prop · GE03100 · 1990-12-31 00:00:00 — Genom att detta bidrag, enligt samma princip som ovan beskrivits för AfDF, kan fördelas över påfyllnadsperio- '04 dens enligt enstegvis stigande skala, beräknar jag att medelsbe- Prop. 1990/91: 100 hovet under /92 korrmer att uppgå till 160 milj. kr. Förhandlingama om en sjunde allmän kapitalökning, iInteramerikanska (), som påböriades , kundeslutföras . Överenskommelse nåddes om en påfyllnad som ger bankenmöjlighet till ökad utlåning 93 med sammanlagt22,. Fonden för särskild utlåning på mjukare villkor(FSO), fylls på med . andel uppgår till avkapitalhöjningen, vilket motsvarar ca . Av detta skaendast eller ca 1,1 miljoner {JS dollar betalas in fördelat på fyra år.Den första årsinbetalningen gjordes 1990. Utöver bidraget till det ordinariekapitalet tillkommer bidrag till FSO med något mindre än 8 milj. kr.som också betalas med en fjärdedel varav den första inbetalades 1990. På basis av tidigare gjorda åtaganden gentemotbanken i samband med de femte och sjätte kapitalpåfyllnaderna och med hänsyntill bidrag till den sjunde kapitalpåfyllnaden beräknar jaganslagsbehovet för /92 till 15,0 milj.kr. /91 264 000 000 /92 272 000 000 Världslivsmedelsprogrammet (WFP) 122 000 000 Livsmedelshjälpskonventionen(FAC) 55 000 000 Internationella katastrof lagret för livsmedel (lEFR) och långvariga flyktingsituationer (PRO) 95 000 000 Världslivsmedelsprogramtnet( WFP) Sverigeverkar för att en ökad andel av väridens sammanlagda livsmedelsbistånd skallgå genom WFP och för att WFP skall spela en aktiv roll för att lindraverkningarna av katastrofer av olika slag. WFP har en betydelsefull roll vidsamordning av livsmedelsleveranser i internationella hjälpprog-ram. Under 1989fick ca 50 miljoner människor livsmedelsbistånd genom WFPs försorg. Ca 35miljoner människor fick livsmedelsbistånd i samband med utvecklingsprojekt och8 miljoner i anslutning till katastroföistånd. Av världens 15 miljonerflyktingar, fick 7 miljoner livsmedelsbistånd från WFP. av det totalastödet går till de fattigaste . Två tredjedelar av ordinarie bidrag tillWFP är bundet till upphandling av livsmedel i med exportproduktioneller i . Utöver det ordinarie bidraget kanaliserar ävenextraordinärt livsmedelsbistånd och katastrofhjälp genom WFP. WFPs bidragsmål för tvåårsperioden - 1992 är I500 miljoner US- dollar. WFPsmottagarländer skall normalt svara för kostnader för lagring, Prop. 1990/91:100 transporter och övrig utrustning i anslutning till projektverksamheten.Bil. 5 Enligt WFPs regler får dessa kostnader inte finansieras med reguljärabidrag. Om mottagarlandet inte kan möta dessa kostnader måste WFP föriita sigpå särskilda bidrag. har /83 anslagit medel fördessa ändamål. De har huvudsakligen använts till inköp ay transportmedel i endel av de fattigaste länderna. Jag föreslår ett bidrag till dessa särskildaändamål, 22 milj. kr., samt ett bidrag till WFPs ordinarie resurser om 100milj. Livsmedelshjälpskonventionen(FAC) Under1986 års livsmedelshjälpskonvention har medlemsländerna åtagit sig att gebidrag som sammanlagt motsvarar spannmål . Det svenska årsbidraget motsvarar vete. Medelsbehovet för det svenska bidraget /91 som lämnas genom WFP och även innefattar frakt- ochadministrationskostnader beräknar jag till 55 milj. kr. Internationellakalastroflagret jÖr livsmedel (Reserve, lEFR) ochlångvariga flyktingsituationer (Protracted Refugee Operations, PRO) DetInternationella katastroflagret för livsmedel (lEFR) skapades för att snabbtoch effektivt kunna ge bistånd i samband med akuta katastrofsituationer.Sverige har bidragit till lagret, som administreras av WFP, alltsedan desstillkomst . lEFR-lagret används för att tillhandahålla livsmedel tillsärskilt utsatta grupper. Vidare har en särskild fond (PRO) upprättats förlångvariga flyktingsituationer inom WFPs reguljära program fr. o. m. . Jag föreslår att 95 milj.kr. anslås för lEFR ochför långvariga flyktingsituationer. Det svenska bidraget till lEFR och WFPsfond för långvariga flyktingsituationer