prop · GE0339 · 1990-12-31 00:00:00 — Underden resterande delen av året bedöms tillväxttakten minska och för helåret blirökningstalet ca 6 1/i volym jämfört med föregående år. Vamimportende kommande två åren bedöms öka i altemativ I som en följd av den starkareekonomiska tillväxten, framför allt i exporten. Importen blir däremot fortsattdämpad i prognosaltemativ 2. Dekraftiga oljeprishöjningama, som inleddes i samband med invasion avKuwait, hade ännu inte slagit igenom på handelsbalans för augusti.Den preliminära handelsstatistiken t.o.m. augusti visar ett handelsöverskott på12,. De kraftigt höjda oljeprisema fömtsesförsämra handelsbalanen markant jämfört , och för helåret 1990beräknas handelsbalansöverskoltet uppgå till . lägrerelativpriser bidrar också till att försvaga överskottet i handelsbalansen. Ocksånettot för räntebetalningar samt resevaluta bidrar till att försämra bytesbalansen.Underskottet i räntenettot ökar med ca . , vilket är enföljd av de växande räntebetalningama på utlandslån för finansiering av bl.a.stora direktinvesteringar utomlands. Posten avkastning på kapital försämrasemellertid inte i motsvarande grad till följd av att företagens återinvesteradevinstmedel i dotterbolag utomlands respektive i nu räknas in istatistiken. Dessa vinstmedel bedöms växa markant (setabell 5). Resevalutanettotförsämras med nära . Den höga Prop. 1990/91:39 svenskainflationen bidrar till att resevalutainkomstema t.o.m. minskar Bilaga 1 i volym och stagnerar i värdetermer. Den svagare intemationellakonjunkturen inverkar också negativt på turismen. Resevalutautgiflema hardessutom fortsatt att stiga ungefär lika mycket som trots attantalet charterresenärer från har minskat. Underskotteti bytesbalansen, enligt det nya sättet alt räkna, uppskattas till nära 40miljarder kr. , vilket motsvarar -2,av BNP. De kommande två åren växerunderskottet ytterligare, dels beroende på en märkbart försämrad handelsbalans,men även till följd av en fortsatt försämring i tjänstenetlot samt i avkastningpå kapital. mindre i altemativ1 än i altemativ 2. -0,9 -1,3 -0,9 -0,9 -0,9 -7,8 -10,1 -14,4 -15,4 -17,1 -10,4 -13,7 -22,6 -26,5 -28,7 -9,9 -12,7 -13,9 -15,1 -15,1 -4,6 -21,8 -39,6 -51,1 -53,4 -1,8 -2,9 -3,7 P.g.a. avrundning summerar inte alltid delarna till totalerna.Källor: och . Under1989 var arbetsmarknadsläget fortfarande överhettal, även om tecken på enavmattning kunde noteras under loppet av . Främst var detefterfrågan på arbetskraft som dämpades. Antalet sysselsatta steg 1989 med 67000 personer, vilket t.o.m. är mer än året innan, och arbetslösheten sjönkytterligare till 1,. Lägel på arbetsmarknaden har dämpats ytterligare. Avmattningenhar först under de senaste månadema givit utslag i en uppgång avarbetslösheten. Under sommarmånadema har arbetslösheten stigit, från en mycketlåg nivå på 1,, till 1,. Samtidigthar antalet varsel om uppsägningar och permitteringar stigit markant. Från ochmed har nivån fördubblats jämfört med . Efterfråganpå arbetskraft har fortsatt att falla. I industrin har nedgången sedan tidigarevarit markant, men noteras också en minskning av antalet lediga platser inomden offentliga sektom. kvarstående lediga platser, som är en indikator på hur brislen på Prop.1990/91:39 arbetskraftutvecklas, har också sjunkit . Brislen på Bilaga 1 arbetskraftinom industrin har också avtagit starkt i förhållande lill de myckelhöga nivåer som uppnåddes . Bara hälften så många