prop · GE03184 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1990/91:184 Studsvikskoncernen, m.m. Prop. Regeringen föreslår att anta de förslag som tagits upp i bifogade utdragur regering-sprotokollet . Ipropositionen redovi.sas inriktningen för en omstmkturering av verksamheten ochägarförhållandena i koncernen med dotterbolag. Ettövergripande mål är att dela upp verksainhetema inom koncernen på tre delar somvar och en får ägarförhållanden och andra förut-sättning-ar som är mest lämpligaför respektive del. Förhandlingarhar inlett.s om en överlåtelse av de kärntekniska anläggningarna inklusive tbrskning.sreaktornR2 till kärnkraftsproducenterna. Enförsäljning till industriella intressenter av koncernens kommersiellt utvecklingsbaradelar bör eftersträvas. Regeringenkoimner senare denna dag att överföra ägarfunktionen för till staten.svattenfall.sverk (). Härigenom får verket förutsättningar attfortsätta och avsluta de förhandlingar som har inletts om försäljning avverksamheter inom koncernen. bör behålla fastigheten och de delar avStudsvikskoncernen som inte av,skiljs och säljs. 1 1990/91. Industridepartementet Prp- i990/9i:i84 Utdragur protokoll vid regering.ssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden ,, R. , , , , G. Anders.son, Lönnqvist, , , , , , Proposition om verksamheten i Studsvikskoncernen, m.m. 1 Studsviks tillkomst och statens engagemang ABAtomenergi bildades med uppgift att handha det målhundna forsknings-och utvecklingsarbetet på kärnenergiområdet (prop. 1947: 313, SU2I7, rskr.403). Staten tecknade aktier för 2 milj.kr. av det totala aktiekapitalet om 3,5milj.kr. Resterande aktier tecknades av kommunala och privata kraftföretag ochindustriföretag. tästställde (prop. 1956:176, 3LU22, rskr.344) allmänna riktlinjer för bolagets verk.samhet. Riktlinjerna har .sedanmodifierats vid liera tilltällen i samband med prövning av anslag tillbolaget. Underåren 1957 - 1964 uppfördes forskningsanläggningen i , innelattande bl.a.materialprovningsreaktorn . Investeringama uppgick totalt till 250 milj.kr. År1968 upprättades ett tioårigt konsortialavtal mellan staten och dåvarande ASEAAB. Merparten av ASEAs atomverksainhet och delar av AB Atomenergis resurser,överfördes till ett av staten och ASEA samägt företag, Asea-Atom. Företagetsaktiekapital fastställdes till 60 inilj.kr. 1968:160, SU199, rskr. Samtidigtavtalades mellan staten och AB Atomenergi att bolaget skulle bedriva visstreaktor- och bränsletekni.skt utvecklingsarbete parallellt med forskning avmera långsiktig karaktär, huvudsakligen i Stiid.svik. Re.sunsema skulle ståtill förfogande för såväl Asea-Atom som andra företag. År1969 övertog staten samtliga aktier i . Året därefter godkänderiksdagen (prop. 1970:1, bil 15. s. 97, SU13, rskr. 13) särskilda riktlinjerför bolagets kärnenergiverk.samhet under temårsperiod-en 1970/71 - 1974/75.Dessa riktlinjer innebar bl.a. att bolaget .skulle intensifiera ansträngningarnaatt uppnå en mera marknadsinriktad verksamhet och öka volymen betalda uppdrag. Vidfemårsperiodens slut redovisade bolaget ett underskott i Prop. 1990/91:184 den löpande verk.samheten på 40 inilj.kr. Underskottet täcktes medhjälp av realisation.svinster på försåld egendom. Ipropositionen 1975/76:109 om anslag till Aktiebolaget för budgetåret1976/77, m.m., angavs att Atomenergis ställning som ett centralt kämlbrskningscentmminnebar att även bedriva viss verksamhet .som utifrån rent företag.sekonomi.skakriterier inte kan motiveras. För sådana kostnader borde bolaget liksomtidigare ges särskild ersättning. betonades i propositionen att deredovisade riktlinjerna och anslagsberäkningama irmebar krav på en påtagligbegränsning och rationalisering av bolagets verksamhet. Ipropositionen 1977/78:110 om energiforskning m.m., angavs en delvis nyinriktning för bolagets verksainhet. AB Atomenergi föreslogs få omlättandeuppgifter utöver det kämtekniska området, främst utveckling av inhemskabränslen. Verksainheten kom därvid att till betydande del finansieras genom energilbrskningsprogrammet. År1978 