motsvarar ca spannmål och vegetabilisk olja. ger WFP ersättning även för fraktkostnader. För de bidrag som ges inom ramen för FAC, lEFR ochWFPs nya fond för långvariga flyktingsituationer, skall WFP göra uppköp avlivsmedel i med exportproduktion eller i . Det avgörandekriteriet skall vara konstnadseffektivitet. Jag avser att särskilt följa utvecklingen av denverksamhet som avses finansieras från WFPs särskilda fond för långvarigaflyktingsituationer. Skulle extra bidrag vara påkallade tas de ur reserverademedel under anslagsposten Andra multilaterala bidrag. /91 70 000 000 Bil. /92 36 000 000 Internationella jordbruks utvecklingsfonden () 36 000 000 Överenskommelsenom den tredje påfyllnaden av IFADs finansiella resurser för tvåårsperioden1990-1992 nåddes . Den uppgår till varavOECD-länderna svarar för , OPEC-länderna för 124 miljonerUS dollar och de låntagande för . Påfyllnadenbygger dels på traditionell bördefördelning mellan ochOPEC-länderna enligt formeln för de förra och för de senare, dels påett nytt element där som grupp matchar bidrag enligtformeln tre till ett. Därmed har bördefördelningen mellan de två traditionellagivarkategorierna i praktiken förändrats i än högre grad än vid de tidigarepåfyllnaderna. Vissa omfördelningar av bidrag har gjorts, vilketresulterat i att andel har ökat till av den totala påfyllnaden.Detta motsvarar ca 140 milj.kr. Eftersom påfyllnadsförhandlingarna var svåra kundedet första svenska delbidraget om 70 milj.kr. utbetalas först /91.Det återstående bidraget om 70 milj. kr. skall enligt reglerna utbetalas månad 1991. Av dessa finns 59 milj.kr. Totalt föreslår jag således för /92att ett belopp om 36 milj.kr. anvisas för medverkan i inklusive25 milj.kr. avsedda för särskilda program för söder om . /91 320 000 000 /92 355 000 000 för palestinaflyktingar (UNRWA) 140 000 000 FNs flyktingkommissarie () 215 000 000 för palestinaflyktingar (UNRWA) Intifadangår nu in på sitt tredje år med en fortsatt upptrappning av våldet. Tillväxteni de ockuperade områdena har sedan intifadans början gått kraftigt tillbaka ochmedfört en allt svårare ekonomisk situation för befolkningen. Alltflerpalestinier som varit självförsörjande har tvingats att sökabistånd från UNRWA. Fredsprocessen har avstannat. Situationen har ytterligareförvärrats av krisen i och de minskade penningöverföringarna frånpalestinier som arbetat i och . Dennasituation ställer ökade krav på UNRWA i dess arbete för de palestinska flyktingarna i regionen. UNRWA beräknar medelsbehovet för '0 till254 miljoner US dollar, vilket skall jämföras Prop. 1990/91:100 med 1990 årsbudget på . Därutöver tillkommer Bil. 5katastrofprogrammel för ockuperade områden. Ökad belastning på UNRWAs hälso- ochsjukvårdsprogram, behov av fler skolor, UNRWAs insatser för strandsattapersoner i samt allmänna kostnadsökningar har medfört att UNRWAstotala utgifter och behov av ytterligare resurser ökat. Jag föreslår att reguljära bidrag tillUNRWA höjs med 10 milj. kr. till 140 milj. kr. för /92. UNHCRhar till uppgift att lämna rättsligt skydd och materielh bistånd tillflyktingar. Under sina har organisationen bistått ca 26 miljonerflyktingar. har antalet flyktingar i världen ökat från ca8,5 miljoner till omkring 15 miljoner. har UNHCRs inkomster legat på samma nivå sedan1980, drygt 500 milj. US dollar . Det ledde till enfinansiell kris med ett underskott på 38 milj. dollar. Del var enförtroendekris för organisationen och ledde till den dåvarandeflyktingkommissariens avgång. , bestående av 43 länder,arbetade intensivt för att uppnå enighet om reformer somkrävdes för att effektivisera flyktingkommissariatets administration, finanseroch verksamhet. I samband med detta arbete, sände statsminister ett personligt brev till 64 stats- och regeringschefer med enuppmaning om att göra större insatser för flyktingar. Det medverkade i hög gradtill att enighet nåddes kring 1990-års budget och rekommendationerna om reformer. Ett antal länder har ökat sina bidrag till UNHCR.Därigenom