företaguppger nu brist på yrkesarbetare som bristen på andra arbetareuppgår till en tredjedel av nivån 1989. sjunkittillbaka lill den nivå som rådde 1985 och 1986. Sysselsättningenhar stigit relativt kraftigt, med 53 000 personer i genomsnitt under periodenjanuari-augusti, jämfört med . Den säsongrensade sysselsällningstillväxtenhar dock dämpats och är nu lägre än . Uppgången igenomsnittet är därför till viss del en effekt av alt antaletsysselsatta steg starkt under loppet av 1989. Delär främst inom de skyddade sektorerna på arbetsmarknaden som en uppgång avsysselsättningen skett medan en markant minskning inträffat inom industrin. Denprivata Ijänslesekloms sysselsättning har expanderat starkt under en följd avår, men säsongrensal kan en slagnation noteras under loppet av 1990. Den ärfrämst orsakad av en nedgång inom handeln. Även den offentliga sektorn, främstden kommunala delen, samt byggnadsverksamheten uppvisar en stark sysselsättningsutveckling.Säsongrensal har dock den starkt uppåtgående trenden stagnerat inom kommunemade senaste månadema. Den nedåtgående trenden inom jord- och skogsbmkfortsätter. Tusental personer (i åldrarna ) -3 5 3 -17 16 30 -3 -9 -4 13 10 -4 -17 -8 11 6 .2 Arbetslösa % av arbetskraften Källor: () och . Försvagningenpå arbetsmarknaden med en stigande arbetslöshet väntas tbrlsätta under restenav 1990. Även länsarbetsnämndemas bedömningar pekar på att uppgången avarbetslösheten som i flera län skett tidigare än väntat fömtses fortgå restenav 1990 och 1991. Bristen på utbildad arbetskraft väntas dock kvarstå på enrelativt hög nivå. Antalet arbetslösa beräknas stiga med 9 000 personer 1990 lill1,av arbetskraften, mätt väntas arbetslöshetenligga på en nivå av . Antalet sysselsatta beräknas stiga med 41 000personer. Antalet arbetade timmar stiger nästan lika mycket som produktionen,vilket innebär att produktivitetstillväxten blir marginell. Till följdav den svaga produktionstillväxten väntas sysselsättningenminska. Produktivitetstillväxten förblir svag även 1991 medan den förbättrasnågot 1992 p.g.a. att företagen i ett sent skede av konjunktumedgångenförväntas hålla kvar arbetskraften i minskad utsträckning. Om löneökningstaktenväxlas ned (altemativ 1) kommer sysselsättningen alt stiga med 5 000 respektive14 000 personer 1991 och 1992. Därmed begränsas arbetslösheten lill 2,1991och 2,1992. I altemativet med snabbare lönestegringar försämrasarbetsmarknaden ytterligare. Sysselsättningen beräknas då minska 1991 och 1992med 14 000 respektive 18 000 personer. Den genomsnittliga arbetslösheten stigerfrån 2,1991 lill 3,1992. I altemativet med fortsatt höga löner firms ca40 000 fler arbetslösa 1992 än i altemativet med låga löneökningar. l*rognos i höglöne- resp. låglönealternativet Prop.1990/91:39 BilagaI 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 199 Anm.: Säsongrensade kvartalsdata. Källor:Statistiska centralbyrån () och . 6 Löner och konsumentpriser Lönema ökade med . Genomsnittet för OECD-områdelvar . 