prop · GE0385 · 1990-12-31 00:00:00 — Del finns dessutomett behov av en slörre enhellighel för au utbildningarna skall kunna värderaspå en internationell marknad. Detta har lett till att jag (avsnitt 3.8)föreslår att det fjärde året på fyraårig teknisk linje skall avvecklas. Vidarekommer högskolan (prop. 1988/89:90) att få det fulla ansvarel för den tvåårigaingenjörsutbildning som skall organiseras inom ramen för det allmännalinjesyslemel där. Kommunernasmöjligheter att anordna teknikerutbildning Det har i många sammanhang framhållits att enleknikerutbildning skall ha en teknisk-praktisk inriktning. Trots att försöksverksamhetenmed ettårig leknikerutbildning ännu bara har pågått står det klartatt kommunerna har mycket goda förutsättningar att ta hand om denna typ avutbildning. Många kommuner har genomfört avsevärda investeringar i modernutrustning i samband med reformeringen av yrkesutbildningen. Jag anser därföralt det inte är motiverat all bygga upp ett antal ettåriga ulbildningar, som ärtänkta att leda till en leknikerni-vå, inom såväl det kommunala skolväsendetsom högskolan. För högskolans del skulle det i vissa fall bli fråga ombetydande nyinvesteringar om man där skulle bygga upp denna utbildning till ensådan volym som näringslivet frågar efter. Jag anser vidare all det förnäringslivet i många medelstora kommuner, som inte har någon högskoleutbildning,kan få en slor betydelse för möjligheten att rekrytera kvalificerad arbetskraftom kommunen kan anordna en leknikerutbildning. För de studerande innebär delalt närheten till ulbildningen kan öka om den anordnas i regi. När yrkesutbildningen i enlighet med mina förslag i daghar övergått till all vara en treårig utbildning i gymnasieskolan, kommer detockså att finnas ett behov av leknikerutbildning som bygger på dessa yrkesutbildningaroch ger möjlighet till fördjupade kunskaper. 4.6.4 Kommunernas skyldigheter och elevernas rättigheter Mitt förslag: Kommuner och landstingskommuner skallerbjuda gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. De bör sträva efteratt erbjuda utbildning i den utsträckning som motiveras av behov ochefterfrågan i kommunen. Skälen för mitt förslag: Dagens arbetsmarknad kräver iökande omfattning välutbildade människor. Del antal elever som lämnargymnasieskolan med en god utbildning är inte tillräckligt för att fylla dessabehov. Även de som redan är yrkesverksamma behöver möjlighet alt kompletterasin tidigare utbildning för alt kunna behålla och förbättra sin ställning påarbetsmarknaden. Även omkommunerna inte åläggs skyldighet att anordna gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning i någon viss omfattning, bör skollagen ändå föreskriva altde skall erbjuda kommunens innevånare möjligheter till vuxenutbildning.Kommunerna bör i skollagen åläggas att sträva efter alt även gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsut-bililning erbjuds i den utsträckning sommotiveras av innevånarnas behov och efterfrågan. Jag vill i detla sammanhang särskilt betona vikten av attdet finns vuxenutbildning som svarar mot den enskilda individens önskemål. Ävenom vuxenutbildning också anordnas på annat håll i samhället. t.ex. somarbetmarknadsutbildning eller som personalutbildning, är den av kommunernaanordnade vuxenutbildningen den enda vuxenutbildning vid sidan avfolkbildningen som initieras utifrån den enskilda individens behov och somger de sluderande möjlighei att fritt välja studieinriktning. Samhället har allanledning att uppmuntra och underlätta för vuxna som vill studera för attstärka sin ställning i arbetslivet, skaffa sig kompetens för vidareutbildningeller få vidgade perspektiv och därmed bättre förutsättningar för alt delta idel kulturella och politiska livet. Jag ser del som ytterst angelägel attbehålla och utveckla denna fria utbildningssektor och därigenom ge möjlighetför vuxna alt på eget initiativ studera efter eget val. 4.7 Timplaner för komvux Mitt förslag: För grundläggande vuxenutbildning skallsärskilda timplaner