har UNHCR fått nästan full bidragstäckning för det allmännaprogrammet inklusive underskott. Däremot kan endast hälften av desärskilda programmmen finansieras. Flyktingprogrammen har fått anpassas till enlåg budgetnivå som innebär att hälso- och utbildningsinsatserna är kraftigtnedskurna för flyktingarna. UNHCRs resurser motsvarar per flyktingoch dag. kommer fortsatt att aktivt söka förändraflyktingarnas situation, dels genom ökade insatser, dels genom att söka påverkaandra länder att öka sina bidrag och att ge bättre villkor förflyktingbiståndet. Vidare kommer i internationella liksom bilateralasammanhang att understryka behovet av att komma tillrätta med de orsaker somligger bakom flykt. UNHCRs budget reguljära program uppgårtill . Därutöver förutses särskilda flyktingprogram attuppgå till över 300 milj. US dollar . /91 uppgår det reguljära svenskabidraget lill UNHCR till 190 milj. kr. Ett särskilt bidrag på 30 milj. kr. har anslagits till UNHCR från anslagsposten Andra multilaterala bidrag. utöverutgår bidrag via anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA, till bl.a. UNHCRsverksamhet i , och . 1990/91: 100 ge är nu näst största bidragsgivande nation till UNHCR efter . Jag föreslår att reguljära bidrag tillUNHCR höjs med 25 milj.kr. till 215 milj.kr. för /92 varav 30milj.kr. bör finnas tillgängliga för riktade insatser på gmndval av under åretinkommande appeller. /91 174 000 000 /92 185 000 000 Internationella famiIjeplanerings- federationen (IPPF) 90 000 000 handelscentrum (ITC) 22 000 000 FNs narkotikafond () och annan narkotikabekämpning 55 000 000 Internationella sjöfarts 18 000 000 Internationellafamiljeplaneringsfederalionen (IPPF) Sverigesbidrag till IPPF är det näst största av elva statliga bidrag i IPPFs översiktöver inkomster och utgör av IPPFs totala inkomster under året.Användningen av det svenska bidraget, som uppgår till 85 milj. kr., reglerasgenom avtal mellan SIDA och IPPF. Jag har i tidigare avsnitt pekat på vikten avinsatser på befolkningsområdet. IPPF är ett samarbetsorgan för nationellafamiljeplaneringsorganisationer. Detta innebär bl.a. att federationensbiståndsprogram genomförs med aktivt lokalt deltagande. Efterfrågan på IPPFsmedverkan i det internationella utvecklingssamarbetet på befolkningsområdet ärstor. Jag föreslår att bidrag till IPPF höjs med 5 milj.kr. för /92. /GATTsinternationella handelscenlrum (ITC) ITChar till uppgift att stödja u-ländema på utrikeshandelns område och hardärigenom uppgifter som för svensk del delvis handhas av importkontoret föru-landsprodukter (IMPOD). På gmnd av det nära sambandet har IMPOD getts detsamordnande ansvaret för beredning och uppföljning av de medel som Sverigeårligen bidrar med till ITC-projekt. bidrag till ITC uppgår under innevarandebudgetår till 22 milj. kr., varav 2 milj. kr. till ITCs råvamprogram. Projekt som genom förs av ITC stöds också av genom bidrag från främst SIDA. , och har ITC anlitats för att ge nomföra handelsfrämjande projekt inom ramen för samarbetsavtalen med dessa länder. Nya projekt förbereds i och . Finansiering av ITC-insatser övervägs även som en del av samarbetet mellan och SADCC-länderna. Många länders betalningsbalansproblem gör bi- . ståndpå handelns område särskilt angeläget. Avinnevarande års bidrag om 22 milj.kr. är 14,5 milj.kr. öronmärkta Prop.1990/91: 100 för särskilda projekt, varom överenskommelse träffats mellan IMPODoch Bil. ITC har inlett ett arbete i nära kontakt med såväl givariändersom mottagariänder, för att göra det intressant för givarländerna att förändrasin bidragsgivning i riktning mot en allt högre andel icke öronmärkta medel. Enutredning om ITCs framtida stmktur och organisation pågår. Frågorna om prioriteringar och koncentrationav ITCs biståndsverksamhet ses över. /92 föreslår jag ett bidrag till ITC på 22 milj.kr. FNsfond för kontroll av beroendeframkallande medel () och annannarkotikabekämpning UNFDACbedriver sin verksamhet i narkotikaproducerande länder, främst i samtLatinamerika