1 , som är viktigaste konkurrent på världsmarknaden,steg lönema endast med . Ända har lönema stigit betydligtsnabbare i än i induslriländema i allmänhet. Del var framför allt under1984, 1988 och 1989 som kostnadsökningama var snabbare än i omvärlden. tastill att produktiviteten utvecklats sämre i än i OECD- Prop.1990/91:39 ländema blir skillnaden i kostnad per producerad enhet ännu större. Diagram2 Nominell timlönekostnad inom industrin Kronor per tinune 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1985 1987 1988 1989 1990 Anm.:De 13 är sammanvägda enligt varje lands betydelse som konkurrent till påvärldsmarknaden. Källor: Statistiskacentralbyrån, , och . Bedönmingenför 1990 måste ses i ljuset av inkommen statistik över lönesumman,omförhandlingar av årets löner och arbetsmarknadsläget. Timlönehöjningen i årberäknas uppgå lill . Kalkylemaöver utvecklingen för utgår från två olika ulvecklingsbanor.I det första altemativet fömtsätts att ett stabiliseringsavtal träffas, vilketinnebär en väsentlig nedväxling av löneökningama. I del andra altemativetantas att lönema i huvudsak bestäms av arbetsmarknadsläget. Processen attanpassa det svenska kostnadsläget blir då mer lånizdragen och väsentligt smärtsanunare. Tabell 7 'l'inilönför samtliga löntagare Anm. Uppgifterna baserar sig pä lönesummestatistik. Källor: , konjunkturinstitutetsamt . Enrad faktorer verkar nu i riktning mol en lägre löneokningstakt. Arbetslöshetenstiger och antalet lediga platser sjunker, vilkel medför all överhettningen påarbetsmarknaden avlar. Produktivitetstillväxten är låg och förelagensvinstmarginaler pressas påtagligt. Kommunemas och landstingens utrymme för altta på sig ökade kostnader begränsas av Det mesta lyder på alt de lönedämpande Prop. 1990/91:39 krafternablir än starkare . Den underliggande Bilaga Iinflationstakten avtar och det råder kommunalt skalleslopp. Dessutom kommerskattereformen att medföra en myckel märkbar förstärkning av disponibelinkomstema.Dämlöver koinmer prisema att stiga långsammare när finansieringen avskattereformen har genomförts. Detta kommer att märkas ,se diagram 3. Fömtomtimförtjänslen påverkas också de totala lönekostnadema av arbetsgivaravgiftema.Lagstadgade och avtalade arbetsgivaravgifter inkl. breddad bas för avgiftemadrar upp timkostnaden ytterligare 0,1990. och kommande år omperiodicerasvissa avtalade arbetsgivaravgifter, utan atl löneutrymmet skall påverkas.Förlängningen av semeslem för vissa gmpper motsvararen lönekostnadsökning på för hela ekonomin. Derma effekt är inberäknad ilöneprognosen . breddas basen för arbetsgivaravgifterpåtagligt som arbetsmiljöavgiften försvinner. Sammantaget innnebärdelta alt kostnaden ökar med . Arbetsgivama övertar kostnadenför sjuklön under de första två veckoma fro.m. Kostnadsökningenneutraliseras genom att arbetsgivaravgiftema i övrigt sänks. Hittillsi år (t.o.m. augusti) har konsumentpriserna ökat med drygt 8,. Nästanhälften, eller , förklaras av skattereformen, den tillfälligamomshöjningen och andra förändringar i den indirekta beskattningen. Varorhar ökat långsammare i pris än privata tjänster och boende.Skälen är flera, bl.a. att dessa påverkas relativt sett kraftigare avskalleomläggningen och all produktivitetsutvecklingen inom vamproduktionen ärhögre. Dessutom är vammarknaden - exklusive livsmedel - mer konkurrensutsattoch efterfrågekänslig än tjänstemarknaden. Prisema på offentliga tjänster harökat minst. Ett undantag utgör dock jämvägs- och lokaltrafik. Bedömningenför 1990 påverkas till stor del av krisen vid . Höjda oljepriserbidrar med lill uppgången av konsumentprisindex underloppet av året. Då höjningama kommer under slutet av året medför detta kraftigaöverhängseffekler lill 1991. Överhängel anger hur mycket prisema ökar igenomsnitt elt år givet atl prisnivån året innan är oförändrad. Överhängelfrån 1990 lill 1991 är . Arbetskraftskostnaden och underliggande priserökar med ca 10 resp. Prognosen innebär tbrlsatt försämring av vinstmarginalernainom den skyddade sektom. Nästaår påverkas KPI påtagligt av skalleomläggningens andra steg. Delta kommer attmedföra stora månadsvisa förändringar och höga 12-månaderstal i början av året.Därefter kommer konsumentprisema att stiga betydligt långsammare, se diagram 3.1 mars och juli kommer prisförändringstaklen att falla kraftigtsom en följd av att helårstakten inte längre påverkas av skattereformens förstasteg respektive den tillfälliga momshöjningen. Skillnaden mellan alternativen förklarasfrämst av olika arbetskraftskostnader. 1 alternativet med låga löneökningarfömtses en mer gynnsam utveckling av vinstmarginalema Prop. 1990/91:39 och en lägre nominell räntenivå. Diagram3 Konsumentprisutvecklingen Index 1980 = 100 Anm.: Konsumentprisutvecklingen är icke säsongrensad.Källor: och . Årlig procentuell förändring och bidrag därtill Därav hänförs till: K1'I årsgenomsnitt D;o exkl. skattereform Anm. Skattereformens direkta pri.spåverkan redovisas underposten indirekta skatter. Källor: , ,statens pris- och konkurrensverk saml . I början av 1992faller prisökningstaklen med som en följd av all skallereformen1991 inle längre påverkar 12-månaderstalen och att den tillfälliga mervärdesskallehöjningenförsvinner. Lägre lönekostnadsulveckling medför alt inflationstaktensuccessivt sjunker . Därtill kommer i altemativ 1 att överhängel blirmindre samt att de lägre nominella räntor som bör följa av den långsammareinflationstakten även får en kostnadsdämpande effekt 1992. Nedväxlingenav inflationstakten 1992 baseras i altemativ I på aftinflationsförväntningarna bryts på etl tidigt stadium lill följd av Prop.1990/91:39 all ett stabiliseringsavtal sluts. 1 del andra alternativet dämpasaktiviteten Bilaga I 1991 snabbare, arbetslösheten ökar markant,vinstmarginalerna pressas ytterligare och konkurrenskraften fortsätter allförsämras. Tillsammans måste detta leda lill en dämpning av löneökningstaklen.En ökning av arbetskraftskostnaden understigande , en ännu lägre imporlprisutveck-lingi kombination med den svaga efterfrågesituationen gör att prisökningsutrymmetblir synneriigen begränsat. De genomsnittliga prisökningaraa hamnar på 2,0%resp. 3,i de båda altemaliven. Den underliggande takten är dock 1procentenhet högre. Under loppet av året väntas prisema öka med drygt 1,5%resp. Även här är den underliggande taklen I procentenhet högre. Denunderliggande inflations-taklen 1992 skulle därmed ha kommit ner lillomvärldens, eller strax därunder. 7 Hushållens ekonomi och privat konsumtion Efteravregleringen av kreditmarknaden kom en kraftig ökning av denprivata kon.sumlionen. steg konsumtionen med igenomsnitt . Avregleringen sammanföll i tiden med en cykliskuppgång i bilförsäljningen, .som kulminerade då antalet nyregistreradebilar uppgick lill rekordhöga 350 000. Hushållens skulder ökade och sparkvotenföll . Ar 1989 avtog konsumtionsökningentill . Då realinkomslema .samtidigt steg med förbättradessparandel någol, se diagram 4. 