prop · GE0390 · 1990-12-31 00:00:00 — I andra områden som skuUeökad nederbörd och varmare klimat kunna leda till förbättringar genom längreodUngssäsong, bättre skogstUlväxt och större vattenflöden. är detoklart om t.ex. nuvarande trädslag i kan klara sådana förändringar.IPCC tror att livsmedelsproduktionen i världen kan upprätthåUas på normalnivå, men kostnaderna för att klara detta är svåra att uppskatta. Dagens skogar skuUe åldrasi ett kUmat som de inte är anpassade tiU, vilket kan leda till stora förlusteri skogsbestånden. ochväxter kan mte anpassa sig om kUmatzo-nema rör sig flera motpolema mom . Följden kan bU att jorden, totaU sett, kommer att rymmafärre arter. (Denna utveckUng kan förstärkas av andra rruljöfaktorer somluftföroreningar och urbanisering). För att ekosystemen skall kunna anpassa sig tiUklimatförändringar får temperaturökningen inte överstiga 0,rC underde närmaste decenniema (men även då kan det uppstå regionala förändringar,t.ex. fler stormar och ändrade nederbördsförhåUan-den). Det är en bedömning somde flesta kUmatforskare stäUt sig bakom. Det taröver innan ett utsläpp av koldioxid har försvunnit ur atmosfären och iStäUet omvandlats eUer bundits i havsdjupen. För att temperaturökningen skallbegränsas tUl 0,rC per decennium måste användningen av CFC-föreningar avvecklastiU och koldioxidutsläppen halveras tUl , enUgt IPCC. För attnå ett sådant resultat krävs, enUgt IPCC, framför allt omfattande förändringari mdustriländema, stmkturförändringar vars konsekvenser det inte går attöverbUcka. Det skulle också fömtsätta en begränsnuig av ökningen av utsläppen iutveckUngsländerna. Utsläppen av koldioxid skUjer sig kraftigt Tabed 2.3 Olika gasers växthuseffekt jämfört med koldioxid. Förväntad livslängd i atmosfären År 4 500""" " : t;, lA 2 TÖO "5500 * Påverkan av ren varierar d gas som släppts ut Eftersom gaserna hor eras andel av påverkan över tiden. Kapitel 2 Ozonskiktetoch växthuseffekten meUanindustri- och utveckUngsländer, men skillnadema kan vara än större meUan oUkaindustriländer med jämförbar levnadsstandard. Det beror framför aUt på oUkagrad av kolanvändning, effektivitet i energiutnyttjande och skUlnader itrafikstmk-tur. Räknat per invånare är utsläppen av koldioxid i mer ändubbeU så höga som i och tio gånger så höga som i Kina.Koldioxidhaltema i atmosfären påverkas också av hur mycket växtUghet det finnspå jorden, eftersom växtema omvandlar koldioxid tUl syre och bmder kolet i sinbiomassa. SkogsskövUngen bedöms svara för av koldioxidökningen, delsgenom att skog används tUl ved utan att återplanteras, dels genom avverkningav tropiska regnskogar. Tabed2.4 Totala utsläpp och koldioxidutsläppper person från användningen av fossila bränslen. Ton kol och invånare 1985 '** Huvudsakligen Källa: IPCC WGI PMS. andel av världens utsläpp av koldioxid frånförbränning av fossUa bränslen är ca 0,. Vår andel av användningen i världenav CFC är ca 0,. Utsläpp av metan från jordbmk och soptippar samt avlustgas från bUar och förbränning står för en relativt Uten del av de svenskaväxthusgaserna. Föroreningar som kolväten, kväveoxider och koUnonoxid kanindUekt bidra tUl klimatpåverkan genom att bilda ozon i de nedre luftlagren,eftersom ozon i den delen av atmosfären är en växthusgas. Koldioxidutsläppen i har minskat med drygt entredjedel , trots att koldioxidmängden från bUtrafiken och andratransporter har ökat kraftigt. De minskade totala utsläppen