och , men även i och . I samarbete meddessa länders regeringar söker fonden bekämpa den illegala odlingen,produktionen, handeln och konsumtionen av narkotiska och psykotropa droger.Bl.a. söker man åstadkomma en övergång från odling av narkotiska växter tillandra grödor. Fömtom bistånd till landsbygdsutvecklingsprojekt lämnar UNFDACstöd till förebyggande verksamhet, vård av missbrukare och till uppbyggnad avrättsväsendet. Fonden finansieras på frivillig väg. harstött med medel ur biståndsbudgeten och tillhör de störstabidragsgivarna. De svenska bidragen har främst avsett jordbruksprojekt, därnya grödor introducerats som alternativ till odling av opiumvallmo och kokabuskar,samt förebyggande insatser och vård av missbrukare. /91 avsattes 50 milj.kr. tillinsatser på narkotikaområdet varav 30 milj.kr. lill och 20 milj.kr. viaUNFDAC eller andra internationella program. FNs generalsekreterare har tillgeneralförsamlingen lagt fram ett förslag om omorganisation av allanarkotikaberörda enheter inom FN. Det går ut på att skapa ett program för allnarkotika-relaterad verksamhet. Jag föreslår ett bidrag till narkotikabekämpningför /92 på 55 milj.kr. Anslaget bör fördelas så att 40 milj.kr.utgör ett reguljärt bidrag till UNFDACs operationella verksamhet inom ett nyttnarkotikaprogram och resterande 15 milj.kr. kanaliseras via det nyanarkotikaprogrammet eller genom andra internationella program. Härigenommöjliggörs en utökning av de insatser önskar stödja i ett globaltprogram för narkotikabekämpningen i FNs regi. Internationellasjöfartsuniversitetet som är beläget i drivs i den Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) regi. ger högre utbildning på sjöfartsområdet till personer som i sina hemländer är syssel satta inom sjöfart och hamnadministration. Dessa verksamheter känne tecknas av en alltmer avancerad teknisk utveckling. Universitetetkompletterar de regionala utbildningscentra som finns i en Prop. 1990/91:100 rad . har ca 500 studeranden utexaminerats. 5 av största bidragsgivare. Medelsbehovet /92 beräknas till 18 milj.kr. /91 278 100 000 /92 335 178 000 Miljöinsatser 125 000 000 Övriga insatser 153 179 000 Multilateralabiträdande experter 57 000 000 FN-systemetsolika organisationer har fått en ökande och allt viktigare roll påmiljöområdet. Detta välkomnas av som i FN-systemets beslutande organunder senare år aktivt medverkat till denna utveckling. som deinternationella organisationernas roll på miljöområdet blivit allt viktigare ärdet tveklöst så att FN-systemet behöver väsentliga förstärkningar vad gällerexpertis och kunnande för att kunna erbjuda de förhandlingsfora ochexpertiscenlra som efterfrågas av världens länder. har under de senastetvå budgetåren bidragit till att stödja sådana institutionella förstärkningarmed särskild inriktning på behov och avser att även /92 att göra detta. Som exempel på sådana förstärkningar kan nämnasriktade bidrag till FNs organisation för industriell utveckling (UNIDO), somutarbetat ett program för en integrering av miljöhänsyn iindustrialiseringsprocessen i . Ett annat exempel är bidrag förmiljöfrämjande insatser genom FNs organ för transnationella företag (UNCTC).Likaledes är det angeläget att stödja de FN-organ som arbetar med att främjanya och förnybara energikällor för behov. De internationella förhandlingarna om en avvecklingav produktion och användning av ozonnedbrytande substanser, det s. k.Montrealprotokollet, avslutades . En fond för att finansierau-ländernas deltagande i avvecklingsprogrammet har upprättats. Det svenskabidraget till denna fond lämnas via denna anslagspost. De förhandlingar som skett om enmiljöfond inom Väridsbanken för att åtgärda miljöproblem i av globalbetydelse har nått så långt att det är sannolikt att fonden kan påböna sinverksamhet . Fonden är tänkt att finansiera insatser utformade avUNEP, UNDP och inom fyra verksamhetsområden: klimat, biologiskmångfald, ozonförtunning och havsföroreningar. Preliminära uppgifter tyder påatt bidragsnivån