fastställas. De timplaner som fastställs för gymnasieskolanskall tillämpas även för gymnasial vuxenutbildning. Särskilda timplaner skallfastställas för påbyggnadsutbildning. Timplanerna skall utgöra en rekommendation för vuxenutbildningen. Även timplaner för grundläggande vuxenutbildning och påbyggnadsutbildningarskall uttryckas i sexliominuterstimmar. Bakgrund och skälen för mitt förslag: För dengrundläggande vuxenutbildningen förordar jag all särskilda timplanerfastställs, som är oberoende av timplanerna för . Timplanerna börövervägas närmare i samband med kommande kursplanearbele för grundläggandevuxenutbildning. Jag harnyss föreslagit alt samma kursplaner skall gälla för gymnasieskolan ochgymnasial vuxenutbildning. Även när det gäller timplaner bör det finnas ettsamband mellan dessa två former av gymnasial utbildning. Dagens.timplanerför komvux ingår i läroplanen och utgör bindande föreskrifter. Men timplanenfår underskridas efter lokala beslut, eftersom det som anges är det högstaantalet lektioner som kursen får omfatta. Enligt de föreskrifter som gäller nufår skolstyrelsen också, med utnyttjande av den särskilda delramen, utökatimplanen i en kurs , om de sluderande har särskildasvårigheter att följa studierna i kursen. Övergångentill målstyrning innebär bl.a. all den koppling som tidigare fanns mellan timramaroch statsbidrag nu försvinner. Del är angelägel all åstadkomma största möjligafiexibilitel och anpassning av vuxenutbildningen till målgruppernas behov. Moldenna bakgrund förordar jag all limplanerna utgör en rekommendation, som angerden genomsnittliga lid det beräknas la att uppnå målet för resp. kursplan.Styrelsen för ulbildningen bör ha frihet all besluta vilket timtal som skallgälla för en kurs. Tillskillnad från ungdomsskolan anger timplanerna för nuvarande komvux redan i dagetl neltoantal lektioner för hela kursen i stället för veckotimmar. Det finnsinle och bör inie finnas föreskrifter om veckoarbetstid, terminer eller läsåri vuxenutbildningen. Kommunerna bör fritt bestämma , iveckan och som utbildningen skall bedrivas. Jag harlidigare föreslagit att även timplanerna för gymnasieskolan, som enligt vad jagnyss förordat skall tillämpas också för den gymnasiala vuxenutbildningen, skallanges i nettolid och dessutom i sextiominuters-limmar. Motsvarande bör gällatimplanerna för grundläggande vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. Detlainnebären lokal frihet alt bestämma även de enskilda lektionernas längd. Destuderandes önskemål och behov skall ha avgörande betydelse för sådana beslut. Det börvara regeringens uppgift alt utfärda nödvändiga föreskrifter om timplanernasutseende och funktion. 4.8 Vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda 4.8.1 Utvidgning av särvux m.m. Mitt förslag: Särvux utvidgas till att också omfatta vissutbildning på iräningsskolenivå. förslag: Överensstämmer i storl sell medmitt förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrkerförslaget om en utvidgning av särvux med undervisning på iräningsskolenivå.Några remissinstanser vill dock all särvux skall utvidgas med samtliga momentsom finns i träningsskolan. har avstyrkt förslaget. Bakgrund och skälen för mitt förslag: Utvidgning med undervbning på iräningsskolenivå Särvux-kommitlén hade som sin främsta uppgift alt utredahur särvux kan utvidgas till att också omfatta vuxna som behöver utbildning påen nivå som motsvarar särskolans iräningsskolenivå. Kommitténs utgångspunktvar att vuxenutbildning för alla människor är en viktig jämlikhetsfråga.Utvecklingsstörda har liksom andra möjlighet att tillgodogöra sig utbildning omden anpassas efter deras speciella behov och förutsättningar.Utbildningsinsatser är ett viktigt inslag i en strävan att normaliseralivsvillkoren. Ulvecklingsslörda skall därför oavsett grad av funk- tionsnedsättning ges möjligheter till utveckling genomvuxenutbildning. 