beror hu-vudsakUgen påminskad användning av olja för energiproduktionen i mdustrin och för att värmabostäder. Inom dessa områden har oljeförbmkningen halverats sedan de kraftigaoljeprishöjningama i början av 1970-ta-let. Orsakema är främst: ► Effektivare energianvändning till följd av statUga energihushållningsprogram, höjda importpriser och energiskatter samt stmkturförändringar inom den energintensiva industrin. ¥■ Användning av el från bl.a. kämkraft somersättnmg för fossOa bränslen som olja och kol. ► Ökad användning av biobränslen, t.ex. lutar inom industrin och flis för fjärrvär meproduktion. beslutade att regeringen bör klarläggaenergianvändningens inverkan på koldioxidhalten i atmosfären och ta fram ettprogram för att minska utsläppen tUl vad naturen tål. uttalade ocksåatt utsläppen av koldioxid uite bör öka över dagens nivå. Sedan den1 finns en koldioxidskatt på bensin med per kUo koldioxid(koldioxidskatten gäUer för övriga fossUa bränslen från ).Mervärdeskatt på bensin infördes och för andra energiformer den 1juU 1990, som energiskattema förändrades. Det innebär att energiblev relativt sett dyrare för konsumentema redan innan världsmarknadsprisema påråolja höjdes kraftigt som följd av Irak-Kuwait-krisen. Beslut fattades ocksåom att uiföra nuljöskatt på svavel och en avgift på kväveoxider. Effektema av detta kan ännu inte avläsas, menbensinförbmkningen minskade från att tidigare ha ökat perår . Redan innan världsmarknadsprisema på råoljabörjade stiga, beräknades bensinför-bmkiUngen ha minskat med jämfört med1989. Kol från koldioxid binds också i växter och har tiUväxten av de svenska skogarna varit större än uttaget. Tabed2.5 Koldioxidutsläpp i frånolika verksamheter i miljoner ton kol. Källa: SNV. Bild2.6 Utsläpp av koldioxid i 1955-1988, milj. ton kol. 25 20 15 10 5 35 45 55 65 75 85 Å Källa: SNV. Den ökade mängden skog och arman biomassa motsvarar ettökat upptag av ca 35 mUj. ton koldioxid (eUer ca 10 mUj. ton kol) ,vilket är drygt häUten av de svenska utsläppen av koldioxid. Även torvmarkema växer och binder koldioxid. Samtidigtavger torvmarker metan tUl luften och metan är också en växthusgas. När torvbryts och eldas ger torven upphov tUl utsläpp av koldioxid. Koldioxid avgårockså när torvmarker dikas. Det saknas säkra beräkningar av torvmarkemas ochtorvhanteringens nettoeffekt när det gäller växthusgaser. Metan är en växthusgas, som dUekt absorberar utgåendestråliung från jordytan. bidrar metan tUl att bUda andra växthusgasersom ozon, vattenånga och koldioxid. Metan kallas också sumpgas och bUdas naturUgt vidnedbrytning av organiskt material i förmttnelseprocesser, men dämtöver skerockså andra utsläpp. Metan har en relativt kort uppehåUstid i atmosfären ochen minskrung av utsläppen kan märkbart på- Kapitel 2 Ozonskiktet och växthuseffekten verkakoncentrationerna i atmosfären . Föratt stabiUsera haltema av metan på dagens nivå behöver utsläpp som orsakas avmänniskans aktiviteter minskas . Soptippar är en käUa tUlmetan. Omkring 150 000-200 000 ton metan avgår tUl luften frånavfaUsupplag i . När det gäUer klUnatpåverkan motsvarar det ett utsläppav ca 4 mUj.ton koldioxid (räknat som effekt under ). Naturgas består tUlövervägande del av metan och ett visst läckage sker i samband med utvinning ochtransporter. medför förbrännmg av naturgas lägre utsläpp av koldioxidän andra fossUa bränslen som kol och olja, för samma mängd utvunnen energi.Naturgas