöshet ochkorruption. bistånd till syftar främst tillatt minska de sociala och ekonomiska klyftorna samt till minskat beroende avSydafrika. Avsikten är att nå de mest eftersatta grupperna på landsbygdengenom insatser inom hälsovård, undervisning och transporter. Bidrag ges genomförvaltningsutbildning bl.a. till stärkande av kompetens.Vambistån-det till den offentliga och privata sektorn utgör ett stöd tillZimbabwes ansträngningar att bredda handelsutbytet. Utanför landramen utgår stöd för samarbete ommiljö, kvinnostödjande aktioner och kultur. I verkar tjugotaletenskilda svenska organisationer, flera med volontärer. Svenska bidrag tillregionala insatser genom SADCC på transport- och teleområdet kommer Zimbabwetill del. SAREC, IMPOD, och är alla engagerade i projekt iZimbabwe. BITS stöder med u-krediter insatser på bl. a. energiområdet. Jagföreslår en ökning av landramen med 20 milj. kr. till 220 milj. kr. Anslagspostenanvänds för stöd till samarbetsorganisationen i södra , (SADCC), för Östafrikanskautvecklingsbanken (EADB) och för samarbetsorganisationen på ,Intergovernmental Authority on Drought and Development (IGADD). SADCC har fått sin tiondemedlemNamibiaoch firat tioårsjubileum under tilltagande osäkerhet omorganisationens framtida roll i ett södra efter apartheid. Styrkan inomSADCC har varit sammanhållningen mot apartheid och sydafrikanskdestabilisering. Det återstår att se om ett demokratiskt blir motorni regionens ekonomi. Att få till stånd en väl fungerande handel ochintensifierat ekonomiskt samarbete är behäftat med stora svårigheter genom ländernas olika ekono miska struktur och inbördes konkurrens. För en regional integration krävs bestämda åtaganden från medlemsstaterna att samordna ekonomisk poli tik t. ex. tullar, valutor och skatter. Detsvenska biståndet är koncentrerat till transporter, kommunikatio- Prop.1990/91: 100 ner och energiförsörjning. Jag finner det riktigt attrehabilitering, drift och Bil. 5 underhåll ges försteg. Fortsatta krav börställas på att SADCC-projekt följs upp med utbildningsinsatser och mednationellt ansvarstagande för effektiv ledning. Inom det bredare ekonomiska och kulturellasamarbetet mellan och SADCC ställer jag mig bakom krav på koncentrationoch på effektiva samarbetsformer. Ett nytt handlingsprogram skallbeslutas i samband med SADCCs rådgivande konferens i ijanuari/. Avtal om upprättande av NORSAD-fonden för lån iutländsk valuta till samägda företag undertecknades vid iLusaka . Överenskommelsen har ratificerats efter godkännande avriksdagen och den första svenska inbetalningen på 24 milj.kr. har verkställts.För /92 beräknar jag ett andra svenskt bidrag uppgående tillhögst 30 milj.kr. Bidraget bör kanaliseras via , som har sakansvaretför NORSAD-fonden. Samarbetet mellan näringslivet i och isödra finner jag värdefullt och väl värt stöd. Ett meningsfullt bredaresamarbete kräver för att ge långsiktiga resultat att icke-statliga aktörerfinner gemensamma intressen och samverkansformer. Detta gäller näringslivetsorganisationer likväl som folkrörelser inom kulturområdet. För att främja export harregeringen uppdragit åt IMPOD att genomföra olika åtgärder för att främjahandelsutbytet. För innehåll och arbetsformer i det bredare samarbetsprogrammetmellan och SADCC räknar jag med återkomma med riktlinjer sedan det nyahandlingsprogrammet antagits. Avtalade insatser uppgår till ca 550 milj. kr.Genom den femåriga planeringsramen finns utrymme för ytterligare åtaganden.Jag finner i likhet med SIDA att även en något mindre ram för SADCC ger utrymmeför angelägna uppföljningsinsatser och nya projekt som t.ex. kan komma den nyamedlemmen till del. För Östafrikanska , , beräknarjag