kommer att ligga på under enförsta treårig försöksperiod. Bidrag till (UNSO) för att stödjatorkdrabbade länder i kommer att lämnas via detta anslag. är en av de större bidragsgivarna till kontoret och har ett omfattande samarbete med UNSO genom SIDA. ' Sverigesstöd till , som fr.o.m /92 Prop. 1990/91: 100lämnas från denna anslagspost, omfattar främst miljövårdsinsatser. När Bil.5 Kambodjafrågan fått sin lösning, fömtser jag ett ökat internationellt stödtill . I förberedelseprocessen års FN-konferensom miljö och utveckling kommer det vara av stor vikt med ett aktivt ochinitierat deltagande från . Särskilt de minst utvecklade ländernamed dåligt utvecklade miljöadministrationer kommer att behöva stöd för attmedverka i förberedelserna och vid själva konferensen. Svenskt stöd för attunderlätta u-landsdeltagande vid konferensförberedelserna kommer att fortsättautgå under /92. SIDA kommer, genom sin erfarenhet inom utvecklingssamarbetet,att ge viktiga bidrag till förberedelsearbetet års konferens ommiljö och utveckling. SIDA kommer också att få ett ökat ansvar förinsatsberedning av det multilaterala miljöbiståndet genom de internationellaorganisationema. För att möta de ovan redovisade behoven av insatserinom multilateralt bistånd och med hänvisning till reservationen på anslagetföreslår jag en oförändrad nivå av anslaget för särskilda multilateralamiljöinsatser om 125 milj.kr. för /92. Övriga insatser finansieras bidrag till ett stort antalorganisationer, program, seminarier och andra internationella aktiviteter förfrämjandet av internationell samverkan och utveckling. Extra insatser genom internationella organisationerkan av en rad olika skäl visa sig vara angelägna under pågående budgetår. Underdenna anslagspost medges ett visst utrymme för att. möta sådana behov. Underandra anslagsposter redovisas beräknade anslag för vissa organisationer. Iblandkan det av förhandlingstekniska skäl vara svårt eller olämpligt alt på förhandbestämma det svenska bidraget. I andra situationer råder faktisk osäkerhet omstorlek och lidpunkt för ett eventuellt kommande svenska bidrag. 1 sådana fallkan delposten Övriga insatser utnyttjas. Återkommande bidrag utgår under denna delpost tillvissa internationella organisationer som bedriver en angelägen verksamhet mendär beloppen är relativt blygsamma. Under /92 räknar jag medbidrag till bl.a. följande organisationer. () arbetarefter de principer som nedlagts i . ICRCs arbete omfattarskydd och bistånd till krigsfångar och civila internerade, efterforskning avsaknade personer, förmedling av familjemeddelanden samt informationsspridningom och också materiellt bistånd till nödlidande. Genom FNs boende- och bebyggelsecenter (HABITAT)ges stöd till teknisk biståndsverksamhet i . Verksamheten skall medverka till förbättrad mobilisering av egna resurser till boende- och be byggelseåtgärder och till främjande av en allmän förbättring av boende- 112 miljön, i förhållande varaktig och hållbar utveckling. 1 ljuset av den Prop. 1990/91: 100 snabbttilltagande urbaniseringsprocessen i utvecklingsländerna är det an- Bil. 5geläget att fortsatt stödja HABlTATs verksamhet. FNs utvecklingsfond för kvinnor (UNIFEM) syftarlill att stärka kvinnors integrering i utvecklingsprocessen genom att särskiltstärka kvinnors tillgång till utbildning, krediter, marknader, information ochteknologi. /91 uppgick det svenska bidraget till UNIFEM till 3.5milj. kr, vilket motsvarar av den totala budgeten. Organisationens viktigaroll och framgångsrika arbete motiverar ett fortsatt stöd till fonden. /91 gavs ett bidrag om 500 000 kr.till Internationella forsknings- och INSTRAW). Jag anser att bör ge stöd till institutet på ungefärsamma nivå under /92. Fortsatt stöd till FNs informations- ochforskningscenter rörande transnationella företag (UNCTC) kan komma attaktualiseras bl.a. för sådan verksamhet som syftar till att förstärkau-ländernas förhandlingsstyrka vis-ä-vis de multinationella företagen. IPDC är UNESCOs biståndsprogram