medför lägre koldioxidutsläpp jämfört med kol och lägrejämfört med olja. Föratt en övergång från olja tUl naturgas skaU medföra en minskning av klimatpåverkan,måste läckaget av naturgas vara lägre än . I gasnät beräknas förlusternatiU och helt nya distributionssystem har troUgen betydUgt lägre läckage. Dikväveoxid(lustgas) Dikväveoxid,eUer lustgas, är en växthusgas som även kan påverka ozonskiktet i stratosfären.Livslängden i atmosfären är , vUket medför att det tar mycket lång tidinnan minskade utsläpp leder tiU bättre jämvikt. Koncentrationen i atmosfärenökar med ca 0,. Uppvärmningseffekten av varje molekyl dUcväveoxid ärockså betydUgt större (ca 300 gånger) än av koldioxid. är de totalamängdema mycket mindre, vUket gör att dikväveoxid bara svarar för av denglobala klimatpåverkan under . Lustgas släpps ut bådefrån naturUga och konstgjorda processer. UppgUter om utsläpp på gmnd avmänrUskans påverkan är mycket osäkra. I svarar dikväveoxid för en Utendel av de totala utsläppen av DUcväveoxidsläpps ut vid förbränning, bUtrafik, gödselhantering och från reningsverk. TUldetta kommer indi- ' rekta utsläpp. OUka former av kväveutsläpp medför attkvävemängdema i mark och vatten ökat, vilket i sin tur leder tiU större utsläppav dikväveoxid från naturUga processer (t.ex. när mikrobiologiska processerbryter ner kväveföreningar som ingår i organiskt material, s.k.denitrifikation). Utsläpp av dUcväveoxidfrån förbränning är relativt Utet jämfört med andra käUor. Det som kan habetydelse är framför alU ny kol-eldningsteknik, s.k.fluidiserade bäddar. Torv-och vedeldning kan också ge utsläpp av dikväveoxid, men de utsläppen är småjämfört med andra käUor. Biltrafikens utsläpp avdikväveoxid kommer att öka, eftersom den nuvarande tekniken för att renaavgasema från kväveoxider medför att dUcväveoxidutsläppen ökar (somövriga kväveoxider minskar betydUgt mer). I detta faU medför aUtså en åtgärdför att minska påverkan på mUjön att ett annat problem ökar något. Tunga bilaravger ungefär Uka mycket dikväveoxid som bUar med katalysatorrening. Även när det gälleravloppsrening kan krav på minskade kväveutsläpp tUl vattnet komma att medföraatt reningsverken släppper ut mer dikväveoxid tUl luften. Förändringamasstorlek har Uite kunnat beräknas, men ökningen har antagUgen en relativt Utenbetydelse. Kvävet i bådehandelsgödsel och stallgödsel kan under vissa betingelser omvandlas tUldikväveoxid av mikroorganismema i marken. Bidraget är sannoUkt mindre än utsläppenfrån förbränning. Klimatförändringaroch uttunningen av ozonlagret har varit ämnen för flerintemationeUa konferenser än någon annan miljöfråga. Den första rapporten omatt CFC påverkar ozonlagret kom 1974. Den första internationella överenskommelsenom konkreta åtgärder för att motverka detta undertecknades i i Kanada1987. Enligt det första s.k.Montrealprotokollet skulle förbmkningen av CFC minska tUI 1994 och medytteriigare . Vissa länder - däribland -har beslutat ommer långtgående åtgärder. var 1988 först med att fatta beslut om attanvändningen av CFC skaU ha halverats före utgången av 1990 och i huvudsak varahelt avvecklad före utgången av 1994. Flera länder har agerat, bl.a. harEG-ländema långt framskridna planer på att avveckla produktion och förbmkningav CFC fram tUl . Användning och produktion av CFC, haloner ochkoltetraklorid skall ha upphört . Undantag diskuteras för haloner inomanvändningsområden där haloner inte kan