1990/91:85 Detta är också min principiellabedömning. Utifrån denna utgångspunkt föreslår jag all särvuxutvidgas till alt också omfatta utbildning på Iräningsskolenivå. I likhet medkommittén anser jag alt även ett utvidgat särvux är en renodladutbildningsfråga. Det som naturligt faller inom andras ansvarsområden skallinte ingå i ulbildningen. Skälen för det är att särvux är en utbildning förvuxna och därmed inte behöver innehålla samma moment som en uibildning för barnoch ungdomar. Vuxna utvecklingsstörda erhåller t.ex. träning i motorik ochvardagsaktiviteter inom daglig verksamhet genom omsorgshuvudmannen. Vuxenutbildninganordnas även av andra utbildningsanordnare med delvis skilda syften för sinverksamhet, I.ex. folkbildningen, som inom vuxenutbildningsområdet svarar fördet estetiska området. Utvidgningen av särvux bör därför omfatta kommunikationsamt verklighetsuppfattning och omvärldskunskap från träningsskolans kursplan.Det ankommer på regeringen att utfärda närmare bestämmelser i dessa frågor.Utvidgningen av särvux med undervisning på iräningsskolenivå bör ske medbörjan /92. Jag kommer i det följande att föreslå (avsnitt 10)medel för verksamheten. Förändring av nuvarande särvux Särvux replierar på uppbyggnaden av grundvux och nuvarandeetapp 1 i komvux. För hela särvux gäller samma regler om begränsning av studietidensom inom grundvux. Särvux innehåller också frislående kurser motsvarande etappI i nuvarande komvux. har föreslagit alt begränsningen avstudietiden endast skall gälla den grundläggande delen i särvux. De regler somnu gäller för grundvux och komvux kommer att avskaffas när den nyagrundläggande vuxenutbildningen införs. Motsvarande regler bör då ocksåavskaffas vad gäller särvux. Jag ser inget behov av att för ett övergångsårföreslå någon förändring. Särvux-kommitlén har föreslagit att föreskrifterna försärvux ändras så att de fristående kurserna kan anordnas på . Jag delardenna uppfattning och ämnar föreslå regeringen att nuvarande regel, somomöjliggör heltidsstudier, tas bort. Yrkesinriktad utbildning för vuxna utvecklingsstörda Särvux-kommitlén har visat au del bedrivs enrelativt omfattande vuxenutbildning för utvecklingsstörda, men attyrkesinriktad utbildning endast finns i begränsad omfattning. Jag vill därförhär redovisa min syn på de förslag kommittén har lagt fram. Arbetsmarknadsmyndigheterna har ansvar för planering avarbetsför-beredande åtgärder för arbetshandikappade, däriblandutvecklingsstörda. Sökande som behöver fördjupad vägledning och särskildaarbetsförbere-dande insatser kan få service vid Arbetsmarknadsinslitut ().Vissa har särskilda resurser för intellektuellt arbetshandikappade,(Ami-S/ia). Jag vill erinra om den kompetens för att anpassa yrkesförberedandeinsatser och yrkesutbildning till de utvecklingsstördas behov som le- 9 Rik.sdagen 1990/91. Nr 85 Rättelse: S. 141femte stycket texten utbytt dan finns inom arbetsmarknadsverket. En betydande del avde utvecklingsstördas behov av arbetsförberedelse och yrkesutbildning bördärför kunna tillgodoses inom existerande verksamhei. Jag har i denna frågasamrått med chefen för . Särvux-kommitlénhar föreslagit att vuxna skall ges möjlighet att få yrkesutbildning inomyrkessärskolan. 1 princip delar jag denna uppfattning. I likhet med kommitténanser jag det orealistiskt ati inom särvux anordna särskilda utbildningsvägarför dem som är i behov av yrkesutbildning. I stället bör yrkessärskolanskompetens och personella och materiella resurser utnyttjas. Kommittén har ocksåföreslagit att inom komvux bör inrättas särskilda yrkesinriktade kurser förutvecklingsstörda. Regeringen har tillsatt en kommitté, kalladsärskolekommittén, för att utreda frågan om ett kommunalt huvudmannaskap försärskolan. Kommittén beräknas avlämna sitt slutbetänkande . Jagavser alt återkomma till frågan om utvecklingsstörda vuxnas möjligheter altdelta i yrkesinriktad utbildning i samband rned all jag behandlar särskolekommitténsförslag. 