1år väntas de realt disponibla inkomsterna öka med , se tabell 9. Ökadsysselsättning och stora löneökningar medför all löneinkomsterna stiger med12%. Barnbidraget höjdes med . per bam och år . Denstatliga inkomstskatten har sänkts och den kommunalautdebiteringen har höjts med per skattekrona. Denprivata konsumtionen ökade med ca I %. En myckel starkförsäljning av s.k. sällanköpsvaror i detaljhandeln höll uppe konsumtionenmedan bilförsäljningen rasade. väntas en avmattning i sällanköpsvaruhandeln.Atl inkomstökningarna var som störst och all mervärdeskaltenhöjdes den har sannolikt bidragit lill all öka försäljningen undervåren. Raset i bilförsäljningen har fortsatt . Andra delar av denprivata konsumtionen kan dock komma alt bidraga lill all konsumtionen bara blirnågot svagare och för hela 1990 beräknas den privata konsumtionenöka med . För1991 ger skalleretbrmen ett bidrag lill realinkomslema med . Alt reformenfår denna effekt trots atl sänkningen av inkomstskatten är total finansieradberor på att delar av finansieringen inte påverkar hushållens inkomster på kortsikt, t.ex. den ökade beskattningen av pensionssparande. Med de fömtsättningar om sysselsättning, löner. basbeloppoch priser som redovisas i andra avsnitt beräknas de realt Prop. disponiblainkomstema Öka med knappt 2,i altemativ I och med Bilaga 1 i altemativ 2. En ytterligare förstärkning av köpkraften uppkommergenom att det tillfälliga obligatoriska sparandet upphör nästa Diagram 4 Disponibel inkonist och privat konsiiintion MHjarderkr., priser Källor:Statistiska cenlralbyr&n, konjunklurinsliluVet och finansdeparlcmenlel.Tabell 9 Hushållssektorns disponibla inkomster, konsumtion och sparande Övriga inkomster, netto Direkta skatter, avgifter m.m. -5,6 -3,5 Sparkvot, nivä i % -3,6 -2,2 -0,9 -0,5 Källor: , statistiska centralbyrånsamt . Enfortsatt relativt god tillväxt av hushållens realinkomster fömtses ;i båda altemaliven. En högre sysselsällningsnivå och lägre inflation idel första alternativet kompenserar de högre lönetik-ningama i det andraalternativet. Detta är en ackumulerad effekt av atl den i altemativ 1 antagnakraftiga nedgången av löneökningstaklen konimer . Det nyaskallesystemet bidrar till all realinkomster- nakan stiga även vid de relativt låga löneökningar som fömtses för Prop.1990/91:39 1992. Genom all gränsema för den statliga inkomstskatten justerasupp Bilaga I med den historiska inflationen med tillägg av uppkommer en real skatteminskning vid tallandelöneökningstakt. Enförstärkning av hushållens inkomster erhålls också genom en ytterligare höjningav bambidragel och köpkraften späds på av atl del tillfälliga sparandel från1989 återbetalas 1992. Motbakgmnd av den låga sparkvoten och att skattereformen gör hushållen mer ränlekänsligaförväntas en fortsatt uppgång i sparandel . Nedgången påaktiebörsen och en lugnare prisutveckling påfastighetsmarknaden bidrar sannolikt också till mindre lånefinansiering avkonsumtionsutgifter. Den privata konsumtionen 1991 beräknas öka i altemativ1 och med 1,i altemativ 2. förutses konsumtionen stiga med 1,ibåda altemaliven. Prognoserna över inkomster och konsumtion innebär all sparkvotenåter blir positiv 1992 efter all hu.shållen i rad haft en konsumtionsnivåsom överstigit inkomstema. Bruiloinvesleringarnahar stigit kraftigt. ökade investeringarna i fast realkapitalmed . har därmed expansionen varit så stark allinvesteringarna 1989 låg nivå. Under1990 blir tillväxten i bmttoinvesteringama betydligt mer dämpad. Ökningenberäknas uppgå lill och i stora drag jämnt fördelad mellan maskin-och byggnadsinvesteringar. Det är främst det fortsatt starka nybyggandel avbosläder som bidrar till att investeringarna ökar Delta innebär också atlaktiviteten inom byggnadssektom blir fortsatt hög även om överhellningssymplomengradvis förs-vinner. Näringslivels investeringsverksamhet förväntas stagnerahelt trots en stark utveckling inom de statliga affärsverken. 