ersättas. förbjuds även1,1,1-trikloretan. När det gäUer HCFC som behövs för att snabbt kunna avvecklaCFC, betraktas dessa som övergångsämnen, vars användning skaU begränsas. HCFCskaU avvecklas när bättre ersätt-lungsmedel finns att tUlgå. EnintemationeU konvention för att skydda kUmatet förbereds mför FNs konferens ommUjö och utveckling 1992.1 den rapport som IPPC (Intergovernmental Panel on ClimateChange) avgav fastslås att jordens klimat bUr varmare som följdav utsläpp av växthusgaser - främst då koldioxid från förbränning av fossilabränslen. Bild2.7 Montreal-protokollets beräknade effekt. .%*///////// Den beräknadeeffekten av 1 överenskommelse jämfört med det tidigare Montreal-protokollet. Diagrammet visar en unge-föHig prognos övermängden klor i atmosfären (miljarddelar/volym). Takten i minskningen är bl.a. beroende av hur snabbt ersättningsmedel tas i bruk. IPCC:srapport är det viktigaste underlaget för de förhandUngar om en klimatkonvention,som inleddes . Vid en konferens förklaradeEG-länderna att deras samlade utsläpp av koldioxid skall stabiliseras pånuvarande nivå . Vid samma tUlfäUe enades Efta och EG om att undersökafömtsättningama för att gemensamt åta sig samma mål för de samladekoldioxidutsläppen i . Långväga och lokala luftföroreningar Luftföroreniiigcir frånanrfro londer 26 fortsitter 32 Ozonblldning näro morken - 38 Kwåveger näring - och fårsyrniiig 42 Flyktiga orgoniska imneii 44 Strålning - nyttig och skodlig 53 Lyftföroreningar i fiforteriiö 58 Byilerstressör och stör sömneri 65 uftföroreningar försurarmark och vatten. I städema ökar luftför-oreiungar risken för bl.a. cancersjukdomar. En stor del av de luftföroreningar som påverkar mark och vatten i Sverigekommer från andra länder. Det är förklaringen tiU att nedfallet över Sverigeinte aUs har mUiskat i samma utsträckning tom de svenska utsläppen undersenare år. De största utsläppen i kommer från trafiken. Åtgärder som avgasreninghar medfört en tydUg minskning av flera av vägtrafikens utsläpp, även om en delav effekten har ätits upp av den ökade trafikmängden. Sammanfattningsviskan man konstatera att lokala utsläpp i kombuiation med luftföroreningar frånstora delar av medför bl.a. följande: ►Luftförorerungar orsakar300-2000 nya cancerfaU i tätortema, sannoUkt nära 800. ►Skogsmarken är i stora delar avlandet aUvarUgt skadad tUl följd av svavel- och kvävenedfaU, som leder tUlförsurning. På lång sUct är skogstiUväxten hotad genom försurning och obalansmeUan oUka näringsämnen. I vissa delar av södra och meUersta har markenbUvit nästan hundra gånger surare (2 pH-enhe-ter) . ►I mitten av var16000 av ca 85 000 sjöar så försurade att käns-Uga djur- ochväxtarter minskat eller försvunnit. har en omfattandeförsuming konstaterats i mindre vattendrag och sjöar även i m-land.KvicksUverhalten i fisk ökar fortfarande i många sjöar, trots att utsläppen avkvicksilver minskat kraftigt. Problemet är störst i försurade sjöar. ►Trots att utsläppen avsvaveldioxid i har minskat överstigersvavelnedfaUet i nästan hela gränsen för vad som på lång I sydvästra delama av landet gäUer detsamma för kvävenedfallet.Av svavelnedfaUet kommer från svenska utsläpp och av kvävenedfaUetca . ►Försurningen påverkar ävengmndvaltnet och kan leda tiU att koppar löses ut i vatteiUedningar.Kopparhaltigt dricksvatten i enskUda bmnnar misstänks bl.a. kunna orsakadiarré hos spädbam. ►Förhöjda ozonhalter nära markenberäknas skada jordbmksgrödor