bytte AB Atomenergi namn till och omorganiserades. Inovember 1981 avstyrkte av säkerhetsskäl en ansökanfrån om fortsatt koncession för drift av R2-reaktom.Anledningen till detta var s.k. försprödning av reaktortanken. Bolagetsstyrelse och ledning beslutade att reaktortanken skulle bytas ut. Ensuccessivt ökad andel av verksamheten vid Studsvik kom att finansieras genomintäkter från kommersiella uppdrag och tjänster, inte minst på den intemationellamarknaden. hade bolaget i enlighet med statsmaktemas intentioner gjortbetydande satsningar utanför kämenergiområdet, företrädesvis inom teknikområdetförgasning och förbränning av kol och inhemska bränslen. Pågmnd av R2-reaktoms avställning för byte av reaktortank samtvikande orderingång från affärsområden som varit expansiva uppvisade bolaget år1985 en förlust. För det förlängda räkenskapsåret - 31 december1985 redovi.sade koncemen ett underskott, efter finansiella intäkter ochkostnader, med drygt 20 milj.kr. Omsättningen var ca 720 milj.kr. uppvisade Studsvik ett förlustresultat efter finansiellaintäkter och kostnader på drygt 60 milj.kr. Före bok.sliitsdi.spo-sitioner och skatt blev resultatet en förlust om72,8 milj.kr Det stod i detta läge klart att de planer för bolagets verksamhetsom hade legat till grund för av rik.sdagen beslutade statsan.slag till Stud.svikinte hade kunnat förverkliga.s. Bolagetförbrukade kapital i betydande omfattning. Soliditeten sjönk med 10procentenheter från till . Motdenna bakgmnd beslutade styrelsen i om ett åtgärdspaket som siktadepå en reduktion av ko.stnadema med 30-35 milj.kr. Bl.a. minskadespersonalstyrkan med ca 200 personer. godkände också regeringenshemställan om ett kapitaltillskott med 50 milj.kr. till Stud.svik för att rekonstmerabolagets finansiella ställning (prop. 1987/88:25, bil. 10, NU12, rskr. 1 * 1990/91. Nr 184 -i För /89beviljade (prop. 1987/88:90, NU40, Prop. 1990/91:184 rskr. 375)ett ytterligare ägartillskott om 40 milj.kr. Verksamheteni Studsvik finansieras till en del av statliga anslag inom energitbrskningsprogrammet.För /91 har anslagit sammanlagt 63 milj.kr., varav 24 milj.kr.avser bidrag till driften av R2-reaktom. Övriga medel avser .såväl kärnkraftsteknisktsom annat forsknings- och utvecklingsarbete. Detsvenska kämtekniska programmet har medfört att radioaktivt avfall har lagrats iStudsvik i avvaktan på ett slutligt omhändertagande. Hanteringen av detta avfallhar t.o.m. finansierats över statsbudgeten. tillkom lagen(1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. (Studsvikslagen)i syfte att reglera finansieringen av de framtida kostnadema för hantering ochslutförvaring av det radioaktiva avfallet. Regeringenuppdrog åt naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) att redovisabehov och finansiering av en forskningsreaktor för svenska universitet och högskolorI december .samma år ställde sig NFR i allt vä.sentligt bakom en rapport frånen särskilt utsedd utrednings-gmpp. På gmndval av rapporten anser NFR att verksainheteni Studsvik bör fortsätta , under förutsättning att förändringargörs av tbrskningens organisation och verksamhetsinriktning samt att tbrskningsiniljönförstärks. Vidare anser NFR bl.a. att ökade medel bör ställas till förfogandeför ökat utnyttjande av neutronforskningsanläggningar utanför , särskiltom neutrontbrskningen vid R2-reaktom skulle upphöra. Även reinissinstansemainstämmer i huvudsak med rapporten och dess slutsatser. 2 Verksamhetens nuvarande struktur Stud.svikAB är ett helstatligt bolag. Verksainheten bedrivs inom tre divisioner, Nuclear,Energy och Instrument. I divisionerna ingår några dotterbolag som uppvisartillfredsställande lönsainhet. om.satte koncemen 520 milj.kr., fördelatpå Nuclear 251 milj.kr., Energy 107 inilj.kr. och Instmments 122 milj.kr. Av Nuclear-divisionens251 inilj.kr. hänförs 55 milj.kr. Koncemen .som helhet har,som jag beskrivit, gått med förlust. Förår 1990 beräknas de .saimnanlagda förlustema, före bokslutsdispositioner ochskatter, uppgå till drygt 60 milj.kr. 1 detta belopp ingår vissaengångskostnader