en årsbetal-ning uppgående till 20 milj. kr. i enlighet med ingånget avtal,medan för länderna på , IGADD, bör få ettstöd om högst 5 milj. kr. Sammanfattningsvis föreslår jag en medelsramuppgående till 205 milj. kr., varav 180 milj. kr. avser regionala insatser inomSADCC. Mångaav genomgår en snabb och dynamisk utveckling. Ekonomisktillväxt och införandet av mer demokratiska förhållanden i dessaländer kännetecknar några av de förändringar som skett. ochVietnam sker en successiv omläggning av den ekonomiska politiken. Mansöker sig bort från planhushållning och centralstyrning för att övergå tillmer marknadsekonomiska system. Utvecklingen i flera av de asiatiska ländernahar nått en sådan nivå att intresse nu finns för ett bredare 131 Trotsden positiva utvecklingstrenden, kvarstår faktum att det totala Prop.1990/91:100 antalet fattiga människor i regionen har ökat. Även om trenden pålängre Bil. 5 sikt tycks peka på förbättringar, gör regionalaobalanser och en ökning av klyftan mellan fattiga och rika att det allmäntsett, dock särskilt avseende det landprogrammerade biståndet, finns skäl attbibehålla den fattigdomsinriktning som detta samarbete har. Jag anser vidareatt insatser inom miljöområdet lämpar sig väl för ett fortsatt ökat svensktstöd. Det svenska stödet till karakteriseras avmångfald såväl vad gäller innehåll som form. Jag fömtser även fortsättningsvisett betydande bistånd till regionen. Bangladeshär ett land med många fattiga och en skev inkomstfördelning. Mer än hälften avbefolkningen lever under den s.k. fattigdomsgränsen. har landetdrabbats av svåra översvämningar och cyk-loner. Dessa följdes av torka under år1989 vilket resulterat i minskad jordbruksproduktion. väntas enrekordskörd, vilken tros höja tillväxten från till . Jordbmket stårför hälften av BNP och av sysselsättningen. Det stora flertalet avbefolkningen bor på landsbygden. har påbörjat ett ekonomisktreformprogram i samarbete med och . Åtgärderna syftar främsttill att stärka landets makroekonomiska situation och har det första halvåretgått över förväntan, men åtgärder såsom borttagna subventioner på baslivsmedeloch petroleumprodukter slår hårt mot de fattiga. Det krävs ännu mycket för attåstadkomma en varaktig och konstruktiv förändring av landets ekonomiskastmktur. Beroendet av bistånd är mycket högt. avbmttoinvesteringarna i landet finansieras av utländska bidrag och lån frånbilaterala och multilaterala källor. Den nationella resursmobiliseringen ochdärmed inhemska delfinansieringen av utvecklingsprojekt är ofta mycket liten,vilket kritiserat i olika fora. En aktiv opposition har öppet demonstrerat sittmissnöje med regeringens sätt att sköta landet, vilket till slut ledde tillpresidentens avgång. En fristående press intar också en regeringskritiskhållning. Det svenska biståndet inriktas främst på att genomsysselsättningsskapande och medvetandegörande projekt förbättralevnadsförhållandena för fattiga på landsbygden. Svårigheten att nå de socialamålgmpperna är dock alltjämt betydande och den svaga inhemskaresursmobiliseringen bidrar till ett lågt utnyttjande av de internationellabiståndsmedel som står till buds. Det svenska biståndet omfattar fömtomlandsbygdsutveckling även hälsostöd och undervisning, medan vambiståndet nu haravvecklats. Samarbetet med enskilda organisationer ger ett gott resultat ochbör uppmuntras. Jag föreslår en oförändrad medelsram om 145 milj. kr. Bil har under senare delen av 1980-talethaft en tillväxt på omkring kännetecknades av en rekordstor jordbmksproduktion ochbetydande tillväxt även inom industrisektorn. Exporten har ökat menunderskottet i handelsbalansen är betydande. Budgetunderskottet är av BNP.