4.8.2Kommunernas skyldigheter och elevernas rättigheter Mitt förslag: Landstingskommunerna skall ha ett ansvar föratt erbjuda särvux. De skall sträva efter att erbjuda utbildningen i denutsträckning som motiveras av behov och efterfrågan. En landstingskommun fåröverlåta ansvaret för särvux till en kommun. Bakgrund och skälen för mitt forslag: Underförsöksverksamheten med särvux bedrevs undervisning i flertaletlandstingskommuner. Sedan särvux blev en reguljär skolform har verksamhetenutvidgats till samtliga landstingskommuner. Särvux omfattning varierar mellanlandstingen eftersom några tillför verksamheten mer landslingskommunala medelän andra. SÖs kartläggning av särvux visar dels ett ökal deltagarantal, dels enviss ökning av det genomsnittliga antalet timmar för de studerandejämfört med försöksverksamheten. Jag har föreslagit vissa förändringar av nuvarandesärvux i enlighet med särvux-kommitléns förslag. Utvidgningen av särvux tillalt också omfatta undervisning på träningskolenivå innebär en ulveckling i denriktning landstingen själva arbetat för. De ytterligare medel som jag straxkommer att föreslå till verksamheten under anslaget B 10 Bidrag till driften avsärvux bör ge landstingskommunerna goda möjligheter att utveckla verksamheienytterligare. Särvux-kommitlén menade all särvux skall vara en parallelltill och så nära som möjligt integrerad med den kommunala vuxenutbildningen.Strävandena mot en sådan större samordning skulle underlättas vid ettprimärkommunah huvudmannaskap. har, som jag tidigare nämnt, iuppgift att utreda formerna för en kommunalise- ring avsärskolan och särvux. har lämnat sina förslag Prop.1990/91:85 är jag inte beredd alt förorda några andra förändringar av särvux ände jag föreslagit. Detta gäller också en eventuell anpassning av särvuxtill den nya grundläggande vuxenutbildningen och de kommuner som inle ingår inågon landstingskommun. Jag föreslår därför att landstingskommunerna och dekommuner som inte ingår i någon landstingskommun skall ha ansvaret för särvux ienlighel med vad som gäller. De skall också sträva efter alt erbjuda särvuxi den utsträckning som motiveras av behov och efterfiågan. Det är viktigt attsärvux inte bara erbjuds dem som erhåller särskilda omsorger. Många som harbehov av undervisning inom särvux, främst i form av fristående kurser, klararsig i samhället utan att få särskilda omsorger och är därför svårare att nå. Ensamverkan med komvux är viktig så att de som önskar studera får tillgång utbildning som är anpassad efter deras förutsättningar. Särvux-kommitlénpekade på att många som studerade i grundvux troligtvis i stället borde hadeltagit i särvux. får landstingskommunerna överlåta ansvarel försärvux på en kommun, om regeringen medger detta. Regeringen har tidigare lämnatnågra sådana medgivanden. Jag föreslår nu all en överlåtelse får ske utansärskilt medgivande. Även andra former av samarbete har etablerats mellanlandstingskommunerna och kommunerna kring särvux. Jag ser denna utveckling sompositiv och anser inte att någon statlig reglering behövs. Som jag har redovisat ankommer det pålandstingskommunerna att erbjuda särvux. Jag föreslår att styrelsen förutbildningen beslutar om intagning. Jag kommer senare att föreslå regeringenatt utfärda närmare bestämmelser om grunderna för urval i de fall etl sådantmåste ske. Mina förslag i detta avsnitt föranleder ändradebestämmelser i skollagen. 4.9 Vissa gemensamma frågor 4.9.1 Kommunernas skyldighet att ta emot elever frånandra kommuner. Mitt förslag: Kommunerna blir skyldiga att la emol eleverfrån andra kommuner i grundläggande vuxenutbildning om utbildningen fmns ikommunen. Kommuner, som i sin grundläggande vuxenutbildning hartagit emot en elev från en annan kommun, har rätt till ersättning från denneshemkommun. Kommunerna åläggs att la emol elever från andra kommuner igymnasial vuxenutbildning, påbyggnadsulbildning och särvux om hemkommunen resp.hemlandstingskommunen förklarar sig villig all stå för kostnaderna föreleverna. Skälen för mitt förslag: Som jag har anfört är den kanske viktigasteuppgiften för vuxenutbildningen att se till att alla vuxna som har behov avdet, får möjlighet till den nya