för de omstmkturering.såtgärder som vidtagits . Statenhar som ägare ställt kravet att Stud.svikskoncemen skall uppnå kommersiell lönsainhet.Inom företaget har tiigits fram ett åtgärdsprogram som skall leda till bl.a. enny och kostnadseffektivare koncemstmktur för den kommersiella verksamheten, medförbättrad lönsamhet. Åtgärdemu har, som näinnts, inletts under år 1990.Vissa olönsaimna verksamheter är redan avvecklade eller under avveckling. Ett speciellt problemutgör de kostnader som orsakas av de fasta Prop. 1990/91:184 anläggningamas ttjlaktigadimensionering i förhållande till den nuvarande verksamheten. Fastigheten som StudsvikAB äger är . Under kämkraftsepokens inledning på 1950- och 1960-talendimensionerades investeringama i byggnader och service.system m.m. för en betydligtstörre verksamhet än vad som någonsin förekommit på området. Kostnadema fördenna kraftigt överdimensionerade infrastmktur har varit enbidragande orsak till koncernens stora ekonomiska problem. Reaktornvar tyngdpunkten i den urspmngliga verksamheten och av stort värde förmöjligheterna att bygga upp erforderlig kompetens och erfarenhet för det omfiittandekämkraftsprogram som planerades. Reaktom har använts för såväl fbrskningssyftensom för materialprovning m.m. avseende kämkraftsproduktion, tillförlitlighetoch säkerhet. Den kommersiella användningen av reaktom inleddes ochexpanderade kraftigt . Huvudverksamheten är provning av kraftreaktorbränsle(s.k. rampprovning), där R2-reaktom har en betydande del av världsmarknaden.Mot denna bakgmnd beslöt företagsledningen att investera i en ny reaktortankoch i samband därmed arrangera för fortsatt grundläggande neutron forskning,som bedrivs av universitets neutronforskningslaboratorium. Byte avreaktortanken genomfördes . Underåren 1985 och 1986 var beläggningen på reaktom låg, och såväl personalstyrkansom drifttiden minskades. har beläggningen på reaktom ökat. Trotsen ökad beläggning har reaktorverksamheten inte uppnått ftill kostnadstäckning,främst på gmnd av att de intemationellt låga prisema för motsvarandereaktortjänster inte medgivit en för R2-reaktom kostnadstäckande prissättning.De intemationellt låga prisema beror på de omfattande statliga bidragen tillreaktorer av detta slag. Närdet gäller de övriga verksamheterna inom koncernen har Stud.svik Nuclear, sombedriver bl.a. service- och konsultverksamhet inom det kämtekniska området, främ.sttillkommit som "avknoppning" från den ursprungliga kämtekniskaverksamheten. Studs-vik Energy tillkom mot bakgmnd av 1970-talets oljekriseroch behovet att minska oljeberoendet och inriktades mot utveckling av energiomvandlingsprocesserför inhemska bränslen. Studs-vik Instmment startades inom koncemen genom förvärvav teknik och bolag för att snabbt nå en marknadsposition. Därefter har verksainhetenkompletterats genom utveckling och kommersialisering av egna produkter. Fleraav dessa verksamheter ligger i dotterbolag inom Stud.svikskoncer-nen och vissahar en tillfredsställande lönsamhet. Mittställniiig.stagande: Verksainheten i Studsvik.skoncemen bör delas upp på tredelar .som var och en får de ägarförhållanden och andra fömtsättningar .som ärmest lämpliga för respektive del. Den direkta statliga ägarrollen bör minskas.så långt som möjligt. Skälenför mitt ställning,stiigande: Stud.svikskoncemen innehåller verksamheter medolikartade inriktningar och fömtsättningar. Även om koncemen som helhet går medförlust har vissa delar kunnat uppvisa en tillfredsställande lönsamhet. Detär angelaget att koncernens ekonomiska .svårigheter, som främst är kopplade tillden överdimensionerade fastigheten, inte hindrar de lönsammare enhetema inom koncemenfrån att utvecklas. måste reaktom och därmedsammanhängande kämtekniska verksamheter skötas under stort ansvar och med storkompetens, oavsett möjlighetema att uppnå företagsekonomisk lönsamhet i dendelen. Jaganser att koncemen, med hänsyn till verksamhetemas olika karaktär, lämpligenkan delas upp i följande tre delar. Delen"kämtekniska anläggningar" med R2-reaktom och övriga