tiU ett värde av varjeår. ►Försuming och övergödning pågmnd av luftföroreningar förändrar växt- och djurUvet. Rera arter av mossor ochlavar har försvunnit och många andra är hotade. Klassiska ängsblommor somguU-viva och mandelblom trängs ut av växter som bättre kan tUlgodogöra sig detökande kvävenedfaUet. ►MeUan en och tre miljonermänniskor i anser att de störs av trafikbuUer. Tjemobylkatastrofenår 1986 gjorde det tydligt för oss att även en kärnkraftsolycka 100 mU frånSverige kan förorena den svenska naturen. De radioaktivaämnena från Tjemobyl gick lätt att identUiera tiU skiUnad från många andraluft-buma föroreningar som också transporteras långa sträckor. Svavel- ochkväveföreningar, som är huvudorsaken tiU försumingen, kan transporteras100200 mU innan de faller ner. När ett kraftigt högtryck bUdas på kontinentenkan föroreningshalterna i bU tio gånger högre än normalt. Kapitel3 Långväga och lokala luftföroreningar avsvaveUiedfallet och av kvävenedfaUet kommer från andra länder. Mensvenska utsläpp når också andra länder. tar emot nästan mersvavel än vad som släpps ut här. När det gäller kväve är nedfallet något störreän de svenska utsläppen. Andraföroreningar sprids ännu längre sträckor. Det gäUer t.ex. stabUa organiskaämnen som DDT och PCB. Bild 3.1 Svavelbalans för . att öka även i så avlägsnaområden som och . EnUgt en teori sprids dessa ämnen från varmatUl kaUa områden på hela norra respektive södra halvklotet. Teorin är intebevisad, men ett tecken på att den kan vara riktig är att det förekommer högahalter av PCB och DDT i djur och fåglar i polarområdena. De "luftpaket"som når för med sig föroreningar från i första hand Nord- och Bild 3.2 Kvävebalans för . TOTALT NEDFALL I 302 TOTALT NEDFALL I 164 DÄRAV TILL UTLANDET 101 Övrigaländer och oidentifierade källor 20 Övrigaländer och områden 72 14 "V 39 FdVäst- \ Fd Öst- Alpema ochKarpatema är bergskedjor som mte bara fungerar som vat-tendelare för nederbördenutan också som ett hinder för vindar och vädersystem. Desnabba politiska förändringama i , särskUt återföreningen av de tvåtyska statema, väntas få stor betydelse också för mUjösituationen, men förorenings-bUdenföljer i stort fortfarande de gamla gränsema. För att beskriva andra länders påverkanpå kan det vara enklast att behåUa en uppdelning i Öst- och Västeuropaoch ibland även redovisa tidigare stater dvs. Öst- och Västtysklandvar för sig. En grov skiss överföroreningamas väg tUl visar att det biltäta ger de störstabidragen när det gäUer kväveföroreningar som når . ,som eldar bmnkol i kraftverk med gammal teknik, dominerar när det gäUer svavelföroreningar.Detsamma gäUer utsläpp av kvicksilver och andra tungmetaller, som ofta härrörfrån koleldning. Olje-skiffereldningen i Estiand och metallsmältverken påKolahalvön medför också stora svavelutsläpp. Sammantaget är f.d.Östtysklands och bidrag tUl svaveUiedfaUet i större eller Ukastort som det svenska, trots att bara 1,av de polska och östtyska svavelutsläppennår . Serman på olika regioner i , blir bUden lite annorlunda. ►I norra kommer 10-15%av svavelnedfallet från och ungefär Uka mycket från ,framför allt från metallsmältverk. ►I står deinhemska källorna för av både svavel- och kvävenedfall. ►I svarar enbart Polenoch f.d. för hälften av svavelnedfal- TabeU3.1 De viktigaste ursprungsländerna och deras procentuella andel av svavel- ochkvävenedfallet i och på . Källa:Data från EMEPs beräkningar. Kapitel3 