grundläggande vuxenutbildningen. För au ensådan princip skall få etl verkligt innehåll krävs att de vuxna inle avgeografiska eller administrativa skäl hindras alt studera där de har praktiskamöjligheter till det. Regeln om att den grundläggande vuxenutbildningen skallvara obligatorisk för kommunerna bör därför kompletteras med en skyldighet attta emol elever också från andra kommuner. Enda undanlaget bör vara det fall dånågon kommun inle anordnar en egen sådan utbildning. Kommunen skall då inte haskyldighet all anordna utbildning för enbarl studerande från andra kommuner. En kommun som tar emol sluderande från andra kommuner,skall ha rätt till ersättning för sina kostnader från deras resp. hemkommuner. finns i vuxenutbildningslagen regler för hurstorleken på sådana ersättningar skall bestämmas. Om kommuner ellerlandstingskommuner inte kan enas om ersättningens storlek skall dennafastställas av statliga myndigheter; länsskolnämnden eller . Jag har i det föregående under avsniil 3.3.8 behandlatfrågan om interkommunala ersättningar på gymnsieskolans område. Med hänvisningtill vad jag således har anfört, förordar jag att det inte heller påvuxenutbildningsområdel görs någon närmare statlig reglering av de inlerkommunalaersättningarna. Jag utgår från alt dessa frågor kan lösas genom lokalaöverenskommelser baserade på självkoslnadsprincipcn. Någon skyldighet för kommunerna att erbjuda gymnasialvuxenutbildning i någon viss omfattning föreslås inte. heller villkorslöst åläggas alt ta emot elever från andrakommuner. 1990/91:85 Hemkommunerna bör inte heller åläggas någonskyldighet att stå för kostnaderna. Skyldigheten att ta emot studerande från enannan kommun bör i stället, när del gäller den gymnasiala vuxenutbildningen,knytas till etl frivilligt åtagande för hemkommunen alt betala kostnaderna. Omhemkommunen förklarar sig beredd all ersätta kostnaderna, bör en studerandesåledes ha räll au bli mottagen som sökande till en annan kommuns komvux påsamma villkor som den egna kommunens innevånare. Som jag kommer att förorda, bör ansökan omdellagande i vuxenutbildning alltid skickas till hemkommunen. Detla ger hemkommunenen överblick över behovel av vuxenutbildning i kommunen och kostnaderna härför.Skall ulbildningen ske i en annan kommuns regi skickas ansökan vidare till denkommmunen. Det bör då åvila hemkommunens styrelse för den aktuellaulbildningen att till ansökan bifoga ett yttrande som anger om hemkommunen ärvillig alt beiala kostnaderna för eleven. Motsvarande regler bör gälla för påbyggnadsulbildning ochbeträffande landstingskommuner. Särvux bör följa samma regelsystem som den gymnasiala vuxenutbildningen.Som jag har utvecklat i avsnitt 4.6.1 skall särvux i första hand vara ettansvar för landstingskommunerna. Det är också de som får det särskildaschabloniserade statsbidraget. Vad jag har anfört om all ansökan alltidskall sändas till hemkommunen och att denna skall bära kostnadsansvaret skalldärför i fråga om särvux i stället gälla hemlandstingskommunen. Någon rätt för eleverna all gå i en annan kommuns sfiföreslås inte. Detta hindrar inte, lika litet som i fråga om de andra utbildningsformerna,att kommuner kommer överens om etl samarbete. 4.9.2Ansökan, mottagande och intagning till vuxenutbildning Mitt förslag: Den som vill delta i gymnasialvuxenutbildning eller påbyggnadsulbildning skall ansöka om detta hos sin hemkommunoch den som vill delta i särvux skall an.söka hos sin hemlandstingskommun. Tillgrundläggande vuxenutbildning behövs endast en anmälan. Även denna skallskickas till hemkommunen. En kommun som inte själv anordnar den sökta ulbildningenvidarebefordrar ansökan eller anmälan till anordnarkommunen, i förekommandefall försedd med yttrande angående interkommunal ersättning. Styrelsen för resp. utbildning i anordnarkommunen har ansvaretför intagning. Även ansvaret för behörighelskonlroll ligger påanordnarkommunen. Intagningen får anordnas gemensamt med en annan kommun. Bakgrund och skälen för mitt förslag: Jag vill inledningsvis klargöra alt jag i mina förslagrörande sökande till del offentliga skolväsendet använder två begrepp, la emotoch mottagande resp. la in och intagning. Begreppet ta emol innebär förutbildningar utan urvalsförfarande alt den studerande efter behörighelskonlrollfår påbörja den sökta utbildningen. 