kämtekniskaanläggningar En"kommersiellt utvecklingsbar del" där verksamheter som bedrivs påkommersiell gmnd, bl.a. i de kämtekniska anläggningama, och med relativt godlönsamhet har sammanförts. Denna del utgör huvudverksamheten i den nuvarande Studsvik.skoncemen. En"fastighetsdel" med marken, byggnader för icke-kämteknisk verksamhetoch andra serviceanläggningar. Genomen sådan uppdelning bör en lämplig framtida stmktur och ägarbild kunna uppnåsför varje del. Det är inte minst från sysselsättningssynpunkt angeläget attskapa långsiktiga förutsättningar för den fortsatta verksamheten i Stud.svikAB. Intäktemafrån de kommersiella verksamhetema vid R2-reaktom täcker inte kostnadema fördrift och underhåll av reaktom. Ett viktigt skäl är, som jag harnämnt, att prisnivån för motsvarande tjänster är låg på den intemationellamarknaden. Detta hindrar en kostnadstäckande prissäUning även för R2-reaktom. Dekämtekniska anläggningama omfattar huvudsakligen anläggningar för sådan forsknings-och provning.sverksamhet som har ingått i det 1 allt väsentligt är det Prop. 1990/91:184 fråga omverksamhet för vilken kärnkraftsproducentema erlägger avgift för dekontaminering,omhändertagande av avfall och rivning enligt den s.k. Studsvikslagen(1988:1597). Mot den bakgrunden har frågan om kraftproducenternas övertagandeav dessa anläggningar tagits upp vid överläggningar med representanter förbranschen. Överläggningamahar, förutom de verksamheter vars kostnader skall täckas av avgift enligt den s.k.Studsvikslagen, även omfattat ett övertagande av driftans-varet för R2-reaktornsamt för de kostnader, bl.a. för det radioaktiva avfallet, som fortlöpandeuppstår under nuvarande drift. Ettövertagande skulle således, enligt de överläggningar som har förts, omfatta ettheltäckande ansvar för den personal och de anläggningar som berörs samtomhändertagande av allt radioaktivt avfall m.m. .som avser den hittillsvarandeoch framtida driften av R2-reaktorn. Kärnkraftproducentemahar konstaterat att det inte föreligger någon .skyldighet för dem att göra ettsådant, i förhållande till den s.k. Stud.svikslagen, utökat åtagande. Vid överläggningamahar dock framkommit att det finns goda förutsättningar för ett avtal om ett hillständigtövertagande av verksamheten vid R2-reaktorn. Jagvill i detta sammanhang understryka att ett övertagande från kraftproducentemaav R2-reaktom inte skall irmebära någon förändring av gällande principer förbränslehantering m.m. När det gäller bränslet till R2-reaktom levereras dettafrån i och gällande avtal bygger på att leverantörenåtertar bränslet efter användningen. De nya ägama bör således överta derättigheter och förpliktelser som är förknippade med nu gällande avtalbeträffande reaktorbränslet. 1 derma fråga har jag samrått med chefen förmiljödepartementet. Den"kommersiellt utvecklingsbara delen" omfattar verksamheter som ivissa fall ligger i dotterbolag och i andra fall direkt i . Dessaverksamheter utgör tillsammans Stud.svikskoncernen.s nuvarande huvudverksamhet,Förhandlingskontakter har förekommit med industriföretag som visat intresseför köp av denna del av koncemen. "Fastighetsdelen"omfattar marken med byggnader och fasta serviceanläggningar m.m. Denna del av Studsvikskoncemenbör för statens räkning förvaltas av . Därigenom får Vattenfallansvar för uthyming av fastigheter m.m. på marknadsmässiga villkor till deövriga verksamhetema på området. Medhänsyn till Studsvikskoncemens nuvarande relativt komplicerade stmktur ochaffärsförhållanden kominer en strukturförändring av det slag som jag nu harredovisat att kräva förhandlingar mellan olika parter . Inteminst de öm.sesidiga kopplingar som finns mellan ett antal verksamheter inom koncemenkan kräva tid att klarlägga. Det är därför väsentligt att .skapa bästamöjliga fömtsättningar för .sådana förhandlingar. Riksdagensgodkännande av den allmänna inriktningen för omstmkture-ringen av Stud.svikskoncemenbör inhämtas. För kännedom vill jag även nämna att , av deskäl som jag tidigare redovisat. kommer att fåöverta det direkta ägaransvaret för