1991faller investeringama kraftigt i alternativet med fortsatt höga löneökningar.För näringslivet totalt väntas nedgången bli men med elt betydligtkraftigare fall för industrin. Om en nedväxling i löneökningstaklen kommer lillstånd förutses bruttoinvesteringarna i näringslivet bli oförändradejämfört med . lyder myckel på all en period inleds med enbetydligt mer dämpad investeringsaktivitet. för industrin imaj pekade på en svag uppgång 1990 men de allt klarare tecknen på en konjunkluravmattningväntas innebära en viss neddragning i förhållande till planerna i maj.Prognosen innebär därför en nedgång . Investeringamainom basindustrin väntas falla med för såväl skogsindustrin som denövriga basindustrin. Inom verkstadsindustrin är bilden mer splittrad. Transporlmedelsinduslrinminskar sina investeringar kraftigt medan t.ex. eleklroinduslrin planerarbetydande ökningar. övrigadelbranscher är del främst den kemi.ska industrin som bryter Prop. 1990/91:39 mönstret och redovisar expansiva planer . Tabell10 Bruttoinvesteringar efter näring.sgren -4,1 -2,0 -3,0 -13,0 -2,2 -2,2 -9,5 -14,0 -10,0 -10,0 -0,6 -3,3 -4,5 -0,6 -2,1 Källor: , konjunklurinslllulet ochfinan.sdcpartementel. Under1991 väntas en kraftig nedgång av induslriinvesleringama om inte del ogynnsammamönstret i lönebildningen kan brytas. Vikande lönsamhet, höga räntor, etlminskat kapacilelsulnytljande samt en ytterligare försämrad konkurrenskraft göralt investeringsklimatet märkbart försämras. Bedömningen är attindustriinvesteringarna faller med . Detta innebär trots allt en någothögre investeringsnivå än 1988, elt år som kännetecknades av en god lönsamhetoch ett myckel högt kapacitetsutnyttjande. Mol bakgmnd av delta kan därför enännu kraftigare nedgång inte uteslutas. 1 altemativet med nedväxling ilöneökningstakten väntas nedgången stanna vid . Fördet övriga näringslivet blir svängningen i investeringsaktivitet inte likamarkant som för industrin. Ävenhär blir det dock en kraftig uppbromsning i tillväxttakten . Olika delsektorervisar emellertid vitt skilda utvecklingsmönster. Inom restaurang- och hotellseklorasker en klar nedgång. Även inom vamhandeln och finanssektom kommer investeringamaall minska , om än i måttlig takt. Nedgången här är delvis en följdav de regleringar som införts för att dämpa överhettningen på byggmarknaden.Inom de statliga affärsverken väntas däremot en fortsall expansion, detta framförallt inom statens jämvägar, och postverket. Även investeringama ihandelsflottan ökar kraftigt . Ihöglönealtemativet stagnerar investeringama i del övriga näringslivet nästa år.Nedgången inom vamhandeln och finanssektom väntas fortsätta, medan en vissuppgång sker inom samfärdseln och energisektorn. I låglönealtemativet, som ger etlgynnsammare investeringsklimat, väntas en ökning av ungefär samma storlek somunder 1990. Bostadsinvesteringamakommer att utvecklas starkare än vad som förväntades i denreviderade nalionalbudgeten. alt nybyggandet ökar merän väntat. Antalet påbörjade lägenheter under Prop. var drygt 30 000 vilket var fler än under Bilaga I Totalt beräknas ca 60 000 lägenheter påbörjas under Boverkels lånestalistik saml kommunemas redovisade planer pekar på ettfortsalt starkt nybyggande även kommande år. snabba kostnadsstegringamainom byggandet