1 samband med utbildningar för vilka etturvalsförfarande tillämpas innebär mottagande alt den sluderande tas emot somsökande till utbildningen och får konkurrera på lika villkor med övrigasökande. Intagning innebär att den sökande efter urvalsförfarande tas in somstuderande i berörd utbildning. Inledningsvis vill jag erinra om all någon urvalsprövninginle är aktuell för den nya grundläggande vuxenutbildning som jag harföreslagit. I mill förslag till skollag har jag angett en skyldighet förkommunerna att anordna utbildningen och en rättighet för den som behöver sådanutbildning att få delta. Gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning För intagningen till gymnasial vuxenutbildning krävs ettintagningsförfarande som innebär både behörighelskonlroll och urval. Av inledningskapitlet i skollagen, som redan hartagit ställning till, framgår att vuxenutbildningen främsl riktar sig till densom har fått minsl utbildning. De sluderande las in till varje kurssär- Enligtde regler som regeringen har fastställt för nuvaran- Prop.1990/91:85 de komvux, är den som saknar eller har brister i sådana kunskapersom den sökta kursen avser att ge, behörig att tas in till kursen, om han medhänsyn till tidigare studier och annan verksamhet har förutsättningar att följaundervisningen. Även reglerna om urval till komvuxkurser är nyligenfastställda av regeringen. De har samma principiella utgångspunkt sommålgruppsbe-stämningen i skollagens inledningskapitel och innebär därför attföreträde skall ges den sökande som har störst behov av utbildningen. Vid urvaletfår inte hänsyn las till tidigare betyg. Jag har föreslagit att påbyggnadsutbildningar skallvara en del av komvux vid sidan av grundläggande och gymnasial vuxenutbildning. För påbyggnadsutbildning som bygger på ellerpå grundläggande vuxenutbildning bör gälla samma regler för behörighet ochurval som för gymnasial vuxenutbildning. Del kommer emellertid även att finnaspåbyggnadsulbildningar som bygger på genomgången gymnasieskola eller pågrundskola kompletterad med en bestämd yrkeserfarenhet. Jag tänker på bl.a.leknikerutbildning och vissa utbildningar, som har varit studievägarinom gymnasieskolans lilla ram, samt på vissa kurser som är särskilda yrkesinriktadekurser i komvux. För sådana påbyggnadsulbildningar, som bygger på en gymnasialutbildning, förutsätter jag alt särskilda behörighetskrav och urvalsregler kanbehöva fastställas. Del är regeringens uppgift att utfärda nödvändigabestämmelser. Nuvarande principer för behörighet och urval till särvuxbör tills vidare ligga fast. I gällande regler bör endast de förändringar görassom blir följden av att jag har föreslagit en utvidgning av särvux medträ-ningsskolenivån och en möjlighet till ålerinträde. Det är regeringensuppgift att utfärda nödvändiga föreskrifter. Adressat för arisökan. Enligt 1 kap. 9 § skollagen skall del offentligaskolväsendet för vuxna ge vuxna tillfälle att komplettera sin utbildning ienlighet med individuella önskemål. Vuxenutbildningens inriktning måsteemellertid i viss utsträckning variera mellan kommunerna. Något system medelevområden eller liknande tillämpas inte och vuxenutbildningen står öppen försökande oavsett bostadsort. Vuxna kan, enligt min uppfattning, själva bästavgöra var de bör genomföra sina studier. Jag har föreslagit alt resp. hemkommun skall haansvarel för att anordna utbildning för vuxna. Även genom införandet av etlsektorsbidrag som går till hemkommunen betonas starkare än varje kommunsansvar för att de egna innevånarnas behov av vuxenutbildning tillgodoses. Motdenna bakgrund är det naturligt att hemkommunerna lar del av samtligaansökningar. Beträffande särvux gäller detta för hemlandstingskommunen.