hela Stud.sviks- Prop. 1990/91:184 koncemen.Det blir således en uppgift för att .som ägare till "fastighetsdelen"fortsätta de redan inledda förhandlingama om försäljning av de kämtekniska anläggningamaoch den kommersiellt utvecklingsbara delen av koncernen, samt de förhandlingarom hyror m.m. som ingår i eller blir följden av sådana försäljningar. Statensägarans-var gentemot Studsvikskoncernen utövas av indu.stridepartementet.Jag avser att senare denna dag föreslå regeringen att uppdra åt statens vattenfall.sverkatt förvalta statens aktier i och därvid överta det direkta ägaransvaretför bolaget. Vis.sadelar av Studsvikskoncemen kommer således att ingå bland de tillgångar somskall överföras från affärsverket till det aktiebolag som den I januari 1992övertar huvuddelen av verksamhet. Värderingen av de verksamheteroch tillgångar i Stud.svikskoncemen som senare skall föras över tillaktiebolaget kommer att ske i enlighet med de riktlinjer härför som regeringenföreslagit i propositionen (1990/91:87) om näringspolitik för tillväxt (s.169). Jagvill ta upp några frågor som är av allmänt intresse i samband med en omstmktureringav Stud.svikskoncemen. Envä.sentlig fråga gäller framtiden för R2-reaktorn. Reaktom levererar kontrakteradeprovningstjänster till vissa kunder. Som jag har redovi.sat täckerintäkterna från denna verksamhet inte kostnaderna. Jag vill understryka att ettöverförande av reaktordelen till en ny ägare innebär att denne övertar det ftillaekonomiska ansvaret för den fortsatta driften. Ägaren måste därvid ha rätt attsjälvständigt besluta om driften skall fortsätta eller reaktorn skall läggasned, och i så fall nedläggningen skall ske. Vidsidan av den intäktsflnansierade verksainheten utnyttjas reaktom även för fbrskningsverksamhetsom bedrivs genom det till knutna neutronfbrskningslaboratoriet(NFL). För dessa fbrskningstjänster ges statliga bidrag till reaktordriften. Sålänge reaktordriften pågår, och fbrskningstjänster tillhandahålls som ,kommer de statliga bidragen till reaktom att ges i nuvarande omfattning inomdet gällande fbrskningsprogrammet. Så länge R2-reaktom drivs hör forskningenvid NFL således inte påverkas av ändrade ägarförhållanden. Omdet visar sig att R2-reaktom skall avvecklas upphör reaktorägarens ansvar föratt tillhandahålla dessa fbrskningstjän.ster. Enligt min mening bör motsvarandetjänster, främst tillgång till neutroner, då tillgodoses på annat sätt. Jag hari derma fråga samrått med chefisn för . Somen följd av fbrskningspolitiska beslut bildades ettprogramråd vid . Programrådet skall enligt sin instruktion(1990:942) beställa sådana insatser vid bolaget, inom området för icke kämtekni.skforskning och utveckling, .som finansieras med statsanslag. Programrådet svarar ävenför att dessa insatser samordnas med andra Prop. 1990/91:184 in.satserinom energiforskningen. För /91 uppgår anslaget till den icke-kämtekniskaenergifbrskningen vid till 20 inilj.kr. Programrådetär administrativt knutet till statens energiverk. Den organisatoriskatillhörigheten för programrådet koimner att prövas i samband med att attenergiverkets uppgifter på energiforskningens område förs över till en nynäringspolitisk myndighet . Enaiman väsentlig fråga är om kärnsäkerheten eller strålskyddet kan komma attpåverkas av en omstmkturering av Stud.svikskoncemen. Tillsynöver kämsäkerheten utövas av (). (SSl) utövar tillsyn över strålskyddet. Den nu redovi.sade omstruktureringen avverksamheten i Stud.svikskoncer-nen kommer inte att nämnvärt påverkaförutsättningarna för dessa myndigheters arbete. Självfallet kommer ävenframdeles utvecklingen i detta avseende att följas med stor uppmärksainhet. Ensänkning av kämsäkerhets- eller strålskyddsnivån i något avseende kan givetvisinte accepteras. I derma fråga har jag samrått med chefijn för . Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna den inriktning av omstmktureringen av verksamheten i Studsvikskoncemensom jag nu har redovisat. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta förslaget som föredraganden har lagtfram.