saml relalivprishöjniningar förbosläder genom skallereformen gör dock bilden osäker. är alt antaletpåbörjade lägenheter minskar någol års höga nivå.Investeringsvolymen blir dock någol större. Ombyggnadsinvesteringamasjunker i något snabbare takt än 1989. Restriktionema som infördes hösten1988 har fått starkare genomslag. Under antagande om oförändrad regelstmkturväntas denna nedgång fortsätta 1991. Under1992 väntas ytterligare fall i investeringsaktiviteten i höglönealtemativet. Nedgångeni näringslivets investeringar blir dock inte lika kraftig som 1991. Induslriinvesleringamafäller med medan investeringama i övrigt näringsliv blir oförändrade.Delta iimebär all investeringama i näringslivet totalt minskar med . Bostadsinvesteringamaväntas dock fella varför nedgången i totala bmttoinvesteringama blir 2,. 1 låglönealtemativetväntas de två åren med myckel måttliga löneökningar medföra en återhämtning inäringslivels investeringar. Tillväxten blir för hela näringslivet och6% för industrin. Totalt ökar bmttoinvesteringama i delta altemativ1992. Underförsta skedde en kraftig lagemppbyggnad. Del var främst färdigvamlagreninom verkstadsindustrin samt handelns lager av varor som ökade. Däremot harindustrins insalsvamlager minskal avsevärt. Neddragningen av insalsvamlagrenväntas fortsätta som färdigvamlagren i viss månjusteras ned. Totalt sell väntas en viss lagemppbyggnad . Denna blirdock inle lika stor som varför lagren ger elt svagt negativt bidrag lillBNP-tillväxten. Man bör dock notera all national räkenskapema lagt en korreklionsposlpå 1,4 miljarder under lägerposten. Exkluderal för denna väntas lagemppbyggnaden1990 bli ungefär densamma som . Denoffentliga sektoms finansiella sparande uppgick till ca 62 miljarder kr.motsvarande av BNP. Del är en förbättring med över 100 miljarderkr. eller av BNP. Skattekvoten (skattema och avgiftemasandel av BNP) steg med medanutgiftemas andel av BNP minskade med . 1år väntas en viss försvagning av den offentliga sektoms finanser. Del finansiellasparandet beräknas till . eller 3,av BNP. beräknasdet finansiella sparandel gå ned lill motsvarande av BNP, se tabell 11. 1 årstiger utgiftskvoten med , främst till följd av att kostnademaför den offentliga konsumtionen ökar kraftigt på grund av de höga löneavtalenpå det offentliga området, medan skattekvoten blir i stort sett oförändrad. Prop.1990/91:39 Bilaga 1 rabell 11 Den offentliga sektorns inkomster och iilgirier -3,8 -0,6 -9,3 -19,7 -1,0 -4,7 ' I investeringar ingår investeringar i personalbostäder, lagerinvesteringarsamt neltol av köp och försäljning av fasligheter och mark. Källor: , , riksrevisionsverkeloch finansdeparlcmenlel. sjunker både skattemas och de offentliga utgiflemasandel av BNP. Orsakema bakom delta är främst, dels att en arbetsgivarperiodinförs i sjukförsäkringen , dels all de offentliga myndighelemasinköp inle längre kommer all belastas av mervärdeskatt. Inkomsteroch utgifter minskar lika mycket till följd av dessa förändringar. Del stabiliseringsjxjlitiska åtgärdspakel som beslutadesav bidrar till den offentliga sekloms sparande med drygt10 miljarder kr. Bland åtgärdema ingick enarbetsmiljöavgift och ett tillfälligt obligatoriskt sparande 1september 1989 - . Detta sparande som beräknas uppgå till ca 10miljarder kr. inräknas emellertid inte i den offentliga sektoms inkomster. Deytterligare ekonomisk-politiska åtgärder som vidtagits får sin störstaeffekt först .