Långväga och lokala luftföroreningar let,under det att kväve från kväveoxider framför aUt kommer från . ►På har nedfaU avsvavel från stor betydelse, även om f.d. fortfarande ären stor käUa. ►I har storbetydelse för både svavel- och kvävetUlförseln. Danmarkspåverkan på gäUer inte minst nedfaU av kväve i form av ammoniak frånstaUgödsel. Ammoniak sprids över betydligt kortare avstånd än kväveoxider. Ikreaturstäta områden har därför lokala am-moniakutsläpp stor betydelse förkvävebelastningen. av kvävenedfallet från ammoniak kommer frånsvenska utsläpp. Andelen är störst i de mest kvävebe-lastade områdena, som ärjordbrakslandska-pen och HaUand. Förändringar av svavel-och kväveutsläppen Svaveldioxidutsläppeni har minskat och då framför allt i norra och västraEuropa. minskade utsläppen med . Många av de europeiskaländer som (enUgt om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar) åtagit sig att minska svavelutsläppen med tiU år1993 har redan uppfyUt detta och fortsätter att minska sina utsläpp. Fleraländer har kommit betydligt längre. Att den totala minskningen ändå inteberäknas bli större än tiU en bit in beror på att någraländer ännu inte har minskat sina svavelutsläpp. I är det Polenoch som inte skrivit under svavelöverenskommelsen.Storbritannien har minskat sina svavelutsläpp men behöverminska utsläppen med ungefär Uka mycket tUl för att uppfyUaEGs krav. Trots att f.d. Östtysklandundertecknat ECEs svavelprotokoU har landet ökat sina utsläpp. De tidigareösttyska bmnkols-verken i Boxberg och Jänschwalde släpper tUlsammans ut fyragånger mer svavel än hela . EnUgt de nya planer som presenterats isamband med enande skaU utsläppen av svaveldioxid i det östtyska Tabell3.2 Svaveldioxidutsläpp iEuropa 1980-1988. Utsläpp, milj. ton Reduktion från 1 980 Utsläpp, milj. ton Utsläpp, milj. ton Reduktion från 1 980 ■ 1 ■ % ■; i * Utsläpp, milj. ton Reduktion från 1 980 Källa:Luft 90, SNV. Andraexempel är de två sovjetiska smältverken på , som bidrar med mer ändubbelt så mycket som hela , och oljeskifferkraftverket i i norraEstland, vars bidrag motsvarar ungefär hälften av de svenska utsläppen. EnUgtett avtal meUan och skaU halvera sinasvavelutsläpp i regionema närmast . Dettakommer att ha stor betydelse för nedfallet i . har undersökningar gjorts för attfaststäUa kritiska belastningsgränser för vissa föroreningar. Kritiska belastningsgränseranger hur mycket av en viss förorening som exempelvis ett markområde kan taemot utan att skador uppstår. UtveckUngen är mycket svår attbedöma med tanke på för- De åtgärder som hittiUs planeras mnt om i räcker inte föratt minska utsläppen i så hög grad att svavelnedfaUet i hamnar undergränsen för kritisk belastrUng. NedfaUet behöver minska med för att nådit. Denkritiska belastningsgränsen varierar mycket för oUka marktyper. I exempelvis Polenär svavelnedfaUet på varje hektar i genomsnitt fyra gånger större än iSverige, men där finns ännu inte Uka omfattande försur-nUigsskador på markeneftersom nedfaUet av stoft och partiklar - som neutraUserar sura ämnen - ocksåär mycket högt. Däremot finns svåra skogsskador, främst på gmnd av höga halterav svaveloxider i luften. I nordöstra och sydöstra 10000-tals hektar skogsområden med helt döda träd. Sammanlagt beräknas 10milj. hektar skog i vara skadad. Tabed3.3 Svavelutsläpp i några länder i senast rapporterade år, totalt och per person. svavel/person, Totaltutsläpp enligt västtysk