förkommunikationsutveckling. Det har till huvuduppgift att genom mediautveckling iu-länderna främja läskunnighet, vetenskapligt och kulturellt informationsutbytesamt kunskapsöverföring. Jag räknar med oförändrat bidrag om 2 milj. kr. höll FN en världskonferens med tematutbildning för alla. Jag räknar med bidrag för vissa punktinsatser närmast idet uppföljningsarbete som inletts världen över för att nå uppsatta mål: attutrota analfabetismen fram . FNs center för vetenskap och teknologi förutveckling (UNCSTD) är ett organ som bl. a. har uppgiften att biträdau-länderna med att bygga upp kapacitet för att kunna handskas med sådanvetenskap och teknologi som behövs för deras utveckling. Här räknar jag med attvissa punktinsatser kommer atl aktualiseras. Även under /92 beräknas medel förinternationellt handikappbistånd kunna anslås. budgetår har drygt 5milj. belastat denna delpost för handikappinsatser genom UNDP och FNscenter för social utveckling och humanitära frågor i . En beredskap bör finnas för svenskt stöd tillinternationellt samordnade humanitära insatser i och . Ett ökat svenskt engagemang inom, liksom medlemskapi, den internationella migrationsorganisationen (International Organisationfor Migration, lOM) har blivit aktuellt i och med migrationsfrågornas ökandebetydelse. Avtalet om den Gemensamma fonden för råvarorupprättades , men trädde i kraft först . Fondens syften är att bidra till att uppnå målen för det inom upprättade s.k. integrerade råvam- programmet. Fonden är uppbyggd av två s. k. konton, varav det första skall finansiera lagerhållning inom ramen för internationella råvamavtal och det andra finansiera åtgärder för att förbättra den långsiktiga utveck lingen och marknadsbetingelserna för de enskilda råvarorna, genom t ex '' 3 8 1990/91. forskningoch utveckling, produktivitetsförbättringar, marknadsföring och Prop.1990/91: 100 vidareförädling. Fondens sekretariat är förlagt till Amsterdam.Verksam- Bil. 5 heten kommer successivt igång under /91. För det första kontot är reguljära bidragför 1991/92 cirka 6 milj. kr. Dessa medel finns reserverade. För det andrakontot föreslår jag förbudgetårel 1991/92 ett bidrag om 8 milj.kr. har tidigare (prop. 1987/88: 100, bil. 5,UU 20, rskr. 226 och prop. 1988/89: 35, UU 12, rskr. 21) beslutat om svensktdeltagande i en nordisk fond för förmånlig kreditgivning till (NDF).Det svenska åtagandet uppgår med dagens växelkurser totalt till ca 310 milj.kr. Den första inbetalningen om ca 62 milj.kr. till fondengjordes /89. Ett ungefär lika stort medelsbehov beräknas /92. Genom tekniskt bistånd från bl.a. haru-ländernas deltagande i de multilaterala handelsförhandlingarna den s.k.Uruguayrundan inom , underlättats. Vissa produktinriktade organisationerarbetar med att stödja ansträngningar att få ökad avsättning försin produktion. Dessa och vissa andra handelsrelaterade åtgärder belastardelposten. Extra bidrag till studier och utredningar sombedrivs i internationella organisationer och som bedöms som angelägnafinansieras över delposten. Stöd till olika organisationer och fonder somverkar för förbättrat internationellt samarbete anslås också under dennadelpost. Bl.a. lämnas bidrag till Society for International Development (SID)och stiftelsen . Nordiska afrikainstitulet fortsätter sitt arbetemed särskilda forskningsprogram avseende med inriktning på bl. a. södraAfrika, utveckling och förändring av landsbygd samt människorssituation och överlevnadsmöjligheter i områden som drabbats avtorkkatastrofer. Programmen har fått ökat stöd från övriga nordiska länder.Det svenska bidraget finansieras under denna delpost. Även medel för del av degemensamt nordiskt finansierade tjänsterna belastar delposten. Jag har ocksåberäknat medel för delar av institutets verksamhet såsompublikationsverksamhet, seminarier och resestipendieprogram. De medel som SARECårligen anvisat från bör i framtidenanvisas direkt till institutet över denna delpost. Institutetsförvaltningskostander finansieras med medel under anslaget C 7.