målsättning tusen ton svavel (41) (592) * 1 tabellen har också angetts vilka utsläpp som skulle föreligga om olika länder i norra hade utsläpp som motsvarar det mål f d. har angett för svaveiutsläpp per person 1998. Källa: SOU 1990:8 Kapitel3 Långväga och lokala luftföroreningar det motsvarar den normala awerkiungen under . Stora utsläpp av partiklar medför lokaU hälsorisker sombronkit och andra lungsjukdomar. När röken renas från partiklar minskarhälsoproblemen lokalt, men de sura ämnena är kvar och de transporteras längresträckor. När började rena utsläppen ökade detsura nedfaUet i . Samma utveckling kan ske med svavel från omman uite där minskar både partikel- och svavelutsläpp. Det pågår en kartläggning av de kritiskabelastningsgränsema för svavel i oUka delar av . Det underlag som hittiUstagits fram pekar mot att de sammanlagda utsläp- TabeU 3.4 Utsläpp av kväveoxider per person i . Kg kväveoxider per person Källa: EMEP. pen av svaveldioxid i skuUe behöva halveras och iCentraleuropa begränsas med . För att nå dit krävs ny teknik medeffektivare energiutnyttjande och en övergång tUl svavelfattiga bränslen. Situationen varierar mycket även meUan oUka västeuropeiskaländer. F.d. släpper ut ungefär lika mycket svavel per mvånaresom , trots att landet är mer beroende av kol och olja för sUienergiförsörjning än . (Men när det gäller kväveoxider är utsläppenper person högre i de västtyska områdena.) Om utsläppen av svavel, räknat perinvånare, i aUa länder minskade tUI den nivå som angetts som mål i f.d.Västtyskland, skuUe nedfallet i komma under den kritiska belastningen. Planemaför att minska kväveoxidutsläppen i är mindre långtgående än försvavel. EnUgt det s.k. kväveoxidprotokollet inom om långvägagränsöverskridande luftförorerungar, finns det en överenskommelse om att inteöka utsläppen av kväveoxider. Tolv länder - däribland - har dämtöverförbundit sig att minska sma utsläpp med tUl (räknat frånett år ). och Nederländema är ensammaom planer som går längre. När detgäUer kväve från ammoniak finns inga överenskommelser, trots att ammoniaksvarar för ungefär hälften av kväveutsläppen i . Nederländema ärhittills det enda land som har beslutat om att minska ammoniakavgången,eftersom kvävet där orsakar större problem än svavel. Utlovadeförändringar skuUe medföra att kvävenedfaUet i skuUe minska med ,men utveckUngen är mycket svår att bedöma. Enosäkerhetsfaktor är trafikutveck-Ungen och kraven på rening av bUavgaser.Effektiviteten i avgasrerungen har större betydelse äntrafikutveck-Ungen. I väntas en snabb expansion av biUsmen, men denya bUama kommer att släppa ut betydUgt mindre föroreningar än de bUar som används,fömtsatt att avgasrening införs. F.d. kommer att få sammareningskrav som tidigare . skaU införakatalytisk avgasrening, även om reglema utformas annorlunda än i . Nyabestämmelser för lätta lastbUar och bussar föreslås mom kort. TiU det kommeratt EG har beslutat om nya krav på förbränningsanläggningar, vUket också kommeratt påverka kväveutsläppen. Kväveoxidutsläppen skuUe istora delar av behöva mer än halveras, dvs. minska betydUgt mer än enUgtde åtaganden som hittUls gjorts, för att nedfaUet i skuUe kommanärmare gränsema för kritisk belastning. Ammoniakutsläppen i närbelägna områdenskuUe också behöva minskas kraftigt. När det gäller flyktigaorganiska ämnen som, i Ukhet med kväveoxider, har stor betydelse förozonbUdningen, förbereds en överenskommelse inom ECE.